O Književnosti Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Opšti Forumi Kultura Književnost O Književnosti + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 8 od 8\nO KnjiževnostiOva tema je vezana za O Književnosti pod forumom Književnost, i deo je foruma Kultura Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #1 O Književnosti\n10-12-2009 22:13 O Književnosti Književnost, termin nastao od reči knjiga, predstavlja prevod strane reči literatura i njen je najbliži sinonim. Termin literatura potiče iz latinskog jezika od reči littera – slovo, nastao prevođenjem grčke reči sa istim značenjem γραμματικη (τεχνη) od γραμμα – slovo. Termin književnost upotrebljen u užem značenju označava umetničku književnost (beletristika, lepa književnost). Upotrebljen u širem značenju, termin književnost odnosi se i na dela nastala u procesu proučavanja književnosti, odnosno obuhvata i tekstove koji pripadaju književnoj kritici, književnoj istoriji i teoriji književnosti, koje zajedno sa metodologijom proučavanja književnosti konstituišu nauku o književnosti. Termin književnost upotrebljava se da označi jezičku umetnost, estetički vid jezičke tvorevine. Književna estetika pokušava da pruži merilo za razlikovanje umetničke reči od ostalih pojavnih oblika jezika. Brojne su podele književnosti i kriterijumi na kojima se te podele zasnivaju: pripadnost određenoj epohi, periodu, pravcu, etničkoj zajednici, kulturno-geografskom području; kriterijum za podelu može biti i publika, kome je delo namenjeno; da li je autor poznat ili ne. Polazeći od prirode samog dela, književnost se deli na književne rodove i vrste. Široko je usvojena podela književnosti na tri roda: * lirski, * epski i * dramski. Književnost se može deliti i na: * poeziju, * prozu i * dramu. Književnost se najpre stvarala i prenosila usmenim putem. Ta vrsta književnosti naziva se usmenom ili narodnom književnošću. Od samih svojih početaka književnost je u vezi sa mitom i religijom. Stvarajući mitove, čovek je pokušavao da objasni svet koji ga je okruživao. Sa razvojem kritičke svesti čovek postepeno prestaje da veruje u mitove i mitske priče. Tog trenutka mit postaje književnost. Književnost se može podeliti na duže istorijskoknjiževne vremenske odseke, epohe: * Drevni istok\n* Antika 1. Helenska književnost\n2. Rimska književnost * Srednji vek\n* Modernizam 1. Esteticizam\n4. Postmodernizam Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #2 10-12-2009 22:18 Poezija Poezija je poseban žanr u književnosti, gde je pesnikova poruka izrečena kroz stihove. Pesma obično sadrži niz stilskih figura, uključujući rimu, metaforu, poređenje, gradaciju, hiperbolu, itd. Smatra se da je poezija najstarija vrsta književnost. Rani primeri su Sumerski "Ep o Gilgamešu", delovi Biblije i radovi Homera. Proza Proza (lat.) - predstavlja pisanje u nevezanom, slobodnom slogu, tj. slogu bez ritma i rime, za raliku od poezije.\nObično se dijeli na: pripovjednu, naučnu i besjedničku prozu. Antika (nem. Antike, antik, od fr. antique, lat. antiquus – starinski, drevni) je termin koji označava period evropske političke i kulturne istorije u kojem su vodeću ulogu imale stara Grčka i Rim. Starogrčka civilizacija se prostirala na prostorima današnje Grčke, Male Azije, Sicilije, južne Italije, a kasnije i u Egiptu, Siriji i Indiji. Pošto se starogrčka civilizacija ne može ograničiti samo na Grčku niti samo na Grke, pogodniji su stgr. nazivi Helada i Heleni. Antika obuhvata period od preko 15. vekova, od 1000. st.e. do 500. n.e., između pada zapadnog Rimskog Carstva (476) i zatvaranja paganskih filozofskih škola u istočnom, Justinijanovom carstvu. Antička književnost, koja je nastala u Heladi, a nastavljena u Rimu, predstavlja, pored Biblije, temelj na kome se razvila evropska književnost. Njen uticaj je poseban i značajan i zbog toga što antička književnost prva ističe književnosti svojstvenu «estetsku funkciju», dok su u isto vreme egipatski i biblijski tekstovi primarno sveti tekstovi. U staroj Grčkoj učinjen je zaokret od mitologije prema filozofiji i nauci. Novi način mišljenja, kritički, bio je suprotstavljen mitskom. To je omogućilo da se iz mita odvoji književnost. Sa stanovišta svetske književnosti to je epoha koju konstituiše kontinuirani razvitak dveju velikih književnosti, helenske i rimske. Uobičajeno je da se antička književnost deli na * helensku književnost i\n* rimsku književnost, iako se ovakvom podelom prekida istorijski sled, jer su u dugom periodu obe književnosti postojale uporedno. Rimska književnost se razvila na temelju i nasleđu razvijenije helenske književnosti. Miloš Đurić deli helensku književnost na dva perioda: * klasični i * poklasični. Poklasični period književnosti deli na * aleksandrijski period helenske književnosti i * rimski period. Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #3 10-12-2009 22:19 Helenska književnost obuhvata književno stvaralaštvo koje započinje Homerovim epovima oko 8. veka p.n.e., a završava se okvirno 529. godine nove ere, kada je vizantijski car Justinijan zatvorio Platonovu Akademiju u Atini, poslednju filozofsku školu u antici. Helenska je književnost ne samo presudno uticala na formiranje rimske književnosti, nego je izvršila ogroman uticaj i na celokupnu potonju evropsku književnost, kako u tematici tako i u oblikovanju gotovo svih književnih vrsta. U vremenskom rasponu od trinaest vekova u antici – osam pre nove ere i pet nove ere – stvarali su mnogi pesnici i prozni pisci, koji su jezikom i kulturom Grci, ali nisu svi rodom bili Grci: osvajanja Aleksandra Velikog proširila su grčku civilizaciju van granica Helade, te su glavni gradovi Aleksandrovih naslednika – Aleksandrija, Antiohija i drugi – postali veća središta grčke civilizacije od starih grčkih polisa. Nastanak Homerovih epova, Ilijade i Odiseje, koji se stavlja oko 800. st. e., obično se uzima za početak helenske književnosti. Međutim, ti su epovi rezultat duge usmene tradicije. Pretpostavlja se da je doseljavanje starogrčkih plemena na Balkansko poluostrvo završeno oko 1000. st.e. i da je tada započelo njihovo naseljavanje po gradskim naseljima. U 7. i 6. v. st. e. dolazi do razvoja grčke lirike (Alkej, Sapfa, Anakreont, Pindar). U 5. i 4. veku st. e. razviće se tragedija. Najznačajniji predstavnici su Eshil, Sofokle i Euripid. Komedija se kao književna vrsta razvila nakon tragedije. Najznačajniji komediograf bio je Aristofan. Značajan doprinos svetskoj književnosti dale su i helenska filozofija (Platon, Aristotel), istoriografija (Herodot, Tukidid) i retorika (Isokrat, Demosten, Gorgije). Poraz u bici kod Heroneje 338. st. e. i gubitak političke samostalnosti helenskih-gradova država i njihovo potpadanje pod vlast Makedonije, vladavina i osvajanja Aleksandra Makedonskog (336 – 323. st.e.) označavaju početak središnjeg razdoblja antike, koje se najčešće naziva helenizam (termin istoričara G. Drojzena prema starogrčkom ελληνισμος – podražavanje helenskom načinu života; prihvatanje helenske civilizacije; korišćenje čistog grčkog jezika i stila). To je omogućilo širenje helenske kulture na prostoru od Sicilije do Indije, od Nubije do Bosfora i Skitije. Javljaju se nova kulturna središta, Aleksandrija u Egiptu, Pergam u Maloj Aziji. U velikim bibliotekama u Aleksandriji i Pergamu, pored sakupljanja i čuvanja rukopisa, započet je rad na onome što danas nazivamo filologijom i istorijom književnosti. U doba helenizma razvija se nova atička komedija (Menandar, Difil). Razvijaju se nove književne vrste. Posebno je popularna idila (Teokrit), kraća lirsko-epska pesma koja pruža idealizovanu sliku svakodnevnog života. Za kraj helenizma uzima se 30. st.e. kada je Rim zavladao Egiptom. Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #4 10-12-2009 22:21 Rimska ili latinska književnost nastala je i razvijala se pod uticajem grčke književnosti. Stoga je vrednost rimske književnosti dvostruka. U njoj se ne ogleda samo razvitak rimskog društva, nego su se preko nje sačuvala i neka dela grčke književnosti, u prevodima i preradama. U mnogim književnim rodovima Rimljani su dostigli svoje grčke učitelje, a u satiri ih čak i nadmašili. Treba istaći da je većina latinskih pisaca rodom izvan Rima, štaviše jedan od začetnika rimske književnosti, Kvint Enije, pripada ilirskim doseljenicima sa Balkana. Još neki rimski pisci nerimskog porekla su Grk Livije Andronik, Afrikanac Terencije, Gali Cecilije i Kornelije, Publilije iz Sirije, Seneka iz Španije, i drugi. Rimska književnost može se podeliti u tri epohe: * Preklasično doba: od početaka do 80. g. p.n.e.\n* Postklasično doba: od 120. god. n.e. do početka VI veka. Mada je latinski i danas službeni jezik vatikanske države i njene internacionale, rimska književnost, kao pretstavnik helenističko-rimske kulture, prestaje da postoji konačnom pobedom hrišćanstva i doseljenjem novih naroda na Sredozemlje — Slovena, Arapa, Germana) i drugih. Zajednička crta koja obeležava sve tri epohe rimske književnosti nije toliko otpor rimske reakcije protiv više grčke kulture i njenih naprednih ideja, nego pre svega borba između plebejaca i patricija, zatim između robova i gospodara — borba za bolji život. Književni latinski jezik, kojim su se služili pisci, stvarali su rimske sudije i vojskovođe. U pravu Rimljani su bez sumnje pružili najviše dokaza o svojoj originalnosti, pa stoga kod rimskih pravnika nalazimo pravi izvorklasičnog latinskog jezika. Prvi zapisi koji spadaju u rimsku književnost su Zakon na dvanaest ploča, a poslednji je Justinijanov Corpus iuris civilis Romani, čime se obuhvata period od blizu hiljadu godina (od sredine V veka p.n.e. do sredine VI veka n. e.). Zakonik na dvanaest ploča je najstariji spomenik rimske književnosti i glavni školski udžbenik starog Rima tokom nekoliko vekova u kome se mogu videti tragovi grčkog uticaja. Justinijanov Corpus objavljen je u novom Rimu, kad su slovenska plemena već zauzela veliki deo Balkanskog poluostrva i kad su se na obalama Sredozemlja počele obrazovati nove države. To je bio kraj Rimske imperije i robovlasništva. Tih godina je zatvorena Platonova Akademijau Atini, vidan dokaz pune pobede hrišćanstva. Već najstarije delo rimske književnosti, Zakon dvanaest tablica, rezultat je borbe narodnih masa protiv patricija: narod je konačno primorao gospodu da se napišu i objave propisi običajnog prava, po kojem su patriciji sudili plebejcima. Ali trebalo je zatim više od jednog i po veka da čuveni Apije Klaudije (oko 300 g. p.n.e.) pređe na stranu naroda i učini da se objavi prvi rimski kalendar, iz kojeg je narod saznao dane kada rade patricijski sudovi. Borba protiv patricija trajala je dalje preko 200 godina, dok diktator Sulanije, koristeći Marijevu reformu o uvođenju profesionalne vojske, oko 80. g, nije obezbedio isključivu vlast Senata, obesnažio narod i njegove tribune, pobio demokratske borce i vođe i ugušio ustanak u Grčkoj, pripremajući razbijanjem republikanskog državnog aparata put principatu i monarhiji. Posle Sulanijeve diktature i ugušenja Spartakove bune nestaje i Rimska republika. Drugu epohu obeležavaju imena kao što su Ciceron, Cezar, Lukrecije, Katul, Avgust, Mecena, Vergilije, Horacije, Seneka i Tacit. Dok Lukrecije razbija verske okove i slavi Epikura i njegovo materijalističko učenje kao spasitelja čovečanstva, Vergilije slavi rimski imperijalizam i "Avgustov mir", a Seneka propoveda bratstvo i jedinstvo svih ljudi i svih naroda. Ipak, u ovoj epohi vladari bar prividno dele vlast sa Senatom i patricijima, oslanjajući se na vojsku i činovnike. Ovoj epohi pripadaju najvažnija dela rimske književnosti u stihu i prozi, pa se stoga zove i Klasična epoha. Treća, poklasičnu epoha započinje Hadrijanom, koji potiskuje Senat, radeći u korist kolonata i na štetu robovlasničkih latifunda, i otvara širom vrata kulturnijem Istoku, gde se sve češće javljaju znaci otpora protiv Rimske imperije. U toj epohi hrišćanstvo čini prethodnicu porobljenih masa u borbi protiv Rima. Ono pokreće robove, naročito u istočnom delu Carstva. Ali i ovog puta, kao pod Sulom, borba se završava porazom naprednih snaga: hrišćanstvo seda na carski presto, a narodne mase traže nove, pouzdanije spasitelje. Započinje srednji vek i u kome će hrišćanska Crkva imati neograničenu vlast, naročito na romansko-germanskom zapadu gde je ona glavni pretstavnik feudalizma. Sloveni su prvi u tadašnjoj Evropi koji, rušeći povlašćeni položaj grčkog i latinskog jezika, organa hrišćanstva, stvaraju svoj književni jezik i na taj način postaju vesnici nove demokratije. Latinski Rim odupire se još i danas uvođenju slovenskog narodnog jezika u katoličku crkvu. Ta borba traje preko hiljadu godina. Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #5 10-12-2009 22:24 Srednji vek Srednji vek je dio istorije od V do XV vijeka nove ere, tačnije od 476. godine, kada je germanski kralj Odoakar zbacio poslednjeg rimskog cara Romula Avgustula, do 1492. godine, Kolumbovog otkrića Amerike. Neki istoričari njegovo trajanje povezuju sa trajanjem Vizantijskog carstva od njenog nastanka zbacivanjem Romula Avgustula(odnosno nestanka Zapadnog Rimskog Carstva) do njenog nestanka padom Carigrada 1453.godine. Glavni privredni sistem srednjeg veka je feudalizam. Pogled srednjovekovnog čoveka na svet gotovo je posve oblikovalo hrišćanstvo, dok su viši staleži imali i viteštvo kao skup etičkih pravila.Deli se na: * Rani srednji vek od V do XI veka\n* Kasni srednji vek od XIV do XV veka Srednji vek, pogotovo rani srednji vek (otprilike do jačanja Svetog Rimskog Carstva i svjetovne moći crkve), još se naziva i mračnim dobom zbog kontrasta u odnosu na visoko razvijene civilizacije starog Rima prije njega i renesanse posle njega. Ipak, poslednjih su decenija naučnici i humanisti kao Johann Huizinga i Žask Le Gof te prije njih Ernst Robert Curtius "otkrili" civilizaciju srednjeg veka, koja je sasvim različita od spomenutih, ali jednako složena i vredna. Srednji vek na zapadu je obeležila prevlast katoličke Crkve, te se ona u razdoblju razvijenog srednjeg veka pokušava suprotstaviti sve moćnijem građanstvu te zadržati prevlast nad svjetovnim vladarima. Kako je sa razvojem društva došlo do razvoja cjelokupne društvene svijesti te su mislioci uvideli preveliko bogatstvo crkve, amoralnost, simoniju (prodavanje crkvenih časti), indulgenciju (prodavanje oprosta greha i drugo. Uporedno s tim došlo je do sukoba s Crkvom te osnivanja mnogih smerova koji su uopšteno nazvani katari koji su tražili čišćenje pred Bogom, takođe su nazivani i puritanci, valdenzi, Ketzeri, humilijati, puritanci. Zbog suprotstavljanja Crkvi ona je protiv njih povela čak i krstaške ratove te osuđivala herezu osnivanjem inkvizicija. Tako nastaju biskupska, papska(Rimska) te španska inkvizicija. Humanizam (lat.) kulturni i filozofsko-naučni pokret koji je težio obrazovanju ličnosti po antičkim uzorima; u širem smislu riječi obnova klasične kulture. Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #6 10-12-2009 22:28 Renesansa Renesansa (fr. renaissance – ponovno rađanje) je kulturno-istorijski pojam koji je najpre označavao doba od 1350. do 16 veka kao period u kome je došlo do ponovnog interesovanja za klasičnu antiku i procvata umetnosti, da bi se zatim ovim pojmom označavalo kulturno stanje prelaznog doba od srednjeg veka do novog doba, naročito u Italiji. Pojam renesansa je u uzajamnom odnosu sa pojmom humanizam. Humanizam se odnosio na naučno - duhovni sadržaj ovog razdoblja, a renesansa na celokupnu kulturu tog vremena. Pored toga, ovaj pojam se primenjuje i da označi srednjovekovne preteče renesanse – karolinška renesansa. Od 19. veka se u istoriografiji koristi da označi epohu. Renesansa zanimanjem za prirodu kod čoveka ponovo oživljava antiku, u kojoj je u središtu pažnje takođe bio čovek. Posle humanizma, koji je oživeo antičku književnost, početkom 15. veka dolazi do obnove te tradicije i u likovnoj umetnosti. Renesansa se najintenzivnije razvijala u Italiji, a zatim i u Nemačkoj i Holandiji. Pojam Ovaj pojam je prvi put upotrebio italijanski istoričar umetnosti Đordo Vazari 1550. godine za označavanje umetnosti koja je nastala u 13.veku. Pojam je iz prevoda francuskog jezika koji je upotrebio francuski istoričar Žil Mišelet i raširen je dalje švajcarskim istoričarem umetnosti Jakobo Burkhardom u 19. veku. Nastanak i prilike Nastanak renesanse se obično stavlja u prostor severne Italije za kraj 13. veka. Od 12. veka je u mnogim gradovima severne Italije rastao prosperitet izazvan prekomorskom trgovinom. Najveći trgovački centri bili su Đenova, Venecija i Florencija. Pod uticajem ratova među nemačkim carevima i Papstvom u Italiji nije u vreme srednjeg veka postojala centralna država koja bi oduzimala politički i privrdni prioritet gradovima. Ovi uslovi- privredni prosperitet i relativna politička sloboda- uticali su na postanak novog tipa renesansnog čoveka. Uporedo egzistencija kulturnih centara i centara moći se manifestuje i u podsticajima u umetnosti u kojoj su se vladari i moćni ljudi mogli prezentirati. Tipične odlike U pojedinim vrstama umetnosti nastajali su novi elementi, ali su neke odlike bile tipične za umetnost koju je stvarao renesansni čovek. * individualizam- čovek postaje svestrana i razvijena ličnost, * humanizam, * renesansa se okreće unatrag, * naučna osnova umetnosti- mnogi umetnici su se bavili anatomijom, optikom, tehnologijom, koje su upotrebljavali u svom stvaralaštvu, tipični primer je perspektiva u slikarstvu i odlivanje kipova u bronzi, * realizam- iako su renesansni umetnici proklamovali vraćanje ka prirodi njihov realizam se ticao upotrebljenih tema i javljuju se npr. novela ili komedija, * individualnost- nastaju autobiografije i autoportreti slikara i slikari podpisuju svoja dela, * nacionalizacija umetnosti * sakupljaštvo * mecenaštvo Hronologija * Trečento (14. vek, presvega- početci renesansne umetnosti u Florensiji)\n* Činkvečento ( 16. vek, raširenje renesanse u zaalpske zemlje) Raširivanje renesanse U Francusku se renesansa raširila uticajem Francusko- italijanskih ratova na početku 16. veka. U pojedinim zemljama gde se renesansa proširuje ona se prilagođava mesnim prilikama, što se vidi na slikama srednjoevropskih renesansnih slikara Albreht Direra i Hijeronimus Boša. Društveni status umetnika U renesansi se menja društveni status umetnika. U srednjem veku ne poznajemo umetnika kao individualca i smatrani su za zanatlije a svoja dela nisu podpisivali. U renesansi umetnici nisu anonimni i neki imaju visoki društveni status. Đentile Belini dobio je kneževsku titulu od Fridriha III, a Ticijan je od Karla V. dobio titulu viteza. Nekim od umetnika je pošlo za rukom da se obogate ali ipak se držalo da su umetnici niskog porekla jer je njihova aktianost zahtevala upotrebu manuelnog rada i nisu bili obrazovani. Slikarstvo Za razliku od arhitekture ili skulpture nije se moglo inspirisati antičkim slikarstvom jer se iz antičkog slikarstva ništa nije sačuvalo i zbog toga se inspiriše antičkim reljefima. U 16. veku u Rimu su bile objavljene freske u Neronovoj zlatnoj palati ili Titovim termama. Slikari renesanse reševaju sve više probleme dubine prostora, i oseće se sistematski put koji sve više vodi ka traženju treće dimenzije u prostoru. Još uvek preovlađije slika u temperi. To je slikarstvo još uvek religiozne sadržine. Kasnije 30.-40.- tih godina 15.veka pojavljuje se tehnika slikanja uljanim bojama koju je jedan mladi slikar iz Italije preneo iz Holandije gde je ona bila poznata. U prvom periodu teži se ka volumenu koji je bio postavljen modelovanjem i senčenjem da bi se dobio utisak prostora. Kasnije slikar ostavlja modelovanje da bi se prešlo na pikturalno rešavanje volumena. Slike imaju monumentalni karakter. Kasnije će se razvijati slikarstvo i u manjim dimenzijama ali sa razrađenim finim tonovima. Svetitelji i Božanstva se kreću u savremenim prostorima a kasnije se gubi i oreol i stiče se utisak da su to živi ljudi. Vidimo slikari slikaju i poznate ličnosti a neretko među njih stavljaju i svoj portret, to je osvrtanje na sebe samoga i svest o sopstvenoj vrednosti. Neki slikari su se vremenom potpuno emancipovali od religiozne tematike. Tematika U značnoj meri je religiozmog karaktera. Bilo je prilika da se pokušju neke scene uvrstiti iz svakodnevnog života u religiozne teme, i tako je madona sa isusom bila predstavljana kao materinska ljubav a predstavljana su i naga tela kada je trebalo slikati Adama i Evu. Novost je objavljivanje nekih novih žanrova kao što su portret, pejsaž i mrtva priroda. Tehnika U slikarstvu se upotrebljavala perspektiva- slikari su naučili da predstavljaju prostor i njegovu dubinu. Neki umetnici su radili i sa bojom i predstavljali su senke kao npr. Leonardo da Vinči. Ovaj umetnik je i različito tretirao crtež koji u renesansnoj umetnosti služi za poboljšavanje slike i studiraju se pokret, anatomija, crte lica koje izražava emocije. Skulptura Sa sačuvanom skulpturom iz antike je postala jedna od prvih umetnosti ovog doba, gde je došlo do promena u shvatanju u odnosu na srednjovekovnu skulpturu. Javlja se skulptura kao posebno delo- slobodno stojeća i umetnici uspešno savladavaju dramatizaciju scena, ekspresivnost u predstavljanju emocija ljudskog lica ili drapreije. Veliki izazov su bile skulpture sa konjima i portreti i javljaju se biste poznatih ličnosti a poznate su i sitne plastike i medalje. Arhitektura U arhitekturi su nastale najveće promene i ona postaje jedna od umetnosti. Renesansni umetnici su se inspirisali delima iz antičke umetnosti, njihovom srazmernošću, jednostavnošću, pravilnom proporcijom i lepotom. Pored kamena se upotrebljavala i opeka i mermer. Upotrebljavali su se stupovi, kolonade, svodovi, kupole a stepenište je postalo poseban elemenat u arhitekturi. Nastaju novi tipovi objekata kao gradske palate i gradske i prigradske vile. Na početku 1401. godine Gilberti u konkurenciji sa Brunuleskijem za radove na portalu Florentinske krstionice dobio je Filipo Brunuleski ovaj rad na konkursu. Računa se da je na ovom konkursu učinjen ovaj prelaz prema renesansi. Sa Brunuleskijem zgrada nije savladala čoveka već je prvi put čovek proporcijom dolazio do zakona i prostora primenom matematike i nadovezujući na metriku i modul romanike dolazio do zakonitosti za razliku od slučajnosti u romanskom prostoru. Renesansa u književnosti Književnost u renesansi odlikuje prihvatanje i oblikovanje antičkih oblika umetnosti (ep, lirika, satira, epigram, a u prozi: biografija, istorijska pripovetka, dijalog i literarno pismo). Sonet i novela, originalne tvorevine italijanske književnosti, osvajaju i druge književnosti. U renesansi se posebno neguje jezik, kao izraz nacionalne svesti koju je unapredio humanizam. Razvoj jezika u Italiji započinje Dante Aligijeri (De vulgari eloquentia). Renesansa u Italiji Renesansa u Italiji se javlja u više gradova: u Firenci, Rimu, severnoj Italiji i Veneciji. * Firenca\n+ Tintoreto Renesansa u Nemačkoj i Holandiji Najveći predstavnik u Nemačkoj bio je Albreht Direr, a u Holandiji Jan Van Ajk. Odgovor sa citatom zexmon Član odOct 2009 Postova 1.612 Dodatne Informacije Hvala 486 Pohvaljen/a: 2.216 #7 10-12-2009 22:30 Narodna ili usmena književnost vid književnosti koji je postojao dugo pre pojave prvog pisma, a prenosila se sa kolena na koleno. Ljudi su je koristili svakodnevno i bila je vezana za religijske obrede. Usmena književnost se deli na poeziju (epska, lirska, epsko-lirska) i prozu. Narodno delo nema autora, već je pisano kolektivno - pojedinci su prilikom kazivanja ubacivali nove stvari, ima stereotipni početak (Bože mili, čuda velikoga...), ustaljene epitete (jarko (sunce), lepa (devojka)) i ustaljene brojeve (3,7,9,12). Kod lirskih pesama stih je deseterac i ima cezuru (pauzu) posle četvrtog sloga, a kod epskih pesama stih je najčešće deseterac i petnaesterac i ima cezuru posle šestog sloga. Srpska narodna književnost "Ova srpska prirodna poezija zaslužuje u svakom pogledu opšte interesovanje... Od vremena Homerovih spevova nema zapravo u celoj Evropi pojave koja bi nam tako kao ona mogla objasniti suštinu i prirodu epa... Plemenitog ponašanja i govorenja nikada ne manjka..."\n(Jakob Grim, nemački filolog). Istorijske okolnosti koje su dovele do zastoja naše srednjovekovne kulture pogodovale su razvoju narodnog usmenog stvaralaštva. Feudalni poredak u srednjem veku nije do kraja razorio rodovsko-plemenske odnose i ustanove na našem selu. Oni su se "ispod kore feudalnog društva" očuvali kroz ceo srednji vek, naročito u unutrašnjem, planinskom području, da bi s dolaskom Turaka doživeli pravi preporod i održali se sve do početka građanske civilizacije u 18. i 19. stoleću, a u nekim krajevima sve do 20. stoleća. Uporedo s njima cvetala je narodna, patrijarhalna kultura i usmeno stvaralaštvo kao njen izraz. Iako zapisane u novija vremena, naše narodne umotvorine sadrže mnoge elemente koji govore o njihovoj drevnosti. Govoreći o starini naših narodnih pesama, Vuk Karadžić je istakao da među "ženskim" pesmama, naročito običajnim, ima i takvih koje su stare i do hiljadu godina. Slično su govorili i kasniji poznavaoci naše narodne poezije, i naši i strani. Po mišljenju znamenitog hrvatskog filologa Vatroslava Jagića, narodne pesme su "prastaro dobro", našeg naroda, one potiču "iz najstarijih, najprimitivnijih vremena, iz prirodnog stanja naroda". O tome govore i mnogi podaci iz života starih Slovena što su ih zabeležili stari pisci na grčkom, latinskom i drugim jezicima. Na osnovu tih podataka može se zaključiti da je kod Slovena bila veoma omiljena pesma i igra, da su njihove pesme govorile o junačkim delima predaka, da su kod njih postojali i profesionalni pevači, čuveni po svojoj veštini i kod okolnih naroda. Mi ne znamo kakve su bile te najstarije pesme pošto ništa od njih nije zabeleženo, ali se pouzdano može tvrditi da one nisu iščezle bez traga. Neke su više ili manje izmenjene doprle do nas, druge su nestale ali mnogo toga što su sadržale prešlo je u pesme što su kasnije nastajale, tako da se na osnovu pesama zapisanih u novija vremena ponešto može zaključiti o starini pojedinih tema i motiva, pojedinih pesama i čitave naše narodne poezije. Usmeno stvaralaštvo srpskog naroda jeste književnost za sebe, narodna književnost, kako se obično naziva, koja stoji naporedo s druga dva osnovna vida srpske književnosti, srednjovekovnom ili starom i novom literaturom. U vremenima kada je srpski narod, usled gubitka nezavisnosti i pada u tursko ropstvo bio odsečen od ostalog sveta i isključen iz evropskih kulturnih kretanja, ona je preuzela na sebe i mnoge funkcije pisane reči i umetničke književnosti. Otuda je srpska narodna pesma, kao glavni oblik naše narodne književnosti, daleko nadrasla značaj i granice folklornog stvaranja i postala osnovni književno-umetnički izraz naroda, naša najveća poezija, "naša klasika jedina i prava", kako je rekao Vasko Popa. Naša narodna književnost odlikuje se velikom raznovrsnošću u tematici, oblicima i postupcima izlaganja. Više nego i za jednu drugu oblast naše književnosti za nju se može reći da obuhvata narodni život u njegovoj sveukupnosti. Predstave o prirodi i kosmosu, svakodnevni porodični život, društveni odnosi, emocionalna stanja, nacionalna istorija, životna mudrost i kolektivno iskustvo – sve je to izraženo u raznim vrstama narodnih umotvorina na način koji je obezbeđivao najširu komunikativnost. Odlikuje je takođe i stabilan žanrovski sistem. I tom stranom ona je bliža staroj nego novoj književnosti. Najglobalnije, ona se deli na poeziju i prozu, i ta je podela utemeljena na načinu organizovanja jezičkih elemenata. Klasifikacija * Srpska narodna proza *приповетке *\no anegdote *предања * kraće vrste * Srpska narodna lirika\no patriotske pesme * Srpska narodna epika do Vukovih zapisa * Klasična redakcija srpske narodne epike Odgovor sa citatom alex brakko Član odMay 2011 Postova 1 Dodatne Informacije Hvala 0 Pohvaljen/a: 0 #8 16-05-2011 21:16 Da li, slucajno, neko od forumasa posjeduje nesto o italijanskoj knjizevnosti prije Dantea?\nSledeća tema » Slične teme Men's Health - Najbolji 20-minutni treninzi, Fitnes knjizica Od Coiska u forumu Domaće Knjige\nPoslednji Post: 16-01-2013, 18:59 Književnost 20. veka Od Ana_ana u forumu Književnost\nPoslednji Post: 10-09-2011, 17:20 Književnost - enciklopedija za mlade Od Coiska u forumu Domaće Knjige\nPoslednji Post: 11-02-2011, 17:43 Ahmed Tamimdari - Istorija persijske književnosti Od Coiska u forumu Domaće Knjige\nPoslednji Post: 27-11-2009, 22:20 Astma - edukacijska knjižica Od Coiska u forumu Školski Udžbenici\nPoslednji Post: 28-10-2009, 12:54 Pravila postovanja


