Običaji i verovanja na Bogojavljenje\nNaslovna Zanimljivosti Iz naših krajeva Običaji i verovanja na Bogojavljenje\nVeruje se da se večeras otvaraju nebesa i da se svaka želja može ispuniti. Prema predanju, tačno u ponoć treba pogledati u nebo i zamisliti želju, koja mora biti jasno definisana.\n„Kako ide voda, tako da ide i berićet u naše njive“. Zatim zahvataju vodu i nose je svojim ukućanima. Ponegde se još sačuvao običaj da ukućani popiju malo te vode preko sekire, jer se veruje da će se na taj način izbeći svađa među njima.\nPrethodni tekstNe mogu samo komunalci da brinu o životinjama\nSledeći tekstOtvorena izložba fotografija Petra Dešića\nDanas je Bogojavljenje, širom Srbije plivanje za Časni krst


Zanimljivosti dana : U Indiji na oglas za posao javilo se 1,7 miliona ljudi!\nU indiji najveća banka koja se nalazi u državnom vlasništvu "SBI" raspisala je konkurs da bi samo par dana posle raspisivanja, bila zatrpana je prijavama budćih radnika - kandidata zbog 1.500 radnih mesta!.Posao u banci je....\nza početničke pozicijame, odnosno radnim mestima na bankovnim šalterima,i za ovaj konkurs se prijavilo da ne verujete 1,7 miliona ljudi!\nKako javlja Hindustan tajms,uslovi za posao su za indijske prilike izuzetno povoljni – banka "SBI" daje platu od oko 1.000 evra i dodatak za stanarinu u elitnom delu Mumbaja!Naravno upravni odbor banke ni u najluđim snovima nije mislila da će konkurs izazvati ovoliko interesovanje.\nIpak,u "SBI" banci obećavaju da će baš svaku prijavu detaljno razmotriti,ali ne znaju sa sigurnošću koliko će vremena proći do izbora idealnih kandidata.\nUprkos tome što je indijska ekonomija proteklih godina počela da beleži rast, nezaposlenost je u toj državi i dalje velika, a rad u sivoj zoni čest.\nDodatni problem je izazvala i globalna ekonomska kriza, zbog koje je u proteklih 18 meseci privatni sektor „zatvorio slavine", pa se nudi sve manje radnih mesta. Zato mnogi spas vide u državnim i javnim preduzećima.


"Nekrofilija je bezopasna i trebalo bi je DOZVOLITI": Australijski političar ŠOKIRAO NACIJU\nKandidat stranke Zelenih u Sidneju šokirao je javnost svojim stavom, tačnije, zalaganjem da se legalizuje nekrofilija (upražnjavanje seksualnih odnosa sa preminulom osobom).\nTom Raue, koji je prošle nedelje potvrđen kao kandidat Zelenih za Samer Hil, izjavio je da je članak koji je napisao u vezi sa nekrofilijom bio ustvari šala.\nKako je navedeno, sporni članak je nastao 2013. godine za potrebe studenskog lista Drop ded Gordžus, gde je Tom opisao seks sa mrtvacima.\n- Ako osoba dozvoli da se njen leš iskoristi za seks, a porodica nema nikakvih problema sa time, gde je onda šteta? J*biga. Iako to možda nije vaša šoljica čaja, nekrofilija je bezopasna i trebalo bi je dozvoliti, napisao je on tada, dodajući da je nekrofilija jedna od najvećih tabu tema u svakom društvu i da bi on voleo da se to promeni.\nOn je u svoju odbranu rekao da je sve to bila šala u vidu odgovora Koriju Bernardiju koji je tvrdio da je podjednak broj ljudi koji je venčan sa brojem koji upražnjavaju seks sa životinjama, dodajući da je na ideju došao nakon razgovora sa uredniima Honi soita i još nekim ljudima.\nUŽASAVAJUĆ PRIZOR Muž došao u mrtvačnicu da se oprosti od žene i tamo na njoj zatekao bolničara SPUŠTENIH PANTALONA\nMORBIDNO Radnik u mrtvačnici imao seks sa više od 100 mrtvih žena\n- Verujem da nije svima smešno. Nemam interesa za legalizaciju nekrofilije, moja kampanja u Samer Hilu će se bazirati na rešavanju stambene krize, na medicini, obrazovanju, kao i okončavanju rata između dilera droge i uspostavljanju poreza na bogatstvo, rekao je Raue.\nMeđutim, politički protivnici Zelene stranke na izborima, smatraju da je on prešao sve granice dobrog ukusa ovom izjavom i smatraju da "zekleni" moraju da ga se odreknu.\nInače, izbori su zakazani za mart sledeće godine.\nvlajko Pa dobro šta? Otvoriš im mrtvačnicu, jedino ako neko nije ljubomoran na mrtve


Zaev: Gruevski se pre bega u Mađarsku sastao sa Vučićem i Orbanom. Voleo sam Jugoslaviju i sanjam da budemo svi zajedno - Balkanska\nSarajevo — Makedonski premijer Zoran Zaev govorio je o bekstvu bivšeg premijera Makedonije Nikole Gruevskog u Mađarsku i o napretku istrage.\nKako je rekao, Makedonija je sa Mađarskom u odličnim odnosima.\nZaev je za N1 Sarajevo izneo da se Gruevski pre bega u Mađarsku sastao sa predsednikom Srbije Alerksandrom Vučićem i mađarskim premijerom Viktorom Orbanom.\n“On je bio kod njih. To je javno objavljeno i pri tome nije objašnjeno o čemu su razgovarali. To je ostalo tajna. Gruevski je pobegao iz Makedonije preko Albanije, gde su ga dočekala mađarska diplomatska kola, prošao je albansko-crnogorsku granicu. Tamo su ga čekale druge mađarske diplomate, zatim je prešao granicu sa Srbijom i na kraju stigao u Mađarsku”, rekao je Zaev.\nOn je dodao i da će sve objaviti, kada se završi istraga koja se vodi u Makedoniji.\n“Problem mi je jer se svo borimo za međubnarodne zakone i borimo se da dokažemo da smo prijatelji. Naši narodi su prijatelji. Moramo da poštujemo zakone. Sa Mađarskom smo u odličnim odnosima, nismo dozvolili da se to naruši”, rekao je on i dodao da mu je Mađarska pomogla da pobegne jer je prijatelj sa Orbanom.\n“Uveren sam da će Gruevski odslužiti svoju kaznu za zloupotrebu položaja u Makedoniji”, rekao je on.\nOn je u emisiji izneo da je zvanični stav Makedonije da želi pozitivno rešenje između Beograda i Prištine, koje nudi trajan mir, razvoj i napredak ka EU.\n“Ne znamo šta oni dogovaraju, samo slušamo. Prošao sam težak proces u pregovorima sa Grčkom. Nije lako predsedniku (Srbije Aleksandru) Vučiću, kao ni (Hašimu) Tačiju. Ohrabrujem ih da nađu rešenje”, rekao je Zaev.\nOn je kao tri ključna pitanja zapadnog Balkana naveo je ime Makedonije, Kosovo i BIH i kazao da veruje da će se naci rešenja za ta pitanja.\nUpitan da li je jugonostalgičar, Zaev je rekao da je u tom periodu dobro živeo, da su svi bili jednaki i da su se svi poštovali.\n“Kada odeš na put u Sarajevo ili Beograd, mogao si da spavaš gde želiš. Niko te ne dira – samo bratstvo i jedinstvo.Mi na području bivše Jugoslavije smo bratski narodi. Ja to poštujem. Ja sam voleo Jugoslaviju i sanjam da budemo svi zajedno. To ćemo biti u Evropskoj uniji”, rekao je Zaev.\nOn je dodao i da region Zapadnog Balkana treba da sarađuje. “Naš ideal treba da bude ne da zatvaramo granice, već da otvaramo granice. Naš ideal ne treba da bude da prekrajamo granice. Naš region mora da sarađuje i zbog toga će nas zapadna Evropa više poštovati”, rekao je on.\nTags: BEKSTVO, NIKOLA GRUEVSKI, VIKTOR ORBAN, zoran zaev\nPovratnički koncert Korni grupe sutra u Sava centru


Kompanije - Valamar odgovorno i sustavno provodi preporučene mjere prevencije - Kongresni turizam - Poslovni turizam\nRadi mjera prevencije širenja koronavirusa, Valamar je odlučio privremeno zatvoriti hotele Diamant u Poreču i Sanfior u Rapcu, kao i hotele Lacroma i Argosy u Dubrovniku.\nNakon što je krizni stožer jučer pojačao mjere opreza na granici za državljane Njemačke, Austrije i drugih zemalja, također su odlučili zatvoriti hotele Lacroma i Argosy u Dubrovniku.\nU Valamar hotelima nema sumnje niti pojave bolesti COVID-19, ali gostima u ovoj situaciji nisu u mogućnosti pružiti željenu razinu sigurnosti, kvalitete usluge i doživljaja destinacije. S obzirom na zatvaranje škola i vrtića odlučili su izaći u susret prvenstveno roditeljima te će zaposlenici Valamara biti na kolektivnom godišnjem odmoru do kraja ožujka.\nIz Valamara smatraju da Nacionalni stožer vrlo kvalitetno upravlja s ovom nesvakidašnjom situacijom te da je jedino odgovorno postupanje slijediti njihove preporuke i odluke u zajedničkom cilju što jače prevencije. Turizam je izrazito važna gospodarska grana pa će Valamar nastaviti usku suradnju s nadležnim tijelima kako bismo u što kraćem roku mogli nastaviti s pripremama za turističku sezonu.


Danas je u Đuri Đakoviću obilježena 98. godišnjica rada i postojanja grupacije Đuro Đaković. Više\nĐuro Đaković Specijalna vozila d.d., tvrtka u sastavu grupacije Đuro Đaković, je s njemačkim kupcem ugovorila nastavak aktualne proizvodnje i isporuke teretnih vagona za prijevoz kolutova lima. Više\nĐuro Đaković Grupa je uspješno završila još jedan veliki projekt, radove na izgradnji prve hrvatske geotermalne elektrane „Velika 1" u Velikoj Cigleni kraj Bjelovara. Više\nPrikazano 55 do 57


Srijeda, 18.11.2015 u 09:11\nJužna Amerika-neiskorišteni potencijali robne razmjene\nU Sektoru za financijske institucije, poslovne informacije i ekonomske analize HGK izrađena je još jedna analiza, ovaj puta na temu tržišta Južne Amerike, odnosno robne razmjene s tim kontinentom.\nTom smo analizom željeli ukazati na neiskorištene potencijale toga velikog tržišta kada je u pitanju kretanje vrijednosti izvoza RH te motivirati promišljanja o nastupu na tom tržištu. Stoga je dan pregled ekonomskog stanja zemalja Južne Amerike, postojećih trgovinskih odnosa i njihovih trendova, razloga niske razine hrvatskog izvoza te nekih od mogućnosti za njegovo povećanje.\nU analizi je, između ostaloga, naglasak stavljen i na hrvatsko iseljeništvo u Južnoj Americi koje se nedovoljno koristi u cilju ostvarivanja boljih vanjskotrgovinskih odnosa Republike Hrvatske i zemalja toga dijela svijeta.


Šest decenija Imleka - BIZlife\n03/12/2013 | 00:46\nŠest decenija Imleka\nKompanija Imlek, regionalni lider mlekarske industrije, svečano obeležava 60 godina rada i najavljuje proširenje palete svojih organskih proizvoda u 2014. godini.\nIstičući da ovaj jubilej predstavlja veliki dan za Imlek, generalni direktor Slobodan Petrović izjavio je Tanjugu da očekuje uspešno poslovanje kompanije i u budućnosti. Imlek je, kako kaže, vodeća mlekara u regionu, koja godišnje preradi više od 370 miliona litara mleka.\nPotpredsednica PKS Vidosava Džagić uručila je Petroviću priznanje povodom uspešnog rada i poručila da se Imlek izdvaja kao kompanija koja se uspešno suočila sa vlasničkom transformacijom, lider u transformaciji srpske mlekarske industrije i pionir u prenošenju EU regulative.\nImlek, osim proizvodnje u Srbiji, ima i svoje pogone u BiH i Makedoniji, dodao je Petrović. On je na svečanosti, obraćajući se velikom broju zvanica iz privrednog, političkog i kulturnog života kazao da Imlek sada ima više od 1.300 radnika.\nPetrović je podsetio da je u Imlek, od privatizacije 2003. godine uloženo više od 130 miliona evra, i dodatnih šezdesetak miliona evra u restruktuiranje farmi dobavljača sirovog mleka.\nImlek u svom asortimanu trenutno ima više od 100 vrsta proizvoda i namerava da u narednoj godini obogati ponudu organskih proizvoda, kazala je Tanjugu Svetlana Glumac, direktorka korporativnih poslova DFG, u okviru koje posluje Imlek.\nApple kupio kompaniju koja se bavi analitikom na društvenim mrežama\n21/02/2020 | 07:01


ponedeljak, 02 jul 2012 21:36\nPreuzimanje mandata za formiranje srpske Vlade od stane Ivice Dačića i SPS-a prouzrokovalo je i ozbiljnu buru na vršačkoj političkoj sceni.\nU želji da razjasnimo glasine koje kolaju vršačkim političkim kuloarima, pozvali smo telefonom prvog čoveka vršačkih socijalista Ljubisava Šljivića i pitali ga „ Da li je tačno da su ovih dana Branislav Dangubić i Jovica Zarkula ponudili svoj prelazak iz POKRETA VRER u odborničku grupu SPS-a, da bi im se za uzvrat obnovilo članstvo, to jest poništila odluka o iskljućenju iz SPS-a.“\nLjubislav Šljivić nije ni potvrdio ni negirao odgovor na postavljeno pitanje, ali je zagonetno odgovorio „U politici je sve moguće, pa zašto ne bi bilo moguće i ovo”\nPredsednika vršačkih naprednjaka nismo mogli da kontaktiramo telefonom da bi nam potvrdio da li su u toku pregovori sa grupom (4) odbornika POKRETA VRER, oko uslova za prelazak u odbornički klub SNS-a.\nNije tajna ni da je veliko nezadovoljstvo u redovima vršačkog LSV-a, jer je Slavko Ćirin u zamenu za mesto u opštinskom veću potpisao dva koaliciona sporazuma, jedan sa Pokretom a drugi sa DS-om, a da ni za jedan od njih nije imao odluku nadležnih organa.\nImenovani je samo imao podršku samozvanog šefa njihove odborničke grupe Dušana Vladislava, koji je izričito zahtevao da bude direktor Kulturnog centra ili Doma omladine, što mu je i obećano.\nTitanik u liku sadašnje vladajuće koalicije postao je pretežak za teret koji nosi na uzburkanoj političkoj sceni Srbije (a i Vojvodine), pa su na njemu sve vidljivije pukotine koje slute na samopotapanje vršačkog političkog kolosa.\nViše u ovoj kategoriji: « NA POMOLU AFERA KODEKS\tBRANISLAVA LUČIĆ NEUSTAVNO PRIMALA PLATU I OŠTETILA VRŠAČKI BUDŽET »\nVi ste ovde: Home Novosti GG ZA BOLJI VRŠAC KO PRVI BEŽI SA VRŠAČKOG TITANIKA


