Hotel Kohnhauser - Restaurant Lieboch, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nRadlstraße 60, 8501\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Kohnhauser - Restaurant: Datum dolaska :\nHotel Kohnhauser - Restaurant - Opis\nza grad Lieboch je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju.Sa kapacitetom od 14 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Kohnhauser - Restaurant nudi cene koje se kreću od 4 986 dinar - Srbija .Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Radlstraße 60 sa pozicijom jugoistok za grad Lieboch, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nHotel Kohnhauser - Restaurant tip(ovi):\nHotel Kohnhauser - Restaurant sadržaji i usluge\nStil hotela Hotel San Marco je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u 4,1 km -\nNa 18 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hauptstraße 85 sa pozicijom sever za grad Unterpremstatten, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neko\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Hauptstraße 135 sa pozicijom sever za grad Unterpremstatten, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nek\nStil hotela Courtyard by Marriott Graz je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Perionica, Klimatizovano, Satelitska tel\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Graz, a nalazi se u ulici Kärntnerstraße 428-430, na samo 13 minuta kolima od centra grada.Pension Alt-Strassgang ima 20 soba/e/u. Cene se kreću od 3 296 dina\nSa kapacitetom od 17 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Meyers Gasthof, Fam. Orthacker nudi cene koje se kreću od 3 211 dinar - Srbija .Stil ovog hotela za grad Graz je Povo\nU hotelu Hotel Süd pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Graz: Bar, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijav\nU hotelu Hotel Paradies pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan p\nStil ovog hotela za grad Graz je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Kohnhauser - Restaurant: Datum dolaska :


Nova pošast u Kini: Udara na konje, stigla je iz Afrike, a prenose je insekti (video) - 23.04.2020, Sputnik Srbija\nNova pošast u Kini: Udara na konje, stigla je iz Afrike, a prenose je insekti (video)\nMinistarstvo poljoprivrede Kine najavilo je danas da će početi sa uzimanjem uzoraka od konja koji žive u područjima duž južnih granica te zemlje, kako bi bilo... 23.04.2020, Sputnik Srbija\nvirus korona se širi planetom, kina, društvo\n23:15 23.04.2020 (Osveženo: 03:07 26.08.2021)\nCC0 / Pixabay / Konji\nMinistarstvo poljoprivrede Kine najavilo je danas da će početi sa uzimanjem uzoraka od konja koji žive u područjima duž južnih granica te zemlje, kako bi bilo utvrđeno da li neki od njih boluju od afričke bolesti konja, a s obzirom da se to oboljenje pojavilo na Tajlandu.\nOva veoma zarazna i smrtonosna bolest pogađa konje, magarce i srodne životinje i endemskog je karaktera u podsaharskoj Africi, a njeno pojavljivanje na Tajlandu, usled koje je uginulo više od 200 konja, prvi je takav slučaj na tlu jugoistočne Azije, prenosi „Kurir“.\nKako prenosi Rojters, kinesko Ministarstvo je saopštilo da postoji relativno visok rizik od širenja bolesti, budući da su insekti koji je prenose već prisutni u Kini, kao i zbog toga što je ona otkrivena na udaljenosti manjoj od 800 kilometara od kineske granice.


Svaki dan u BiH jedna osoba izvrši samoubistvo – Haber.ba\nSvaki dan u BiH jedna osoba izvrši samoubistvo\nPrema posljednjim podacima Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), u zemljama regiona najveći broj samoubistava u odnosu na broj stanovnika izvrši se u Sloveniji, Hrvatskoj i Srbiji.\nSamoubistvo - Ilustracija/Blogspot.com\nU Sloveniji godišnje na 100.000 stanovnika 18,6 osoba izvrši samoubistvo, u Hrvatskoj 16,5, a u Srbiji 15,6 osoba, prenosi “Anadolija”.\nU prvih devet meseci ove godine samoubistvo u Srbiji izvršile su 792 osobe, ali to su okvirni podaci, naveli su iz Ministarstva unutrašnjih poslova za AA.\nTokom 2018. godine 949 osoba je oduzelo sebi život, a kada se ti podaci uporede s prethodne dvije godine – 2017. kada je bilo 1.005 samoubistava i 2016. godinom kada su samoubistvo izvršile 962 osobe, može se zaključiti da je broj samoubistava u Srbiji u opadanju.\nTeme:BiH, izdvojeno, samoubistvo, statistika, svaki dan, Svjetska zdravstvena organizacija


Vučić usvojio Radomira Nikolića - Njuz.net\nRadomir je biološkog oca zamenio stranačkim\nKRAGUJEVAC, BEOGRAD, 17. februar 2017, (Njuz) – Premijer Srbije Aleksandar Vučić usvojio je danas Radomira Nikolića, gradonačelnika Kragujevca i bivšeg sina predsednika Srbije Tomislava Nikolića. Radomir Nikolić se kandidovao za sina Aleksandra Vučića time što je na izboru između svog bivšeg oca i Vučića svoje poverenje poklonio premijeru.\nNikolić kaže da je punoletan i da ima prava da sam odluči ko će mu biti otac.\n– Gospodin Tomislav Nikolić mi je bio sjajan otac svih ovih prethodnih godina, i nemam nikakve loše reči za njega. Ipak, pokazao se kao nedisciplinovan što se tiče stranke, a svi znamo da je to greh preko kojeg se ne može preći. Moj novi otac je garant sigurnosti, kako za Srbiju, tako i za mene i moju političku funkciju, napominje Radomir Nikolić.\nStručnjaci misle da nema ničeg neobičnog u ovom slučaju.\n– Ljudi menjaju stranke, pa zašto ne bi menjali i roditelje? Uostalom, roditelji vas hrane i izdržavaju samo do određenog trenutka u životu, kada počinje da vas hrani i izdržava vaša stranka. Naravno da u tom trenutku biološki otac ima manju vrednost od stranačkog oca, kaže naš čuveni ekspert za rodoslov i patrijsku pripadnost Maja Gojković.\nNjuz je pokušao da dobije komentar i od premijera Aleksandra Vučića, ali on je na naše pitanje da prokomentariše usvajanje Radomira Nikolića samo ćutao.\n17/02/2017 u 17:29\n,,Ćud je ženska smiješna rabota”… Sine Radomire, čučiš li kad piškiš?!\n17/02/2017 u 18:39\nMaja je jos dodala:\n-Toma Nikolic je zaboo zardjalu kasiku u ledja svima onima kojima je SNS na srcu I Srbija u dusi…nego…zna li neko kako mu se zove stranka…onako pitam…zlu ne trebalo.\n17/02/2017 u 22:40\nSNS – Sinovi Nikolica Sjebase.\n17/02/2017 u 19:19\nMa dobro,to sto je ostavio Tomu i postao sin Vucicev mogu i da razumem,dete poraslo,osamostalilo se…A Aleksandar voli da usvaja.,do sada je usvajao sirocice iz DS-a,URS-a,SRS-a i drugih stranaka.Zasto ne bi usvojio i nekoga iz svoje stranke?\n17/02/2017 u 20:00\nГенијално!А,ова гњида од Радомира је начисто уништио Крагујевац!Ја мислио да нема горег од Верка,кад оно,ИМА!!Ова СНС банда без пушке меће да оде!?!?\n17/02/2017 u 23:32\nNakon Sretenjskog intervjua Srbija je zanemela…Politički incest koji ni MUP ne može sa sve poligrafom rešiti.Ko je kome politički tata,a ko sin,a ko pastorak mali u Velikoj Srbiji…A i onaj naš očekivani očuh Tramp nas kao decu zanemaruje.Samo da ne bude nasilja u porodici,jer Mir nema alternativu!!!\n19/02/2017 u 17:16\nTo onda znaci da oficijelno gejevi mogu da usvajaju transgendere. Kakav korak napred.\n20/02/2017 u 18:55\nToma Vucic Perisic,ako znate ko je taj!?\n28/02/2017 u 09:58\nDete se osamostalilo, smrc, smrc, samo jos da uveca usta kao novi tata


04-07-2020 16:49 Svet Planeta\nPrometej S-500, poznat i pod nazivom „55R6M Trijumfator-M“, ciljaće rakete dugog dometa kao i projektile velike visine, ali njegova će osnovna funkcija i dalje biti spuštanje pretnji poput raketa srednjeg dometa. Nakon izlaska SAD iz sporazuma INF prošle godine, nova trka u naoružanju je već započela i uskoro bismo na sceni mogli videti različita nova oružja srednjeg dometa.\nPodsetimo se još kratko na važnost sporazuma INF koji je bio na snazi od 1988. do prošle 2019. godine (zanimljivo, Sjedinjene Države izašle su iz njega naglašavajući ovo pitanje posebno Trampov bivši savetnik za nacionalnu sigurnost, DŽon Bolton, ali iako je u međuvremenu, otpušten i postao neprijatelj Trampa, čini se da aktuelni američki predsednik nema volje pregovarati o potencijalnoj obnovi istog). INF je zabranio Sjedinjenim Državama i Rusiji (ili tadašnjem SSSR-u) upotrebu raketa srednjeg dometa. Zašto je to važno? Budući da ti projektili imaju domet između 1.000 i 3.000 kilometara - na taj način zabranom izbegavaju (bar delimično) mogućnost da nova scena sukoba u budućnosti ponovo postane Evropa.\nPrema direktoru ruske korporacije Rostek (Ruska državna korporacija za razvoj, proizvodnju i izvoz napredne tehnološke opreme), proizvodnja S-500 počela je pre otprilike godinu dana (30. juna 2019.).\nPročitajte OVDE kome je to Merkel oštro odgovorila i zašto.\nBAJDEN DA PRESTANE DA ZA*EBAVA SVE! Tramp se hitno uključio u TV program, pale žestoke reči zbog Avganistana!\nSUD PRESUDIO U KORIST TRAMPA: Bivši američki predsednik likuje, ima ogroman razlog za zadovoljstvo! (VIDEO)\nČLAN PORODICE TRAMP JURIŠA NA FUNKCIJU: Ova najava je dočekana sa burnim oduševljenjem pristalica! (VIDEO)\nTRAMPOV POSLEDNJI POTEZ MOŽE DA IZAZOVE RAT: Poziv na marš upućen svim pristalicama (VIDEO)