MELISSI BEACH HOTEL - KIPAR, KonTiki Letovanje Turska Grčka\nGlavna strana CYPRUS COUNTRY CYPRUS ISLAND MELISSI BEACH HOTEL\nMELISSI BEACH HOTEL Cyprus Country/Kipar\nNalazi se na desetak minuta pešice od centra Aja Nape, blizu hotela Grecian Bay, sa direktnim izlazom na jednu od najlepših peščanih plaža. Ispred hotela se nalazi autobuska stanica (autobus saobraća dužinom cele turističke zone). Na 200 metara od hotela nalaze se restorani, barovi, prodavnice. Opremljenost soba: klima, mini-bar, satelitska TV, kupatilo sa tušem i kadom, sef, telefon, fen za kosu, radio. Sadržaji i usluge hotela: terasa i letnja bašta, bar u hotelu i kod bazena, restoran, dečje igralište, mini klub za decu, otvoreni i zatvoreni bazen, ležaljke i suncobrani pored bazena, baby-sitting-čuvanje dece, organizovane animacije, fitness sala, džakuzi, parno kupatilo, sauna, frizerski salon, butik, teren za odbojku i odbojku na pesku, teniski teren, ping-pong, iznajmljivanje bicikala, mini golf.


Zemljotres jačine šest stepeni Rihterove skale pogodio je indonežansko ostrvo Sulavesi, saopštio je Evromediteranski seizmološki centar.\nZemljotres je registrovan na oko 116 kilometara jugoistočno od indonežanske provincije Gorontalo na ostrvu Sulavesi, na dubini od oko 131 kilometara, prenosi Rojters.\nPodsetimo, snažan zemljotres jačine 6,0 stepeni pogodio je juče najistočniju provinciju Indonezije, Papuu, saopštila je američka služba za geološki nadzor.


Sport Archives - Page 2 of 3 - Sportske vesti\nKristina Krstić\t10/08/2021\nFudbaleri Radničkog poraženi su u četvrtom kolu Superlige od TSC-a na Čairu sa 2:1 (1:0). Ovo je prvi poraz Nišlija u dosadašnjem delu sezone. 00\nZa vredne i predane momke iz Kluba košarke u kolicima Nais malo ko nije čuo. Iako mlad kolektiv svojom istrajnošću, entuzijazmom i posvećemošću skrenuli su pažnju javnosti, otuda i na jučerašnjem treningu podrška u vidu dobro poznatih lica iz sveta\nDevojčice Radničkog proslavle titulu i plasman na završni turnir (VIDEO)\nSouth Media\t07/06/2021\nDa su pravi rasadnik talenata još jednom su dokazali u Ženskom fudbalskom klubu Radnički iz Niša. Devojčice koje nastupaju u Razvojnoj ligi istok osvojile su šampionsku titulu i plasirale se na završni turnir na nivou Srbije. Proteklog


Građani na kusuru zakinuti za milione KM | MONDOBA\nTrgovci profitiraju zaokruzivanjem cijena\n1. April, 03:52\nGrađani na kusuru zakinuti za milione KM 2 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n10.06.2017. / 11:26 11:31\nGrađani na kusuru zakinuti za milione KM\nAutor mondo.ba 10.06.2017. / 11:26 11:31\nZbog nepostojanja apoena novčanica manjih od pet feninga, trgovci u BiH na zaokruživanju cijena od kupaca godišnje uzimaju milione maraka.\nMeđutim, trgovci, posebno u velikim tržnim centrima, to konstatntno zloupotrebljavaju na štetu kupaca tako što cijenu od, na primjer, 2,92 KM, zaokružuju na 2,95, umjesto na 2,90. Fening po fening, snevno se od kupaca uzmu hiljade maraka, dok građani često ne obraćaju pažnju na manje iznose, piše Euro Blic.\n"Kao prvo, uopšte ne znam ta pravila zaokruživanja. Kada je račun na nekoliko feninga, najčešće kažem da zaokruže na deset. Ono što me nervira je kada sam trgovac zaokruži cijenu u svoju korist ili mi uopšte ne vrati pet feninga", kaže Banjalučanin Zdravko K.\nJedna cijena na rafu, druga na kasi\nU udruženjima za zaštitu potrošača ističu da su zloupotrebe prilikom zaokruživanja cijena sve prisutnije, zbog čega su tražili od CB uvođenje apoena od jedan fening, ali je sve ostalo mrtvo slovo na papiru.\n"Osim toga, cijene su namjerno formirane tako da se ne može vratiti tačan kusur. Zaokruživanje u većini slučajeva ide na štetu građana, a novac završi u privatnim džepovima", ističe izvršna direktorka Udruženja građana "Don" Prijedor Murisa Marić.\nPrema njenim riječima, zloupotrebe su uglavnom prisutne u trgovinama hrane i roba široke potrošnje koje se svakodnevno i masovno kupuju.\n"Na cijenama odjeće i obuće, bijele tehnike i kuhinjskih aparata nema ovakih zloupotreba, zato što su cijene zaokružene", ističe Marićeva.\nDodaje da u većini zapadnih zemalja postoje najmanji apoeni i potrošačima se uvijek kusur uredno nudi, a na njima je da li će prihvatiti male iznose ili ne.\nOštećeni i na gramaži\nDrugi vid zakidanja građana iličen je u smanjanju pakovanja raznih proizvoda, čije cijene ostaju nepromijenjene ili čak rastu. Tako je, umjesto kilograma, na rafovima sve više pakovanja riže od 800, a šećera od 900 grama. Najveće smanjenje gramaže pretrpjeli su slatkiši i grickalice, pa su čokolade od 100 grama prava rijetkost, a zamijenile su ih one koje su lakše za 20 odsto. Umjesto 50 grama, čip se prodaje u pakovanjima od 35, pa čak i 27 grama.\nDrskost proizvođača: Za istu cijenu manje grama\nkupovina građani cijena cijene novac prevara prodavnica šoping namirnice hrana\n10.06.2017. / 14:56\nNa sici nas pokradu u milionima km, mozes misliti kako nas lopataju na velikim ciframa. Inace ovde svako svakoga lopata. Kad to sravnamo saldo je nula\n10.06.2017. / 11:58\nI kada vidim onih 5 f najezim se,samo mi jos 1 i 2 trebaju


Matić: Novi zakon za dalje jačanje prava potrošača - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Matić: Novi zakon za dalje jačanje prava potrošača\nBEOGRAD – Vlada Srbije danas je usvojila Predlog zakona o zaštiti potrošača, a ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić kaže da će nova zakonska rešenja značajno doprineti bezbednoj trgovini i daljem jačanju potrošačkih prava u našoj zemlji, a time i ekonomskom razvoju.\nKako je saopštilo Ministarstvo, Matićeva je rekla da se najvažnije novine u predlogu zakona odnose na uvođenje registra “Ne zovi”, uvođenje obaveza trgovca da sačini proračun prilikom pružanja usluga, kao i uspostavljanje evidencije potrošačkih sporova u sudovima.\n“Takođe, predlog obuhvata i dalje usklađivanje sa propisima EU u oblasti turizma, zatim, unapređenje mehanizma vansudskog rešavanja potrošačkih sporova, kao i prekršajne naloge za pojedine prekršaje trgovaca”, navela je Matić.\nMinistarka je podsetila da je 9. juna ove godine počela i realizacija IPA 2018 EU projekta “Jačanje zaštite potrošača u Srbiji kao odgovor na nove tržišne izazove”, koji će dodatno obezbediti efikasno sprovođenje zaštite potrošača, kao i usklađenost sa pravnim tekovinama EU.\nPrethodni tekstUEFA ukinula pravilo gola u gostima\nSledeći tekstBil Gejts predlaže pet knjiga za čitanje tokom leta


Vi ste ovde: Početak Forum Main Forum\nOvo je osnovna kategorija foruma. Podkategorije ili teme su njen sastavni dio.\nUređaji.antena, pojačala, LNA i sve drugo na temu tehnike...\n6 Teme 37 Odgovora\nPoslednja poruka: kako promjeniti kori ...\n13 jan 2018 21:18\n8 Teme 3 Odgovora\nPoslednja poruka: YAESU FT950\n48 Teme 18 Odgovora\nPoslednja poruka: Uputio sam žalbu UO ...\n20 jul 2021 16:59\nTakmičenja i sve u vezi sa tom tematikom...\n10 Teme 36 Odgovora\nPoslednja poruka: WW DIGI DX CONTEST\nod Zoran e73s\ncw, ssb, rtty, psk, wsjt itd, itd...\n4 Teme 25 Odgovora\nPoslednja poruka: E7 aktivnosti na 50 ...\nRepetitori, repetitorska tehnika, operatorski rad preko repetitora i sve drugo vezano za ovu tematiku...\n3 Teme 25 Odgovora\nPoslednja poruka: Repetitor\n2 Teme 3 Odgovora\nPoslednja poruka: Dozvola\n01 jun 2017 06:50


ENERGETSKA TRANZICIJA – Promene su se ubrzale\nSlika: Nikola Rajaković\nČini se da je najvažnija karakteristika energetske tranzicije u poslednjim mesecima brzina promena, posebno u smanjenju cena tehnologija obnovljivih izvora energije. Definitivno se može utvrditi da je danas proizvedeni megavat-sat (MWh) iz solarne elektrane osetno jeftiniji od MWh proizvedenog u termoelektranama na ugalj.\nDakle, danas u 2020. godini, i za Srbiju se može tvrditi da su nivelisani troškovi proizvodnje 1 MWh iz solarnih elektrana i vetroelektrana osetno niži od analognih troškova u termoelektranama. S druge strane, potrebno je jasno reći da je moguće uspešno voditi energetski sistem koji dobija 100% električne energije iz obnovljivih izvora energije.\nTokom 2019. u EU je 1.029 TWh električne energije proizvedeno iz OIE (najviše od hidropotencijala), 941 TWh iz elektrana na fosilna goriva i 777 TWh iz nuklearnih elektrana.\nNajveći klaster solarnih panela u Indiji od 2 GW zauzima 53 kvadratna kilometra. Plan je da Indija sa 450 GW iz solarnih elektrana u 2030. bude jedan od globalnih lidera u oblasti solarne energetike.\nPotencijal sunca u okolini Trebinja je takav da omogućava godišnje korišćenje maksimalne snage solarne elektrane u traja nju od 1.500 sati. Južna Bavarska sa 1.000 sati ima velike rezultate u solaru!\nTagovi: dekarbonizacija, energetska tranzicija, lignit, Nikola Rajaković, solarna elektrana, termoelektrana, vetroelektrana\nPočetna » U fokusu » ENERGETSKA TRANZICIJA – Promene su se ubrzale


TAJNI PLAN SAD: CIA iz Sarajeva ruši uticaj Rusije u Evropi | Politika | Novosti.rs\nV. N. | 26. april 2019. 09:02 | Komentara: 15\nDodik sa Putinom\nDELEGACIJA američkih zvaničnika, predvođena drugim čovekom CIA Vonom Bišopom, danas bi u Sarajevu trebalo da ima sastanke sa predstavnicima svih obaveštajnih i bezbednosnih službi u BiH i RS. Zvanična tema ovih sastanaka je rizik od terorizma i povratka džihadista na Balkan, ali kako navode obaveštajni izvori, pravi cilj posete Bišopa je jačanje logistike za sprovođenje američke agende - "borbe protiv malignog uticaja Rusije u Evropi".\nFormalni sastanci, međutim, samo su maska za pravu misiju u Sarajevu, koja je usmerena na sprečavanje ruskog uticaja i posebno na slabljenje pozicije predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika koga Amerika vidi kao "glavnog ruskog čoveka". On bi, prema našim izvorima iz obaveštajnih krugova, trebalo da o tome razgovara sa čelnicima OSA, ali i da radi na širenju mreže saradnika.\nSuzbijanje uticaja Rusije u Evropi poslednjih godina nalazi se visoko na listi prioriteta vašingtonske administracije. Američki državni sekretar i nekadašnji čelnik CIA Majk Pompeo nedavno je izjavio da borba protiv "pogubnog uticaja" Rusije predstavlja prioritet i u budžetu SAD. On je, prilikom posete Evropi, rekao da Kina i Rusija predstavljaju dvostruku pretnju za napredovanje u demokratiji i slobodnom tržištu od pada Berlinskog zida. Obećao je da će Amerika povećati svoje angažovanje u istočnoj i centralnoj Evropi preko sporazuma o odbrambenoj saradnji i programa razmene.\nI Dodik je nedavno govorio o mreži za sprečavanje "malignog uticaja Moskve". Prema njegovim rečima vlada Velike Britanije uložila je šest miliona funti u formiranje centra koji bi se time bavio:\n- Jedno odeljenje nalazi se u Tirani, a drugo u Podgorici. Oni evidentiraju ljude iz vladinih institucija i NVO koji šire ruski uticaj i na spisku ih ima oko trista. Verovatno sam i ja na toj listi.\nSASTANCI za zamenikom direktora CIA nisu slučajno zakazani za danas - navodi naš izvor. Organizatori su računali da bi, s obzirom na to da je danas Veliki petak, predstavnici Srpske mogli da izostanu, što bi se iskoristilo da se Banjaluka optuži da izbegava saradnju sa Amerikom.