SEA VIEW INN AT THE BEACH El Segundo, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nProverite cene i raspoloživost za SEA VIEW INN AT THE BEACH: Datum dolaska :\nSEA VIEW INN AT THE BEACH - Opis\nVIEW INN AT THE BEACH je Sa plažom, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je jug za grad El Segundo, a nalazi se u ulici 3400 HIGHLAND AVENUE, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Deo je lanca YX.Do aerodroma Los Angeles možete da stignete kolima za 10 minuta (aerodrom je udaljen 5 kilomet(a)ra od hotela).Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nSEA VIEW INN AT THE BEACH tip(ovi):\nSEA VIEW INN AT THE BEACH sadržaji i usluge\nStil hotela Shade Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Poslovni centar, Posluženje doručka u sobi 1,9 km -\nStil hotela The Belamar je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Besplatan parking. Nalazi se u ulici\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Manhattan Beach, a nalazi se u ulici 1817 North Sepulveda Blvd, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan\nStil hotela Residence Inn Los Angeles LAX/Manhattan Beach je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Satelitska televizi\nStil hotela Hilton Garden Inn LAX - El Segundo Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepuša\nStil hotela Hyatt Summerfield El Segundo Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. U njemu postoji brza internet konekcija.Do 2,5 km -\nNa 17 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 900 North Sepulveda Boulevard, a pozicija mu je istok za grad Manhattan Beach. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada 2,5 km -\nU hotelu Comfort Inn pronaći ćete sve usluge, a posebno: Perionica, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Pozicija ovog hotela je istok za grad Manhattan Beach, a nala\nNa 14 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 850 North Sepulveda Boulevard, a pozicija mu je jug za grad Los Angeles International Airport. Sve to ga čini idealnim za Aktivnosti u blizini


Putin: Banke BRIKS-a i AIIB će ojačati finansijski sistem\n17. nov. 2015. 15:29 Objavljeno u VIJESTI IZ SVIJETA\nMOSKVA, Nova razvojna banka BRIKS-a i Azijska banka za infrastrukturne investicije (AIIB), iza koje stoji Kina, doprinijeće jačanju i stabilnosti globalnog finansijskog sistema, ocijenjuje ruski predsjednik Vladimir Putin, a prenosi Raša tudej.\n“Rusija aktivno učestvuje u poslovima novih finansijskih institucija, kao što su banka BRIKS-a i Azijska banka za infrastrukturne investicije. Uvjeren sam da će njihove aktivnosti pomoći razvoju azijsko-pacifičkog regiona i jačanju globalnog finansijskog sistema, čineći ga stabilnijim”, napisao je Putin u jednom novinskom članku, uoči samita organizacije Azijsko-pacifička ekonomska saradnja (APEK), koji počinje sutra na Filipinima.\nRuski predsjednik je dodao i da Rusija preduzima sve što je u njenoj moći kako bi uspostavila pogodno poslovno okruženje.\nBanku BRIKS-a su 2014. godine formirali Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika, s ciljem promovisanja održivog razvoja u članicama BRIKS-a. Banka je počela sa radom u julu ove godine u Šangaju, sa početnim kapitalom od 50 milijardi dolara.\nKineska banka AIIB otvorena je u oktobru 2014. godine i u svom sastavu ima 57 zemalja-osnivača iz Azije, Evrope, Latinske Amerike, Afrike i Okeanije. Banka će finansirati infrastrukturne projekte u azijsko-pacifičkom regionu, kao što su putevi, željeznice i aerodromi. Tanjug\nKljučne riječi: aiib, briks, izbor, vladimir putin\nBRIKS odlučio: Prvi kredit u juanima\nTrgovinska razmjena BRIKS-a porasla 70 odsto od osnivanja


Posts de Guybrush Treepwood – Last.fm Last.fm\nGuybrush Treepwood Blog\nFev 13 2009, 10h48\npor pericamilosevic Guybrush Treepwood trenutno radi na svom drugom albumu pod radnim nazivom "Sotonje doba". Objavljujemo nekoliko tekstova pesama koje će se najverovatnije naći na navedenom albumu. Sve tekstove je napisao Igor Mikić.VERUJSkupljaš snagu, ne znašdal’ još je uvek ima u tebi negdeTražiš veru, neku silu sa strane da te pokreneProklinješ sreću, ređaš jedan po jedanrazlog da odustanešSve je protiv tebesve teže je i teže sve manje je energijePronađi svetlost, negde još sijau tvojoj umornoj glaviNju samo prati sve će ti datiSigurni putevi ne postojea, vreme što trošiš je samo tvojeOpravdanja i objašnjenja nikom sem sebi ne duguješNemaš glasa da zovešgovoriš kroz šapat niko te ne čujeZagrmi jako, neka godinama to što si rekao odjekujeNe gledaj gore ka nebutamo već dugo nema nikog višeTvoj bog je ovde dole, pomoli se njemuU ogledalu ga vidiš,jedino on je sa tobom posle svegaTvoj bog je ispred tebe, veruj u njega … Ler mais\nGuybrush u Blicu\nAgo 3 2008, 19h11\npor pericamilosevic U dnevnim novinama Blic izašao je članak o bendu Guybrush Treepwood pod naslovom "Čvrsti rok zvuk". Kompletan tekst se može pronaći na sledećoj adresi: http://www.blic.co.yu/zabava.php?id=51597 Ler mais\nGuybrush Treepwood - Exit '08 Set List\nJul 9 2008, 9h10\npor pericamilosevic Guybrush Treepwood - EXIT 08Thursday, July 10th - Exit Music LIVE Stage at 20:15hSet List:1. Pustinja beskraja2. Fetiš3. Polje4. Mladost...5. Telo6. Jednom kad odeshttp://www.youtube.com/watch?v=D6UINdsJJ4Y Ler mais\nTekst o Guybrush Treepwood-u izašao u "24 sata"\nMai 13 2008, 17h57\npor pericamilosevic U dnevnom listu "24 sata" izašao je zanimljiv tekst o bendu Guybrush Treepwood pod naslovom "Ruralni rok preko interneta"Kompletan tekst se može pronaći na sledećoj adresi:http://www.24sata.co.yu/vodic.php?id=25927 Ler mais\nMar 26 2007, 23h12\npor pericamilosevic Guybrush Treepwood je zapoceo rad na svom drugom spotu, u pitanju je pesma "Jednom kad odes". Do kraja marta ce biti obavljeno kompletno snimanje, a do sada je uradeno skoro dve trecine potrebnog video materijala. Tema spota ce ostati tajna, reci cemo samo da je sniman na više zanimljivih lokacija i da su specijalni gosti na snimanju bili clanovi kluba americkog fudbala Pozarevac Outlaws.Spot ce biti spreman za emitovanje za Praznik rada :)Jednom kad odesp.s. dve nedelje posle nastupa u Novom Sadu sledi i svirka u Beogradu, vise o tome drugom prilikom :) Ler mais\nIzadji iz magle\nFev 26 2007, 15h40\npor pericamilosevic Zivim... kao da ziveo svakoga dana samna isti nacin, kao da gledao samistim ocima... zivim!Letim... zrno kajanja,svakome ostao duzan sam,letim i pevam o onim danima... zivim!Srecom magla guta mi horizonti siluete utapaju se u dim,iz svakog suma naslucujem strahi on me vozi!Gledaj... kako odlazim, gledajkako pusim se! Ostani zauvekkao senka iza mene!Iza mene ko senka u pola sest,na betonu vlaznom od jutraizadji iz magle!Izadji iz magle Ler mais\nFev 26 2007, 15h37\npor pericamilosevic Jutrom, magla me budi i vetar je stao i vreme je stalo. Srebro u casi, gorki komadi realnosti.Suvise je rano za makar i zrno stvarnosti. Idem ka sopstvenoj unutrasnjoj praznini, ka tebi... Dodirni ostricu moje svesti o samom sebi! Telo moje, svetlost tebi nosi! Gutamo tablete i grcimo se u sopstvenim ljusturama. Bezi iz ove fabrike prosecnih gradjana! Ustajem, lakse je probuditi se nego zaspati. Dodirni me po rukama, po grudima, po obrazu, po kosi, po celu... Dodirni mi telo...Telo Ler mais\nJednom kad odes\nFev 26 2007, 15h35\npor pericamilosevic Otvaram oci i u nesklad gledam sa visine,putem kojim idem nikog nema pored mene.Bude se iz blata, rastu iz planinecrni drevni divovi, zaboravljene zemlje.Jednom kad odes ostavi metakda vetar u krv pretvorim.Nove praznine, stare ideje,gledam sa visine kako odlazis.Nemusti stvore ti ne znas kako su za mozaktesna vrata Edena i kako je boljepustiti ideje vodom da istekuda slepima ne mute pogled na prazninu.Jednom kad odes ostavi reciu zidu zapisi smisao.Neka me zemlja proguta i dole,u rupi sam jacu svetlost video!Sta je moral!?Zatvaram oci tonem u dubinehladno je nikog nema pored mene. Jednom kad odes(Lyrics in English)ONCE YOU GOI open my eyes and look from above in discord,There's no one but me on the road which I treadThey wake from the mud, grow from the mountain,black, ancient giants of lands now forgotten.Once you go, leave a bullet behind for me to turn the wind into blood.New voids, old ideasI look from above as you go! … Ler mais\nFev 26 2007, 14h57\npor pericamilosevic Prazni i znojavi moji su dlanovi, lepa misao, trula estetika, mrzim zato sto volim i verujem neminovna i pogresna odluka.Uvek mrtva je pustinja beskraja, uvek prazna su polja od kajanja, beli pasnjaci snegom pokriveni, trula zemlja sto drhti pod nogama!Pustinja beskraja Ler mais\nNovi spot benda Guybrush Treepwood\nOut 26 2006, 12h34\npor pericamilosevic Bend Guybrush Treepwood je snimio svoj prvi spot za pesmu "Pustinja beskraja" sa debi albuma "Imperfekat".Spot se premijerno (pre TV emitovanja) moze videti na njihovom MySpace profilu na sledecoj adresi: www.myspace.com/guybrushserbiaDirektni linkovi na spot: 1. MySpace Video2. GoogleVideo*** Veze na last.fm-u ***Album: ImperfekatPesma: Pustinja beskraja Ler mais


OKF na 6. Internacionalnom sajmu knjiga | OKF\nOKF na 6. Internacionalnom sajmu knjiga\nIzdavačka kuća Otvoren kulturni forum sa Cetinja, učestovaće na 6. Internacionalnom sajmu knjiga u Podgorici koji se održava od 29. septembra do 3. oktobra 2020. godine u Bemax areni.\nU okviru ovogodišnjeg Sajma, u programima će biti predstavljeni autori i brojna djela u izdanju OKF-a i Crnogorskog društva nezavisnih književnika (CDNK), kao i časopis za književnost, kulturu i društvena pitanja “Ars”.\nU programu 6. Internacionalnog sajma knjiga u Podgorici nalazi se promocija knjige poezije “Napred u zlo” srpskog pjesnika i kulturnog aktiviste Tomislava Markovića, 29. septembra u 17 sati. O knjizi će govoriti književnica Dragana Tripković, a ova se promocija zbog aktuelne pandemije virusa korona održava online. Tomislav Marković (1976), piše poeziju, prozu, eseje, publicistiku i žanrovski hibridne forme. Pisao kolumne za E-novine i podgorički portal Antena M, a sad je kolumnista sajta Al Jazeera Balkans i mostarskog portala Tacno.net. Jedan od osnivača i kourednik kulturno propagandnog kompleta Beton (2006–2013). Pjesme, tekstovi i satire prevođeni su mu na nemački, poljski, engleski, mađarski, slovenački i albanski jezik.\nNa Sajmu će 29. septembra u 20 sati biti promovisna knjiga eseja „Zbilje i prividi“ crnogorskog književnika Milorada Popovića, objavljena u izdanju Otvorenog kulturnog foruma sa Cetinja i Antene M iz Podgorice. O knjizi će govoriti Milorad Popović, Darko Šuković, Nemanja Batrićević, a moderator događaja je Dragana Tripković.\n“Ako je u dijelu polemike o nacionalnom pitanju na viđelo izašao Milorad Popović kao analitičar društvene zbilje, onda se u dijelu knjige posvećenoj zabludama o njemu kao pojedincu, u svoj snazi iskazao Milorad Popović kao književnik. Psihološki profili difamatora, ideoloških neprijatelja i bivših saveznika razrađeni su do tančina. Lično svjedočanstvo o sitnim frustracijama i patološkim ambicijama čini da se na momente čitaju više kao književni likovi, nego li kao akteri političkih zbivanja”, zapisao je o knjizi Nemanja Batrićević.\nMilorad Popović je crnogorski pjesnik, prozaista i esejista. Njegove knjige su prevođene na strane jezike i višestruko nagrađivane. Autor je romana “Karnera” (2012) u izdanju zagrebačke Frakture i cetinjskog OKF-a, za koji je 2013. godine dobio nagradu „Meša Selimović“ u Tuzli i romana “Čovjek bez lica”, Zagreb – Cetinje 2016. Dobitnik je najvećeg državnog priznanja – Trinaestojulske nagrade za 2016. godinu, kao i „Njegoševe nagrade“ 2017, za roman “Čovjek bez lica”. Roman “Karnera” preveden je na italijanski, makedonski i slovenački jezik. Za pjesničko djelo Popoviću je 2019. godine uručeno međunarodno priznanje „Bosanski stećak“, koje se dodjeljuje u okviru programa Sarajevskih dana poezije, jedne od najvažnijih književnih manifestacija u regionu. Jedan je od osnivača časopisa za književnost, kulturu i društvena pitanja „ARS“ (1986). Utemeljitelj je crnogorskog PEN centra i predsjednik crnogorske sekcije PEN-a (1989–1990), prije formiranja samostalnog nacionalnog PEN centra. Dopisni je član Evropske akademije poezije, sa sjedištem u Luksemburgu. Trenutno je predsjednik Crnogorskog društva nezavisnih književnika (CDNK) i direktor Otvorenog kulturnog foruma (OKF) sa Cetinja, izdavača savremene crnogorske i južnoslovenskih književnosti, te glavni urednik časopisa „ARS“. Ima status istaknutog kulturnog stvaraoca Crne Gore.\nČasopis Ars sveprisutan je izdavački doprinos crnogorskoj i regionalnoj književnosti, koji OKF objavljuje dugi niz godina. Ars je časopis koji nerijetko svoje tematske brojeve posvećuje velikanima pisane riječi, pa je takav i broj koji će biti promovisan na 6. Internacinalnom sajmu knjiga u Podgorici u petak, 2. oktobra u 18 sat. Riječ je o broju posvećenom stvaralaštvu Maje Herman Sekulić, o kojem će govoriti Aleksandra Nikčević Batrićević, Lidija Kaluđerović I Dragana Tripković. Ovaj broj časopisa Ars priredile su i prevele Aleksandra Nikčević Batrićević, Lidija Kaluđerović.\nMaja Herman Sekulić – pjesnikinja, esejista, romanopisac, prevodilac, teoretičar književnosti, doktor nauka sa Prinstona, autorka 19 knjiga prevedenih na više svjetskih jezika, dobitnica velikog broja nagrada i priznanja kod nas i u svijetu. Objediniti u bibliografski popis sve publikovane radove koji se odnose na stvaralaštvo Maje Herman Sekulić nije bilo jednostavno, tim prije što je ona živjela, školovala se i stvarala na tri kontinenta, a njena poezija i romani prevedeni su na više svjetskih jezika. Maja Herman Sekulić dobitnik je mnogih značajnih međunarodnih nagrada i priznanja. Više puta je bila u konkurenciji za NIN-ovu nagradu, a roman “Ma Belle” koji je 2015. godine bio kandidovan za ovo prestižno književno priznanje, nominovan je 2018. za međunarodnu nagradu grada Dablina. Dobitnica je brojnih svjetskih nagrada i priznanja za svoje staralaštvo.\nIzdanja Otvorenog kulturnog foruma i CDNK, kao većina brojeva časopisa Ars, biće ponuđena publici na 6. Internacionalnom sajmu knjiga u Podgorici.