Marta Đido gošća Beograda i IK Štrik 17. septembra - Kulturni kišobran\nNagrađivana poljska književnica Marta Đido gostovaće u Beogradu 17. septembra. Ona će govoriti o svom romanu “Uživanje” u 18 časova, u Poletu (Cetinjska 15).\nModeratorka večeri biće Jelena Marinkov iz IK Štrik, a prevoditeljka će biti Mila Gavrilović.\nMarta Đido nagrađivana je poljska književnica mlađe generacije, režiserka i scenaristkinja. Pored romana, piše kratku prozu i eseje, a bavi se i aktivističkim radom. Roman Uživanje, za koji je 2019. dobila Nagradu Evropske unije za književnost, prvo je njeno delo prevedeno na srpski jezik.\nmarija đido, štrik, uživanje


Donaruma izluđivao Džeku, Milan odnio bod s Olimpika\nITALIJA Bez pobjednika u velikom derbiju\nDijamant imao nekoliko sjajnih prilika, ali se nije uspio upisati u strijelce\nU velikom derbiju 22. kola italijanske Serije A, Roma je na Olimpiku pred svojim navijačima remizirala s Milanom odigravši 1:1.\nRoma je bila nešto bolja ekipa na otvaranju meča. U 3. minuti Lorenco Pelegrini (Lorenzo Pelegrini) pokušao je iz slobodnjaka ubacivši loptu u šesnaesterac, no odbrana Milana je otklonila opasnost. "Rosoneri" su zaprijetili u 9. minuti kada je David Kalabrija (Davide Calabria) nabacio u šesnaesterac, ali preblizu golmana i Robin Olsen je mirno uhvatio loptu.\nU 16. minuti Edin Džeko je imao sjanu priliku, ali je njegov nažan udarac sa ruba šestnaesterca odbranio Đanluiđi Donaruma (Gianluigi Donnarumma). Deset minuta kasnije, na Olimpiku se desio hladan tuš za domaće navijače. U 26. minuti Lukas Paketa (Lucas Paqueta) pronašao je u šestnaesteracu sjajnog Poljaka Krištofa Piateka (Krzysztof Piątek) koji je loptu poslao u mrežu gola Rome.\nNakon primljenog gola, "Vučica" je pokušala da nametne svoju igru. U 36. minuti Nikolo Zaniolo (Nicolo) našao se u u situaciji jedan na jedan s golmanom Milana, no Donaruma mu je odbranio šut. Isti igrač zaprijetio je i u 43. minuti, ali se ponovo istakao golman gostiju. U finišu prvog dijela, Džeko je imao sjanu priliku da postigne pogodak, međutim njegov udarac je završio u rukama Donarume i Milan je na odmor otišao sa zasluženom prednošću.\nDrugo poluvrijeme nije moglo bolje početi za Romu pošto je već u prvoj minuti nastavka stigla do izjednačenja. Zaniolo je pokupio odbijenu loptu i pospremio je u mrežu gostiju za 1:1. Nakon toga, Milan je držao loptu u svom posjedu i pokušavao doći do novog vodstva. U 62. minuti Suso je šutirao malo izvan šesnaesterca, ali mu je Robin Olsen odbranio. Roma je novu priliku imala u 71. minuti, kada je Džeko sjajno skočio nakon kornera, lopta je išla u ugao, ali je Donaruma još jednom fantastično odbranio. Pokušala je "Vučica" da postigne pobjedonosni gol, međutim, do kraja meča nije bilo promjene rezutata i ekipe su podijelile bodove.\nRoma Milan Edin Džeko\nDžeko predvodi napad Rome u derbiju protiv Milana\nKolarov na meti navijača Rome: Na zidu kuće mu napisali uvredljive grafite\nEdin Džeko kažnjen zbog crvenog kartona u Firenci\nProtesti u Drezdenu povodom godišnjice osnivanja ksenofobnog njemačkog pokreta


Detalj sa manifestacije (Foto Kim)\nNa štadovima su bili izloženi predmeti nastali u radionicama koje nastavljaju tradiciju starih znata: filigranski nakit, pletiva, vezeni i heklani predmeti, narodna nošnja, pčelinji proizvodi, domaća hrana, makete manastira, ali i umetničke slike.\nSandra Đokić, direktorica Turističke organizacije Gračanice rekla je da "Gračaničko prelo" ima za cilj da predstavi bogatu istoriju i tradiciju ove lokalne samouprave.\n"Nadam se da će u narednim godinama ova manifestacija postati tradicija i čuvar tradicije kroz pesmu, folklor, muziku i druge oblike narodnog umeća i stvaralaštva. Takođe, cilj ove manifestacije je i da se na trenutak podsetimo svih pravih duhovnih i tradicionalnih vrednosti, da otrgnemo od zaborava sve ono što vekovima unazad predstavlja naš narod, tradiciju i kulturu", kazala je Đokićeva.\nMladen Đokić, ispred Udruženja pčelara "Nukleus" kazao je da organizacijom ovakvih manifestacija nastoje da doprinesu popularizaciji pčelarstva na Kosovu i njegovoj što boljoj promociji.\n"Ovom manifestacijom doprinosimo da se širi krug ljudi upozna sa našom delatnošću, ali i da skrenemo pažnju javnosti i donosioca odluka na svim nivoima vlasti da više pažnje posvete prosperitetnim delatnostima. Izuzetno mi je drago što smo uspeli da okupimo sve zanatlije sa Kosova i Metohije", rekao je Đokić.\nNa izložbi su bili predstavljeni domaći proizvodi "Keteringa na kašiku", osnovanog nedavno na inicijativi profesorke Gordane Toskić i grupe žena iz Gračanice i okolnih sela.\n"Današnji praznik je jako bitan za svakog meštanina opštine Gračanica, a posebno kada se organizuje ovakva manifestacija. Veoma nam je značajno što ovde možemo da promovišemo svoje proizvode, to što mi radimo u keteringu je sve što žene znaju i rade u svojim kućama, ali nekada možda ne mogu da stignu pa smo mi zbog toga tu", kazala je Toskićeva.\nPosetioci su imali prilike da pogledaju i ručne radove članica Udruženja žena "Avenija" iz Lapljeg Sela.\n"Kada se ovako nešto organizuje u našoj opštini ne može da prođe bez nas, jer smatramo da svi zajedno trebamo da pokažemo šta to naša opština ima, kakvi su to ljudi, šta oni to proizvode, da prikažemo svu ovu lepezu proizvoda. Nadam se da će ova manifestacija prerasti u međunarodu i da ćemo imati mnogo učesnika sa strane da i oni vide šta opština Gračanica ima da ponudi", kazala je predsednica ovog Udruženja Gordana Đorić.\nSajam meda okupio je desetak pčelara sa područja opštine Gračanica, a osim meda bilo i drugih proizvoda: kapi od propolisa, Medovače, pčelinjeg voska i saća. Kako bi poboljšali pašu, pčelari iz Gračanice počeli su sa sadnjom lipe, bagrema, facelije i evodije, kazao je pčelar Siniša Đorđević.\n"Želja nam je da u narednih nekoliko godina uspemo da proizvedemo još neki drugi med sem livadskog. Ono što je najpotrebnije trenutno jeste da se smanji upotreba hemije i pesticida, znate da se svaka voćna kultura tretira i do desetak puta, sve se to odrazi i na pčelu ali i na životnu sredinu. Znamo da ukoliko ne bude pčela neće biti ni oprašivanja biljaka, tako da ćemo biti u velikom problemu. Pčelama je potreban čist vazduh i voda", rekao je Đorđević.\nU okviru umetničkog programa na manifestaciji su nastupili polaznici Muzičke škole "Stevan Mokranjac" iz Lapljeg Sela i Miljana Slavić.\nOrganizaciju "Gračaničkog prela" i trećeg međuopštinskog sajma meda pomogli su Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Kosovski upravi okrug, PO Priština i Opština Gračanica.


BEOGRADSKA ZIMA - BESPLATNI SADRŽAJI TOKOM NOVOGODIŠNJIH PRAZNIKA - SmanjiTroškove.rs\nYou are at:Home»ŠOPING ZONA»Kultura i zabava»BEOGRADSKA ZIMA – BESPLATNI SADRŽAJI TOKOM NOVOGODIŠNJIH PRAZNIKA\nBy Sanja InTeam on\t 30. novembra 2019. Kultura i zabava\nBEOGRADSKA ZIMA – Tradicionalno u decembru počinje manifestacija Beogradska zima koji obuhvata nekoliko različitih događaja koji traju i po dva-tri meseca i besplatni su za sve posetioce. Bez obzira na to da li živte u Beogradu ili planirate tokom novogodišnjih ili božićnih praznika isti da posetite, u nastavku su informacije o događajima pod manifestacijom Beogradka zima*\n*Očekuje se dodatno program za Božićno seoce\nTRG OTVORENOG SRCA – od decembra 2019. do februara 2020. godine\nTRG OTVORENOG SRCA 2019/2020 – I ZA DECU I ZA ODRASLE\nTRG BAJKI – decembar 2019.\nDOČEK NOVE GODINE – 30. i 31. decembar\nPročitajte i: OTVARA SE LEDENA DVORANA PIONIR – DANAS BESPLATAN ULAZ\nPrevious ArticleUKOLIKO SE GREJETE NA DRVA, NIPOŠTO NE BACAJTE PEPEO – KOJE SU KORISTI?\nNext Article KAKO DA NE BACATE NOVAC U KANTU NA KRAJU RUČKA?