Izvođenje radova na izradi hidro instalacija na objektu Sarajevo Tower u ulici Kolodvorska u Sarajevu\nNabavka, transport, transport i montaža opreme i materijala, te izrada:\n2. Uslovljeni cjevovodi i vanjski razvod:\n3. Sanitarna oprema i galanterija\n- Radovi se izvode u skladu sa Glavnim projektom i izvedbenim projektom objekta, te u skladu sa Posebnim uzansama o građenju, važećim standardima i normativima za izvođenje ove vrste radova na objektima .\nUgovor o izvođenju hidroinstalacijskih radova u sklopu izgradnje stambeno-poslovnog objekta "Sarajevo Tower".\nPonuđači koji su zainteresirani mogu predmjer na izvođenju hidroinstalacijskih radova sa predmjerom radova i jediničnim mjerama, preuzeti na adresi: Fra Anđela Zvizdovića 1, B 18, Sarajevo Centar, uz najavu kod Predstavnika naručioca Sedina Halilagića, d.i.g. na telefon: +387 (0) 33 295 977.


Nalić: Prvi put sam imao ovaj tip utakmice - SportSport.ba\nNalić: Prvi put sam imao ovaj tip utakmice\nTrener Slobode nakon nove pobjede\nTrener Slobode Zlatan Nalić sretan je zbog nove pobjede, ali svjestan je da je bilo teže nego inače.\nE. Škorić 14.09.18. 18:41\nSloboda je golom Vidovića s penala došla do sva tri boda, a sama utakmica je, kako kaže Naić, očekivano bila jako teška.\n"Očekivao sam veliku borbu, falili su nam neki bitni igrači u sredini. Prvi put sam imao ovaj tip utakmice i da branim 1:0. Vrlo je bitno da se dobijaju ovakve utakmice, kada igrate nešto slabije", rekao je trener Tuzlaka Nalić.\nNjegov tim u narednom kolu ponovo igra na Tušnju, kada će gostovati GOŠK iz Gabele.\n"Ponovo utakmica kući i naravno da u nju ulazimo kao i sve druge. Očekujemo dosta sa pravim pristupom igrača", dodao je Nalić.\nVidović: Nešto se i nas pita\nJunak pobjede Slobode bio je Antonio Vidović, koji je danas zabio treći premijerligaški gol.\n"Dokazali smo da nismo samo prolaznici u Premijer ligi, nešto se i nas pita. Pokazali smo da smo jedna agresivna i kvalitetna ekipa. Nadigrali smo ekipu Čelika, malo je i sreće nedostajalo. Dogovorili smo se da u drugom dijelu uđemo još jači", rekao je Vidović.\nVidović 's kreča' za trijumf Slobode protiv Čelika\n14.09.18. 18:26 17\nNesvakidašnja situacija na Tušnju: Glavni arbitar nije mogao nastaviti meč\nAdmir Šehović zaradio povredu\n14.09.18. 18:03 3\nVidović donio vodstvo Slobodi iz penala\nTuzlaci vode 1:0


Prekršaji protiv javnog reda i mira - Advokatska kancelarija Siniša Momčilović\n21. novembra 2018. 3. marta 2020.\nVažeći Zakon o javnom redu i miru (Službeni glasnik RS br. 6/2016 i 24/2018) stupio je na snagu 5.2.2016.god., dok je 2018.god. izvršena izmena ovog Zakona, povećanjem raspona novčane kazne za prekršaj paljenja pirotehničkih proizvoda ili pucanja.\nOvaj Zakon stavio je van snage prethodno važeći Zakon o javnom redu i miru, donet još 1992.god., više puta menjan tokom godina svog važenja.\nPrema aktuelnom Zakonu o javnom redu i miru, javnim redom i mirom smatra se usklađeno stanje međusobnih odnosa građana nastalo njihovim ponašanjem na javnom mestu, dok se javnim mestom smatra prostor dostupan neodređenom broju lica čiji identitet nije unapred određen, pod istim uslovima ili bez posebnih uslova.\nJavnim mestom smatra se i mesto koje inače nije javno, pod uslovom da je takvo mesto dostupno pogledu ili čujnosti sa javnog mesta ili je posledica nastupila na javnom mestu.\nU odnosu na prethodno važeći Zakon o javnom redu i miru, definicija javnog reda i mira ostala je suštinski neizmenjena.\nMeđutim, za razliku od prethodno važećeg Zakona, koji prekršaje protiv javnog reda i mira nije definisao, prema važećem Zakonu o javnom redu i miru, prekršaji protiv javnog reda i mira jesu protivpravna dela kojima se na javnom mestu ugrožava ili narušava javni red i mir, stvara uznemirenje ili ugrožava sigurnost građana, ometa kretanje građana na javnim mestima ili ostvarivanje njihovih prava i sloboda, vređa moral, ugrožava opšta sigurnost imovine, vređaju ili ometaju službena lica ili se na drugi način narušava javni red i mir.\nNavedeno određenje prekršaja protiv javnog reda i mira, jedna je od osnovnih razlika između aktuelnog i prethodno važećeg Zakona o javnom redu i miru.\nNaime, prema famoznom čl. 6 prethodno važećeg Zakona o javnom redu i miru, za prekršaj se kažnjavalo lice koje svađom ili vikom remeti javni red i mir ili ugrožava bezbednost građana, koje ugrožava sigurnost drugog lica pretnjom da će napasti na život ili telo tog ili njemu bliskog lica i koje vređanjem ili zloupotrebom drugog, vršenjem nasilja nad drugim, izazivanjem tuče ili učestvovanjem u njoj, ugrožava spokojstvo građana ili remeti javni red i mir.\nOvaj prekršaj je u važećem Zakonu o javnom redu i miru podeljen na tri, tako da se za prekršaj kažnjava lice koje svađom ili vikom narušava javni red i mir ili stvara uznemirenje građana, koje nepristojnim, drskim ili bezobzirnim ponašanjem narušava javni red i mir ili ugrožava imovinu ili vređa moral građana, koje vređanjem drugog ili vršenjem nasilja nad drugim ili pretnjom narušava javni red i mir i koje izazivanjem tuče ili učestvovanjem u njoj narušava javni red i mir.\nIako su radnje izvršenja prekršaja sadržinski gotovo iste po starom i novom Zakonu, postoji jedna bitna razlika – po novom Zakonu o javnom redu i miru, radnja ovih prekršaja mora bi izvršena na javnom mestu.\nUkoliko to nije slučaj, ne postoji prekršaj i okrivljeni se u prekršajnom postupku mora osloboditi odgovornosti.\nKako je izneto, praktično postoje dve kategorije javnog mesta – javno mesto kao prostor dostupan neodređenom broju lica čiji identitet nije unapred određen, pod istim uslovima ili bez posebnih uslova (ulica, trg, sportska hala i sl.), i mesto koje po prethodnoj definiciji nije javno (kuća, stan i sl.), ali je dostupno pogledu ili čujnosti sa javnog mesta ili je posledica nastupila na javnom mestu.\nNije ništa sporno ukoliko je radnja prekršaja izvršena na javnom mestu.\nNije ništa sporno ni ukoliko je radnja prekršaja izvršena na mestu koje nije javno, ali je posledica nastupila na javnom mestu, budući da se suštinski radi o istim pravnim situacijama.\nProblem nastaje u situaciji kada je prekršaj izvršen, primera radi, u privatnom stanu/kući.\nPrivatan stan nije javno mesto, ali se, u smislu Zakona o javnom redu i miru, može smatrati takvim pod uslovom da je dostupan pogledu ili čujnosti sa javnog mesta.\nMeđutim, iako su u ovom pravcu već donošene sudske odluke koje konkretizuju standard dostupnosti pogledu ili čujnosti, praksa u postupanju prekršajnih sudova i dalje luta.\nTako, može se reći da prekršaj postoji ukoliko je do tuče došlo u sobi čiji je prozor sa ulične strane bio otvoren, jer iako se soba nalazi u privatnom stanu, otvoren ulični prozor dovodi do vidljivosti i čujnosti sa javnog mesta (ulice).\nMeđutim, nerešeno je šta ukoliko je bio otvoren prozor sa dvorišne strane, a ne prema ulici, a kod privatnog stana u koji se ulazi preko dvorišta.\nIspravan stav bio bio da ovde prekršaja nema, jer nedostaje bitan uslov – nema čujnosti ili vidljivosti sa javnog mesta.\nIli, ukoliko je do tuče došlo u privatnom dvorištu, ograđenom dva metra visokim čvrstim zidom, na pedeset metara od ulice.\nNi ovde prekršaj ne bi smeo da postoji, budući da se privatno dvorište nije javno mesto, zbog postojanja visokog zida sa ulične strane mesto sukoba nije vidljivo sa javnog mesta, a zbog udaljenosti mesta prekršaja od javnog mesta nema ni čujnosti sa javnog mesta.\nRadi pravilne ocene pitanja postojanja čujnosti i dostupnosti pogledu, ove okolnosti moraju se utvrđivati – dokazivati u svakom konkretnom slučaju.\nTeret dokazivanja je na strani podnosioca zahteva za pokretanje prekršajnog postupka za prekršaje protiv javnog reda i mira – policije, a na sudu je da utvrdi da li je postojanje vidljivosti ili čujnosti sa javnog mesta dokazano ili ne.\nPostupanje policije i prvostepenih prekršajnih sudova u dobrom delu ne ide u ovom pravcu.\nPolicija je rešenje našla tako što u svoje zahteve za pokretanje prekršajnog postupka samo dodala da je mesto prekršaja “dostupno pogledu i čujnosti”, ne nudeći bilo kakve dokaze ili argumente u ovom pravcu.\nPolicijski službenik koji se po tako podnetom zahtevu saslušava na okolnosti mesta prekršaja, po pravilu izjavi da ovo mesto jeste dostupno pogledu ili čujnosti, ne dajući razloge za takav svoj stav.\nIz navedenog proizilazi da se radi o prostom subjektivnom i pri tome ničim potkrepljenom zaključku, što je jedna od najopasnijih stvari za pravillno rešavanje u sudskom postupku.\nPrvostepeni prekršajni sudovi se, po inerciji proistekloj iz višedecenijske primene prethodno važećeg Zakona o javnom redu i miru koji nije pravio razliku da li je prekršaj izvršen na javnom mestu ili ne, kao i navici da je podnosilac zahteva, pogotovo ako se radi o policiji ili inspekcijskom organima, u pravu, ni ne upuštaju puno u utvrđivanje ove okolnosti, ili pitanje postojanja dostupnosti mesta čujnosti ili pogledu tumače tako široko, da razlika koju Zakon o javnom redu i miru pravi između javnog i mesta koje to nije, praktično brišu.\nTako, za pojedine prekršajne sudije, već teorijska mogućnost da neko čuje svađu u privatnom stanu koji nema prozore ili duge otvore sa ulične strane, ili vidi šta se dešava u zadnjem delu privatnog dvorišta preko ulične ograde visine dva metra, dovoljna je za zaključak da se radi o mestu dostupnom pogledu i čujnosti, dakle o javnom mestu.\nNaravno, ovakvi zaključci u osuđujućoj presudi po pravilu nisu praćeni razlozima kako je to sud utvrdio (navodi se da je dvorište ograđeno dvometarskim zidom dostupno vidljivosti sa javnog mesta, ali se ne navodi kako je ta vidljivost sa ulice uopšte moguća, osim iz vazduha, npr. dronom, ili u slučaju da su svi prolaznici ulicom višlji od dva metra i pod uslovom da od uličnog zida do mesta sukoba nema nikakvih prepreka u vidu dodatnih ograda, stambenih ili pomoćnih objekata ili sl.)\nPrekršajni postupak je kazneni postupak, gde sve činjenice od značaja za donošenje osuđujuće presude moraju biti utvrđene na jasan i nedvosmislen način.\nU prekršajnom postupku važi pretpostavka nevinosti, praćena pravilom da je teret dokazivanja na strani podnosioca zahteva za pokretanje prekršajnog postupka (koji mora dokazati da je okrivljeni kriv, a ne da okrivljeni dokazuje da je nevin), te pravilom in dubio pro reo – u slučaju sumnje presuditi u korist okrivljenog, što znači da ukoliko bitne činjenice nisu dokazane na jasan i izvestan način, lice protiv koga se prekršajni postupak vodi ne može biti oglašeno krivim.\nNa žalost, praksa sudova, posebno prekršajnih, potpuno je suprotna – prijavljeni se u najvećem broju slučajeva u startu smatra krivim i na njemu leži teret dokazivanja da je nevin, podnosilac zahteva je po pravilu u pravu bez obzira na ponuđene dokaze, a u slučaju sumnje o postojanju krivice, donosi se osuđujuća presuda.\nU skladu sa navedenim razumljivo je onda i preširoko tumačenje instituta javnog mesta kod prekršaja protiv javnog reda i mira.\nRazumljivo, ali nezakonito i nedozvoljeno, budući da su sudovi dužni da, posebno u kaznenim postupcima, primenjuju zakon upravo onako kako on glasi i bez slobodnih interptretacija, a da evenutalnim prazninama zakonskih normi daju sadržaja u skladu sa osnovnim načelima takvog zakona i cilju zbog kog je takav zakon donet.\ntekstovi javni red i mir, prekršaji