Obogaćen knjižni fond | 058.ba\nSRNA - Radoje Tasić - 25. октобра 2012.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Spomen-biblioteka „Ivo Andrić“ u Višegradu obnovila je knjižni fond sa 70 novih naslova, među kojima su i najnovija izdanja djela nobelovca. Knjige su nabavljene prilikom posjete 57. Sajmu knjiga u Beogradu.\n„Svake godine našim sredstvima i onim koja donira opština na Sajmu knjiga u Beogradu kupimo najnovija izdanja iz oblasti dječije literature, obavezne školske lektire, ali i beletristike, kao i djela savremenih srpskih i svjetskih pisaca“, kaže bibliotekarka Stojka Mijatović.\nOna ističe da su nabavljena i nova izdanja djela nobelovca Ive Andrića za koja u čitalačkoj višegradskoj publici uvijek vlada veliko interesovanje.\nBiblioteka u Višegradu raspolaže knjižnim fondom od 40.000 naslova, a trenutno ima 1.000 čitalaca.\nOva biblioteka poznata je po Spomen-odjeljenju Ive Andrića u kome se, osim svih djela ovog pisca, nalazi i 37 prevoda na svjetske jezike njegovog romana „Na Drini ćuprija“.\nОзнаке: biblioteka, Sajam knjiga, Stojka Mijatović


11-11-2019 12:48 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta Video\nRuske vazdušne snage nastavile su sa bombardovanjem položaja džihadista u južnom Idlibu.\nRuski ratni avioni bombardovali su uporišta džihadista u gradovima DŽbala, Kafar Roma, Alteh, Kafr Nabl, Kansafra, Tahtaja, Faterah i Um DŽalal.\nNa društvenim mrežama pojavili su se snimci na kojima se vidi kako ruski avioni bombarduju neprijateljske položaje.\nVećinu ovih gradova drže pripadnici Hadžata Tahrira al-Šama, koji su povezani sa Al-Kaidom, kao i borbi Nacionalnog fronta za oslobođenje (NFL), koje podržava Turska.\nJedan vojni izbor izjavio je za lokalne medije da bi ovi intenzivni vazdušni napadi na Idlib mogli da budu znak velike ofanzive, koju Sirijska arapska vojska (SAA) priprema u ovoj oblasti.\nPročitajte OVDE gde se montiraju snimci Islamske države koji su nastali u Siriji.\nKAKAV KIKS! BBC se izvinio zbog pogrešnog video snimka o Danu sećanja


Žitište - Mojtrg.rs\n25 sep 11:31 Kućni ljubimci Psi , Zrenjanin , Žitište\nNa prodaju raskošni štenci francuskog buldoga.\n30 avg 22:27 Kućni ljubimci Psi , Zrenjanin , Žitište\nNa prodaju kucici SOPa\n19 jun 15:41 Kućni ljubimci Psi , Zrenjanin , Žitište\n13 apr 06:40 Ostalo , Zrenjanin , Žitište\n11 apr 00:09 Ostalo , Zrenjanin , Žitište\n10 apr 22:29 Ostalo , Zrenjanin , Žitište\n08 mar 13:26 Film i muzika Muzika , Zrenjanin , Žitište\n21 jan 00:33 Prodavnica Ostalo , Zrenjanin , Žitište\nOtkrijte stvarnost obveze pribavljanja poštenih kredita.\n01 okt 14:20 Kućni ljubimci Psi , Zrenjanin , Žitište\n23 sep 13:40 Životinje na farmi , Zrenjanin , Žitište\n17 sep 12:09 Ostalo , Zrenjanin , Žitište\n07 avg 15:48 Kućni ljubimci Mačke , Zrenjanin , Žitište\n11 jun 09:43 Usluge Pisanje , Zrenjanin , Žitište\n27 maj 20:56 Film i muzika Muzika , Zrenjanin , Žitište\n29 mar 19:10 Posao Rad od kuće , Zrenjanin , Žitište\n25 mar 01:38 Kućni ljubimci Mačke , Zrenjanin , Žitište\n20 feb 18:43 Ustupanje razrađenog biznisa , Zrenjanin , Žitište\nFirma za prevoz putnika na drumskom saobracaju\n11 feb 10:57 Posao Restorani/Kafe barovi i prodavnice , Zrenjanin , Žitište\n29 dec 08:48 Posao Restorani/Kafe barovi i prodavnice , Zrenjanin , Žitište\nLepo izgledaju radnici potrebni u hotelu u Grčkoj\n26 dec 19:20 Kućni ljubimci Psi , Zrenjanin , Žitište\nStartni pistolj Startni pistolj Banatsko karadjordjevo Ecka Zitiste kuca Bernski planinski pas Air soft pištolj Rus 40 duplak polovni automobili pasat b5.5 Imt 542 cz99 Pracka Imt 542 Suzuki 600 cc Traktor vranje Zrenjanin samsung galaxy a71 Kuca na prodaju deliblatska pescara vikendice do 10000 eura Sir soft pištolj Krevet


Faktor | Rizik za infarkt, nesanicu, dekoncentraciju: Kako jedan "ukradeni" sat može ugroziti zdravlje\nObjavljeno: 29.03.2020. u 20:04\nPromjene uzrokovanje pomicanjem sata radi prelaska na ljetno i zimsko računanje vremena može biti povezane s brojnim fizičkim i psihičkim tegobama.\nLjetno računanje vremena krade nam jedan sat sna, a to će nas mučiti još neko vrijeme dok se ne adaptiramo. Naime, taj jedan sat sna manje, prema riječima ljekara, nije tako bezazlen budući da nepovoljno djeluje na naš unutrašnji sat koji kontrolira ritam spavanja i utječe na energiju, a njegovim remećenjem povećava se rizik od raznih bolesti.\nEvo koje sve zdravstvene tegobe može uzrokovati prelazak na ljetno računanje vremena:\nDokazano je kako pomicanje sata ima izrazito negativan učinak na naše kardiovaskularno zdravlje. Analize su pokazale kako se rizik od srčanog i moždanog udara pojačava dan nakon pomicanja vremena. Starije osobe te oni koji boluju od karcinoma imaju najveći rizik od kardiovaskularnih oboljenja tokom tog ranjivog razdoblja. Poremećen san može doprinijeti povišenom krvnom pritisku i lošem mentalnom zdravlju, a oba simptoma predstavljaju glavne uzročnike srčanog i moždanog udara. Postoje neka istraživanja koja pokazuju da se prvi ponedjeljak nakon pomicanja sata povećavaju šanse od srčanog udara za 25 posto, a za to su krivci stres, poremećaj bioritma i melatonin.\nČešće se javljaju nesanica i glavobolja\nRazdoblje nakon promjene sata na ljetno računanje ljudima vrlo je stresno, a u ovom izazovnoj situaciji u kojoj se nalazimo, bit će još stresnije. Često se stoga javljaju problemi sa nesanicom i glavoboljom koja može potrajati nekoliko dana, pa čak i sedmica nakon samog pomicanja.\nMnogi osjećaju umor i nedostatak koncentracije\nNedostatak sna smanjuje koncentraciju čime se smanjuje i produktivnost na poslu. Prema istraživanju objavljenom u “Journal of Applied Psychology” 2012. godine, prvoga radnog dana nakon pomicanja sata, Google je zabilježio znatno više pretraga sadržaja zabavnog karaktera poput videa na YouTubeu, što upućuje na manjak koncentracije kod osoba koji su tog dana bile na svom radnom mjestu. Mnogi su zbog manjka sna i umora surfali internetom jer koncentracija nije bila na zavidnom nivou.\nPrimijećen porast broja saobraćajnih nesreća\nSamo jedan sat manje sna, povećava rizik od saobraćajnih nesreća, pokazalo je istraživanje provedeno u SAD-u.\nKako smanjiti negativne posljedice\nU dane nakon pomicanja sata, najbolje je smanjiti količinu kafe i cigareta, te obogatiti jelovnik svježim voćem i povrćem. Lagana hrana bogata vitaminima i mineralima probudit će organizam i vratiti mu energiju i prirodnu ravnotežu. I, naravno, pokušajte odlaziti u krevet malo ranije. Odrasloj osobi potrebno je između sedam i osam sati sna, pa pokušajte odrediti najbolje vrijeme odlaska u krevet, ovisno o tome kada ujutro morate ustati.\nSavjet je da prije odlaska na spavanje ugasite svu elektroniku u spavaćoj sobi, prozračite i navučete rolete u sobi u kojoj spavate kako biste lakše utonuli u san.\nSamo jedna šaka pistacija dnevno čuva srce, sprečava dijabetes, usporava starenje kože


Vulin: Spreman sam na saradnju sa SNS : Nadlanu.com\nVulin: Spreman sam na saradnju sa SNS\nObjavljeno 8. avg 2013. / 20:10:49\nVulin je za izdanje Danasa kazao da je "Dodik s pravom uvažen na KiM".\n"Jedinstvenom srpskom listom ostvarićemo apsolutnu pobedu (na predstojećim lokalnim izborima na Kosovu) gde su Srbi većina... pa zašto onda tamo ne bismo imali svog Dodika", rekao je Vulin.\nMože li se, prema vašem mišljenju, Vulinova ocena da kosovskim Srbima treba "Dodik" tumačiti i kao stav Vlade Srbije?\n"Ne znam, naravno, ali Vulin je predstavnik vlasti. Mislim da se ne radi o personalnom pitanju, treba li kosovskim Srbima "Dodik" ili ne. Reč je o jasnom političkom stavu - imamo Briselski sporazum, Beograd ga poštuje, ali ne i Priština - i to usložnjava kompletne odnose. S druge strane, to ne treba da bude razlog da Srbi ili Srbija odustanu od dogovora i njegovog sprovođenja. Mislim da ima ljudi na Kosovu koji su uložili svoj lični kredibilitet i komoditet i stavili se u službu svog naroda i njih treba podržati.\nDa li kosovski Srbi treba da izađu na lokalne izbore?\n"To je, naravno, veoma delikatno pitanje zato što albanska strana ne poštuje Briselski sporazum. Ukoliko bi Priština uložila napore da ga implementira, izlazak na izbore bi kosovskim Srbima bio prihvatljiviji".\nNedavno ste se susreli sa vicepremijerom Srbije Aleksandrom Vučićem. Potom ste mu čestitali potpisivanje sporazuma sa Etihadom. Da li je odgovorio na čestitku?\n"Čuli smo se telefonom. Dogovaramo se ovih dana da se ponovo vidimo u što skorije vreme".\nMože li se reći da su u poslednje vreme intenzivirani vaši kontakti sa Vučićem?\n"Nas dvojica imamo korektne kontakte. Međutim, postoje spekulacije raznih analitičara i kvazianalitičara koji upućuju na nešto drugo. Za mene je ključno pitanje, a koliko razumem i za Vučića, dobra saradnja organa Republike Srpske i Srbije. Mislim da nemamo nikakve personalne probleme i da smo usmereni ka saradnji. Veoma je dobra i intenzivna saradnja sa Beogradom i brzo ćemo obavestiti javnost o konkretnim stvarima. Takođe, u projekat "Air Serbia" pokušavamo da uključimo potencijale RS, pre svega aerodrom u Banjaluci".\nDa li je moguća saradnja vaše Stranke nezavisnih socijaldemokrata i Srpske napredne stranke?\n"Zašto da nije? Sa svim mogućim partijama sarađujemo i sarađivaćemo. Ranije je SNSD u okviru Socijalističke internacionale sarađivala sa partijama socijalističke i socijaldemokratske orijentacije. Pošto sada više nismo članica Internacionale, nema prepreka da sarađujemo sa strankama bilo da su leve, desne ili centrističke".\nKakva je saradnja SNSD-a i Demokratske stranke?\n"Mi pre svega sarađujemo sa Srbijom i onima koji su u poziciji da donose odluke. SNSD sa DS ima tradiciju saradnje koja traje i to će se nastaviti".\nKako gledate na rekonstrukciju Vlade Srbije?\n"Nisam pratio detalje, ali moram da kažem da je pokazana sposobnost Vlade. I mi smo nedavno u RS imali rekonstrukciju. To je proces u kojem se uvek daje veća snaga Vladi. U Srbiji podržavam sve što predstavlja legalan i legitiman proces".\naleksandar vučićaleksandar vulinmilorad dodiksns


Andrej Bitov u Arhipelagu | Arhipelag\nAndrij Ljubka 1\nNina Savčić 3\nJagoš Đuretić 4\nAndrej Bitov u Arhipelagu\nArhipelag je upravo objavio kratki roman Čovek u pejzažu Andreja Bitova (1937), jednog od vodećih savremenih ruskih pisaca, autora slavnog romana Puškinski dom koji je preveden na većinu evropskih jezika. Roman Čovek u pejzažu objavljen je u prevodu Lidije Subotin.\nAndrej Bitov je moderni klasik ruske književnosti i jedan od najprevođenijih savremenih ruskih pisaca. Bitov je jedan od četiri osnivača samizdatskog almanaha Metropol (1979), zbog čega u Sovjetskom Savezu nije objavljivan do 1986. godine. Bio je među osnivačima Ruskog PEN centra 1988, čiji je predsednik od 1991. godine. Počasni je član Ruske akademije umetnosti.\nU romanu Čovek u pejzažu Bitov se još jednom pokazuje kao vrhunski majstor jezika. Junaci ovog romana neprestano čežnu za prostorima i pejzažima u viđenim i doživljenim slikama, u umetnosti, ali, pre svega, u stvarnom iskustvu.\nPripovedajući o pejzažu viđenih slika i o prostoru ljudskog života, Bitov u romanu Čovek u pejzažu izvodi pred nas nesvakidašnje junake koji i u nemogućim situacijama pokušavaju da osmisli vlastiti život, a čak i među ruševinama nastoje da nazru horizont beskrajnog prostora.\nČovek u pejzažu je knjiga o prizorima i slikama, komprimovana fantazmagorija o prizorima svakodnevnog života i o slikama od Strašnog suda do umetničkih vizija modernih vremena.\nAndrej Bitov biće gost Beograda od 12. do 15. septembra, tokom Kongresa Međunarodnog PEN, kada će imati književne večeri, potpisivanja knjiga i susrete sa čitaocima i medijima.