Mehanizmi hemijskih reakcija 7 | farmaceuti.com\nHome TRETMANI AKNI Opste Mehanizmi hemijskih reakcija 7\nOva elektrofilna aromatska supstitucija omogućava sintezu monoacilovanih proizvoda iz reakcije arena i acil hlorida ili anhidrida. Proizvodi su deaktivirani, i ne podležu sekundarnoj supstituciji. Uobičajeno, stehiometrijska količina Lewis-ove kiseline kao katalizatora je potrebna zato što oba supstrata i proizvodi formiraju komplekse. Friedel-Crafts-ovo Alkilovanje može dati polialkilovane proizvode, pa tako i F-C-ovo Acilovanje ima značajne alternative. Acilovani proizvod može lako biti konvertovan u odgovarajuće alkane pomoću Clemmensen-ove Redukcije ili Wolff-Kishner-ove Redukcije Mehanizam\nOva elektrofilna aromatična supstitucija katalizovana Lewis-ovim kiselinama omogućava sintezu alkilovanih proizvoda putem reakcije arena sa alkil halogenidima ili alkenima. Budući da alkil supstituent aktivira arenski supstrat, može doći do polialkilacije. Značajna, dvo stepena alternativa ovome je Friedel-Craftts-ovo Acilovanje praćeno karbonilnom redukcijom. Mehanizam Koristeći alkene :\n30. Fries-ovo Premeštanje\nFries-ovo Premeštanje omogućava stvaranje acil fenola. Mehanizam Reakcija je katalizovana Brønsted-ovim ili Lewis-ovim kiselinama kao to su HF, AlCl3, BF3, TiCl4 ili SnCl4. Kiseline se dodaju u višku stehiometrijske količine, naročito Lewis-ove kiseline, budući da one formiraju komplekse i sa početnim supstancama i sa proizvodima reakcije. Kompleks može disocirati tako da formira acilijum jon. U zavisnosti od rastvarača, jonski par može da se formira, i jonske vrste mogu reagovati jedna sa drugom u ”kavezu” rastvarača. Medjutim, reakcija sa znatno udaljenijim molekulima je takodje moguća: Posle hidrolize, proizvod se oslobadja Reakcija je orto,para-selektivna tako da, na primer, mesto acilacije može biti regulisano izborom temperature. Samo sterno nezaklonjeni areni su pogodni supstrati, budući da će supstituenti ometati ovu reakciju. Zahtevi za ekvimolarnim količinama katalizatora, korozivni i toksični uslovi (HF), i burna reakcija katalizatora sa vodom su ubrzale razvoj novijih protokola po kojima se reakcije odigravaju. Zeoliti su se pokazali kao nepogodni, budući da su dezaktivirani, ali jake kiseline, kao što je sulfonska (sulfonic acid) omogućavaju razumnu alternativu Dodatna opcija za indukovanje Fries-ovog Premeštanja je fotohemijska ekscitacija, ali ovaj metod je izvodljiv samo u laboratoriji:\nKalijum ftalimid je NH2-SYNTHON koji omogućava preparaciju primarnih amina pomoću reakcije sa alkil halogenidima. Nakon alkilacije, ftalimid nije nukleofil i ne reaguje više. Proizvod se cepa reakcijom sa bazom ili hidrazinom, koji vodi ka nastanku stabilnog cikličnog proizvoda. Mehanizam pažnja: Ftalimid je kiseo! Cepanje:\n32.Grignard-ova Reakcija / Grignard-ov Reagens\nGrignard-ova Reakcija je adicija organomagnezijum halogenida (Grignard-ov reagens) na keton ili aldehid, kako bi se formirali odgovarajući tercijarni ili sekundarni alkoholi. Reakcija sa formaldehidom daje primarni alkohol. Grignard-ov Reagens se takodje koristi u sledećim bitnim reakcijama: Adicija Grignard-ovog reagensa u višku estra ili laktonu daje tercijalni alkohol u kome su dve alkil grupe iste, i adicija Grignard-ovog reagensa na nitril što daje nesimetrične ketone preko metalo-imin intermedijera. Mehanizam Dok se generalno misli da reakcija ide preko nukleofilnog adicionog mehanizma, sterno ometeni supstrati mogu reagovati po SET mehanizmu (transfer jednog elektrona): Sa sterno ometenim ketonima sledeći sporedni proizvodi se mogu dobiti: Grignard-ov reagens može reagovati kao baza, dajući deprotonovanjem enolatni intermedijer. Nakon reakcije, početni keton je vraćen. Redukcija se takodje može odigrati, u kojoj je hidrid dobijen iz β-karbona Grignard-ovog reagensa preveden u karbonilni ugljenik preko cikličnog 6to-članog prelaznog stanja. Dodatne reakcije Grignard-ovog reagensa: Sa hloridima karboksilnih kiselina: Estri su manje reaktivni nego intermedijerni ketoni, tako je reakcija pogodna samo za sinteze tercijarnih alkohola uz korišćenje Grignard-ovog reagensa u višku: Sa nitrilima: Sa CO2 (uz dodavanje suvog leda reakcionoj smeši): Sa oksiranima\nMehanizmi hemijskih reakcija 10\nMehanizmi hemijskih reakcija 6Mehanizmi hemijskih reakcija 8\nMehanizmi hemijskih reakcija 8


Novalić – Ferguson: Neophodno nastaviti s implementacijom Reformske agende | Poslovnisvijet\nNovalić – Ferguson: Neophodno nastaviti s implementacijom Reformske agende\nRazgovarano je o dosadašnjim rezultatima sprovedbe projekata finansiranih iz Fonda za dobru upravu (tzv. Good Governance Fund) britanske vlade koji su u protekle tri godine sprovođeni u oblasti poboljšanja poslovne klime, reforme javne uprave, te jačanja finansijskog sektora, u cijeloj Bosni i Hercegovini.\nUkoliko Vlada Federacije usvoji spomenutu legislativu, projekat bi se mogao u potpunosti implementirati čime bi Federacija Bosne i Hercegovine mogla uspostaviti jednošalterski online sistem za registraciju kompanija, a time bi se olakšalo osnivanje kompanija.\nAmbasador Ferguson je rekao da je od 2014. godine do danas Vlada Ujedinjenog Kraljevstva uložila milione funti u pružanje podrške sprovedbi ključnih reformi u BiH.\n“Vrlo sam ponosan na rezultate koje smo postigli zajedno sa premijerom FBiH i njegovim timom tokom protekle tri godine. Naša saradnja je obuhvatala širok spektar tema, a napravili smo dobre početne korake na rebalansiranju domaće ekonomije sa javnog na privatni sektor. Zajedno smo razvili i strategije za ključne sektore – energetski i transportni, koje će dodatno doprinijeti razvoju i investicijama u ovim sektorima. Nadam se da će Federalna vlada brzo usvojiti zakone relevantne za uspostavljanje jednošalterskog online sistema za registraciju kompanija koji će napraviti ogromnu razliku za investitore i poduzetnike u BiH”, rekao je ambasador Ferguson.\n“Izuzetno mi je zadovoljstvo konstatovati da smo sve projekte uspjesno implementirali. Spomenut ću ovdje sektorske strategije, radno-pravno zakonodavstvo, Ekonomski savjet, poboljšanje korporativnog upravljanja i restrukturiranje u privrednim društvima sa učešćem državnog kapitala FBiH. Projekat koji je još u toku i na kome radimo je uspostava jednošalterskog sistema. To je izuzetno složen projekt, gdje je potrebno postići koncenzus između sva tri stuba vlasti: izrvršne, zakonodavne i sudske, i to ne samo na federalnom, nego i kantonalnom i opštinskom nivou. Za nas je to visoki prioritet i nadamo se daljoj podršci od Vlade Ujedinjenog Kraljevstva”, kazao je premijer Novalić.\nOznake:BIHNOVALIĆ-FERGUSONREFORMSKA AGENDAVLADA FBIH\nPrethodna : Jens Nordvig: Mnoge slabosti dolara tek dolaze\nSlijedeća : “Bratstvo” iz Novog Travnika pravi novu haubicu vrijednu 2 miliona KM


Vilina kosica (Cuscuta spp.) - Region Zrenjanin\nPortal Prognozno-izveštajne službe zaštite bilja > Region Zrenjanin > Prilozi > Vilina kosica (Cuscuta spp.)\nObilaskom terena koji pokriva RC Zrenjanin, u 2019. godini, prisustvo viline kosice i značajnije štete, registrovane su u usevima lucerke, šećerne repe i mrkve.\nPored poljoprivrednog zemljišta njeno prisustvo je uočeno i na nepoljoprivrednim površinama, kanalima, pored poljskih puteva itd.\nOva parazitna cvetnica parazitira veliki broj gajenih biljnih vrsta kao i biljaka iz spontane flore.\nVilina kosica se razmnožava semenom ili vegetativnim putem, fragmentacijom, odnosno kidanjem stabljike. Seme viline kosice se prenosi uz pomoć vetra, oruđa, setvom semena koja nisu očišćena od primesa semena viline kosice, supstratima, rasadom itd.\nU rano proleće, seme klija u obliku tankog končića koji se pričvršćuje za biljku hraniteljku i tu nastavlja sa razvićem. Veoma brzo se širi, jer stablo viline kosice brzo raste i neprekidno se grana zahvatajući sve biljke u okruženju. Stablo ubrzo obrazuje gust splet grana, koje kao mreža, pokrivaju sve veći broj biljaka, pa u nekim slučajevima može biti zahvaćena i čitava parcela.\nSvojim štetnim delovanjem na gajene biljke, vilina kosica može izazvati razne morfološke i fiziološke promene. Usled parazitiranja, gajene biljke su slabije vitalnosti, manje su produktivne, a nakon duže delovanja viline kosice dolazi do sušenja i propadanja biljaka.\nNajvažniji način suzbijanja viline kosice je upotreba deklarisanog semena, a ukoliko se pojavi u usevu, ne treba dozvoliti da formira seme, jer se tada znatno teže suzbija.\nTakođe, neophodno je i uništavanje viline kosice na neobrađenim površinama, putevima, krajevima parcela i to mehaničkim uklanjanjem, spaljivanjem, košenjem ili upotrebom totalnih herbicida.\nPosted at 13:48 by Snežana Parađenović | Category: Aktuelnosti u Regionu Srednjeg Banata | Permalink | Email this Post | Comments (0)


Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama - Udruženje poslovnih žena Srbije\nMaj 2013 – Novembar 2013.\nU okviru svojih društveno odgovornih aktivnosti Udruženje poslovnih žena Srbije realizuje u saradnji sa Domom za decu i omladinu ometenu u razvoju „Sremčica“ iz Beograda projekat „Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama“. Podršku projektu pruža Međunarodni ženski kluba iz Beograda (International Women’s Club).\nDom za decu i omladinu ometenu u razvoju „Sremčica“ je ustanova socijalne zaštite koja zbrinjava osobe sa umerenim, težim i teškim oblikom ometenosti.\n“Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama“ je projekat posvećen edukaciji učesnica u oblasti dizajna nakita i odevnih predmeta, koje one izrađuju na radno-terapijskim radionicama, sa ciljem da doprinese njihovom ekonomskom osnaživanju i društvenoj integraciji mladih žena iz kategorije “ugroženih grupa”.\nProgram je osmišljen tako da posebna pažnja bude usmerena i na održavanje dobrog i kontinuiranog kontakta učesnica projekta sa „spoljnim svetom“. Tokom realizacije projekta, ne samo trener, već i članice Udruženja poslovnih žena Srbije biće redovni posetioci Doma, sa kojima će štićenice moći da dele svoja iskustva o projektu.\nAktivnostima na projektu rukovodiće članica UPŽ Srbije Marija Ivanković Jurišić (HAND MADE), koja ima višegodišnje iskustvo u dizajnu i umetničkim zanatima, kao i iskutvo u održavanju raznih treninga, radionica za osobe sa posebnim potrebama.\nTokom trajanja projekta, učesnice će uz pomoć trenerke kroz zanimljive, umetničke radionice biti osposobljene da proizvedu predmete autetičnog dizajna ili dekorativnu liniju namenjenu tržištu.\nProjekat se završava velikom prodajnom izložbom štićenica Doma “Sremčica” u Beogradu, a prikupljena sredstva biće iskorišćena za nabavku materijala za seriju narednih radionica štićenika Doma “Sremčica”.


Ni Kim Kardašijan ne zna šta da radi: "Svaki predlog je dobrodošao" - Roditeljstvo - Kuæa i porodica - Super žena - na B92.net\nBiti majka u doba korone nije jednostavno, a to misli i Kim Kardašijan.\nRoditeljstvo | Super žena | subota, 28.03.2020. | 15:03\nNaime, na svom Instagram nalogu je rekla da njena porodica praktikuje samoizolaciju, ali da ne zna kako da zabavi svoju decu u ovom periodu.\nNa fotografiji koju je objavila sedi sa svoje èetvoro dece i mužem, reperom Kanije Vestom, i pitala je svoje pratioce za ideje rekavši "Svaki predlog je dobrodošao".\nAli mišljenja su ovde bila podeljena. Dok su jedni korisnici ove društvene mreže davali savete, drugi su rekli da nije moguæe da je njenoj deci dosadno kada imaju kuæni bioskop, a poneki su se našalili sa predlozima poput "Možete da brojite svoj novac".\nOstali, pak, govorili su kako Kim treba da nauèi svoju decu da kažu "Izvini", aludirajuæi na vrlo javnu svaðu koju zvezda ima sa pevaèicom Tejlor Svift.\nNaime, porodica Kardašijan-Vest održava dugogodišnju svaðu sa Svift, koja je bila besna na èinjenicu da je Kanije Vest objavio pesmu u kojoj se spominje pevaèica u negativnom kontekstu. Potom je Kim objavila snimak u kom se èuje kako Svift daje dozvolu Vestu da iskoristi stihove o njoj i nazvala je lažovom.\nMeðutim, skoro je objavljen ceo snimak u kom se jasno èuje na koje stihove pevaèica pristaje a na koje ne, što je navelo medije da pišu kako je Kim montirala prethodni snimak kako bi odgovarao njenoj prièi. A kada je internet pozvao Kim da se izvini pevaèici, ona je to odbila.


Sadržaj: Računar, šta je to? Računar, moja sveska rashoda i prihoda Računar, moj podsetnik i pomoćnik Računar, moja veza sa zadrugom i veterinarskom stanicom Računar, moj savetnik Računar, moja odmena Isplati li se imati računar Kako nabaviti ...\nNa početku knjige dati su kratak osvrt na istorijat razvoja AutoCAD-a i sistemski zahtevi za njegovo korišćenje. Knjiga se prvenstveno bavi osnovnim tehnikama i alatima za 2D crtanje. Objašnjene su najčešće korišćene komande neophodne ...


Drugo testiranje američke rakete-presretača neuspješno | TRT Bosanski\nDrugo testiranje ame...\nDrugo testiranje američke rakete-presretača neuspješno\nOvo je bilo drugo testiranje rakete-presretačara Američke agencije za proturaketnu odbranu\n23.06.2017 ~ 20.09.2021\nTestiranje američke rakete-presretača, predviđene za uništavanje balističkih raketa srednjeg dometa, bilo je neuspješno.\nInače, ovo je bilo drugo testiranje rakete-presretačara Američke agencije za proturaketnu odbranu.\nU saopćenju Američke agencije za proturaketnu odbranu se navodi da je raketa-presretač ispaljena iz testnog centra Hawaii kako bi presrela raketu ispaljenu u srijedu sa razarača ratne mornarice SAD "USS John Paul Jones" u Tihom okeanu.\nMeđutim, u saopćenju se navodi da su balistička raketa kao i raketa-presretač SM-3Block IIA pale u more.\nPrvo testiranje nove verzije SM-3 je obavljeno u februaru i završilo se uspješnim presretanjem.\nRaketa-presretač SM-3Block IIA bi mogla u značajnoj mjeri da ojača kapacitete brodova i kopnenih sistema odbrane. Planirano je da SM-3 uništava balističke rakete sa opsegom od 3 do 5 hiljada kilometara.\nTagovi: #rakete , #SAD , #testiranje


Formula 1, ponovo, u Bahreinu\nFormula 1, ponovo, u Bahreinu 09.Apr.2012, 17:21, Izvor: Radio Slobodna Evropa\nSavetnik ministra unutrašnjih poslova Bahreina rekao je da će obezbeđenje tokom trke za Veliku nagradu te zemlje u Formuli jedan biti "suzdržano i diskretno", ali sa planovima za sve okolnosti. Navedeno je i da je među događajima koji mogu da poremete trku je mogući ulazak demonstranata na stazu. Prošlogodišnja trka je otkazana zbog antivladinih demonstracija i njihovog nasilnog razbijanja, što je za posledicu imalo smrt najmanje 50 osoba.\nB92: VN Bahreina: Suzdržano i diskretno\nSportal.rs: Diskretno obezbeđenje na VN Bahreina\n''Diskretno'' obezbeđenje na VN Bahreina...\n09.Apr.2012, Izvor: Sportske.net\nSavetnik ministra unutrašnjih poslova Bahreina rekao je da će obezbedjenje tokom trke za Veliku nagradu te zemlje u Formuli jedan biti "suzdržano i diskretno", ali sa planovima za sve okolnosti.\nEklston: Nikoga ne teram u Bahrein\n10.Apr.2012, 13:10, Izvor: B92\nPrvi čovek Formule 1 Berni Eklston rekao je da ne može da natera timove da voze trku u Bahreinu ako oni to ne žele..."Ako timovi ne žele da idu u Bahrein, ja ne mogu da ih nateram da to učine", rekao je Eklston...Trka na stazi "Sakir" na programu je 22. aprila, ali je pod znakom pitanja njeno održavanje...\n18:20: Dačić protiv zamrzavanja zarada18:20: Dačić protiv zamrzavanja plata i penzija 18:20: Priznali ubistvo penzionera18:20: Smotra amaterskih pozorišta počinje 27.maja18:20: Bagremar povećao prednost, Bala kao u najboljim danima18:19: PRELAZI U UGOSTITELJE: Žerar Depardje otvara kafić u Rusiji18:17: Usvojene izmene poreskih zakona18:17: Sonic Syndicate spremaju novi materijal18:17: Yubilej: Baal – Između božanstva i ništavila (20 godina kasn...18:16: Jahjaga otkrila "Kamen mira" u Prištini18:15: Kurir: Fijat 500 - žuta terapija; rezultati konkursa „Izaberi ...18:15: Vlada izmenila poreske zakone18:15: Stojadinović: Svi su na prodaju!18:15: Izložba NBS za jubilej svetih Ćirila i Metodija18:14: Terzić: Daćemo sve od sebe18:14: Eksplozije u Iraku, 68 mrtvih18:14: Svi su na prodaju!18:13: Srbijagas (ni)je kamen spoticanja18:13: Kostić: Da se udruže Agrokor, MK grupa, Atlantik, Nektar i Podr...18:13: Vlada usvojila izmene šest poreskih zakona18:13: Ruska policija sprečila teroristički napad u Moskvi18:12: Gala koncert NS Big benda u Studiju M18:11: Dačić: Protivimo se smanjenju i zamrzavanju plata i penzija18:10: Moskva: Sprečen teroristički napad18:10: Oboren svetski rekord u vožnji u panoramskom točku 18:10: Banjaluka: Pritvoren taksista18:10: Englezi u novom 'ruhu'18:10: Najbolje od Napretka...18:10: Perez večeras o Murinju, PSŽ preti sudom?18:09: A nećeš mi tako lako pobeći!18:09: Žardim novi trener Sportinga18:08: Urednici HRT zabrljali pa smenjeni18:08: Dačić: Protiv sam zamrzavanja plata i penzija18:08: Pljačkaš banke ubio četvoro ljudi pa sebe18:06: Poternica za prijateljem Danilovića18:06: Pregled oka optičkim zracima18:05: "Olimpijski čas" u Kruševcu18:05: Zajednički o problemima i saradnji sa Vladom RS18:05: Poslednjih 5.000 ulaznica pušteno u prodaju! Đole: Moje je samo...18:05: Malena Skarlet pravi “zazubice” vršnjacima: Sa samo 7 godina...18:05: Novi stajling Princa: Jakna sa resama i afro frizura18:05: Vestervele u Prištini: Ukloniti paralelne strukture18:04: Vlada usvojila izmene šest poreskih zakona18:04: Nevil Nevil optužen za silovanje, Geri i Fil se ne oglašavaju18:04: Sprečen teroristički napad u Moskvi18:04: Usvojene izmene za rasterećenje privrede18:04: STOJADINOVIĆ: Svi su na prodaju, jer nemamo ni dinara!18:03: Papa Merkelovoj: Zaustaviti „diktaturu štednje”18:03: Vojni napad uz pomoć Hezbolaha18:03: Uhapšene ubice djevojke na Adi Ciganliji18:03: Smotra jača od vremena18:03: Vlada: Porezi po meri privrede18:02: IZABRANA: Seksi košarkašica u Gradskom veću Šibenika!18:01: Zagrebački portal: Hrvati, stidite se za koga ste glasali!18:01: MAJKA "NAVUČENA" NA SOLARIJUM: Već 16 godina se kvarcuje 20 min...18:01: FIAT se ipak ne seli u Detroit18:01: Šiptarski navijači odgovorili Realovim18:01: Daniel Redklif: “Dobijao sam detaljna uputstva za gej seks scen...18:01: Ruskim biznismenima prećeno na ulici i u kafiću zbog zakupa bud...18:01: Od dječaka ni traga ni glasa\nDržavni vrh sa Vesterveleom Danilovićev kum pušten iz pritvora, za prijateljem traga policija\nStojadinović: Za Zvezdu ključna sledeća sezona\n09.Apr.201209.Apr.2012: Vesti09.Apr.2012: Radio Slobodna EvropaDan pre: 08.Apr.2012Dan pre: VestiDan pre: Radio Slobodna EvropaDan posle: 10.Apr.2012Dan posle: VestiDan posle: Radio Slobodna Evropa