Ronax 500 – MotoVesti\n12/06/2014 12/06/2014 Andrija Milenković\nDvotaktni motocikli bili su redovna pojava na drumovima i dominantna na takmičenjima do sve kraja XX veka.\nKako se industrija prebacivala na četvorotaktne agregate a birokrate izbacivale oštrije propise koji su pogodovali novim agregatima u razvoju dvotaktaši su polako padali u zapećak. Sa prelaskom fabričkih sportskih timova na 4t agregate, kako na drumu tako i van njega, vladalo je mišljenje da su dani 2t agregata odbrojani.\nNo, poslednjih godina svedoci smo novom razvoju i povratku 2t agregata, prvenstveno u vanasfaltnom sektoru, a danas vam predstavljamo drumski novitet, Ronax 500.\nNemački Ronax čuvao je detalje o svom novitetu sve do premijere, modelu 500.\nI bez izjavljivanja jasno je na ciji slavu se novi Ronax oslanjanja, izgledom podseća na poslednji šampionski MotoGP 500 motocikl, Hondu NSR 500 i poslednjeg šampiona te klase Valentina Rosija. Tome u prilog ide i činjenica da će 500 biti proizveden u 46 primeraka, po narudžbini.\nDok izgledom podseća na Hondu tehnički Ronax liči na Jamahu, njegov agregat se predstavlja kao V4 a u stvari su to dva paralelna dvocilindrična motora u jednom kućištu, sa nezavisnim radilicama, rešenje identično onome na Jamahi “YZR500”.\nRonaxov agregat krasi mapama kontrolisano elektronsko ubrizgavanje sa 2 režima, sportskim i kišnim a u punoj snazi oslobađa 160 konjskim snaga pri 11500 obrtaja.\nOlins (Öhlins) pobrinuo se za svo oglibljenje na motociklu a Brembove kočnice se staraju da se 145kg (težina bez tečnosti) aluminijuma i karbona blagovremeno zaustave.\nRonax 500 se fabrički isporučuje sa svetlima i nosačem tablice i u Nemačkoj ga je moguće privremeno registrovati, što nije potvrđeno za ostatak sveta.\nOsim činjenice da će biti proizvedeno svega 46 primeraka moguća prepreka potencijalnim kupcima može biti i cena od 100.000€ bez poreza.\nMotoGP Catalunya Spain 2014 →


Reka iz Raja kombinuje prizore ma�te i stvarnosti, u njoj nailazimo na Afričku Evu koja se od biblijske razlikuje po tome �to je stvarno postojala, kao zajednički predak svih nas, po �enskoj liniji. Preci nikada ne umiru mladi, ističe Dokins i vodi nas na putovanje po genealo�kom stab ...\nSa popustom: 30.24 KM\nU godini u kojoj se obilje�avaju dva va�na jubileja � 200 godina od rođenja Čarlsa Darvina i 150 godina od prvog izdanja njegovog kapitalnog djela Postanak vrsta, u svim boljim svjetskim knji�arama pojaviće se nova knjiga Ričarda Dokinsa u prevodima na vi�e od dvadeset jezika, me ...\nSa popustom: 59.22 KM\nOva spektakularna knjiga sadr�i izvanredne posvjedočene izve�taje i zapanjujuće fotografije koji govore o destruktivnim silama prirode na djelu. Fotografije arkade silovite oluje, snimljene iz svemira, koja se nadvija nad cijelom istočnom obalom Sjedinjenih Američkih Dr�ava ili f ...


Tuesday, 15 December 2020 08:18\nU cijeloj BiH biće zatvorena naplatna mjesta po poslovnicama ovog javnog preduzeća, a zvanična odluka uprave biće saopštena javnosti uskoro.\n- Ukidanje šalterske naplate računa i digitalizacija sistema ne prati socijalna osjetljivost prema korisnicima usluga Elektroprivrede, koji iz raznih razloga ne mogu koristiti internet za te svrhe. Još je nejasno na koji način će sve biti izvedeno, ali malo je vjerovatno da će banke, putem kojih će račune plaćati dosta naših penzionera, smanjivati i prilagođavati cijenu provizije na svoje usluge - komentarišu stručnjaci.\nZa očekivati je i dodatne poteškoće potrošačima električne energije koji trebaju riješiti neki problem sa prethodnim uplatama i onima koji imaju potrebu za reklamacijama, određenim provjerama ili pritužbama na usluge Elektroprivrede.\nOdluka s pojedinostima korištenja OPA aplikacije i s njom zvanična najava ukidanja šalterskog plaćanja računa za električnu energiju, biće objavljena tokom ove sedmice, navedeno je u Elektroprivredi BiH. (Izvor: Ekapija)


Rukomet - Pančevke ubojite i nad Spartakom u Debeljači\nNapisano u kategoriji Rukomet, 9 novembra, 2014\nRukometašice Pančeva slavile su u okviru devetog kola Prve lige Srbije, grupa Sever na gostovanju u Debeljači protiv ekipe Spartaka rezultatom 19:32 (13:17). Na taj način Pančevke su nastavile svoj trijumfalni niz koji ,računajući drugi deo predhodne sezone, iznosi impresivnih 21 pobedu.\nNeizvesnost u lokalnom derbiju trajala je nekih dvadeset minuta, toliko dugo su domaće rukometašice uspele da održe rezultatski priključak za liderom prvenstva. U finišu prvog poluvremena Pančevke uspevaju da naprave prvu opipljiviju prednost i na veliki odmor odlaze sa četiri gola viška. U nastavku utakmice na terenu je postojao samo jedan tim. Izabranice Ivana Petkovića su sjajnom odbranom u potpunosti slomile rivala, dozvoliši im svega šest golova dok su na drugoj straini one iz minuta u minut uvećavale svoju prednost i na kraju upisale novu pobedu.\n“Čestitam mojim devojkama svemu prikazanom. Kao i na predhodnim utakmicama pokazale su veliku želju i borbu i izuzuetno sam srećan što smo nastavili ovaj dugi pobednički niz. Očekivali smo dobru utakmicu u Debeljači s obzirom da se radi o lokalnom derbiju međutim mi smo pokazali da smo u ovom trenutku kvalitetnija ekipa i zasluženo pobedili. Izuzetno sam zadovoljan viđenim, posebno odbranom koja je u drugom poluvremenu bila na sjajnom nivou. Idemo dalje očekujem da i u narednim mečevima nastavimo sa ovakvim partijama”\n– komentar je Ivana Petkovića, trenera Pančevki.\nPosle devet odigranih kola Pančevke se nalaze na prvom mestu sa maksimalnim učinkom, a u narednom kolu ugostiće ekipu Ravangrada iz Sombora.


Srbija obezbedila plasman na IESF Svetski šampionat u Izraelu - ITNetwork\nHome GAMES\tSrbija obezbedila plasman na IESF Svetski šampionat u Izraelu\nSrpska CS:GO reprezentacija je u odlučujućem meču savladala Izrael sa 2-1, čime je obezbedila plasman na IeSF Svetski šampionat, koji će se krajem godine održati u Izraelu !\nKao i prethodnog dana, prva mapa je bio Inferno, na kojoj su naši momci imali furiozan start. Prvo poluvreme su dobili sa 12-3, nakon čega je bilo samo pitanje vremena kada ćemo povesti sa 1-0. Izrael jeste pružio mali otpor, ali se mapa završila rezultatom 16-7. Druga mapa je bio Miraž, koji je imao potpuno drugačiji tok, jer su od samog starta obe ekipe bile gotovo izjednačene, zbog čega se prvi deo završio rezultatom 8-7 za Srbiju. Nažalost po našu ekipu, Izraelci su tada zaigrali mnogo bolje, zbog čega su do kraja mape izgubili samo jednu rundu. Konačan rezultat je bio 16-9, što je značilo da će se igrati Nuke.\nViše nije bilo mesta za greške, jer bi poraženi ostao bez ikakve šanse da se plasira na Svetski šampionat. Iako su neki pomislili da će prethodna pobeda dati Izraelcima vetar u leđa, naši momci su Miraž ubrzo izbacili iz glave, što se odmah i videlo u igri. Ako smo mislili da je rezultat na prvoj mapi bio ubedljiv, grdno smo se prevarili, pošto su ovoga puta naši momci odigrali bez greške.\nIzraelu su prepustili samo 4 runde, što znači da će Srbija imati svog predstavnika na velikom IeSF svetskom šampionatu koji će održati se odigrati u novembru u Eilatu.\nHero Advertising, Beograd /Odnosi s javnošću\nAna Mate, Account Executive\nSrbija obezbedila plasman na IESF Svetski šampionat u Izraelu was last modified: 11 oktobra, 2021 by ITN Team


Srbija u VANREDNOM stanju zbog kiše i poplava; Zečević: U Čačku nema opasnosti od izlivanja reka | EpicentarPress\nSrbija u VANREDNOM stanju zbog kiše i poplava; Zečević: U Čačku nema opasnosti od izlivanja reka\nDatum: 15.06.2018. 14:12\nU Čačku i okolini nema opasnosti od izlivanja reka i potoka, jer kiša pada slabim intenzitetom, izjavio je za Epicentar press Bratislav Zečević, načelnik Gradskog štaba za vanredne situacije i šef Službe za bezbednost i odbranu.\n- Situacija je pod kontrolom i naše službe su u pripravnosti. Pratimo i prognozu vremena kako bi smo blagovremeno mogli da reagujemo u slučaju obilnijih padavina, - izjavio je za naš portal Zečević.\nIpak, u pojedinim delovima Srbije je situacija veoma zabrinjavajuća.\nU Petrovcu na Mlavi danas je stanje vanredne situacije prošireno na teritoriju cele opštine, pošto je zbog jake kiše pukla brana na reci Busur. Pošto se Busur uliva u Mlavu, najveće poplave se tek očekuju.\nPoplavljena su sela Lopušnik, Oreškovica, Tabanovac, Krvije, Veliko i Malo Laole i veliki deo Petrovca na Mlavi. Štetu je pretrpelo skoro 20 naselja, a ugrožena su i vodoizvorišta koja pijaćom vodom snabdevaju pola opštine.\nZbog toga što je tokom noći palo preko 100 litara kiše po kvadratnom metru, seoski potoci izazvali su poplavu u nekoliko sela u svilajnačkoj opštini, izjavio je predsednik opštine Predrag Milanović.\nKiša, koja ne prestaje da pada, poplavila je stotinak dvorišta, ali je ušla i u mnoge kuće. Najteža situacija je u Kušiljevu, koje je, praktično odsečeno od sveta.\nŠtab za vanredne stuacije Opštine Topola odlučio je jutros da na teritoriji te opštine proglasi vanrednu situaciju, usled nevremena praćenog velikom količinom grada i kiše.Nevreme je izazvalo veliku štetu na objektima, usevima i voćnjacima.\nPodsetimo, zbog nevremena koje je u sredu poogodilo zapadnu Srbiju, vanredna situacija je proglašena i u Požegi, Užicu i Priboju.\nIzvor: Epicentar press, RHMZ


od Admin taj Pon 8 Jun 2009 - 0:36\nDeformitet ravnih stopala najčešće se javlja u mlađoj dobi, a ako se ne leči na vreme, može da dovede do brojnih komplikacija kao što su bolovi u potkolenici, natkolenici i kičmi.\nOmeta kvalitet života... Kod odrasle osobe koja ovaj deformitet vuče iz detinjstva javljaju se i druge tegobe\nProblem sa ravnim stopalima ima oko 12 odsto sedmogodišnjaka, pokazala su istraživanja koja je nedavno sproveo Institut za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut". Ravna stopala spadaju u blage deformitete, ali ih nikako ne treba zanemariti jer kasnije mogu da izazovu tegobe poput bolova u nogama, karlici ili kičmi.\nNeophodna provera... Dete bi prvi pregled kod specijaliste trebalo da ima između druge i treće godine\nBranislav Marković, specijalista ortoped u ortopedskom preduzeću „Rudo", objašnjava da je najvažnije blagovremeno primeti deformitet i početi s korekcijom.\nKorekcije u mlađoj dobi\n- Deformitet koji se u narodu najčešće naziva ravna stopala podrazumeva spušten središnji svod stopala. To je najčešći deformitet i javlja se podjednako kod dece i starijih, ali najčešće u mlađem dobu. Naša ispitivanja kažu da nekih 90 odsto dece koja dođu kod nas ima probleme sa ravnim stopalima u većoj ili manjoj meri - kaže Marković, i dodaje da bi roditelji trebalo da dete prvi put odvedu kod lekara specijaliste na pregled već u periodu između druge i treće godine kada se formira stopalo. Naš sagovornik dodaje da bi kasnije stopalo trebalo pregledati pre polaska u školu, kao i u periodu adolescencije između 10. i 12. do 14. godine, kada deca intenzivnije počinju da se bave sportom.\n- Najbolji rezultati korekcije su između druge i pete godine. I posle toga je moguća korekcija, ali što je dete starije, ona je sve teža. Ukoliko se pravovremeno nose ortopedski ulošci, koji su najvažnija metoda lečenja, i rade vežbe, moguća je potpuna korekcija. U krajnjoj liniji postoji i operativno lečenje, ali to su veoma retki slučajevi, kad je deformitet takav da je potrebna operacija - kaže Marković.\nProdavnica „Rudo", koja nudi anatomsko korektivne cipele, kao i sportske i ortopedske uloške, otvorena je u RK „Beograđanka" u Masarikovoj. U ovoj radnji će svake druge subote, od šestog juna, dr Branislav Marković u terminu od 10 do 14 sati davati savete roditeljima. Pored stručnih saveta, u ovoj radnji je moguće lasersko-kompjuterskom tehnikom odrediti kakav je uložak potreban vašem stopalu.