Povučen antidiskriminacioni zakon - Strana 9\n11.03.2009, 22:32 #121\nЧак и "судбину" стављаш под наводнике, не можеш да признаш да се доле догађа нешто недопустиво?\nНе злоупотребљавамо. То је само одличан лакмус папир за све врле "борце за људска права", који се убише од фрке кад неко забрани прес конференцију у БГ а ни не почешу се по дупету кад три села остану без струје и воде десет дана.\nТо је само одличан показатељ постоје ли и какве су европске вредности.\nТо нам је ужасна школа која нам не дозвољава да нас праве будалама. Кад смо чули све ове који се буне због ЛГБТ популације да протествују против стварног масовног кршења људских права? Никад. То ти није нимало сумњиво?\n13.03.2009, 12:53 #122\nVlada o antidiskriminacionom zakonu\nVlada Srbije danas bi trebalo ponovo da raspravlja o predlogu zakona protiv diskriminacije, čije su pojedine odredbe izmenjene na zahtev verskih zajednica.\nŠef poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije Branko Ružić ne očekuje nikakve probleme na današnjoj sednici Vlade i u emisiji �Replika� na B92 izjavio je da će na današnjoj sednici vlade biti usvojen izmenjeni tekst zakona.\n�U suštini taj zakon se ne menja. Taj zakon je veoma značajan. Zakon mora biti donet u što skorijem roku, a nijanse koje dotiču interese verskih zajednica biće do te mere iskristalisane da mislim da više neće biti problema�, očekuje Ružić.\n�I možda je ovo najbolji način da se, nakon sednice Vlade, taj zakon ponovo nađe u proceduri i da Skupština taj zakon usvoji�, smatra on.\nIz Predloga zakona protiv dikriminacije nisu brisani članovi 18 i 21, rečeno je agenciji Beta u Vladi.\nPreostalih 11 članova na koje su verske zajednice imale primedbe ili nisu menjani uopšte ili su pretrpeli minimalne korekcije i preciziranja kojima se ne menja suština i intencija zakona.\nU novoj verziji Zakona, a u čije je izmene Beta imala uvid, u član 18 dodat je novi stav, dok je iz člana 21 izbrisan stav 3, čija je suština već sadržana u nekim drugim odredbama istog predloga.\nNovim stavom u 18. članu precizira se da se neće smatrati diskriminacijom postupanje svrštenika i verskih službenika koje je u skladu sa doktrinom, uverenjima ili ciljevima crkava i verskih zajednica registovanih u skladu sa zakonom.\nMinistarstvo je predložilo da se u član 20 ubaci novi stav kojim se zabranjuje javno ili prikriveno uskraćivanje pogodnosti u odnosu na pol ili zbog promene pola.\nPoslanici o izmeni zakona\nPoslanici parlamentarnih stranaka, koji treba da daju konačnu saglasnost na antidiskriminacioni zakon, izneli su u emisiji Replika TV B92 različite stavove kada je u pitanju povlačenje ovog zakona iz skupštinske procedure.\nFunkcioner Demokratske stranke Dragoljub Mićunović smatra da izmena Zakona nije urađena na dobar način jer se sada može posumnjati u odvojenost crkve i države, već da je to trebalo uraditi kroz podnošenje amandmana.\n�To se moglo uraditi normalno, imaju oni dovoljno pristalica u samom parlamentu. Mogli su staviti taj amandman i taj amandman bi prošao ili ne bi prošao, sasvim svejedno. Ali opet smo napravili jednu veliku demonstraciju koje su te verske zajednice napravile prema državi - A, čekajte, ne možete vi to tako bez nas�, smatra Mićunović.\n�Mislim da je to loše i mi moramo da te odnose raspravimo. Puna sloboda verskih zajednica, njihova autonomija, sve je u najboljem redu, ali državna pitanja ostaju ipak državna. Ne mogu da utiču na dnevni red Skupštine�, kaže on.\nS druge strane, lider naprednjaka Tomislav Nikolić rekao je da je prvobitnim tekstom zakona crkva bila u diskriminatorskom položaju, s čim se nije složila Vesna Pešić iz Liberalno demokratske partije.\n�Zašto država kaže da je diskriminisan homoseksualni par koga sveštenik odbija da venča u crkvi? Hoće li sveštenik da odgovara? To nije bilo rešeno. Svaki prigovor onima koji se tako izjasne je kažnjiv zakonom i diskriminacija je�, ocenjuje Nikolić.\n�Znači, sveštenik ne može da im kaže � izađite iz crkve, ja vas ovde neću da venčam. Tog časa će pasti pod udar zakona. Možete vi da ih branite. Branite vi, naravno da svako ima pravo sve da brani�, rekao je on.\n�Nije moral taj koji integriše moderno društvo, nego zakon. Znači ona (crkva) i dalje neka zastupa to, neka ona i dalje diskriminiše, ko njoj brani? Znači, ona će i dalje da zastupa svoj moral, vi ćete dalje da zastupate svoj moral, ja ću i dalje svoj moral�, odgovorila je Pešićeva.\n�Ali, kad se donosi zakon, on integriše sve građane po principu jednakosti svakog građanina da ne može biti diskriminisan�, poručila je ona.\nVerske zajednice imale su još niz zahteva poput izbacivanja termina rodni identitet i seksualna orijentacija ili brisanje odredaba o teškoj diskiminaciji, što nije uvaženo.\nTakođe, nisu menjane ni odredbe kojma bi se teret sudskog dokazivanja dikriminacije prebacio na žrtvu.\n15.03.2009, 11:30 #123\nVlada ostaje pri predlogu\nI posle izmena Predloga zakona o zabrani diskriminacije, tradicionalne crkve i verske zajednice ponovo nisu zadovoljne. U Vladi kažu da neće menjati predlog.\nU zajedničkom saopštenju crkava, koje je potpisao episkop bački Irinej, navodi se stav da je Vlada Srbije samo delimično poboljšala predlog tog zakona. Kritikujući novi tekst, koji prema tumačenju crkava ozbiljno odstupa od međunarodnih standarda i vodio bi teškim konfliktima u društvu, predlaže se nova izmena. U Vladi kažu da novih izmena neće biti.\nNovi predlog za izmenu tek pre dva dana izmenjenog predloga zakona o zabrani diskriminacije, na svojim sajtovima objavile su Srpska pravoslavna crkva, Katolička nadbiskupija beogradska i Islamska zajednica Srbije.\nCrkve sada ne traže potpuno brisanje članova 18 i 21, ali ipak predlažu njihovu suštinsku izmenu.\nTako se, na primer, traži da se iz jednog člana izbaci formulacija "svako ima pravo na svoje seksualne orijentacije".\nSuštinu svojih zahteva, za razliku od prvog puta, crkve su dostavile medijima.\nMonsinjor Katoličke crkve Andrija Kopilović za B92 kaže da je broj crkvenih zahteva sada sužen, uz ocenu da se do sada dizala nepotrebna buka, jer crkve nikada nisu bile protiv donošenja zakona o zabrani diskriminacije.\n"Crkve i verske zajednice i dalje ostaju pri stavu da od Vlade traže reviziju zakona u one dve bitne tačke", rekao je Kopilović.\n"Povlačimo onaj duži tekst samo zato da ovaj kratki bude jasan i u Skupštini i u građanstvu. Ne da popuštaju crkve, već samo žele da ne bude ona u svom ispovedanju, u svom učenju, diskriminisana i krivično gonjena zato što čini, po savesti, odbranu dostojanstva ljudske osobe i ljudske porodice", naveo je on.\nKopilović, takođe, navodi da su tradicionalne crkve i verske zajednice samo javno izložile šta im smeta u novoj verziji predloga zakona, ali da nikoga zvanično ne zovu na dijalog.\n"Dakle, želimo razgovore, želimo da razumemo, želimo mirno rešavati, a ne prepirkama i svađama, niti u Skupštini, niti u Vladi pomoći da se dođe do onih standarda, koji su inače prihvaćeni i u Evropskoj uniji i u svetu", kaže Kopilović.\n"Jasno je da mi nemamo nikakve mehanizme prisile. Nudimo dijalog i ništa drugo", rekao je on.\nVlada Srbije, koja je pre oko dve nedelje, iz skupštinske propcedure, na zahtev crkava povukla prvu verziju predloga zakona o zabrani diskriminacije, novi tekst ne planira da menja.\nKako je za B92 kratko rekao državni sekretar u Ministarstvu za ljudska i manjinska prava Marko Karadžić, što se tiče Vlade, trenutna verzija je konačna.\nOn navodi da je predlog zakona izmenjen u petak, da je već upućen parlamentu i da za njegovo usvajanje, u trenutnom obliku, postoji skupštinska većina.\n16.03.2009, 13:16 #124\nНаравно, Блиц наставља с тенденциозним насловима, као што је рецимо овај, "ДСС заступа... ".\nDSS zastupa stavove Crkve u Skupštini\nAutor: Ž. Jevtić | Foto:FoNet | 16.03.2009. - 05:00\nDemokratska stranka Srbije uložiće amandmane na predlog zakona o zabrani diskriminacije koji su suštinski na liniji sa zamerkama koje su Vladi uputile tradicionalne crkve i verske zajednice, odnosno vladika bački Irinej (Bulović).\nU sredu u Skupštini počinje rasprava, ali je već sada jasno da za zakon neće glasati opozicija, ali ni član vladajuće koalicije JS. Iz Vlade Srbije za �Blic� najavljuju da zakon ima podršku u Skupštini i da više neće biti nikakvih korekcija njegovog teksta iako su crkve pre dva dana iznova uputile nove zamerke.\nŠef poslaničke grupe DSS Miloš Aligrudić kaže za �Blic� da će uložiti amandmane i da DSS neće glasati za zakon jer je �loš, neprecizno napisan čak i terminološki, ali i prepun grešaka negde formalnih, a negde suštinskih�.\n- Mi ćemo intervenisati i u delu teksta u kome se krije opasnost da štiteći jedno pravo dođe do ugrožavanja drugih prava, što je prema sadašnjem predlogu moguće. To je zakon za koji mi ne možemo glasati, ali ćemo pokušati da ga amandmanima popravimo kako bi se izbegla katastrofa - kaže Aligrudić.\nNa konstataciju da se osnovne zamerke DSS poklapaju sa crkvenim i da li to znači da je neko iz SPC kontaktirao sa DSS, Aligrudić kaže da su crkve uputile ozbiljne primedbe Vladi.\n- Mi nismo ispostava Crkve, već predstavljamo građane, i mi ćemo dati amandmane u skladu sa uverenjima. Ali, dosta primedaba crkava je ozbiljno i osnovano - dodaje Aligrudić.\nDileme da li će SPS glasati za zakon više nema. Lider SPS Ivica Dačić kaže za �Blic� da će njegova stranka podržati zakon. Međutim, većinu bi trebalo da omogući LDP. Amandmane na predlog zakona juče je najavio SRS, ali i NS, čiji su se predstavnici pohvalili da je samo sa njima �kontaktirala Crkva�.\nNove zamerke verskih zajednica neće biti razmatrane i Vlada više se neće upuštati u polemiku sa vladikom bačkim Irinejom, rekao je za �Blic� sagovornik iz Vlade Srbije.


Baterije za mobilne izumeo Srbin Dejan Ilic | Tech | Uređaji\nMobilni ne bi radili da nije bilo čoveka iz Srbije | Smartlife RS\nMobilni ne bi radili da nije bilo čoveka iz Srbije 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n20.09.2018. / 11:56\nProf. dr Dejan Ilić.\nnauka gedžeti Mobilni telefoni Pametni telefoni Srbija


Počeli radovi na dogradnji sistema vodosnabdevanja „Pusta reka“ | Energetski portal Srbije\nPočeli radovi na dogradnji sistema vodosnabdevanja „Pusta reka“\n24.06. 2019 Vesti | Srbija\nStanovnici doljevačkih naselja Malošište, Belotinac, Čapljinac i Klisura imaće pristup ispravnoj vodi za piće.\nUz podršku Evropske unije preko razvojnog programa EU PRO, počeli su radovi na dogradnji sistema vodosnabdevanja „Pusta reka“.\n„Zahvaljujući EU, realizacijom ovog projekta čistu pijaću vodu će dobiti oko 5.000 ljudi u četiri sela, a pored toga povezaćemo se i sa niškim vodovodnim sistemom i ukoliko bude potrebno, moći ćemo da obezbedimo dodatne količine vode i za Grad Niš“, tvrdi predsednik opštine Doljevac Goran Ljubić.\nPo njegovim rečima, u planu za naredni period je da se u potunosti reši problem vodosnabdevanja i da cela teritorija opštine bude pokrivena vodovodnom mrežom.