Ministrica predstavila novi Zakon o autorskim pravima s kojim niko nije zadovoljan osim Škore i njegove stranke | Kamenjar\nCovid kriza razorno je utjecala na kreativne i kulturne industrije, uz avio-prijevoz to je najviše pogođena industrija, istaknula je ministrica kulture i medija predstavljajući Hrvatskom saboru novi zakon o autorskom pravu i srodnim pravima, čiju su zaštitu zastupnici pozdravili.\nPoremećaj se dogodio u digitalnom okruženju, a odredbe predloženog zakona su postavile dobar temelj da se kroz kolektivne ugovore između udruga koje predstavljaju nositelje prava, postignu dogovori, odgovorila je milnistrica Viliju Matuli (ZLB) koji ističe da se po europskoj direktivi koju preuzimamo zahtjeva zaštita autora i izvođača.\nMinistrica kulture i medija opetovala je da se predloženim zakonom namjerava naći održiv i pravičan okvir. U odnosu na sadašnji zakon, ovaj nudi značajan iskorak, i upućuje na principe na kojima reprezentativne udruge izvođača i diskografa moraju sklopiti kolektivni ugovor za autore, nglasila je.\nPovezani sadržaj:Zakon o autorskim pravima


ARGENTINSKA JE TUGA PREGOLEMA: Ubićemo vas što ste nam ukrali Indijanapolis!\nKošarkaši Jugoslavije svetski šampioni 2002. godine, Foto: Profimedia\nPoraženi su u finalu od selekcije tada Jugoslavije\nObjavljeno: 29.10.2018. 10:24h\nKošarkaši Argentine prisetili su se dobrih i loših momenata koje su imali u dokumentarcu "Zlatna generacija" koji je emitovan na Olimpijskom kanalu.\nU ovom filmu slavni Argentinci Emanuel Đinobili, Gabrijel Fernandes, Andres Noćioni, Fabricio Oberto, Luis Skola, Valter Erman, Leonardo Gutijeres su uz selektora Rubena Manjana prisetili su se finala Mundobasketa sa Jugoslavijom u Indijanapolisu 2002. godine, ali i argentinske osvete na Olimpijskim igrama u Atini 2004. godine.\nMlađi igrači su počeli da preuzimaju palicu seniorske reprezentacije 1999. godine u vreme kada je Argentinu potresala kriza zbog siromaštva i demonstracija. Vlasti su nameravale da igračima blokiraju račune i preuzmu kontrolu, zbog čega su mnogi hteli da napuste Argentinu, ali su tada naučili i neke lekcije.\nJedna od njih bila je finale Svetskog prvenstva u Indijanapolisu 2002. godine kada su na jednu loptu izgubili od Jugoslavije. U regularnom delu bilo je 75:75, u poslednjim sekundama meča koš za pobedu je promašio Skonokini. Posle produžetka, utakmica je završena sa 84:77 za Jugoslovene.\nMaler Argentine bila je povreda Đinobilija pred finale.\n- Čak i kad ste povređeni, hoćete da uskočite i spasite dan, znate, mitovi heroja i to sve, sa medaljom dok hramljete - rekao je Manu Đinobili.\nIskustvo Jugoslavije je bilo presudno.\n- Igrali smo u Indijanapolisu u finalu protiv ekipe koja je navikla da igra finala, a mi nismo. I dobijali smo skoro sve vreme što je protiv tima kakav je Jugoslavija bilo odlično - izjavio je Manjano.\nOsim Dejana Bodiroge i neiskustva argentinskih igrača bilo je i nekoliko sumnjivih sudijskih odluka u korist Jugoslavije.\n- Medalja nam je bila praktično u rukama. Još se osećam kao da su nas pokrali i oduzeli nam je u trenutku kad je već bila naša - rekao je Gutijeres.\nPrilika za osvetu bile su Olimpijske igre u Atini kada su se Argentina i Srbija i Crna Gora igrale u prvom kolu grupne faze turnira. Argentina je pobedila košem Manu Đinobilija u poslednjoj sekundi i kasnije osvojila zlato.\n- Mislim da smo tada bili na granici ludila. Ušli smo u tu halu vrišteći kao da smo hteli da kažemo – ubićemo vas što ste nam ukrali Svetsko prvenstvo - kazao je Gabrijel Fernandes.\nSTRAŠNI MARJANOVIĆ ČINIMA RAZBIO ČAROBNJAKE: Zamalo dabl-dabl Bobija, vlasnik Klipersa zbog Tea skakao sa stolice!\nŠOK TERAPIJA JE USPELA: Cedevita se vratila sa -18, Mega dobila triler sa Mornarom u Baru, Bitadzeov dabl-dabl\nŠARIĆ PODELIO HRVATSKU: Bio bih bolji igrač da nisam igrao za reprezentaciju!\nKošarkaKošarkaška reprezentacija JugoslavijeKošarkaška reprezentacija ArgentineManu ĐinobiliSvetsko prvenstvo u košarciOlimpijske igreLuis SkolaRuben Manjano


Nemački dvoseda Rendšmit - Spener osvojio je zlato, dok je bronza pripala dvojcu iz Poljske, Sandrak - Florčak.\nTrećeg dana prvenstva Evrope za juniore i mlađe seniore, junior Simo Boltić zauzeo je šesto mesto u A finalu discipline k-1 na 1000 metara.\nŽenski juniorski dvosed Sandra Polovina, Milana Trklja u finalu discipline k-2 1000m osvojio je šestu poziciju, dok je juniorski dvosed u muškoj konkurenciji Uroš Vujičin, Stefan Jovanov bio prvoplasirani u B finalu discipline k-2 1000m, zauzevši u generalnom plasmanu 10. poziciju.\nPrvenstvo Evrope završava se sutra finalnim trkama na 200 i 500 metara. Srbija za sada ima predstavnike u četiri trke, a polufinala u sprintu na programu su danas kasno popodne.