Upozorenje meteorologa: Slede tropske vrućine u Srbiji, a onda nam stiže nevreme | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tUpozorenje meteorologa: Slede tropske vrućine u Srbiji, a onda nam stiže nevreme\n„Sutra (27.07.) veoma toplo i sparno sa temperaturom u većini mesta od 33 do 35 °C, a u nedelju (28.07.) i do 36 °C. U nedelju (28.07.) posle podne, uveče i tokom noći ka ponedeljku očekuje se lokalna pojava kratkotrajnih nepogoda sa obilnim pljuskovima, jakim vetrom i gradom“.\nTakođe, treba biti obazriv prilikom izlaganja sunčevim zracima jer će stepen UV indeksa tokom narednih dana dostići nivo „vrlo visokog„.\n– Tropske noći su one noći kada temperatura ne opada ispod 20 stepeni, kada je reč o Beogradu, 22 stepena – objašnjava Đurić.\n– Danas je i tokom dana oblačnije u ovom delu zemlje, ali to je zbog uticaja snažnog ciklona iz Hrvatske. Tokom noći može doći do njegovog ispoljavanja, u vidu lokalnih pljuskova s grmljavinom – ističe Đurić.\n– Temperatura će se kretati od 32 do 35, a u Beogradu će biti 34 stepena. Razvoj oblačnosti zahvatiće severo – severozapadne delove Srbije, te su moguće padavine. Kada je reč o ostatku zemlje, razvoj oblačnog sistema s pljuskovima i grmljavinom rezervisan je za večernje časove – pojašnjava Đurić.\nKada je reč o poslednjem danu u nedelji, padavine će stići nešto ranije, u poslepodnevnim časovima.\n– Mogući su pljuskovi s grmljavinom, a negde i grada s olujnim vetrom. Temperatura će se kretati od 32 do 36, a u Beogradu do 34 stepena – ističe Đurić.\n– Očekuje nas svežije i prijatnije vreme, ali će zato biti sparno. Temperatura će se u ponedeljak kretati od 26 do 30 stepeni, dok će u utorak biti viša za tek po koji stepen. Pljuskovi s grmljavinom biće mogući, ali ne u svim delovima zemlje i prestonice. Na primer, dok na Voždovcu može doći do pojave grada, na Novom Beogradu proći će bez kapi kiše. O ovakvim padavinama možemo znati tek sat u napred, pa ne možemo detaljno precizirati lokaciju u ovom trenutku – objašnjava Đurić.


UBICA OSTAVIO KRVAVE TRAGOVE NA FOTELJI: UBISTVO NOVINARKE I DALJE MISTERIJA | Hayat.ba\nUBICA OSTAVIO KRVAVE TRAGOVE NA FOTELJI: UBISTVO NOVINARKE I DALJE MISTERIJA\nNavršava 26 godina od misteriozne smrti novinarke Duge Dade Vujasinović, koja je 8. aprila 1994. godine pronađena mrtva u svom stanu na Novom Beogradu, pored fotelje sa lovačkom puškom ispod lijeve noge.\nNjena smrt je u zvaničnim izvještajima od 1994. kvalifikovana kao samoubistvo, ali Dadini roditelji su odmah doveli su u pitanje zvanični izvještaj tvrdeći da je njihova kćerka ubijena. Oni su pokrenuli privatnu istragu i angažovali jednog od najboljih sudskih balističara Zorana Jovanovića i specijalistu sudske medicine dr Rastislava Lazarevića.\nZa razliku od zvanične verzije koja kaže da je smrtonosna rana nanesena iz apsolutnog prislona, ovi stručnjaci tvrde da su usta cijevi lovačke puške bila udaljena najmanje pet-šest centimetara, što znači da Dada nije mogla sama da puca, čak ni nožnim prstom.\nVještaci koje je angažovala porodica utvrdili su postojanje još jedne krvne grupe na fotelji – osim Dadine koja je O, postoje i tragovi krvne grupe A, što takođe ukazuje da je u stanu bila još jedna osoba.\nTaj nalaz dostavljen je Tužilaštvu u decembru 1994. godine, ali je odbijen. Advokati porodice traže da se obavi supervještačenje, ali u februaru 1995. godine Tužilaštvo odbija taj zahtjev. Advokati porodice u julu 1995. godine Tužilaštvu podnose krivičnu prijavu protiv N.N. lica zbog ubistva. Ta prijava je opet odbijena. Advokat potom podnosi zahtjev za novo vještačenje. Nastupa tišina, da bi tek dvije godine kasnije istražni sudija Dobrivoje Gerasimović donio rješenje o novom vještačenju, piše Kurir.rs.\nBalističar Vladimir Kostić 2008. godine obavio je niz vještačenja. On je predao sudu svoj nalaz u kome se navodi i da su u tijelu Dade Vujasinović pronađena dva filcana čepa, što bi značilo da je sebe usmrtila sa dvije patrone iz lovačke puške, odnosno da je u sebe morala da puca dva puta, što nije moguće.\nNakon toga, okružni javni tužilac u Beogradu u januaru 2009. godine, prekvalifikovao je slučaj u ubistvo umjesto samoubistva i pokrenuo pretkrivični postupak.\nAdvokati porodice Vujasinović su u više navrata nudili dokaze da je neko ubistvo zataškavao. Uostalom, te večeri kada je Dada nađena mrtva, policija iz neobjašnjivih razloga nije uzela otiske prstiju s lovačke puške iz koje je pucano, niti pramenove iščupane kose nađene pored njenog tijela. Ni to što u sred noći niko od komšija nije čuo pucanj iz lovačke puške u zgradi punoj stanara – tada se policiji nije činilo čudno. Odjeća u kojoj je Dada ubijena je uništena, ne postoji zapisnik o iznesenim stvarima iz stana, mada su Dadini roditelji primjetili nestanak zelene fascikle i audio-kasete koju je sa sobom nosila čak i na more.\nZatekli smo iščupan luster, krvavu fotelju, krvave otiske prstiju s bočne strane fotelje, iščupane pramenove Dadine kose, oštećene slike arhiva na zidovima… Sve je ukazivalo na to da se u stanu odigravala drama – rekli su tada Radoslav i Nevenka Vujasinović.\nKomisija za istraživanje ubistava novinara više puta se suočila sa tvrdnjom da su dokazi izgubljeni, vjerovatno tokom NATO bombardovanja policijskog objekta, ali je na insistiranje Komisije sprovedena dodatna provjera i dokazi su pronađeni i poslati Nacionalnom forenzičkom institutu u Hagu.\nDada Vujasinović rođena je 10. februara 1964. godine u Čapljini (BiH). Diplomirala je na Filološkom fakultetu u Beogradu 1987. Njeno ubistvo jedno je od tri još nerazjašnjena ubistva novinara u Srbiji, uz slučajeve Slavka Ćuruvije i Milana Pantića.\nIsraga o smrti Dade Vujasinović je od samog početka bila skandalozna jer sam policijski uviđaj, a i kasnije istražne radnje bile su aljkave uključujući tu i obdukciju. Ono što je interesantno niko se nije bavio sa okolnošću da je Dada Vujasinović nađena na podu pored fotelje, a da nema podataka o okrvavljenju poda.\nMada je fotelja bila veoma natopljena njenom krvlju, čak toliko da je krv prokapala kroz nju sve do poda. Kako je Dada dospjela na pod poslije takve traume – pisao je svojevremeno jedan beogradski nedjeljnik analizirajući Dadinu smrt.\nKOMŠIJE U ŠOKU: U POŽARU NASTRADALA 60-GODIŠNJAKINJA, NJENA SOBA JE IZGORJELA U POTPUNOSTI\nNermina Hasić - 07/05/2021 21:28 0\nStanari zgrade u Ulici Borisava Stefanovića Vuleta gdje je danas u požaru nastradala Mira B. (60) su u šoku.\nUHAPŠENA ŽENA ZA UBISTVO: ČVRSTIM PREDMETOM UDARALA MUŠKARCA PO GLAVI\nAdnan Herco - 07/05/2021 20:59 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su B. P. (55) zbog postojanja osnova sumnje da je počinila krivično djelo teško ubistvo.\nSTUDENTI ODLUČILI UDOMITI ‘RUŽNO PAČE’: POSTAO JE PRAVA ZVIJEZDA U KAMPUSU\nNermina Hasić - 08/05/2021 03:04 0\nZoi Dafin vodi Instagram nalog Long Boja – patke za koju se vjeruje da je nastala ukrštanjem indijske patke trkačice i patke gluvare, zbog čega je jedinstvena i vrlo popularna u studentskom kampusu, gdje je čuvaju.\nZANIMLJIVI TRIKOVI: EVO KAKO ODREDITI SVJEŽINU JAJA\nPODSJEĆAMO VAS NA JOŠ JEDNO TRADICIONALNO JELO: AŠĆIKADUNINE SARMICE PRIPREMITE ZA...\nOVA TRI HOROSKOPSKA ZNAKA ČEKA VELIKI USPJEH NA SVIM POLJIMA\nOVAKVU LIMUNADU JOŠ NISTE PROBALI: VEOMA JE OSVJEŽAVAJUĆA


Voda iz vodozahvata u Kumanici, posle deset dana danononoćnog rada, mukotrpnog čekanja i agonije, napokon je potekla i stigla do postrojenja za preradu na Lučkoj reci.\nOpširnije: Ivanjica -Voda stigla na postrojenje za preradu (VIDEO) Dodaj novi komentar\nZbog velikog broja Ivanjičana koji se javljaju u COVID ambulantu sa simptomima sličnim korona virusu, pojačan je rad ove ambulante koja se nalazi u zgradu ATD-a i raditiće 24 sata dnevno.\nOpširnije: COVID ambulanta u Ivanjici radi 24 sata dnevno 1 komentar\nNa preporuku Štaba za vanredne situacije opštine Ivanjica sa vanredne telefonske sednice Štaba broj 217-29/2020 održane 02.07.2020.godine, predsednik opštine donosi,o proglašenju vanredne situacije za celu teritoriju opštine Ivanjica donosi ODLUKE\nOpširnije: Vanredna situacija u Ivanjici i zbog korone, zabranjeno organizovanje proslava, ograničen rad... 6 komentare\nFestival folklora "Sa Golije kolo se vije", koji je bio zakazan sa 7. jul 2020. godine. otkazan je zbog trenutne epidemiološke situacije kao u Ivanjici tako i u zemlji i vanredne situacije koja je u Ivanjici na snazi zbog poplave koja je Ivanjičanima donela velike probleme.\nOpširnije: Otkazan festival folklora "Sa Golije kolo se vije" Dodaj novi komentar\nKvar na delu cevovoda u Mirkovićima kod Međurečja je danas saniran, odnosno nastavljen je prekid koji je napravila snažna vodena bujica.\nOpširnije: Saniran kvar na cevovodu, drugi kvarovi stvaraju nove probleme Komentara (3)\nU Ivanjici je potvrđen još jedan slučaj zaraze korona virusom, reč je o mlađoj ženskoj osobi koja je smeštena na grudno odeljenje čačanske bolnice.\nOpširnije: Četiri potvrđena slučaja korone u Ivanjici, povećan broj pregleda u COVID ambulanti Dodaj novi komentar\nPosle punih sedam dana od kako je Ivanjica posle poplave ostala bez vode, juče je lociran kvar. Protekle noći radilo se na pregrađivanju reke Moravice na delu sliva u mestu Mirkovići u Međurečju gde je prekinuta cev vodovoda.\nOpširnije: Radovi na cevovodu , voda uskoro stiže (VIDEO) Komentara (4)\nStrana 1 od 304


Zoran Đinđić | Sledeći | Prethodni | Komentari (2) | Trekbekovi (0)\nkrasiva | 13/03/2016, 23:00\nNaše društvo je vekovno polarizovano, mislim da samim saznanjem da tako stvari stoje, već smo korak bliže svom opstanku. Dokaz da je Đinđić bio instrumennt u nečijoj ruci leži i u činjenici da oni koji danas sprovode njegovu politiku, za razliku od njega, imaju podršku umornog i ravnodušnog naroda, što je bio cilj vladara (upravljača), na kraju, samo su brojke i bitne.\nmarcoantonie | 13/03/2016, 23:08\nMisho, hvala ti shto nas podsecas!


Subota, 31.08.2019 | 11:52\nRijeka nasmijanih ljudi iz više od 40 zemalja svijeta rasporedila se na preko deset bina i zona širom festivalskog prostora, na kojima su plesali do ranih jutarnjih časova. Večeras na glavnu binu Sea Dance festivala stiže jedan od najvećih svjetskih hitmejkera, njemački producent Robin Schulz, kao i superpopularni francuski duo Ofenbach, koji je prošle godine na Exitu priredio istinski spektakl pred više desetina hiljada ljudi. Prije njih, svoje bezvremene numere na Jadran donosi veliki Darko Rundek, dok će večerašnji nastavak pravog hip-hop festivala u festivalu činiti popularni sastav Hazze i trap idol Surreal. Tehno se večeras seli na No Sleep binu uz njemačku techno ikonu Helenu Hauff i regionalne zvijezde među kojima su Marko Nastić, Skeptik aka Pero Fullhouse i Tehno Klinika.\nNajveći spektakl na Jadranu sinoć bio je na glavnoj bini Sea Dancea, gdje su nastupili istinski lideri globalnog tehno pokreta Sven Vath i Richie Hawtin! Pored tehna nije nedostajalo ni savremenog hip-hop zvuka, a da žurka počne najranije dosad pobrinuli su se novosadska grupa Bekfleš, beogradski trap boss Fox i zagrebački reperi Kuku$. Atmosferu je do usijanja dovela balkanska kraljica trep zvuka Senidah čije je hitove publika horski pjevala! Budući da se radilo o nešto mlađoj publici koja je strpljivo čekala 19h da se otvore kapije, kako bi iz prvih redova slušala svoje idole, oko ponoći je došlo do velike smjene posjetilaca kada je počela žurka u duhu EXIT Dance Arene na koju su pristizali fanovi cjelonoćnih žurki.\nU okviru projekta „Kreativna Crna Gora", Sea Dance je omogućio i mladim crnogorskim stvaraocima da svoje talente pokažu publici, i to na čak dvije bine – Living Culture Music i Living Culture Cinema, te su nove nade crnogorske umjetničke scene već juče imale priliku da svoja djela predstave publici iz čitavog svijeta! Za sve festivalske fanove u Crnoj Gori, Sea Dance je obezbijedio organizovani autobuski prevoz iz Nikšića, Danilovgrada, Podgorice, Cetinja, Ulcinja, Bara, Herceg Novog i iz Kotora, dok je iz Budve organizovan prevoz tokom cijele večeri za vrijeme trajanja festivala. Više na sajtu Sea Dance Festivala.\nAtmosfera za pamcenje ...sve super !!!\nStiže i Z.Kalezić ...