Velika nagrada Novog Sada sutra na Mišeluku – RTV Panonija\nHomeSportVelika nagrada Novog Sada sutra na Mišeluku\n02/06/2018 Redakcija RTV Panonija Sport 0\nTrening za prvu trku u sezoni na kružnim stazama,Veliku nagradu Novog Sada, uspešno je danas održana na stazi Mišeluk.\nSutra je na programu i glavno takmičenje, sa početkom u 12 časova, ali publiku pozivamo da na Mišeluk dođe ranije, jer već od 11 časova će za njih biti organizovane posebne atrakcije – nastupiće naši najbolji vozači u disciplini drift, kao i vozači Formule predator, koji se takmiče u Evropskom šampionatu u toj klasi.\nU osam klasa takmičari su prijavljeni iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije, a posebno zanimljivo će biti nadmetanje u novoj klasi – 1600, koja će se na Mišeluku voziti prvi put.\nTokom trajanja takmičenja, Most slobode će biti zatvoren za saobraćaj u periodu od 9.30 do 16.30 časova, pa će vozači za izlazak iz grada na sremsku stranu morati da koriste alternativne pravce. Biće omogućeno kretanje vozila preko Trandžamenta, Varadinski i Drumsko-železnički most će biti otvoreni, a saobraćajna policija je najavila pojačane aktivnosti kako bi se pobrinuli da se saobraćaj odvija umerenim intenzitetom, bez gužvi i zastoja.


Odbaciti predrasude o ulozi Turske na Balkanu | EurActiv Srbija\nOdbaciti predrasude o ulozi Turske na Balkanu\nZemlje Zapadnog Balkana trebalo bi da odbace predrasude i promene stav prema angažovanju Turske u tom regionu, poručili su učesnici konferencije o Turskoj koja je održana u Beogradu. Na spoljnu politiku Turske i dalje se, kao i pre četiri i više decenija, gleda u svetlu otomanske prošlosti i religije, iako je Turska sekularna država, koja spoljnu politiku zasniva na praktičnim interesima, rečeno je na konferenciji u organizaciji Isak fonda.\nU prošlosti se na stvaranje država na Zapadnom Balkanu gledalo i kao na okretanje od orijentalnog ka Evropi. Zbog toga se teško napušta koncept "neootomanizma" prilikom razmatranja uloge Turske i ta zemlja se ne prihvata dovoljno na ovim prostorima, ocenio je jedan od učesnika skupa koji je pod nazivom "Nova turska spoljna politika na Zapadnom Balkanu" održan 8. aprila.\nNeophodno je osloboditi se predubeđenja da je Turska prilikom ekonomskog i drugog angažovanja u inostranstvu zainteresovana pretežno za područja u kojima živi islamsko stanovništvo, budući da se i u praksi pokazuje da to nije tačno. Turska je, naime, veliki partner Rumunije, ali i Bugarske, a njeni odnosi sa Grčkom su u usponu, ukazano je na skupu.\nKada je reč o razlici u nivou investicija Turske u Federaciji Bosne i Hercegovine i Republici Srpskoj, to je posledica uslova ulaganja i stava prema Turskoj, a ne želje turskih investitora da ekonomske partnere biraju prema veri, ocenio je jedan od učesnika. Ukazao je u tom smislu da u Republici Srpskoj postoji veliki otpor prema turskim investicijama i da je to razlog za manje ulaganja u toj zemlji.\nTurska će 2023. godine proslaviti 100. godišnjicu Republike i želi da bide primer napretka i bezbednosti. U tom smislu njena spoljna politika je pragmatična, jedno je od viđenja iznetih na skupu. Istorija se ne briše, ali je društvo u velikoj meri promenjeno i Turska se više ne plaši multikulturalizma.\nNa konferenciji na kojoj su učestvovali analitičari, bivše diplomate i poznavaoci prilika na Balkanu i Turskoj, iznet je i stav da takva moderna Turska može da odigra pozitivnu ulogu na Zapadnom Balkanu i spreči "ponavljanje scenarija 90-ih godina".\nOna, kako je istaknuto, može biti i veza sa Bliskim istokom, a nije u dovoljnoj meri iskorišćen ni njen privredni potencijal, budući da je 17. svetska privreda.\nOsvrnuvši se na manje ozbiljne, ali veoma praktične aspekte odnosa prema Turskoj, iznet je stav da velika gledanost turskih serija u Srbiji i interesovanje za turističke destinacije u toj zemlji budi nadu da su se stvari promenile.\nDeo učesnika se zapitao zašto takozvana "neootomanska pretnja rađa atavistički strah, ali da se nikada ne govori o neohabzburškoj pretnji kada Austrija, na primer, pojačava prisustvo na Balkanu, i kada njene banke dominiraju u svim zemljama regiona".\nGovorilo se i o odnosima EU i Turske, koji imaju veliki potencijal ali su obeleženi i nesuglasicama i problemima zbog nerešenog problema Kipra i stava pojedinih zemalja članica da Turskoj nije mesto u EU.\nIzneto je viđenje da Evropska unija nije zadovoljna aktivnostima Turske na Balkanu, kao i da Turska želi da ojača svoju ulogu u tom regionu i time, na neki način, oslabi poziciju EU na tom prostoru.\nNjihovi interesi nisu suprotstavljeni, ali bi EU želela da se Turska više uskladi sa aktivnostima EU. Međutim, kako je kazao jedan od učesnika, za takvo usklađivanje nema mnogo prostora, budući da je Turska zatražila da učestvuje u bezbednosnoj i spoljnoj politici EU, ali da nije dobila zadovoljavajući odgovor. EU, kako je ocenjeno, mora da pronađe neko resenje za pitanje tih odnosa.\nNeki od učesnika su, čak, zastupali stav da se u Turskoj, iako teži priključenju EU, oseća razdvajanje od Zapada. Kako je navedeno, u javnom diskursu, uključujući i izjave turskog ministra inostranih poslova, mogu se čuti navodi o samodovoljnosti muslimanskog sveta, potrebi za obnovom privrede islamskog društva, reference na krstaške ratove, kao i tumačenja da mladi žele stvaranje novog kulturnog identiteta, koji se tumači kao nešto što je u suprotnosti sa Zapadom.\nOdnos Turske i EU je, prema jednoj oceni iznetoj na skupu, jedan od neuspeha Turske nakon "Hladnog rata", budući da se u nekim zemljama, pre svega Francuskoj, beleži otpor prema mogućnosti da Turska postane punopravna članica.\nNasuprot uvreženom stavu da na to utiče pre svega religija, iznet je stav da je otpor posledica veličine te zemlje.\nTurska ima 80 miliona stanovnika, što znači da bi se svrstala među najveće zemlje u EU, i to bi joj dalo i odgovarajuću ulogu u odlučivanju. Zbog toga, moglo se čuti na skupu, i Rusija teško da će nekada ući u evropsku zajednicu, čak i ukoliko to bude htela.\nTurska je pregovore za pristupanje EU počela 2005. godine. Uskoro bi, međutim, pregovori mogli biti iscrpljeni, budući da je veliki deo poglavlja blokiran, a time i mogućnosti za dalji napredak. Zbog problema sa Kiprom je blokiran deo pregovaračkih poglavlja, a Francuska ne želi da se razgovara o pitanju budžeta i institucijama EU, jer bi time nagovestila da ozbilno shvata mogućnost da Turska uđe u EU, kazao je jedan od učesnika.\nZemlje EU su podeljene po pitanju Turske - Velika Britanija, Španija i Italija, na primer žele da otvore mogućnost za pristupanje Turske EU, dok se Francuska i Nemačka tome protive.


Dan online - Podgoricom: Predloženi profesori, glumci... - 2018-12-05\nPodgoricom ZA DODJELU NAGRADE „19. DECEMBAR” STIGLO 16 PREDLOGA Predloženi profesori, glumci...\n-Žiriju za dodjelu Nagrade „19. decembar” pristiglo je 16 predloga za dodjelu priznanja koje se svake godine dodjeljuje povodom 19. decembra, Dana oslobođenja Podgorice. „Dan” objavljuje sve predloge prije nego žiri ustanovi konačnu listu predloga.\nZa posebne zasluge za razvoj univerzitetske nastave i ekonomske nauke predložen je Pavle Bogetić, naučnik i profesor emeritus, a predlog su dostavili Radoje Pajović, naučni savjetnik i Božo Mihailović, redovni profesor Ekonomskog fakulteta, dok je Zoja Bojanić Lalović, direktor Gimnazije „Slobodan Škerović”, predložena za ostvarene rezultate i pregalački rad u sferi obrazovanja i vaspitanja a predložili su je grupa građana i bivši gimnazijalci Mirko Nilević, Dragan Milonjić, Miodrag Latković, Jovica Burzanović, Đuro Radulović i Miodrag Bajić. Za nagradu su Zlatka Bulića, akademika, predložili NVO Dani Skadarskog jezera - Virpazar, Geografsko društvo Crne Gore- Nikšić i Dukljanska akademija nauka i umjetnosti, a Slobodana Vukovića, publicistu i pisca za knjigu „Podgorički medaljoni” predložili su Slobodan Bobo Slovinić, Dragoljub Bato Brajović, Vojo Tatar i Ivan Pejanović. Udruženje Roditelji Podgorica za nagradu predlažu Davora Dragojevića i Ljiljanu Burzan Nikolić i to za osnivanje i realizovanje Međunarodnog festivala lutkarstva Podgorica, KIC „Zeta”, NVO Bisera i NVO Društvo prijatelja Podgorice predložili su Zdravka Đuranovića, umjetnika, za postignute rezultate u muzičkoj kulturi, nevladina fondacija Naša Podgorica za nagradu je kandidovala Nikolu Ivanovića, košarkaša KK Budućnost Voli, za ostvarene rezultate u oblasti sporta, dok je Slobodan Boban Radošević predložio Vojislava Kovača, počasnog konzula Crne Gore u Sloveniji za doprinos unapređenju saradnje Ljubljane i Podgorice, odnosno Slovenije i Crne Gore. Književnica Dragana Kršenković Brković predložena je za postignute rezultate u književnom stvaralaštvu i pozorištu, a predlog je stigao od Sofije Kalezić.\nZa serijal „Kad prošetam Crnom Gorom” Milorada Mića Miranovića predlaže grupa građana Slobodan Marunović, Danilo Popović, Šukrija Žuti Serhatlić, Sujo Bošković, Nada Kovačević, Ranko Perović, Radoman Burić, Veselin Konjević, Cvetko Pavlović, Čedomir Bogićević i Udruženje Crnogoraca i prijatelja Crne Gore na Kipru, NVO teatar Teuta iz Ulcinja, Radomir Prelević, KUD Bihor iz Petnjice, Fond za razvoj Kuča „Marko Miljanov”, NVU folklornih ansabala Crne Gore, Sreten Perović, Husein Ceno Tuzović, Davor Sedlarević, Mirko Rondović i Radenko Damjanović.\nGrupa građana predložila je Zoricu Mrvaljević, etnologa, za nagradu za životno djelo. Jevrem Brković, Niko Martinović, Momir M. Marković, Mileva Pejaković Vujošević, Marijan Mašo Minić, Anastazija Miranović i Sead Đokaj kandidovali su istoričara Đorđa Borozana za nagradu, dok su Branka Šćepanović, Branimir Popović predložili za nagradu Biseru Mustafić, društvenog radnika za humanitarno-socijalni rad i doprinos širenja, produbljivanja i razvoj kulturne baštine stare Podgorice. Njihov predlog podržali su i estradni umjetnici Tanja Šeter, Dejan Škuletić, Zoran Kalezić i Zdravko Đuranović i grupa od 190 građana. Među kandidatima za prestižno priznanje su i Sejfo Sejferović, pozorišni i filmski umjetnik, kojeg su 44 građanina predložila za nagradu „19. decembar” ili za nagradu za životnio djelo za ostvarene rezultate u oblasti pozorišta. Udruženje boraca NOR-a i antifašista Glavnog grada su za doprinos očuvanju vrijednosti antifašizma predložili Žarko Dragović, Momčilo Pejanović, Abaz Beli Džafić, Žarko Borovinić, Branko Jovanović, Ranko Jovanović, Slavenko Jovanović, Nikola Spahić, Nikola Vujošević, Suljo Alivodić, Milanka Raičević, Radomir Laković, Ranko Medenica, Anka Žugić, Zoja Đurović, Ilija Stanišić, Vjera Bojanić i Momir Matović. Na listi predloženih za nagradu su Milan Filipović, narodni guslar, kojeg je KIC „Bijeli Pavle” iz Danilovgrada kandidovao za doprinos i afirmaciju guslarstva i epske poezije, dok su Adnana Čirgića, dekana Fakulteta za crnogorski jezik i književnost, za knjigu „Dijalektologija crnogorskog jezika” predložili Novak Kilibarda, Milorad Nikčević, Sanja Orlandić, Novica Vujović i Aleksandar Radoman.N.S.\nČetiri predloga stigla posle roka\nRok za predaju predloga za Nagradu „19. decembar” bio je 15. novembar. Nakon isteka roka žiriju su pristigla još četiri predloga. Kulturno-umjetničko društvo Besa iz Zatrijepča i mjesno udruženje penzionera iz Zatrijepča za nagradu su predložili Milorada Mića Miranovića, novinara, dok su sportistu Dragana Bulatovića, za postignute sportske rezultate u alpinizmu, predložili Zehra Balić, iz Planinarsko-sportskog kluba Smiljače i Milisav Šćekić iz Udruženja boraca NOR-a i antifašista iz Bijelog Polja. Predsjednika Teniskog saveza Dimitrija Rašovića, za projekat „Nacionalni teniski centar”, za nagradu je predložio Džudo savez veterana Podgorice, dok je udruženi Sindikat državnih institucija Crne Gore predložio Elektrotehničku školu „Vaso Aligrudić”.


Avion koji je leteo iz Moskve za Prag, hitno se vratio na Vnukovo - Sputnjik Srbija\nAvion koji je leteo iz Moskve za Prag, hitno se vratio na Vnukovo\n13:10 21.07.2019 (osveženo 13:20 21.07.2019) Preuzmite kraći link\nPutnički „boing 737“ koji je leteo iz Moskve za Prag, vanredno se vratio na aerodrom Vnukovo, nakon što je proradila požarna signalizacija u delu za prtljag, javljaju mediji.\nIncident se desio kada se avion već podigao. Kapetan se povezao da dispečerima i saopštio da je proradila požarna signalizacija. Posada je aktivirala sistem za havarijsko gašenje i vratila se na aerodrom odakle je poleteo.\nNiko nije povređen. Nije ustanovljeno zašto je proradila signalizacija.