Koje je najbolje vrijeme za objavu na društvenim mrežama – Fokus.ba\nOvo su sati i dani za koje većina istraživača smatra da su najbolji za maksimalno angažiranje na postovima\nObjaviti ili ne objaviti, pitanje je sada… Naravno, trebate objaviti svoj post, ali kada?\nAko ste pokušavali da budete primjećeniji na društvenim mrežama 2018. godine, niste morali završiti kao siromašni danski princ.\nOvo su sati i dani za koje većina istraživača smatra da su najbolji za maksimalno angažiranje na postovima.\nMnoga od posljednjih istraživanja savjetuju da, ako želite dobru vidljivost, klikove i komentare na vašu objavu, trebate ostaviti post na Facebook između podneva i 16 sati. Ovo je potvrdilo 10 od 13 provedenih studija o tome.\nNajbolji dani za postove su srijeda, četvrtak i petak. Na kraju sedmice svi se osjećaju prilično dobro. Petkom se ostavi 17 posto svih komentara na Facebook, a 16 posto lajkova i šerova. Četvrtak je na drugom mjestu.\nNedavna studija Unmetrica pokazala je da je broj postova bio najveći srijedom, iako za njih vlada manje interesiranje srijedom u prosjeku. Dakle, ako želite veliki broj postova i interakcija, pokušajte objavljivati češće srijedom.\nNajoptimalnije vrijeme za objave je u dva sata popodne. Svako bi, vjerovatno, pomislio: “Ko još provjerava šta se dešava na Instagramu u dva popodne?” Ali to je tako. Svako ostavlja postove na ovoj poznatoj društvenoj platformi tokom dana, tako da je više vjerovatno da će vaša objava biti vidljivija tada.\nPauza za ručak ili vrijeme ručka su, također, pravo vrijeme za uključivanje korisnika i to ne zato što ljudi prave selfije dok ručaju, već zato što tada češće provjeravaju svoje izvore.\nNajbolji dani su ponedjeljak, srijeda, četvrtak i petak. Srijedom se ostavlja najviše postova u sedmici i, također, najviše se ostavljaju komentari, klikovi i lajkovi. Tokom petka svako traži neke sjajne Instagram snimke koji su napravljeni tokom sedmice.\nImajući to na umu, ima smisla da je bavljenje Twitter postovima najbolje u podne, kada je mnogim ljudima vrijeme za ručak i od 17 do 18 sati, odmah nakon što ljudi završe sa svojim poslovima.\nNajbolji dani za objave su ponedjeljak, utorak, srijeda i četvrtak.\nLinkedIn bilježi najviše klikova, akcija i komentara kada ljudi odlaze s posla.\nVećina korisnika LinkedIna se prijavljuje prije nego što krene kući. Nekoliko njih, također, pretražuje profesionalnu mrežu na početku radnog dana i na pauzama za ručak.\nNajbolji dani za post su utorak, srijeda, četvrtak. Ljudi više vole provjeravati svoje LinkedIn profile tokom sedmice, a ne preko vikenda. Osim toga, postovi od ponedjeljka i petka jednostavno nemaju toliki značaj na ovoj platformi, kao postovi objavljeni sredinom sedmice.\nFacebook oborio rekord, obrisao oko 2,2 milijarde lažnih profila\nZnačajan tehnološki iskorak\nSedmično se na 65 lokacija izvrši zamjena baznih stanica, a na ovim aktivnostima je angažirano više od 30 terenskih ekipa\nIz Facebooka je navedeno kako će se pomoću aplikacije Study vršiti obrada podataka korisnika te vršiti analize njihovih navika korištenja. Navode kako...\nU Mozilli razmišljaju o načinima na koje dodatno mogu povećati prihode, a jedan od njih je premium verzija Firefoxa s nekim novim...


Polovni rezervni Fendt rÄder delovi rezervni delovi, poljoprivredna oprema i mašine - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Fendt > Fendt rÄder\nPolovni Fendt rÄder rezervni delovi\nOvde je kompletna lista polovnih Fendt rÄder rezervni delovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Fendt rÄder rezervni delovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Fendt rÄder rezervni delovi i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Kon za N1: Objektivno, na svakih deset minuta imamo smrtni slučaj povezan sa epidemijom kovida - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna COVID 19 Kon za N1: Objektivno, na svakih deset minuta imamo smrtni slučaj povezan...\nKon za N1: Objektivno, na svakih deset minuta imamo smrtni slučaj povezan sa epidemijom kovida\nBEOGRAD – Član Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa Predrag Kon rekao je danas za televizju N1 da prema zvaničnim podacima u Srbiji, na svakih 27 minut ima jedan smrtni slučaj povezan sa kovidom, ali da, kako je istakao “objektivno na svakih deset minuta imamo smrtni slučaj povezan sa epidemijom”.\nU tekstu, koji je ta televizija na svom sajtu objavila pod naslovom “Kon na pitanje gledalaca N1: Dva i po puta više preminulih nego zvanićno”, Kon je rekao da se nalazimo “u ozbiljnoj situaciji”.\nOn je naveo da “nema sumnje da je trenutna epidemijska situacija vanredna”, te ocenio da “srećom nije katastrofalno”.\n“Nemamo situaciju da mora hitno negde da se proširuje (bolnički) kapacitet, stala je ta brza prepunjenost bolnica, stabilizovala se kriva na visokim brojevima, ali daleko je od nečeg što može da se definiše kao dobro”, rekao je on.\nKon je odgovarao na pitanja gledalaca, te je upitan zašto ne da ostavku ukoliko njega i medicinski deo Kriznog štaba ne sluša politički, odgovara pitanjem: “Da li zaista neko misli da je to pitanje koje je bitno u ovom trenutku?”\nKon smatra da se takvim pitanjima stvara javno mnjenje protiv Kriznog štaba.\n“Valjda je jasno od početka da ne dajem ostavku, iz jednog jedinog razloga – da bi radio u korist javnog zdravlja”, rekao je on.\nDodao je i da se “ovakva pitanja namerno postavljaju” ; radi, kako je ocenio, “diskreditacije medicinskog dela Kriznog štaba”.\n“Nema nijednog jedinog razloga da ja lično dajem ostavku, niti iko drugi iz medicinskog dela Kriznog štaba”, kazao je Kon.\nDodao da je medicinski deo Kriznog štaba dva puta imao na dnevnom redu pitanje ostavke i da je, kako je istakao “nismo dali, niti ćemo”.\nPovodom predstojeće sezone slava, rekao je ; da i dalje stoji pri tome da bi trebalo da bude zabrana javnog okupljanja preko pet ljudi.\nUpitan zašto nema novih mera i kako je to na sednici Kriznog štaba predstavila premijerka Ana Brnabić, on je ponavlja da njeno objašnjenje nije razumeo.\nNaglasio je da je “osnovna stvar i jedini rezultat sa sastanka Kriznog štaba da se sprovodi vakcinacija” koja je, kako je ukazao, ” jedini izlaz iz ove situacije, i mere ne bi ništa promenile ako ne bude vakcinacije.\nPrethodni tekstPanel SZO: Buster doza Sinofarma tri meseca nakon revakcinacije\nSledeći tekstPočelo hapšenje osumnjičenih za neovlašćeno deljenje filma “Toma”


Nagrade Hotel Majestic - trivago.rs\nod 100 poenana osnovu 249 kritike/mišljenja# 17 od 72 hotela za grad Tunis\nIntegrišite trivago reputation widget na vašu prijemnu (homepage) stranicu, da pokažete vašim gostima koje ocene ste dobili na najvažnijim sajtovima za kritike korisnika. Na ovaj način, vaš hotel može takođe brzo da postane deo liste Top Hotel u gradu Tunis.\nMajestic se trenutno nalazi među 45 najboljih hotela u sledećim kategorijama:45\nNajbolji (Gradski hotel (u centru grada)) Tunis\nPosetioci ovog hotela su se takođe zainteresovali za...Tunisia Palace8274€\n0.4 km dalje [više]Diplomat7155€\n0.6 km dalje [više]Sheraton Tunis & Towers77119€\n3.3 km dalje [više]Ibis Tunis8156€\n0.7 km dalje [više]El Mouradi Africa7496€\n1.2 km dalje [više]Yadis Ibn Khaldoun6753€\n0.2 km dalje [više]Tunis Grand Hôtel7684€\n13.2 km dalje [više]Carlton7170€\n0.2 km dalje [više]Golden Tulip El Mechtel Tunis6871€\n1.1 km dalje [više]Le Pacha6845€\n0.4 km dalje [više]La Maison Blanche7598€\n0.7 km dalje [više]Golf Royal7462€\n0.8 km dalje [više]Ambassadeurs7672€\nHotelEl Mouradi Africa\t74/100\n96€otel.com128€\tHotelLes Berges du Lac\t75/100\n120€Hotels.com162€\tHotelNovotel Mohamed V Tunis\t79/100\n108€Novotel127€\tHotelMajestic\t76/100\n78€otel.com\tHotelEzzahra Dar Tunis\t76/100\n60€otel.com77€\tHotelTunis Grand Hôtel\t76/100\n84€otel.com\tHotelDiplomat\t71/100\n55€otel.com74€\tUporediti sve hotele: Tunis\tHoteli Tunis


'Brzi odgovor 2017' prilika da se uvježbaju odgovori na krizne situacije u BiH\n‘Brzi odgovor 2017’ prilika da se uvježbaju odgovori na krizne situacije u BiH\nObjavljeni detalji antiterorističke vježbe koja će se održati u BiH\nPripadnici vojnih snaga Europske unije u Bosni i Hercegovini (EUFOR) i bosanskoheregovačke vojske te policije izvest će idućeg tjedna vježbu u središnjim dijelovima zemlje, čiji je cilj priprema za suočavanje s izvanrednim situacijama poput terorističkih napada, najavili su u u četvrtak u Sarajevu zapovjednik EUFOR-a general Anton Waldner te ministar sigurnosti Dragan Mektić.\nVježba pod nazivom “Brzi odgovor 17” će od 11. do 15. listopada biti provedena u trokutu između Sarajeva te mjesta Kalinovik, istočno od glavnog grada u Pazariću.\nTo će biti prva zajednička vježba bosanskohercegovačke vojske i policije te EUFOR-a u okviru “realističnog scenarija” čiji je cilj provjera planova za reagiranje u kriznim situacijama, naveli su iz zapovjedništva EUFOR-a.\nZbog ove vježbe potkraj tjedna u BiH stiže dodatni kontigent vojnika i opreme iz Velike Britanije te s Kosova.\nMinistar Mektić je najavio kako će u vježbi sudjelovati pripadnici svih policijskih agencija od državne do lokalne razine. Podsjetio je kako je BiH ranije imala iskustva s terorističkim napadima na koje nije adekvatno odgovorila pa je cilj uvježbati postupke nužne da bi se slične situacije bolje kontrolirale.\nEUFOR je u BiH 2004. godine naslijedio misiju očuvanja mira, koju su do tada provodile Stabilizacijske snage NATO-a (SFOR), a međunarodna vojna prisutnost u toj zemlji je s početnih 60 tisuća ljudi, koliko ih je raspoređeno potkraj 1995., neposredno po potpisivanju Daytonskog sporazuma, sada svedena na simboličnu brojku od oko 850 vojnika koji nadziru stanje u zemlji i pomažu u obuci pripadnika oružanih snaga BiH.\nRelated Topics:Brzi odgovor 2017