UŽIVO IZ GRČKE : Vetar je podizao trafike i tezge sa pijace: Neverovatne ispovesti s Halkidikija\nTuristi iz Srbije koji su se zatekli na letovanju, naveli su da su u\noluji "stradali" Neos Marmaras, Pefkohori, Nei Pori, Nea Kalikratija, Nikiti, Kalitea... Proglašeno je vanredno stanje, a u mnogim\nmestima nema struje ni vode\nNajmanje šest osoba, među kojima dvoje dece, poginulo je, a više od 100 je povređeno u snažnom nevremenu koje je pogodilo grčko poluostrvo Halkidiki, popularno među turistima. Prema prvim informacijama policije, poginulo je dvoje starijih turista iz Češke, žena i osmogodišnji dečak iz Rumunije, muškarac i dečak iz Rusije. Jedan ribar vodi se kao nestao.\nKako prenose grčki mediji, na Halkidikiju nema struje, vode ni interneta, a turisti javljaju da je većina puteva zatvorena.\nUvedeno je vanredno stanje, koje će navodno trajati do večeras.\n- Ovde je sinoć počelo strašno nevreme, oluja neviđena, led, čupalo drveće, nosilo sve živo po ulici. Uništenih kola ima jako puno. Nas je uhvatilo ispred jedne naše prodavnice, sreća pa smo se tu svi sklonili, inače ne bismo dobro prošli. Ceo grad je uništen. Nemamo struje od juče, ni vode ni signala - napisala je naša čitateljka iz Beograda.\nKako kažu iz Konzulata Srbije u Solunu, u snažnom nevremenu stradale su trafo-stanice, a radovi na sanaciji su u toku.\nOčekuje se da će večeras do 21 sat građani dobiti internet i fiksnu telefoniju.\nIZVLAČILI SMO KOGA SMO MOGLI, RUMUNKU I SINA NISMO USPELI\nKako tvrde očevici, vetrovi su bili toliko jaki da su podizali kioske i tezge po ulicama.\nMeđu povređenima u taverni našla se i novinarka koja je iznela šokantno svedočenje o tome kako su poginuli Rumunka (54) i njen sin (8), dvoje od ukupno šestoro žrtava.\nPEFKOHORI BEZ STRUJE, VODE I INTERNETA\nNevreme nije zaobišlo ni mesto Pefkohori na Kasandri. Snažan vetar nosio je ležaljke i suncobrane na plažama, oborio drveće, razlupao automobile. U nekim mestima situacija je dramatičnija, ali turisti koji su trenutno na letovanju kažu da će do večeras sve izgledati kao da nevremena nije ni bilo.\nKako kažu turisti koji su trenutno u Pefkohoriju, kiša je prestala i očekuje se da struju dobiju u narednih nekoliko sati.\nKoliko je jaka oluja bila svedoči činjenica da je helikopter tek iz trećeg puta uspeo da poleti.\nNaime, helikopter i dalje traga za šezdesetdvogodišnjim ribarom iz Nea Kalikratije, koji se vodi kao nestao od srede popodne kada je otišao na pecanje uprkos činjenici da je loše vreme uveliko počelo.\nU potrazi učestvuju helikopter i dve jahte, teretni brod i jedan tanker.\nDEVOJČICA IZ SRBIJE MEĐU POVREĐENIMA U NEVREMENU, SA JOŠ SEDMORO SRPSKIH TURISTA\nDevojčica iz Srbije je među osmoro srpskih turista koji su povređeni u snažnom nevremenu koje je pogodilo grčko poluostrvo Halkidiki, javila je jutros TV Prva, pozivajući se na informacija iz bolnice u Nea Mudanji. U ovoj bolnici nalazi se sedmoro srpskih turista, a svi su lakše povređeni. U tu bolnicu primljeno je još 80 turista drugih nacionalnosti.\n- Prvi put u 25-godišnjoj karijeri doživeo sam ovako nešto - rekao je Atansios Kalcas, direktor zdravstvenog centra Nea Mudanja gde su smešteni povređeni.\nJoš jedna srpska državljanka, osma po redu, primljena je u bolnicu u Solunu.\n- Mislimo da je u pitanju turistkinja koja je letovala u Stavrosu, pokušaćemo da saznamo odakle je primljena u bolnicu i preko koje agencije je letovala - kazala je Glišićeva.\nOna je rekla da konzulat nema informacija o šestoro lakše povređenih srpskih turista koji su prema tvrdnji medija smešteni u bolnici u Nea Mudanji.


Savladani šverceri nafte, na redu duvandžije | Mondo Portal\nSavladani sverceri nafte na redu duvandzije\n2. jun, 16:27\nSavladani šverceri nafte, na redu duvandžije 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.08.2014. / 15:50 15:52\nSavladani šverceri nafte, na redu duvandžije\nIzvor Tanjug 07.08.2014. / 15:50 15:52\nBudžet Srbije će ove godine ostvariti veći prihod od naplate akciza na naftne derivate za oko 15 odsto, dok će prihodi od akciza na duvanske proizvode podbaciti za više od 24 odsto.\nOva najnovija procena Fiskalnog saveta pokazuje da se sistemska borba protiv sive ekonomije isplati jer je markiranjem goriva (obeležavanjme hemijskim dodatkom) nelegalni promet na tržištu naftnih derivata značajno smanjen i po tom osnovu u ovoj godini priliv novca u državnu kasu biće povećan sa 113 milijardi dinara predviđenih budžetom na 130 milijardi dinara (15 odsto).\nS druge strane, država još nije pronašla rešenje kako da smanji sivu ekonomiju u prodaji duvana, gde naplata, kako precizira Savet "beleži veliki pad nezabeležen tokom prethodne decenije".\nNaplata akciza na duvanske proizvode će prema njihovoj računici umesto 99 milijardi dinara, koliko je predviđeno budžetom, podbaciti i dostići tek 75 milijardi dinara (pad više od 24 odsto) u 2014. godini.\n"Jasno je da u oblasti duvanskih prerađevina mere za suzbijanje nelegalne trgovine nisu primenjene u prvih šest meseci ove godine, već je naprotiv došlo do porasta neregistrovanog prometa", konstatovao je Fiskalni savet.\nSagovornici Tanjuga procenjuju da za svaku oblast u kojoj siva ekonomija cveta postoje neka specificna rešenja u suzbijanju nelegalne trgovine, ali isticu da bez koordinisanog rada države, nema rešenja u borbi protiv ove boljke, koju je ministar finansija Dušan Vujović svrstao u jedan od četiri prioriteta svoga budućeg rada.\nPredsednik Odbora za borbu protiv sive ekonomije Američke privredne komore (AmCam) Ivan Miletić izjavio je Tanjugu da postoje tri mere koje bi država mogla da primeni kako bi se izborila sa sivom ekonomijom, a prva je efikasnije sprovođenje postojećih zakona.\n"Mi već imamo mehanizme koje je moguće primeniti kako bi se suzbila nelegalna trgovina cigaretama, šverca cigareta, prodaje rezanog duvana, a tu je i nelegalna prodaja drugih roba široke potrošnje. Samo u prošloj godini zbog svega ovoga država je izgubila preko 370 miliona evra", navodi on.\nSledeća mera, po njegovim rečima, je povećanje koordinacije između inspekcija, policije, tužilaštva i sudstva.\n"Na kraju, neophodno je da ova vlada donese krovni zakon o inspekcijskom nadzoru koji bi trebalo da ustanovi jedno stalno koordinaciono telo koje bi se bavilo nadzorom inspekcija i analizom rizika. Vrlo je bitno da to bude stalno telo, a ne ad hoc", navodi on.\nMiletić, koji je i direktor korporativnih poslova kompanije Filip Moris u Srbiji, ističe da su sivom ekonomijom najviše pogođene duvanska i naftna industrija, IT sektor i industrija robe široke potrošnje.\n"U duvanskoj industriji smo izgubili preko 26 odsto domaće prodaje, što znači da je država izgubila preko 200 miliona evra od akciznih prihoda u 2013. godini", navodi Miletić.\nU situaciji u kojoj jedan inspektor rada mora da "obiđe" preko hiljadu firmi, ni borba sa nesavesnim poslodavcima nije obećavajuća.\nMaja Ilić iz Inspektorata za rad izjavila je Tanjugu da u Inspektoratu ima 250 inspektora, 135 pravnika i 115 inženjera različitih profila, a prema podacima Agencije za privredne registre privrednih subjekata je 331.000, što znači da jedan inspektor rada dođe na 1.326 privrednih subjekata.\n"Nadam se da će izmene i dopune Zakona o radu koji je u primeni od 29. jula doprineti suzbijanju rada na crno i u tom smislu ubuduće poslodavci moraju ugovor o radu ili kopiju ugovora da drže ne samo u sedištu već i u izdvojenim jedinicama firme, čime će se sprečiti dosadašnje zloupotrebe", rekla Ilić.\nPrema njenim recima, veća uloga inspekcije posle donošenja izmena i dopuna Zakona o radu ogleda se u većim ovlašćenjima i to u smislu da inspekcija rešenjima može da naloži poslodavcu da zaključi ugovor o radu sa licima koja zatekne da rade na crno, a što je omogućeno uvođenjem prekršajnog naloga.\nInspektori rada su prošle godine zatekli na radu na crno oko 5.100 osoba, a nakon izvršenog inspekcijskog nadzora sa oko 80 odsto njih poslodavci su zaključili ugovor o radu.\nIdeju o svim inspekcijama pod jednim krovom Ilić smatra nerealnom, jer, kaže ona bi mogla da funkcioniše u nekim manjim državama poput Republike Srpske, gde je manje inspektora i manje privrednih subjekata.\nMeđutim, i ona je uverena da bi se donošenjem krovnog zakona o inspekcijskom nadzoru uredila ovlašćenja, nadležnosti inspekcijskih službi i tako pružila mogućnost da se usvoje i posebni zakoni kojima će inspekcije bliže odrediti svoja ovlašćenja.\nOd novog zakona o inspekcijskom nadzoru očekuje mnogo i potpredsednik Odbora za borbu protiv sive ekonomije AmCham-a Slobodan Doklestić, koji ističe da bi taj akt, između ostalog trebalo da spreči negativan sukob nadležnosti, jer se trenutno više inspekcija ne može sporazumeti koja od njih je nadležna u konkretnom slučaju.\n"Klasičan primer za to je kada inspekcija koja je dobila prijavu odbije da postupi po toj prijavi i smatra da je za to nadležna neka druga inspekcija koja takođe smatra da nije nadležna. U tom periodu se nezakonistost razvija i dolazi do većeg razvoja sive ekonomije", ističe Doklestić.\nOn nije mogao da precizira kolike uštede će se nakon usvajanja ovog zakona ostvariti suzbijanjem nelegalne trgovine brojnim proizvodima, ali je naveo da će zakon svakako omogućiti efikasniji i brži rad službi inspekcija.\nGlavni cilj nadležnih u borbi protiv sive ekonomije je, prema mišljenju Fiskalnog saveta, ušteda od 300 do 350 miliona evra u naredne dve do tri godine, što je istovremeno i jedna od značajnijih mera fiskalne konsolidacije.\nšverc budžet duvan gorivo akcize\n07.08.2014. / 16:40\nGospodo haračlije sa državnih jasli nećete se hlijeba najesti od duvana,kupujem cigarete Trokadero po cijeni od 80 eurocenti po paklici a bolje su od niškog Marlboro,nije mi problem donositi box svakih 5-6 dana iz đedovine.\n10.08.2014. / 17:04\n@DEKI-NS Još kad bi hteo da ostaneš u "đedovini", pa tamo na miru puši...\nUpravo gledate Revolucija u srpskoj poljoprivredi: Dronom do boljih useva 0 Info video Pre 31 min Na poljoprivrednom imanju u okolini Obrenovca danas je prvi put primenjena tehnika zaprašivanja useva dronom. Na...\nUpravo gledate Očekujem da Crna Gora promeni odluku, naši turisti su važni za njih 0 Info video Pre 1 h Premijerka Ana Brnabić izjavila je danas da očekuje da će Crna Gora uskoro izmeniti odluku o zabrani ulaska građana...\nUpravo gledate MALI: Predviđanja za našu ekonomiju mnogo bolja nego za ostale 0 Info video Pre 1 h Ministar finansija Siniša Mali izjavio je danas da su predviđanja za našu ekonomiju mnogo bolja nego za ostale. ...\nUpravo gledate Još lakše plaćanje računa! 1 Info video Pre 5 h Javno komunalno preduzeće "Infostan tehnologije" predstavilo je danas novi portal, e.Sanduče, putem koga građani...\nUpravo gledate Učionice nikada nisu izgledale ovako 1 Info video Pre 6 h U 8 sati osmaci su počeli da rade test iz matematike u učionicama u uslovima i po proceduri kako će to biti i na...\nUpravo gledate Slavlje u Johanesburgu - konačno mogu da kupe alkohol! 2 Info video Pre 4 min Južnoafrička Republika je ublažila mere donete radi sprečavanja širenja epidemije korona virusa. Prvi put od 26....