Da li je ovo početak kraja bitkoina? | Kamatica\nPočetna > analiza > Da li je ovo početak kraja bitkoina?\nDa li je ovo početak kraja bitkoina?\nTekst objavljen: 20.05.2021 16:10\nDogađaj od prošle nedelje pokazuje da su kriptovalute na izuzetno klizavom terenu\nKoliko je tržište kriptovaluta osetljivo pokazuje i jučerašnji razvoj događaja, koji su doprineli da čitav ovaj „ekosistem“ potone za 300 milijardi dolara. Uzrok tome bila je najava kineskih vlasti o uvođenju novih mera koje bi zabranile korišćenje kriptovaluta kao sredstva plaćanja u zemlji. Pritom, Kina nije jedina država koja traži način da reguliše kriptovalute. Upravo takvi pokušaji regulacije otvaraju prostor za buduće padove u ceni kriptovaluta.\nTakve odluke, koje mogu „preko noći“ da učine da ljudi koji žele da trguju kriptovalutama postanu neka vrsta prestupnika, upravo su ono što u određenoj meri odbija nove kupce. Namerno kažemo kupce jer, ako ne znate šta je blokčejn, ne poznajete ireverzibilne funkcije, kao ni svetske zakonske regulative o kriptovalutama, onda ne može se priča o investiranju u bitkoin, već isključivo kockanju kupovinom istih, o čemu smo već opširnije pisali.\nOštar i velik pad cena kriptovaluta od jutros\nInstagram uvodi plaćanje ekskluzivnog sadržaja\nDa se razumemo: nijedna zemlja ne može da u potpunosti zabrani korišćenje digitalnih novčića, a kretanja na tržištu kriptovaluta će najviše zavisi od toga koliko će države biti uspešne i striktne u nametanju ovih mera.\nNijedna država još uvek nije u potpunosti priznala kriptovalute kao ravnopravne sa tradicionalnim novcem i to je ono što se najviše iščekuje. Pitanje je da li će ih ikada i priznati. Ako bude mnogo zemalja koje će pratiti Kinu u ovom vidu ograničenja, možemo očekivati da će se balon kriptovaluta dodatno izduvati.\nregulacija kriptovaluta bitkoin kriptovalute kina trgovina kriptovalutama tržište kriptovaluta