VLADINIH STO DANA: Prvih ili posljednjih – Monitor\nZdravko Krivokapić je pred preuzimanje premijerskog mandata, za svoju vladu zatražio 200 dana „nenapadanja“. Nije dobio ni 20 minuta. Na pola tog puta, nameće se pitanje da li su minulih 100 dana bili prvi ili posljednji „kvartal“ vlade. Makar u ovom sastavu\nTri i po mjeseca od početka mandata Vlade premijera Zdravka Krivokapića, o njenim namjerama jedva da znamo nešto više od onoga što je izrečeno početkom decembra. A to je bilo (pre)malo. Vlada još nema program rada, budžet za 2021. i dalje se priprema a najavljeni antikoruptivni zakoni ostali su samo obećanja.\nZato varnice vrcaju na sve strane. Vladu, očekivano, kritikuje parlamentarna opozicija koja, ohrabrena disonantnim tonovima unutar novoformirane većine, na račun novih vlasti pokušava prebaciti i sve probleme koje su oni ostavili. Istovremeno, Vladu kritikuje i parlamentarna većina. Konačno, početkom nedjelje čuli smo i prve javne nesuglasice između premijera i njegovih ministara.\nPočelo je prošle nedjelje, kada je objavljena informacija da je Ministarstvo kapitalnih investicija Vladi predložilo članove novog borda direktora Elektroprivrede Crne Gore (EPCG). Odabir je, kažu, obavljen nakon javnog poziva kandidatima i razgovora, stručnih provjera i političkih konsultacija sa partijama članicama vladajuće koalicije zainteresovanim za učešće u upravljanju najvećom i najvrednijom državnom kompanijom. Neki su bili manje, neki više (ne)zadovoljni, ali izbor ministra Mladena Bojanića niko nije doveo u pitanje. Makar ne javno. Ako izuzmemo uobičajene zamjerke tipa – taj je blizak crkvi a onaj nekoj od partija sadašnjih/bivših vlasti…\nNa dan održavanja Skupštine akcionara EPCG, premijer Krivokapić je odlučio da promiješa karte. Na telefonskoj sjednici Vlade izmijenjena je odluka donijeta pet dana ranije tako što su promijenjena četiri od sedam kandidata koje je Skupština akcionara EPCG proizvela u članove Odbora direktora.\n„Očigledno je, sad već po ko zna koji put, da Krivokapić ne drži riječ i ne poštuje ni svoj princip niti javni interes. Poigrava se sa uglednim i ostvarenim ljudima koji imaju sve reference i istaknuti su stručnjaci u svojim oblastima, da bi kreirao svoj interesni lobi ili radio u interesu nekog lobija koji će kontrolisati najznačajniji crnogorski resurs“, obznanila je i optužila poslanica PzP Branka Bošnjak prebacujući premijeru da ne poštuje dogovoreno. „Stav Vlade je bio da ne mogu penzioneri biti u bordovima, pa su odbili neke vrhunske stručnjake i profesore UCG, ali kada je u pitanju Krivokapićev interes onda i taj stav više ne važi.”\nČelnike PzP naljutila je odluka da se sa popisa predloženih kandidata za članove borda EPCG izbaci njihov kandidat – građevinski inženjer Veljko Vasiljević. I to nakon što je resorni ministar prihvatio njegovu kandidaturu. Ta se odluka među poslanicima većine u parlamentu tumači kao Krivokapićev odgovor na likovanje predsjednika PzP Nebojše Medojevića nakon lokalnih izbora u Nikšiću: „Pobijedili smo Predsjednika države, Predsjednika Vlade i Predsjednika Skupštine!“\nPrema sličnim interpretacijama, premijer Krivokapić je odlučio da uspješno partnerstvo sa listom Mir je naša nacija na izborima u Nikšiću nagradi prestižnim i uticajnim mjestima u bordu EPCG. A, ako učinjeno nije u skladu sa uspostavljenim principima – šteta po principe. I međusobno povjerenje, koje se u premijerovom okruženju tanji.\nNije prvi put da Krivokapić sjutridan suštinski preokrene sve ono za šta su njegovi saradnici/sagovornici mislili da je tvrdo dogovoreno. Najgrublje je to učinio uoči formiranja Vlade kada je, doslovno preko noći, raskinuo dogovor o imenovanju Gorana Đurovića za ministra odbrane. Tom odlukom je bio zatečen i drugi čovjek vlade Dritan Abazović. Krivokapić se tada potrudio da izgleda kao neko kome je konačno rješenje nametnuto od strane neimenovanog autoriteta. A ko je ta viša sila pokušavali su da nam ukažu premijerovi kritičari iz redova vladajuće koalicije, ponavljajući kako Krivokapić mora više da se konsultuje sa njima a manje sa ambasadorima. Isto ponavljaju i danas, dok premijera sve jače bije glas da se ne drži datih obećanja i olako krši dogovoreno.\nTu je i ono suštinsko pitanje: ako Ministarstvo kapitalnih investicija ne učestvuju u izboru čelnih ljudi državnih kompanija koje su pod njihovom ingerencijom, kako će provesti planove o ozdavljenju tih preduzeća? I ko će odgovarati za eventualni neuspjeh?\nZdravko Krivokapić je, u ekspozeu, kao prioritete kabineta koji predlaže Skupštini, naveo: „U prvom planu su ekonomija, borba sa covidom-19 i vladavina prava“. Uz obećanje kako će „poštovanje zakona biti mjera svega“ .\nPolemike oko u zakonitosti rada nove Vlade započele su prvog dana njenog rada, usvajanjem Uredbe o organizaciji i načinu rada državne uprave na konstitutivnoj sjednici. Broj ministarstava je, tom uredbom, smanjen sa 17 na 12 a broj uprava povećan za jednu (Uprava za sport i mlade). Potom je neko izvršnim vlastima „došapnuo“ da Zakon o budžetu za 2020. godinu ne prepoznaje takvu organizaciju državne uprave. I da novoformirana ministarstva ne mogu raspolagati sredstvima koja su Zakonom o budžetu namijenjena drugima, dok ti drugi više ne postoje (Ministarstvo rada i socijalnog staranja, Ministarstvo saobraćaja, Ministarstvo kulture, Ministarstvo obrazovanja…).Već na sljedećoj sjednici, Vlada usvojila Uredbu o dopuni Uredbe o organizaciji.\nTo rješenje jeste efikasno ali je nezakonito, upozoravali su pravnici uz konstataciju da Vlada parlamentu, ipak, mora dostaviti prijedlog rebalansa DPS budžeta za 2020. Iz Vlade su, prvo, najavili da će to uraditi skupa sa prijedlogom budžeta za ovu godinu. Potom je premijer obznanio odluku o odlaganju Zakona budžeta za 2021. I o privremenom finansiranju države dok on ne bude pripremljen i usvojen u Skupštini. Privremeno stanje traje. Dok je Vladino obećanje zakon je mjera svega stavljeno na probu prilikom zaduženja od 750 miliona eura u prvim danima njenog mandata a, možda još više, načinom na koji je pripremljen i usvojen novi Zakon o slobodi vjeroispovijesti.\nIzmjene Zakona o slobodi vjeroispovijesti pripremljene su, baš kao i osnovni (DPS) Zakon, netransparentno. Bez javne rasprave, stručne debate ili neke druge mogućnosti da se čuju argumenti drugih. Čak je i izgovor bio isti – hitnost postupka.\nPredstavnici Barske nadbiskupije, Kotorske biskupije, Islamske zajednice u Crnoj Gori i Jevrejske zajednice Crne Gore stavili su javnosti do znanja da su sa novim Zakonom fakultativno upoznati, bez suštinske prilike da utiču na njegov sadržaj. Zvaničnici SPC su ćutali, stvarajući utisak da su za njih važila neka druga pravila (čuš čit'o – pis'o) dok za pravoslavne Crnogorce u toj priči nije bilo mjesta. Sem što im je Abazović, naknadno, objasnio kako je sada – hvala Vladi – sve u najboljem redu sa njihovim pravom na slobodu vjeroispovijesti. Kao što je i bilo minulih sto godina, od kada je SPC prisvojila Crnogorsku pravoslavnu crkvu.\nNa slične prepreke naišla je i narečena borba protiv kriminala i korupcije. Očekivano, pokazalo se da je tužilaštvo pod komandom SDT Milivoja Katnića (VDT Ivica Stanković je, izgleda, zapao u hibernaciju) pretvoreno u armirano utvrđenje nekadašnjih centara moći, ojačano godinama (nezakonito?) prikupljanim podacima o potencijalnim oponentima iz svijeta politike, biznisa i nevladinog sektora. Naum nove većine da odnos snaga promijeni izmjenom tzv. tužilačkih zakona, propao je, ili je odložen, zbog nesposobnosti zakonodavnih i izvršnih vlasti da poštuju poznate i sa njihove strane prihvaćene procedure. Dok još u izbornoj noći obećane zakone o lustraciji i provjeri porijekla imovine i dalje čekaju. Najuporniji.\nBorba protiv korupcije i kriminala se svela na personalne promjene u Upravi policije i ANB-u (koje ne treba podcjenjivati), privođenje Branislava Brana Mićunovića zbog naoružanja pronađenog u automobilu kojim je upravljao (saputnici tvrde da je njihovo, svi su ubrzo pušteni iz pritvora) i selektivno procesuiranje više ili manje značajnih figura bivšeg režima. O čemu, za sada, konačnu riječ ima Katnić.\nJoš veći neuspjeh Vlada je doživjela u borbi protiv bujajuće epidemije korona virusa (o tome opširno možete čitati na stranicama Monitora). Uglavnom, slika Vladinih zvaničnika koji na aerodromu u Podgorici čekaju pošiljku vakcina doniranih iz Beograda jedna je od onih koje su obilježile prvih sto dana njihovog mandata. Pitanje – kada ćete tako dočekati Svetozara Marovića – i dalje je bez odgovora.\nEkonomija je teren na kome bi se aktuelna Vlada mogla pohvaliti najznačajnijim dometima. Istovremeno, neizvjesna ekonomska budućnost je ono što, uz zdravstvenu krizu, najviše brine građane. Taj, na prvi pogled, paradoks uslovljen je stanjem u kome je privredu i državne finansije ostavila bivša vlada DPS-a.\nProblemi su se ređali: nacionalna aviokompanija ne može da leti zbog dugova, a država ne može da joj pomogne jer su bivše vlasti „ispucale“ sve legalne načine za finansijsku pomoć. MA i njegovi radnici su stavljeni na led, a nova Vlada je krenula u proces formiranja nove državne aviokompanije. Brodovi državnih pomorskih kompanija (oba) ne mogu da plove, takođe zbog dugova. Problem je, privremeno, riješen. Kredite ne mogu da vraćaju ni željeznička preduzeća. Plantaže će propasti ako im država, hitno, ne udijeli nekoliko miliona, pohvalio se predsjednik borda Plantaža Božidar Mihailović, objašnjavajući kako bi najbolje bilo da pozajmica bude bespovratna. Termoelektrana je, prijevremeno, potrošila odobrene radne sate pa i njoj prijeti zaustavljanje ukoliko nam se ne smiluju nadležni iz evropskih centar moći. Pregovori su u toku. Konačno, i vlasnik Uniproma Veselin Pejović je zaprijetio da će zaustaviti proizvodnju u nekadašnjem Kombinatu aluminijuma i tako državi napraviti štetu od nekih četvrt milijarde. Ukoliko mu i nove vlasti ne budu naklonjene koliko i prethodne.\nTamo gdje problemi nijesu ekonomske prirode, napravi ih politika. Odnosno raspodjela funkcija po dubini kako bi se namirili političko-finansijski interesi članica vladajuće koalicije. Nove probleme najavljuje zahtjev DF-a da se razgovara o rekonstrukciji vlade. Zapravo, o njihovom ulasku u izvršnu vlast. Premijer kaže da za tim „nema potrebe“. Makar dok mu ne zatreba 41 ruka u parlamentu. A to nije daleko.\nKrivokapić je pred preuzimanje premijerskog mandata za svoju Vladu zatražio 200 dana „nenapadanja“. Nije dobio ni 20 minuta. Sad je pitanje da li su minulih 100 dana bili prvi ili posljednji „kvartal“ njegove Vlade. Makar u ovom sastavu.