Trendovi u medijima za 2008. godinu - Deloitte\nSlike koje su obeležile 2012 godinu\nMyCity » Filmovi » Vest: 50 filmova koji su obelezili 2008. godinu\nPoslao: 31 Dec 2008 08:36\nUgledni filmski magazin EMPIRE je na svom sajtu objavio listu od 50 filmova koji su na neki nacin obelezili 2008 godinu.\nListu filmova mozete pogledati na sledecem linku:\nImajte na umu da ovo NIJE spisak NAJBOLJIH filmova u 2008\nPoslao: 01 Jan 2009 18:47\nKad smo vec kod toga postoji li zaista negde spisak najboljih ostvarenja u 2008. pa makar po bilo kom od mogucih kriterijuma (komercijalna, umetnicka i sl.)...?\nJean Luc ::Kad smo vec kod toga postoji li zaista negde spisak najboljih ostvarenja u 2008. pa makar po bilo kom od mogucih kriterijuma (komercijalna, umetnicka i sl.)...?\nPostoji nekoliko raznih lista koji su sastavljali kriticari,gledaoci,filmski casopisi i sl.\nSacekaj februar i dodelu Oskara mada ni to nije bash merodavno\nKorisnici trenutno na forumu: 8u47, aboris, ajo baba, aleksmajstor, alkatraz080, armor, Atomski čoban, babaroga, bato, Beria, Bobrock1, bojank, brundo65, celik, comi_pfc, darcaud, Despot1, Djokislav, Drug pukovnik, duca1983 2, dukajov, Ehinacea, eulereix, flash12, galijot, Georgius, GORDI, Griffon vulture, h8propaganda, helen1, HrcAk47, ikan, ivicasimo, Krusarac, kunktator, kybonacci, larisadanilenko, Lubica, Marko Marković, MB120mm, mercedesamg, mihajlot2013, miodrag, Miskohd, Miškić, nenooo, nikoladim, nizam, Panter, panzerwaffe, Parker, pedja2506, pein, prashinar, Rakenica, raskoljnikov, rikirubio, RJ, Rocker, Rogan33, ruso, S-lash, S2M, segax1, spektorsky, Steeeefan, Stuka76, tanakadzo, Toni, torlak 1, Tschetschen, upitnik, wolf431, zuxbg, 1107


Рубрика: Политика, Аустралија, Актуелно, Религија, Свет, Друштво Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 25.02.2008 Одштампај\nPosle dve demonstracije Srba u Melburnu začudjuće je da se ne javljaju svojim protestom braća iz Sidneja. Prema poslednjem popisu stanovništva (2007) Srba u Australiji ima naviše u Sidneju, pa zatim u Melburnu, pa mnogo manje u ostalim gradovima Australije.\nRade Jovanović, Sidnej, 24.02.2008\nRanije su srpske nacionalne organizacije bile mnogo jace i organozovanije u Sidneju, pa je nekako vazilo misljenje da je Sidnej “cetnicki”, a Melburn mnogo umereniji … Izgleda da se pojavom protojereja Djure Djurdjevica situacija polako ali sigurno menjala.\nIz uprava crkava godinama su izbacivani nacionalisti, a oni sa tetovazama “JNA u srcu” i bivsi jugosloveni su polako ulazili u organizacije i potiskivali iskrene srpske patriote. U Sidneju su se dogadjale sve sramota gora od gore, u dvoriste nekada cuvene cetnicke (a sada jugo) srpske crkve je usao blagosloven od svestenika, automobil sa zastavom bosanske federacije, a nekoliko parohijana koji su povicima protestvovali su kasnije iskljuceni iz clanstva u crkvi.\nGlavna dva svestenika u Sidneju, Djura i Miodrag, su izraziti predstavnici “bosanskog lobija” i njih bilo koji dogadjaj (ukljucujuci i Kosovo) a koji nije direktno vezan za rodnu im Bosnu, apsolutno ne interesuje.\nVlast vladike (da ne kazem ugled, jer ga nema) je u Australiji ozbiljno ugrozena, samo u poslednjih par nedelja četiri crkve (Sv. Kralj Stefan Decanski Melburn , Sv. Djordje Kanbera , Sv. Nikola Djilong I Sv. Nikola Brizbajn) su mu otvoreno pokazali neposlusnost. On je tamo postavio svoje uprave, ali su ga legalno izabrane uprave jednostavno ignorisale i odbile njegov zahtev.\nSada je popovima u Sidneju palo napamet da iskoriste nezadovoljstvo Srba zbog proglasenja siptarske drzave za rehabilitaciju i promociju vladike Irineja. Posto je biskup jos u Beogradu i Zenevi i demonstracije se odlazu za mart mesec kada im se biskup vrati.\nOnda ce Irinej da se postavi na čelo demonstracija i dokaze sebe kao Srbina, a ne Amerikanca.\nBiskup bi mogao na demonstracije, da povede i one silne prijatelje sa kojima je od 15. do 19. februara sastančio i zajedno se molio u Ženevi na (WWC) Svetskom savezu crkava, ima dovoljno eparhija para da finansira njihov dolazak, a u Australiji ima i dovoljno juznog voca da ne ostanu gladni.\nRade Jovanovic, Sidnej\n« « Претходне вести: Australija: Otvoreno Pismo gospodina Ratka Nešića\nНаредне вести: Ivašov: Sudar dva sveta » »


Osiguranje - Novčići\nOsiguranje lica obuhvata one vrste osiguranja koje pokrivaju rizike koji neposredno ugrožavaju čovekov život ili telo:\nosiguranje od nesrećnog slučaja,\nSvaka od ovih osnovnih vrsta osiguranja pojavljuje se u brojnim oblicima, a uobičajeno je i njihovo spajanje (na primer ugovaranjem osiguranja života može se zaključuti i osiguranje od nesrećnog slučaja kao i neka od vrsta dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja).\nKod osiguranja lica rizik obuhvaćen osiguranjem se ostvaruje na ličnosti osiguranog lica, a ličnost osiguranog lica se ne može izraziti kroz materijalnu vrednost (u novcu), pa se ni šteta koja se ostvari na osiguranom licu (oštećenje zdravlja, povreda, invaliditet itd.) ne može izraziti u novcu. Cilj osiguranja nije naknada štete prouzrokovane osiguranim slučajem, već isplata unapred utvrđene osigurane sume (naknade koju društvo za osiguranje isplaćuje po nastupanju osiguranog slučaja).\nU ugovorima o osiguranju lica (osiguranje života i osiguranje od nesrećnog slučaja) visina osigurane sume utvrđuje se u polisi prema sporazumu ugovornih strana.\nOsiguranje od nesrećnog slučaja obuhvata osiguranje lica od neočekivanih događaja za vreme obavljanja redovnog posla, ili tokom slobodnog vremena, obezbeđujući isplatu unapred ugovorenog iznosa novca u slučaju potpune ili delimične trajne invalidnosti, kada dođe do prolazne radne nesposobnosti, za slučaj narušenja zdravlja koje zahteva lekarsku pomoć ili za slučaj smrti osiguranika.\nZdravstveno osiguranje ima za cilj očuvanje i zaštitu zdravlja. Osim obaveznog, zakonom je predviđena i mogućnost dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja. U Republici Srbiji dobrovoljno zdravstveno osiguranje mogu sprovoditi Republički zavod za zdravstveno osiguranje i društva za osiguranje.\nVrste dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja su:\nparalelno zdravstveno osiguranje (osiguranje kojim se pokrivaju troškovi zdravstvene zaštite kada osiguranik koristi usluge koje su obuhvaćene obaveznim zdravstvenim osiguranjem ali na način koji je drugačiji od načina i postupka ostvarivanja prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja koji je propisan zakonom)\ndodatno zdravstveno osiguranje (osiguranje kojim se pokrivaju troskovi lekova, medicinskih pomagala, ili obezbedjuju novcane naknade koje nisu obuhvacene obaveznim zdravstvenim osiguranjem I koje pruza veci obim prava od obaveznog zdravstvenog osiguranja)\nprivatno zdravstveno osiguranje (zdravstveno osiguranje za lica koja nisu obuhvacena obaveznim zdravstvenim osiguranjem)\nDobrovoljno zdravstveno osiguranje za vreme boravka u inostranstvu (putno zdravstveno osiguranje) pruža zaštitu za slučaj iznenadne bolesti ili povreda za vreme boravka u inostranstvu. Putno zdravstevno osiguranje može se ugovoriti kao pojedinačno, porodično ili grupno.\nViše informacija o putnom zdravstvenom osiguranju pogledajte u prospektu Narodne banke Srbije\nŽivotno osiguranje je ugovor kojim se obezbeđuje isplata ugovorom definisanog iznosa novca, za slučaj smrti osiguranog lica ili za slučaj da osigurano lice doživi određeni broj godina. Ono je pravo dugoročno osiguranje koje pruža značajnu socijalnu sigurnost štiteći pojedince i porodice od raznih životnih nedaća. U osiguranje života se često ujključuju i rizici invalidnosti, nezgode i bolesti.\nZbog svoje prirode, osiguranje života se razlikuje od svih ostalih vrsta osiguranja, javljajući se u raličitim oblicima. Preovlađujući oblik životnog osiguranja sadži u sebi štedni činilac (tzv. štednu premiju), koji predstavlja važan izvor dugoročnih sredstava raspoloživih za ulaganje. S obzirom na svoje posebnosti, životnom osiguranju su posvećene posebne zakonske odredbe, a sredstva osiguranika po osnovu zaključenih životnih osiguranja uživaju posebnu zakonsku zaštitu.\nPrema riziku koji se obuhvata osiguranjem života postoje:\nOsiguranje za slučaj smrti (riziko osiguranje života)\nOvaj ugovor o osiguranju se javlja u dve varijante, u zavisnosti od toga da li se osigurani slučaj ostvaruje za sve vreme trajanja života osiguranika ili se ostvaruje u jednom određenom periodu. U prvom slučaju se radi o doživotnom osiguranju za slučaj smrti, a u drugom o osiguranju za slučaj smrti sa određenim rokom trajanja.\nOsiguranje za slučaj doživljenja je takva vrsta osiguranja kod koga osigurani slučaj nastaje kada osigurano lice doživi određeni broj godina.\nMešovito osiguranje ili osiguranje za slučaj smrti i za slučaj doživljenja je osiguranje kod koga osiguravač plaća ugovorom definisan iznos novca (osigurana suma), ukoliko osiguranik umre za vreme trajanja osiguranja, ali i u slučaju ako osiguranik doživi kraj perioda osiguranja.\nOvo osiguranje osim pokriće rizika smrti ima i karakter štednje. Njegova osnovna obeležja su:\ntrajanje osiguranja je na određeno vreme,\nza slučaj smrti korisniku se isplaćuje osigurana suma,\nza slučaj doživljenja ugovorenog roka osiguraniku se isplaćuje osigurana suma,\nosiguranje se može otkupiti, a može se dobiti i zajam na polisu ili predujam,\npolisa osiguranja se može dati u zalog.\nOsiguranje sa utvrđenim rokom isplate\nOsiguranje sa utvrđenim rokom isplate je ono osiguranje kod koga se osiguravač obavezuje da osiguraniku ili korisnicima osiguranja isplati osiguranu sumu po isteku roka koji je utvrđen ugovorom. U slučaju da osigurano lice umre pre tog roka, prestaje obaveza plaćanja premije a osiguravač će isplatiti osiguranu sumu naslednicima tek po isteku definisanog roka.\nViše informacija o živonim osiguranjima pogledajte u prospektu Narodne banke Srbije


Nikolić lansirao BATE, Partizan izbacio Steauu\nPartizan je savladao Steauu na krcatom stadionu JNA sa 4:2 i došao na korak od plasmana u Ligu šampiona\nAbubaka Umaru, Foto: Betaphoto\n05.08.2015. 20:40h Ažurirano: 05.08.2015. 20:40h\nCrnogorski vezista Nemanja Nikolić odveo je BATE Borisov u plej-of rundu za Ligu šampiona.\nNikolić je u revanšu protiv Videotona postigao jedini pogodak na meču u 82. minutu i tako otklonio sve dileme oko prolaska s obzirom na to da je u prvom duelu u Mađarskoj bilo 0:0. Istovremeno slavi i Beograd, i to crno-bijeli dio.\nPartizan je savladao Steauu na krcatom stadionu JNA sa 4:2 i došao na korak od plasmana u evropsku elitu.\nNakon 1:1 u Bukureštu, u Beogradu je bilo svega - Partizan je vodio, Rumuni preokrenuli do poluvremena i imali plasman u džepu. Ipak, faul Fernanda Varele nad Darkom Brašancem u 48. minutu donio je "crno-bijelima" penal i crveni karton protivniku, a faul štopera Steaue, koji je bio posljednji igrač odbrane, dogodio se van kaznenog prostora.\nValeri Božinov je, međutim, promašio penal, ali ono što je propustio on nisu Marko Jevtović za 2:2, pa onda Andrija Živković koji je majstorskim driblingom došao u situaciju za šut, a onda od stative pogodio i donio prednost Partizanu.\nTačku na utakmicu stavio je Nikola Trujić u sudijskoj nadoknadi.\nCSKA iz Moskve je nakon velikog preokreta eliminisala Spartu iz Praga (3:2, gubila sa 2:0), Šahtjor je deklasirao Fenerbahče u revanšu i prošao (3:0), dok je Seltik u Bakuu odbranio gol prednosti protiv Karabaga i idržao bez golova.\nPodvig je napravio Makabi iz Tel Aviva, čiji je trener Slaviša Jokanović.\nIzraelci su bili u minusu pred revanš u Plzenju (2:1), ali im je prolaz donio Eran Zahavi golovima u 76. i 83. minutu.\nTragičar je Salcburg koji je u Švedskoj propustio prednost od 2:0 iz prve utakmice - poražen je sa 3:0.\nRezultati: Partizan - Steaua 4:2 (prvi meč 1:1), Astana - Helsinki 4:3 (0:0), Karabag - Seltik 0:0 (0:1), Sparta Prag - CSKA 2:3 (2:2), BATE - Videoton 1:0 (1:1), Bazel - Leh 1:0 (3:1), Klub Briž - Panatinaikos 3:0 (1:2), Malme - Salcburg 3:0 (0:2), Plzenj - Makabi Tel Aviv 0:2 (2:1), Šahtjor - Fenerbahče 3:0 (0:0), Skenderbeg - Milsami 2:0 (2:0).\nUtorak: APOEL - Midtjiland 0:1 (2:1), Molde - Dinamo 3:3 (1:1), Ajaks - Rapid Beč 2:3 (2:2), Monako - Jang Bojs 4:0 (3:1).\nKvalifikacije za Ligu šampionaNemanja Nikolić\n20.01. 14:54 h\t3145\t104894\n20.01. 11:59 h\t2430\t59820\n20.01. 13:14 h\t363\t36800\n20.01. 16:48 h\t45\t23872