Update, Svi iz Novog Sada | B92 Blog\nUpdate, Svi iz Novog Sada\nJasmina Tesanovic / 07.10.2007. u 10:27\nEvo stigoh iz Novog Sada...\nBilo je mnogo vise ljudi na kraju nego sto je na pocetku skupa delovalo. Ne znam 3/ 4/ 5 hiljada...Muzika je svirala Betovena sto je meni bilo bezveze, pre bih cula O Bella Ciao i nesto tako veselije. Onda su krenuli kratki govori, zasto sve ovo, cemu strah od fasizma i ovaj skup: predstavnici nevladinih organizacija ala Helsinski odbor za ljudska prava, ZUC, jevrejska zajednica, itd...Govori su bili OK ali sto je primetio Boban Kvirija niko nije pomenuo gejove i njihove prebijanje a u jednom govoru neko rece "fasizam nije rak ili AIDS vec nesto gore...sto je bas zvucalo nekorektno...Od politicara videla sam samo Cedu ali ih je bilo verovatno jos. Onda je krenula setnja, dala sam zastavu jednoj nasoj blogerki koju sam tom prilikom upoznala i trcala okolo da intervjuisem penzionere po klupicama, policajce koji su kao robokopi stajali svuda oko povorke...ali nista nisam uspela da izvucem osim sturo ako /neka /ili zapanjena lica sto ih uopste nesto pitam...Onda kod tog bivseg vojnog objekta ili ti kafane odjednom krenu frka, bum tras vriska trcanje. Potrcale smo i Stasa i ja da vidimo da se nesto nasim mladima ne desi ili da sami nesto ne naprave. To je ipak bila planirana provokacija.\nNa zidu je stajao sa podignutom rukom ala hajl hitler lokalni vodja nacista i nesto je trabunjao na nemackom kao pravi nacos srbin. Oko njega su letele letvice, kamenice...on je stajao kao od bronze svih tih petnaest minuta or so i onda jednostavno nestao. Nasa aktivistkinja Rachel koja je nosila ZUC transparent pogodjena je u ledja, rasplakala se od bola o uvrede.Onda je krenuo i suzavac, sve to vreme policija je okrenuta ka nama stajala mirno...tada su medjutim krenuli na naciste da ih razjure,,, tukli su ih...s nase strane antifasisti su klicali na tu ipak malo zakasnelu reakciju. Krenuli smo dalje na kej ka spomeniku zrtvama fasizma ...I tu se sve zavrsilo.\nSeli smo u autobus, vise nas policija nije pratila kao na dolasku. Umorna sam i nekako imam utisak da cu se razboleti, opao mi je odbrambeni mehanizam, i ne samo meni...jedan strani novinar me je intervjuisao, ne znam da li je to ceh koji je povredjen i pitao me je zasto sve ovo radimo, mi Zene u crnom. Rekla sam mu jednostavno prvu stvar koja mi je pala na pamet da ne bih bas celu istoriju to mladom strancu objasnjavala. What else?\nIzopstene smo iz medija, iz struktura vlasti pa i iz politke. Ostaje nam trg , sopstvena tela, reci i dela. I ne samo nama. Povredjen je jedan govornik, jedan kamerman...I dosta zdravog razuma i dostojanstva\nNapad na PACE zastavu – napad na braniteljke ljudskih prava\nPolicija bila pasivna\nJuce, 6. oktobra 2007. na Trgu Republike, u 13.30h, na Sajmu ženskih nevladinih organizacija, u organizaciji Incest trauma centra, a na kome su među učesnicama bile i Žene u crnom, polomljena je letva na kojoj je bila PACE zastava.\nMirovnu zastavu, Žene u crnom koriste na svim svojim protestima od 1996. godine i ona predstavlja ne samo simbol mira, već simbol poštovanja drugih i različitih. Zastava je stajala u žardinjeri, kada je prošao jedan muškarac, uzeo zastavu, polomio štap i zastavu bacio na zemlju.\nAktivista Žena u crnom, Miloš Urošević je odmah reagovao rečima: „skup je uredno prijavljen policiji i vi nemate pravo to da radite!“ Na to je muškarac rekao: „Marš, pederčino jedna, bolesniku jedan, sada ću da te ubijem, da ti polomim i ruke i noge!“ Tu se umešala aktivistkinja Žena u crnom, Natalija Vušković, a Miloš je otišao po policiju.\nOn se obratio policiji sa rečima da je skup napadnut, da je zastava polomljena i da dođu na lice mesta da identifikuju napadača. Policija je međutim bila potpuno pasivna, nije obraćala pažnju na to da se radi o jednom nasilnom aktu, o vandalskom napadu. Miloš se vratio na mesto gde je bio sajam i pošto policija nije došla, on je ponovo otišao do policije i tražio od njih da reaguju. Tek tada, posle druge intervencije, policajci su pošli sa Milošem do stola restorana Beoizlog u kome je napadač sedeo. Miloš je pokazao na napadača, koji je rekao policajcu u „bratskom“ tonu da je on polomio zastavu. On je to rekao kao da je to normativno ponašanje, on može sebi da dozvoli bilo koji akt nasilja koji bi ugrozio druge i različite. Policija nije reagovala, jer ona podržava kulturu nekažnjivosti. Policajac je rekao Milošu: „Ti bre, idi tamo!“ Miloš je otišao i potom je policajac prišao i rekao mu da je napadač njemu rekao, da je on polomio zastavu, jer je ona simbol „bolesne homoseksualnosti koju mi promovišemo.“ Miloš je rekao da to predstavlja akt govora mržnje i da se naša seksualnost koristi na taj način da bi se diskreditovale sve mi, aktivistkinje za mir, braniteljke ljudskih prava. Policajac je rekao da je on uzeo podatke od napadača, uzeo je izjavu od Miloša, kao i podatke svedokinja: Tijane Popivode, Natalije Vušković i Zorice Trifunović.\nOvo je samo jedan u nizu napada na Žene u crnom, na političke ideje, na etičke principe naše ženske mirovne politike. Ovaj akt nasilja predstavlja jedan u nizu u kontinuitetu represije koju Žene u crnom doživljavaju od strane ljudi koje podržava društvena klima nekažnjivosti na čelu sa Vojislavom Koštunicom.\nZahtevamo od nadležnih institucija da protiv napadača bude podneta krivična prijava i da se on zbog napada kazni.\nU Beogradu, 6. oktobar 2007. Žene u crnom\nJelena Krajšić 10:39 07.10.2007\nSvi u centar!\nJasmina, moram da dodam za moje Novosađane, koji su već tu, a možda se dvoume da li da prilegnu posle ručka ili da se prošetaju.\nadam weisphaut 10:51 07.10.2007\nRe: Svi u centar!\nEvo dajem vam daljinsku podrsku. Posto ste mi ste m jednoi 500 i kusur km daleko mogu samo da vas odvazno podrzim s bezbedne razdaljine\nadam weisphaut 10:44 07.10.2007\nSmetate policiji sa nekim tamo problemima, umesto da je pusite da se na miru odmara\naudrey 11:03 07.10.2007\nVerovatno taj policajac, kad je u civilu i van dužnosti i prolazi pored takvog skupa, i sam lomi zastavu i preti učesnicima, pa je zato pokazao mnogo razumevanja za ceo slučaj. Kao što redovno pokazuju ravnodušnost i prema nasilju u braku i sličnim "normalnim" stvarima. I oni treba da nas/vas brane... uh.\nazra 11:06 07.10.2007\nPa cekaj bre malo, kome se to Milosh zalio - onoj istoj policiji koja je izasla iz Stanisicevig sinjela? Onima koji su brutalno rasterivali sve gradjanske skupove do petog oktobra, onima koji nisu intervenisali kad je pretucena gay parada, onima koji su pod drugim oznakama i uniformama palili po Bosni, onima koji su (uspesno) pucali na politicke protivnike, onima kojima je Legija uzor, a Jocic dojucerasnji ministar? Halo, Milose, jesi li ti normalan? Gde ti zivis, covece?\nUnfuckable 11:21 07.10.2007\nonoj istoj policiji koja je izasla iz Stanisicevig sinjela?\n..izvini, a znaš li ti za neku drugu policiju kojoj se Miloš mogao žaliti ???\nČemu šuplja priča ?\nGde ti živiš ?\nŠta je trebalo da uradi ? Imaš neki predlog ?\nazra 12:15 07.10.2007\nEvo, recimo da je Milos crnac. I da zivi u Juznoj Africi. Ali ne danas, nego pre trideset godina. I sad, policija ne reaguje dok mu neko razbija glavu (ili zastavu, svejedno), a onda se Milos zali policiji.\nI tebi je ovo suplja prica?\nI ti mene pitas gde ja zivim?\nBogu hvala, ne zivim u Srbiji!\nUnfuckable 15:46 07.10.2007\nJa živim u Srbiji i bolje od tebe znam kakva nam je policija i društvo u kome živimo.\nAko si došao ovde samo da bi bljuvao o tome kakva je ovdašnja policija - džaba si se trudio.\nAko imaš neko pametnije rešenje za Miloša, nestrpljivo čekam da ga čujem.\nOd nekoliko mogućnosti koje je imao - Miloš je izabrao najbolju. Ne i najefikasniju... - ali : neće uvek ova policija biti spora i neefikasna... - zato je dobro da ta prijava postoji, pa makar i u nekoj fioci...\nAcaB 17:25 07.10.2007\nzato je dobro da ta prijava postoji, pa makar i u nekoj fioci...\n... da bi Jocic mogao da je potegne, ukoliko onaj nasilnik otkaze poslusnost.\nU slucaju scenarija sa g....... motkama, ne verujem da bi navedena prijava imala narocitog smisla.\nTrinidad Tobagović 13:04 07.10.2007\nPolicija se obično pojavi pola sata nakon incidenta "da izvrši uviđaj" i "napravi zapisnik". Kao kad je onaj klošar izbo devojčicu u Banovcima, a pre toga pola godine blejao prekoputa pandurske stanice- sa sve dosijeom pedofila/silovatelja. Ili onaj omađijani nesrećnik u Timočkoj krajini, što je pobio devetero ljudi, a panduri mu prišli tek pošto je pucao u sebe.\nNema frke Miloše, pandur je uzeo podatke od napadača i od svedoka. Sve će biti OK.\nVesna Knežević Ćosić 13:24 07.10.2007\nsamo da iskazem svoju solidarnost i preporucim\nmariopan 15:28 07.10.2007\nSlazem se sa AZROM , gde vi zivite kad ne znate kakva je ova policija? Jos se iscudjavate? Hajte molim vas pa jos i Kostunicu tu utrpali...ha ha ha ....Tek ga treba resetovati...mislim Kostunicu.. )))\nA uzeli su na znanje iii......ludom radovanje.....obzirom kakvi su nam sudovi i zakoni.Pa ovde se za silovanje deteta dobije 3 god.ako se bude lepo ponasao izadje za godinu ....sta ste vi mislili da ce odmah da ga uhapsi? Zbog vas? Ni zbog gorih stvari ne hapse...mozda ce malo da ga rebnu po dzepu a mozda ni to. Ovo je Srbija.\nA mozda je razlog i to sto se u vasoj borbi za ljudska prava svih ne kaze da su Srbi iz te borbe izuzeti..ne kazete javno ali tako radite..narodu bas nije svejedno sto za sve nase prognane i pobijene u vasoj borbi nema mesta.\nZabran 15:36 07.10.2007\nDobar vam je komentar (vas i Azrin), do mojega... Covek se davi, vi opisujte vodu, i to sa lepe, osuncane plaze...Pa hvala vam za savet koga nema, kao u snupiju 'Pas cuvar... hvala ni za sta!'. Ne kapiram to 'u kojoj zemlji vi zivtie' i slicna sranja, bar ne na blogu i pod temama koje se ticu OVE zemlje?!\n'A mozda je razlog i to sto se u vasoj borbi za ljudska prava svih ne kaze da su Srbi iz te borbe izuzeti..ne kazete javno ali tako radite..narodu bas nije svejedno sto za sve nase prognane i pobijene u vasoj borbi nema mesta.'\nA ovaj deo tek ne shvatam, pa molim, pojasnite, ako i vi sami znate sta ste zeleli time da kazete.\nmariopan 15:56 07.10.2007\nEvo odmah objasnjenja..:\nPrincip Zena U Crnom kaze da se ta organizacija bori da se u svojoj zemlji otkriju i kazne SVOJI zlocinci i da se o njima govori ,da se edukuje narod koji cesto ne zna za takve zlocine ( pa naravno da ne zna jer se to po pravilu krije od naroda ) i da se pred sud izvedu i kazne zlocinci.\nSamom principu nemam sta da zamerim kada bi taj isti princip radio i u zemljama u okruzenju narocito posle ovog krvavog rata koji je obilovao zrtvama i zlocincima svake vrste.\nNeke organizacije su pokazale veliku zelju da nase zlocince privedu pravdi , gde ih potpuno podrzavam U velikoj zelji da sto bolje urade zadat im posao nisu se libile politickog angazovanja , konkretno agitacija za nezavisno Kosovo gde se upravo istice organizacija Zena u Crnom. Nije im bilo tesko ni da falsifikuju uzroke i posledice tog sukoba uvek i uvek drzeci da su Albanci nevini a Srbi zlocinacki i genocidni narod..pa im nije bilo tesko ni da se o decu Srba ,tamo na Kosovu ogrese..ne istrazujuci ubistva dece u Gorazdevcu...jer pobogu to nije njihov posao.\nPa nije njihov posao ni politika.A ipak se njome ponajvise bave! I tu mogu da nadjem neki razlog zasto je neko na njih ljut. Nama ta organizacija potura kosmicku krivicu dok usput krije tudje zlocine prema nama sve pod izgovorom da to nije njihov posao. Ako nije -- onda nije ni politika a njome se itekako bave...znaci razlozi za takvo ponasanje prema nama ne stoje. Neiskreni su.\nmariopan 16:03 07.10.2007\nPS Pardon ,nisam vam odgovorila sto se tako posprdno odnosim prema nasoj policiji ...pa autorka teksta savrseno dobro zna kakva je policija u Srbiji...prema svima a ne samo prema njoj i njenima. Policija nam je losa i ne reaguje i na gore stvari i to takodje znaju i organizatori skupa. Nema tu sta da se cude.. Kritikovali smo takvu policiju i ja i Azra...to je to. malo smo ironicno to rekli ali na to se svodi. U ovoj Srbiji mnoge svari nisu dobre i ja ih isto kritikujem kao svako drugi...Pozz ))\nZabran 16:30 07.10.2007\nNesto mi se tu ipak ne dopada...\nKritikujete rad Zena u Crnom, zato sto rade?! Tacnije, zato sto rade to sto rade; zato sto rade ono na sta su se odlucile da rade, i tu svoju coravu kritiku obrazlazete time sto Zene u Crnom ne postoje u drugim, susednim zemljama. Nekako mi se cini da bi trebalo da kritikujete te susedne zemlje i da budete ponosni radom i pojavom Zena u Crnom u Srbiji.\nPominjete odvratne i manipulativne kvalifikative poput 'kosmicka krivica Srba'; ja ne znam sta to znaci, ja ne znam cemu vam sluzi upotreba takvih termina, osim ako i sami ne mislite da je tako... A ako pak mislite, onda mi je tesko da polemisem s vama, jer ja ne znam za pojam 'kosmicke krivice', a znam da su ga Srbi sami upotrebili na sebi, kako bi pravdali ili umanjili mnoge od svojih zlocina.\nTo kako vi 'kritikujete' 'nasu policiju' i nije prava kritika, to je cist cinizam; a posto ste 'takvu policiju' izvoleli kritikovati, dakle cinicno, u precutnoj saglasnosti sa Azrom, onda i rec o njemu/njoj - pominjanje Juzne Afrike (iako je verovatno imao/la na umu Juznoafricku Republiku), cak ispada iz sfere cinizma, to je glupost.\nmariopan 16:54 07.10.2007\nNe kritikujem ih zato sto rade nego KAKO rade,nakaradno i neposteno....a vi ocigledno niste nikad procitali nesto iz njihovi politickih opservacija kojih cesto ima na ovim blogovima? Pa kad procitate javite se ..onda ce vam se samo objasniti.\nDa ,pomalo cinicno kritikujem policiju ali nasa policija jeste takva. Zasluzili su takvu kritiku,i ja bih zelela da su bolji pa da ta prijava ne zavrsi na dnu neke fioke...ali izgleda da hoce. A kada bi ta policija radila kako treba, pa da onda sud uradi sve sto treba pa onda ni ja ne bih bila tako cinicna. imala bih nadu da ce se nesto u ovoj Srbiji promeniti nabolje. Zasad nema takvog nagovestaja...zao mi je...\nNe poredim ja Juznu Afriku,ja sam se slozila sa konstatacijom da nasa policija jeste ona ista koja je NAS pendrecila kada smo hteli da skinemo Slobu...pa dobro znam sta govorim.\nSrki 17:36 07.10.2007\nO i vi ste hteli da skinete Slobu?! A zasto? Jel' zato sto nije uspeo da pobije sve Hrvate i Bosnjake? Da i Albance.\nNego, da ne bi vase laprdanje bilo samo to, moze li mozda neki primercic tih politickih opservacija o kojima govorite, pa da o tome popricamo?.\ns56a 17:46 07.10.2007\nZUC & Kosovo\nEvo ja procitah nesto o aktivnosti "Zena u crnom" oko Kosova pa ne znam sta bi vi Mario_Pan imali da dodate?\nVas nick me neodoljivo podseca na Mario iz Panceva, sto sam ja bio do 1978 godine.\nZaplet u Novom Sadu mi se cini vise odrazom teskih srpskih frustracija oko homoseksualnosti nego protestom protiv mirovnjaka. Tranzicija policije od pendrecenja opozicije do ocuvanja reda i mira ce jos dugo da potraje...\nanonimni 18:40 07.10.2007\nkao prvo ime im nije prikladno....ne bih da se izjasnim kakvo bih im ime dao.\nkada se kaze zena u crnom, u ovoj zemlji a i okolnim, zna se na koga se misli. One danas ne mare za polomljene barjake zastava neke organizacije , dovoljan im je crni barjak nad svojom kucom.\nAli zato neki znaju da tudju muku prodaju kao svoju licnu afirmaciju, pa i krste svoju organizaciju takvim imenom.\nU najmanju ruku morbidno.\nangie 19:07 07.10.2007\nda se ne bi brukali dalje, ime ove organizacije nije nastalo u Srbiji-ovo je medjunarodna organizacija o chijem radu i nastanku mozete da saznate lakim googlovanjem.\nanonimni 19:28 07.10.2007\n....sta je zena u crnom, i u srbiji i u svetu, zna se, bez net-a\ngovorio sam o etici ....nedostatak etike ne mozete nadomestiti google-om...\nmariopan 19:42 07.10.2007\nMOZE ,NA PRIMER ZALAGANJE ZA NEZAVISNO KOSOVO. Da li vam treba vise?\nTo je politika. To nije u opisu njhovog posla,bar onog sto nam kazu da arde a vidim da rade nesto drugo.\nmariopan 19:47 07.10.2007\nRe: ZUC & Kosovo\nSlazem se da ce transformacija policije da potraje i slazem se da to i nama jako smeta.\nJa nisam taj Mario ni Pan )))) to je ime sastavljeno posle nekoliko pokusaja da napravim nick ali su sve takve sifre vec postojale i stalno je odbijana...pa se deca nasalila izmisljajuci....i ostade...a ja sam zensko pa to malo zbunjuje..Pozz ))))\nmariopan 19:58 07.10.2007\nSRKI ,ja vam sve rekoh, eno dole link,procitajte njihov program,sve lepo pise i vrlo je lepo sroceno.\nProtiv toga nemam nista .\nOni to ne rade . Bave se politikom. Ko je na Kosovu pobrojao Srbe pobijene ,nestale, kidnapovane,ko je njihove zlocince izveo na sud? Sa njihovim se zlocincima svaki dan rukuju i ne smeta im i sa njima sinhronizovano rade na odcepljenju Kosova od Srbije.\nNadjite to negde u njihovom programu da pise. Ne pise ? Pa zasto se onda time bave?\nProcitajte pazljivije moj gornji post.Ti vam je sve receno zasto ih ne volim.\nI da,da ne zaboravim ....MI JESMO SKINULI SLOBU......CELA MOJA PORODICA JE U POME BILA I TO GODINAMA JOS OD 9-OG MARTA ....secate se Vuka?\nDajem vam puno pravo da ih volite.\nJa ih ne volim i ja na to imam puno pravo. To je demokratija. )))))\nmariopan 20:11 07.10.2007\nA EVO I JEDAN PREDLOG......ako mislite da me ubedite da je borba Zena u Crnom ravnomerno zahvatala i Srbe i Albance zasto ne npravite skup u sred PRISTINE i tamo da nosite transparent na kome bi pisalo KOSOVO JE SRBIJA?\nZasto se nisu izborile za postovanje rezolucije 1244 koja je SVIMA garantovala slobodan zivot i bezbednost.? Umesto toga cute o progonjenima o kidnapovanima i ubijenim Srbima i TO SVE U MIRU NE U RATU?\nI na kraju i ja verujem da taj sto je polomoi drsku od zastave nije ni video zene u crnom vec je veroventno homofob,bolesnik i los covek a takvih ima svuda. Policija je ta koja je trebala bolje da reaguje i da svoj posao uradi korktno. Eto i na tome zene u crnom pokusavaju koji poen da pokupe..\nTibor Jóna 18:05 07.10.2007\neto kako to nemci rade ;)\nDejan Stanković 21:03 07.10.2007\nNacos u Srbiji\nNa zidu je stajao sa podignutom rukom ala hajl hitler lokalni vodja nacista i nesto je trabunjao na nemackom\nA zid u istoj onoj Srbiji gde su bile Sumarice i Kraljevo i Banjica i Jajinci ...\nmariopan 21:23 07.10.2007\nRe: Nacos u Srbiji\nPa tog nacosa je ODAVNO trebalo dobrom batinom po celavoj glavi...ali kad ja to kazem svi mi kazu da sam krvolocna...Pa jesam za takve..nekad covek mora da se na takav nacin bori.\nOPET KRIVIM POLICIJU.... ako je taj skup zabranjen ZASTO IH NISU SVE POHAPSILI ODMAH? Treba da trazimo smenu ministra policije i gotovo,pa da dodje covek koji HOCE da radi svoj posao. Izemati dobro pa opet dok se ne opamete i naravno ROBIJA.\nsun_to_rock 21:27 07.10.2007\nTreba da trazimo smenu ministra policije\ni drugih, da padne vlada.\nAlexDunja 22:46 07.10.2007\npa mnogi od nas,koliko ja znam, ovde to odavno traze\nsun_to_rock 22:51 07.10.2007\nMa, znam, Alex, al' dok trazimo ovde, nista. Svako iz svoje udobne fotelje na kompu.. to je isto kao za vreme inflacije, a ja klinka, sanjala da jedem kinder jaje, probudila se, a sake jos uvek polozaju kao da drzim cokoladu.Ovde se okupimo, znamo sta bi valjalo ciniti, vecina nas je istomisljenika, pa sve deluje kao da bi moglo biti ok. A kad se probudimo.. ne vredi.\nadam weisphaut 23:11 07.10.2007\nSvako iz svoje udobne fotelje na kompu.\nNije tacno moja nije uopste udobna\nkrdr 23:10 07.10.2007\nNeonacizam se probudio...\n...u Srbiji onog trenutka kad je počelo brisanje svega onoga što je u Srbiji podsećalo na antifašističku borbu. Upravo su neonacisti bili najsrećniji kad je Bulevar Avnoja promenio ime. Đinđić je zaslužio bulevar, ali Srbija ne treba da se stidi svoje antifašističke borbe.\nhercule poirot 23:30 07.10.2007\nRe: Neonacizam se probudio...\nFasizam je crn.\nAVNOJ je bio crven.\nAntifasizam je saren. U 21 veku sve sto nije sareno je pogresno.\najde da ne mesamo istoriju, da ne koristimo priliku da promovisemo svoje ideje niti glupu i pogresnu ideju da je jedna diktatura jedina alternativa drugoj diktaturi.\napatrid 12:24 08.10.2007\nFasizam je crn.AVNOJ je bio crven. Antifasizam je saren. U 21 veku sve sto nije sareno je pogresno.ajde da ne mesamo istoriju, da ne koristimo priliku da promovisemo svoje ideje niti glupu i pogresnu ideju da je jedna diktatura jedina alternativa drugoj diktaturi.\nPoirot, nikakav si detektiv, if you knjow what I mean!\nUzgred, bio sam u NS i ponosan sam na antifa ekipu (onu sa crvenim i crveno-crnim zastavama). Fenomenalno!\nPolitičari su ispali smešni, uzgred budi rečeno.\nDVaragic 12:17 08.10.2007\nKoga sve treba zabraniti...\nMislim da su se na ovom skupu provukli neki anti-globalisti i anarhisti (AFANS) koje bi podjednako trebalo zabraniti kao i neo-naciste. Sve "ultra" varijante su veoma pogrešne.\nDa li ste možda videli sve transparente koji su bili na tom "anti-fašističkom" skupu?\nNATO = Nacizam = EU!!!!!\nDa li ste i vi za ovakve opcije?\nmariopan 13:05 08.10.2007\nRe: Koga sve treba zabraniti...\nEh,sad koga treba zabraniti? Imala bih ja poduzi spisak ali da ne duzim..nisam bila na skupu jer daleko zivim ali sam isla na sve proteste protiv Slobe i primetila sam jednu pojavu....hajde ako gresim ispravite me...\nNa svim skupovima postoji pocetna ideja ,kao ovde , da se osudi fasizam svake vrste i da se ukaze na opasnost koja je sad vec realna,dakle da se ne zatvarju oci i da se ne kaze da "to nije nista" ...kako nije nista kad jos postoji generacija koja je u logorima ostavila svoje najmilije ili svoje godine zivota..\nOnda se u masi pojave ini koji zele tu masu,,ne temu, da iskoriste i za sebe i neke svoje ciljeve...koji nemaju veze sa temom.\nonda se isto tako u masu podmecu ljudi koji se ,kamuflirani u "pristalice" onih koje zele da kompromituju, na sve nacine trude da izazovu nerede i da zapocnu sukob da bi degradirali bas one koji taj skup predvode.\nMene je takvih najvise strah,oni ce prvi kamenicama da pocnu i da , sve predstavljajuci se kao da su vatreni pobornici onoga koji skup organizuje ,sve ce uciniti da bas njih diskredituju divljanjem ili razbijanjem izloga itd. To smo sve doziveli za vreme Slobe i ja znam da isto to i danas rade politicki protivnici jedni drugima. Zato je velika odgovornost organizatora da takve podmetnute "navijace" uoce u masi i bezbedno odvedu van mase da ne mogu da prave nered i da nekog ne povrede. To je ono obezbedjenje.\nPa pretpostavljam ,ne tvrdim , da su oni koje vi spominjete ,ustvari hteli tu masu da iskoriste za svoje pojavljivanje i da negde prikazu kako imaju "mnogo pristalica"\nIsto to rade i razne stranke i partije, pogledajte kako se utrkuju cija je zasluga veca ...prebrojavaju ko je dosao i ko nije...a ja verujem da je najveci broj ljudi izasao zato sto JESU protiv fasizma a ne zato sto su clanovi neke stranke. Jadan je narod koga neko mora da poziva na takav skup i da ga partijski podseti na lojalnost i obavezu da dodje...pre bih rekla da su gradjani sami i dosli bez da ih neko poziva i organizuje.


O čemu to pričaju muzičke zvezde u klipovima koji kruže internetom? - Telegraf.rs\n22/11/19 | 13:43\nSvi do jednog imaju samo lepe reči za manifestaciju koja je ujedinila region\n"To je pravo malo čudo!", "Genijalno, genijalno, genijalno!", "Lepo je što objedinjuje region"...\nOvo su samo neke od stvari koje su regionalne muzičke zvezde izjavile u video klipovima koji ovih dana kruže internetom. Od Lepe Brene, Jelene Rozge, Senide, preko Đuleta Van Goga, Nine Badrić, Sare Jo, do Slađane Milošević, Magnifica, Marka Louisa, Bube i Džale, Cobija i mnogih drugih muzičara iz zemalja regiona - svi do jednog imaju samo lepe reči za manifestaciju koja je ujedinila region.\nReč je, očigledno, o MAC-u, događaju godine u muzičkom svetu, a najnoviji video klipovi najavljuju sledeći Music Awards Ceremony, koji će biti održan 2020.\nJoš uvek nije otkriven datum ceremonije, ali znamo da je prethodna održana krajem januara, i da je produkcijski bila najkompleksniji muzički događaj ikada održan u ovom delu Evrope. Šest televizija sa nacionalnom frekvencijom iz Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije i Crne Gore prenosilo je spektakl.\nMAC je uživo pratilo oko 4 miliona gledalaca pred malim ekranima, kao i još 15.000 ljudi na licu mesta u Štark Areni. Nastupili su: Stjepan Hauser, Marija Šerifović, Toni Cetinski, Massimo Savić, Jelena Rozga, Željko Joksimović, Van Gog, Bajaga, Sergej Ćetković, Letu štuke, Petar Grašo, Emina Jahović, Viva Vox, Lollobrigida, Plavi orkestar, Rasta, Aca Lukas, Tonči Huljić, Nataša Bekvalac, Karolina Gočeva i Jelena Karleuša, a dodeljeno je 26 MAC priznanja kojima su obuhvaćeni svi muzički žanrovi.\nGlavna osobenost MAC-a je što "spaja nespojivo", pa tako i ovoga puta sigurno možemo očekivati da će se na ceremoniji čuti kako zvuci pop muzike, tako i roka, hip-hopa, narodne muzike. Sudeći po izvođačima koji najavljuju sledeći MAC reklo bi se da će ceremonija biti na najvišem mogućem nivou, a koje će tačno regionalne zvezde nastupiti na MAC-u 2020 ostaje nam da vidimo.\nPočele pripreme za Music Awards Ceremony 2020. godine!\nMilenko Škarić, Skymusic: Sledeći MAC se širi van granica regiona! (FOTO)\nNataša Bekvalac oduvala svetskim nastupom na MAC-u, Karleušina reakcija je najveći dokaz za to! (VIDEO)\nMAC dodela nagrada\n"Individualna ložišta i automobili najveći izvori zagađenosti"\nU ovom delu Beograda šest stambenih zgrada dobiće novi izgled\nTanja Savić postala plavuša! Duga kosa, bela haljina...u novom izdanju je niko ne prepoznaje\nAna i David imali vrelu akciju u tuš kabini samo nekoliko sati nakon njegovog ulaska\nAleksandra Kovač konačno progovorila o sukobu sa sestrom i otkrila gde će izneti celu istinu\n22. novembar 2019 | 14:54\nОпет нека југоносталгија,докле више бре?\nDevojka pobesnela na momka, pa dovela dvojicu da ga "dovedu u red" - evo rezultata!\nKralj Instagrama se kladio protiv Konora, pa bacio milion dolara za 40 sekundi\nSrceparajući momenat u Australiji, malena koala posle suše i požara liže kišu s asfalta\n"Ne damo svetinje" zagrmelo je u Herceg Novom, uz upaljene baklje, a onda su uskočili u vodu\nMekgregor nakon nokautiranja Kauboja za 40 sekundi\nMarina Lazić prva doplivala do časnog krsta u Užicu\nKakve veze imaju Olimpijada u Sarajevu i Bilja Jevtić?\nMuškarci s fantomkama sekirom napali mladića u Novom Sadu\nSudar na Autokomandi napravio kolaps: Autobusi se jedva provlačili\nVitezovi Bogojavljenskog krsta: 242 ljudi bez straha skočilo u ledeni Dunav (FOTO)\nPartizan našao i trećeg rivala u Turskoj: Rumunska legenda testira crno-bele\nMladić iz regiona otkrio surovu istinu: "Mama i tata su 0- krvna grupa, a ja AB pozitivna. Kako?!"\nOprez sa ovakvim haljinama: Seksi glumica od radosti poskočila i pokazala grudi celom svetu\nUžasan izgovor za nedolazak na venčanje: Nećete verovati šta je mladi jedan rođak napisao\nIshrana koja Konora Mekgregora čini nepobedivim: Ipak, postoji jedna stvar kojoj ne može da odoli\nKompilacija pesama za strast u krevetu: Najbolje od senzualnih 90-ih\nElektrični orgazam je zamišljen kao bend za jedno veče: Ove godine slavi 40 godina postojanja\nRusi velikog srca spasli pumu sigurne smrti: Mesi danas živi kao i svaka druga razmažena mačka\nNa Bogojavljenje su ponizili i pretukli velikog vojvodu: Oslobodio Srbiju, a sahranjen bez počasti\nPut oko sveta avionom: Ovako izgleda epsko globalno krstarenje koje košta više od 100.000 dolara


Razlika između noćne kreme i sleeping maske | Lepotica.rs\nLepotica.rs > Koža > Koja je razlika između noćne kreme i sleeping maske i zašto vam trebaju obe?\n17.01.2020. 3 Min Read\nU moru mnogobrojnih proizvoda za negu kože, nije lako kreirati režim nege, a zabuna je česta. Jedan od popularnih proizvoda koji nam dolazi iz Koreje jeste sleeping maska, koja se nanosi u formi kreme pred spavanje. Sada se sigurno pitate: “koja je razlika u odnosu na noćnu kremu, i da li mi trebaju obe?” U nastavku donosimo odgovor!\nNoćne kreme i sleeping maske se čine sličnim, ali zapravo imaju različitu svrhu, i samim tim i rezultate. U nastavku otkrijte kada i kako treba da koristite svaki od ovih proizvoda!\nŠta “radi” noćna krema?\nNoćna krema je ostala dobro poznat deo večernje nege lica, čak i pored najzede različitih prozvoda. Radi se o vrlo hidrirajućoj kremi koja se nanosi kao poslednji korak noćne rutine nege kože. Noćna krema deluje kao “pokrivač” preko svih onih seruma i ampula koje ste naneli kao deo nege. Ona pruža bogatu ishranu i hidrataciju kože, koja balansira njeno stanje. Noćna krema takođe štiti kožu tokom noći.\nSavet plus: Ako vam je trenutna noćna krema premasna, jednostavna je pustite da se upije 10-ak minuta i potom višak utapkajte papirnom maramicom. Ovo je česta problematika sa noćnim kremama, ali ovaj trik će rešiti stvar!\nŠta je sleeping maska?\nNajveća razlika između sleeping maske i noćne kreme je moć i efikasnost sastojaka. Noćna krema je dovoljno nežna da je možete koristiti svake noći, dok je noćna sleeping maska nešto što treba da koristite 2-3 puta nedeljno kao TRETMAN. Na primer, zamislite noćnu kremu kao lagani čaj od kamilice koji popijete svakog dana, dok su sleeping maske poput šolje vrućeg kakaoa, kojim se “počastite” ponekad. Noćne sleeping maske su direktnije i intenzivnije u poređenju sa noćnom kremom.\nZa razliku od ciljanih maski koje držite na licu pa ispirate, noćne sleeping maske se ne ispiraju i sa njima treba da prespavate. Njihova tekstura je poput izuzetno vlažne kreme, koju samo utrljate na kožu i pustite da se U POTPUNOSTI upije, pre odlaska u krevet. Glavni cilj noćne maske je da temeljno hidrira kožu i popravi sveopšti izgled tena.\nZašto vam trebaju obe?\nZa svakodnevnu večernju negu, savetujemo da pronađete kvalitetnu i hranljivu noćnu kremu, posebno tokom hladnog dela godine. Sleeping maske su nešto od čega će svaki tip kože imati koristi, jer će delovati poput “čarobnog štapića” koji će vam ujutru podariti meku, hidiranu i blistavu kožu. One noći kada nanosite sleeping masku, ne treba da nanosite i noćnu kremu – ona će vam zameniti ovaj poslednji korak u večernjoj rutini nege.\nMi vam predlažemo Skinology HYDRO FORCE krema sa arganom i hijaluronom.\nTagovi korejska nega maska za lice nocna krema sleeping maska večernja nega kože\nPrethodni članak Pantone boja koja će obeležiti 2020. godinu: Klasična plava\nSledeći članak Nedeljni horoskop – Od 20. do 26. januara 2020.


Jedan od tih komada je neobična Louis Vuitton torba, koja je toliko čudnovata, da je praktično po pojavljivanju uspela da probudi snažna mišljenja, posebno na Twitteru. Možemo slobodno reći da će se ljubiteljima aviona ili letenja ona definitivno dopasti, a posebno svima nama koji smo kao klinci sanjali o glamuroznom životu pilota ili stjuardesa. Nova torba je deo jesen/zima 2021 muške kolekcije i košta neverovatnih 39.000 dolara, što je bizarno poput njenog neobičnog oblika.\nU odbranu torbe stali su brojni modni urednici i ljubitelji mode, koji tvrde da se ona ne sme posmatrati sa čisto utilitarističke, već sa umetničke perspektive. Nastala kao delo Virdžila Abloa, ona je deo njegove šeste kolekcije za slavni brend, po imenu Ebonics. Torbe u kolekciji vratile su na scenu slogan Tourist vs Purist, kom je Ablo bio posvećen kada je tek dospeo na kreativno kormilo brenda 2018.godine.\nKako Ablo objašnjava: “To je moj princip za moj pogled na svet kada stvaram. Turista je neko ko je voljan da uči i želi da vidi Ajfelov toranj kada dođe u Pariz. Purista je osoba koja zna sve o svemu”. Ipak, iza dubokog značenja ove poetske izjave, možemo se složiti da je avion-torba interesantna, iako je pomalo luckasta.\nŠta biste u nju mogli da spakujete, i gde biste je poneli, posebno uzimajući u obzir činjenicu da je namenjena muškarcima, odlučite sami…


RUKOMET U BATAJNICI - Školski sport Srbije\nOPŠTINSKO TAKMIČENJE U BATAJNICI - RUKOMET\nU OŠ „Stanko Marić“ 16. i 17.10.2017. održano je opštinsko takmičenje za devojčice VII i VIII razreda. Ekipa naše škole OŠ,, Svetislav Golubović Mitraljeta“ ponosno se predstavila i pokazala značaj timskog rada na terenu. Svojim trudom uspela je da osvoji 2. mesto. Do finala zabeležila je 3. pobede protiv OŠ „Majka Jugović“, OŠ „Sonja Marinković“ i OŠ „Rade Končar“. U finalu su poražene od strane ekipe OŠ „Save Šumanovića“, ali to ne skida osmeh sa lica naših igračica.\nEkipu OŠ,, S. G.Mitraljeta“ činile su 12 igračica : Vavić Andrea, Suzić Jovana, Vanja Šimurina, Mihajlović Katarina, Dimitrijević Anja, Riđošić Milana, Macura Ana, Mijailović Tamara, Tovčević Kristina, Miletić Teodora, Macura Ivana i Bakić Snježana.\nTrener ekipe je Miloš Gajić, profesor fizičkog vaspitanja.\nIgračima i treneru naše škole ČESTITAMO na osvojenom 2. mestu i želimo im mnogo uspeha u daljem takmičenju!\nU nastavku intervjuisane su Šimurina Vanja i Ana Macura:\n1.,,Reci mi nešto o svojim počecima u rukometu. Kada si počela da treniraš?“\nŠimurina: „Na početku sam bila mnogo smotana i zbunjena, ali brzo sam to prevazišla. Pronašla sam se u rukometu i malo po malo veoma ga zavolela. Nestrpljivo sam isčekivala svaki trening. Želela sam da napredujem“.\n2. „Kako si se opredelila da treniraš ovaj izuzetno naporan sport? Jesi li imala nekog idola kao mala?“\nMacura: „Interesovalo me je i na prvi pogled mi je bio mnogo zanimljiv sport. Moji idoli, što se tiče sporta uopšte, su moj tata, brat i stric. Imam veliku želju za rukometom, mislim da sam zato dobra jer se trudim i jer volim rukomet“.\n3. „ Da li si se nekada osećala nervozno pred utakmicu? Šta radiš da sprečiš tremu?“\nŠimurina: „Da uvek, ali to je ona pozitivna trema kad izađem na teren i krenem da igram. Pomaže mi to što nisam sama, već imam ceo tim pored sebe“.\n4. „Da li imaš podršku i koliko ti ona znači?“\nMacura: „Najveća podrška su mi prijatelji i porodica. Naravno, pored treninga i uloženih truda i podrška znači mnogo“.\n5. „Kako si zadovoljna dosadašnjim rezultatima? Šta je moglo bolje?“\nŠimurina: „Ja sam od onih ljudi kod kojih uvek može bolje, ali sam veoma zadovoljna dosadašnjim rezultatima. Kao i svaki sportista želim da napredujem“.\n6. „Koji je tvoj najveći uspeh do sada? Kako si se tada osećala?\nMacura: „Najveći uspeh mi je generalno sport, školska takmičenja i takmičenja na rukometu u svom klubu. Najbolji osećaj je kad dostigneš vrhunac nečega o čemu si maštao“.\n7. „Koliko se pouzdaš u svoj tim?“\nŠimurina: „Timski rad je veoma značajan i od velike važnosti. Bez njega tim ne bi funkcionisao“.\n8. „Kako vidiš sebe za 10, a kako za 20 godina?“\nMacura: „Vidim se kao uspešnu rukometašicu. Potrudiću se da ispunim tuđa očekivanja, ali najpre da zadovoljim samu sebe. Volim sport i njim se bavim već dve godine. Nadam se da ću istrajati u rukometu i ostvariti svoje želje i snove“.\nOŠ „Svetislav Golubović Mitraljeta“ Batajnica\nMentor: Miloš Gajić