By Nezavisen Vesnik / Објављено на: December 3, 2020\nZnamo da se razgovori sa Republikom Bugarskom moraju nastaviti bez obzira na ishod predstojećeg Saveta ministara. Treba rešiti probleme, uključujući i onaj koji se nedavno pojavio, rekao je premijer Zoran Zaev, dodajući da se ovih dana ulažu napori u pronalaženje rešenja.\nSporazumi sa Grčkom i Bugarskom moraju se sprovesti. S tim u vezi, Bučkovski bi trebalo da bude motivator za sprovođenje sporazuma. Razgovorima sa Bugarskom predsedava Ministarstvo spoljnih poslova, što znači Bujar Osmani, a uključuje potpredsednika vlade Nikolu Dimitrova. Naravno, tu je i moj kabinet, ali i ambasador NATO-a Dane Talevski. Ovih dana nastoji se pronaći rešenje. Pripremili smo građane za mogućnost da pregovarački okvir ne bude usvojen, pa samim tim nećemo ni započeti pregovore. Međutim, naša strategija ostaje da moramo nastaviti da razgovaramo i daćemo sve od sebe do kraja“, rekao je Zaev.\nZaev veruje da će Bučkovski kao specijalni izaslanik raditi na akcionom planu za poboljšanje primene Sporazuma sa Bugarskom, što će pomoći u jačanju prijateljstva. Zaev je otkrio da plan uključuje bržu izgradnju Koridora 8, saradnju u oblastima energetike, obrazovanja, zdravstva i još mnogo toga.\nPremijer je ponovio da je zaštita nacionalnih interesa uvek dobrodošla, ali garantuje da se o identitetu i jeziku ne može pregovarati, jer oni oličavaju pravo na samoopredeljenje. Ocenio je da je na današnjem sastanku Odbora za istorijska pitanja postignut napredak i da će tokom akademske 2021/2022. godine sve dogovoreno u Odboru za istorijska pitanja početi da se primenjuje i u udžbenicima.\nBučkovski, novoimenovani predstavnik u pregovorima sa Bugarskom, već je otputovao u Bugarsku i dužina njegove posete nije mogla da se proceni, prema Zaevu.\nEvropski socijalisti podržali Zaeva\nRazočaranje je reč koju je Partija evropskih socijalista i demokrata (PES) koristila da opiše veto Bugarske na evropski put Severne Makedonije, podržavajući paralelno premijera Zorana Zaeva i pozivajući na političku mudrost i Skoplja i Sofije, ističući da konstruktivni dijalog mora da izađe kao pobednik.\n„Testirana je politička mudrost obe države – samo jezik saradnje i puno razumevanje dugoročnih izgleda u regionu mogu uspešno da prevaziđu ovu prepreku. Evropski socijalisti i demokrate su uvek bili pristalice procesa proširenja za Zapadni Balkan. Evrosocijalisti su pozdravili odobrenje Evropskog saveta za otvaranje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom u martu ove godine, kao i nacrt pregovaračkog okvira koji je državama članicama dostavljen u julu. Danas PSE želi da izrazi nadu da će se pošteni i dubinski dijalog između Bugarske, koja je članica EU 13 godina, i Severne Makedonije, koja je snažno izrazila želju za pridruživanjem Uniji, rešiti korist obe države”. / ibna


KANADA – oči u oči sa grizlijem | Putovanja | COVER Magazin\nKANADA – oči u oči sa grizlijem\nKada većina ljudi pomisli na Kanadu, verovatno pomisli na ogromne vrhove i prostrane ledničke predele. To je sve u redu, ali prvo što treba da znate je da je Kanada neverovatno raznolika i prilično velika. Koliko ste ogromni, pitate se? Kanada se prostire na više od 9 miliona kvadratnih kilometara i sastoji se od 6 vremenskih zona. Verovatno nećete moći da istražite tih 9 miliona kvadratnih kilometara u jednom životu, pa smo odlučili da vam pomognemo.\nDanas je Kanada federacija koja se sastoji od deset provincija i tri teritorije. Prema državnom uređenju je parlamentarna demokratija i ustavna monarhija sa kraljicom Elizabetom II kao vrhovnim suverenom. Dvojezična je država, gde su osim na federalnom nivou, engleski i francuski jezik zvanični i u provinciji Novi Brunswick. Takođe, ekonomski je jedna od najrazvijenijih država sveta.\nAli dosta podataka iz geografskih priručnika. Upoznajmo zajedno čudesnu Kanadu, zemlju prirodnih kontrasta i neverovatnih iznenađenja.\nSećate li se Grizli Adamsa?\nAko ste nedavno bili u zoološkom vrtu, možda ste videli jedno od ovih prelepih stvorenja u zatočeništvu, ali ništa vas ne može pripremiti za to da vidite Grizlija u njegovom prirodnom staništu. Najbolje mesto za videti ove veličanstvene zveri je u zapadnoj Kanadi, gde možete odsesti u Knight Inlet Lodge. Ako želite da vidite kako medvedi love lososa, najbolji meseci su avgust i septembar.\nRocky Mountaineer(@rockymountaineer)님의 공유 게시물\nVoleli ste Free Villija i možda ste bili u Sea Worldu, ali niste zaista živeli dok niste videli ove inteligentne i lepe sisare uživo. Iako se kitovi ubice (takođe poznati kao Orcas i Blackfish) mogu naći u svim okeanima širom planete, Kanada se smatra jednim od najboljih mesta na svetu za gledanje kitova ubica. Najbolji deo je što su kitovi ubice izuzetno društveni i često putuju u uzajamno povezanim porodičnim mahunama, pa ćete retko koga videti!\nPogledajte polarnu svetlost u kanadskom Yukonu\nKanadska provincija Yukon jedno je od najboljih mesta na svetu gde se može videti Aurora Borealis. Postoji niz tura kojima se možete pridružiti i koje će vam pružiti najbolje šanse da uhvatite magično severno svetlo. Postoji čak i prognoza za polarnu svetlost, nazvana Auroracast.\nUkrcajte se u Rocky Mountaineer\nRocky Mountaineer jedno je od najpoznatijih železničkih putovanja na svetu. Železnica ima četiri glavna pravca: Istorijski važan Prvi prolaz ka zapadu (Banff / Calgari do Vancouvera). Putovanje Ruta do Cloud koja će vas odvesti na planinski prevoj kroz Stenovite planine (Vankuver-Jasper). Na putu Prašume do Zlatne groznice (Whistler-Kuesnel-Jasper) vidite ćelave orlove, skope i medvede. Povratni jednodnevni izlet Whistler Sea to Sky Climb (North Vancouver-Vhistler).\nIstražite spektakularne Rocky planine\nZapitajte se možete li sebi priuštiti da ne vidite najpoznatiji planinski lanac na svetu koji je nastao pre više od 55 miliona godina? Da, to tako smo i mislili. I odmarališta Banff i Jasper su odlična mesta za boravak ako planirate da istražite ove planine.\nVozite se parkom Icefield Parkway i provozajte se glečerom Athabasca ili novim Glacier Skywalkom\nUz našu samostalnu vožnju vozićete se lednikom Crowfoot, vodopadima Athabasca i kanjonom Mistaje, među ostalim poznatim lokalitetima.\nSB Canada Immigration(@canadiansimmigration)님의 공유 게시물\nPosetite Toronto, najveći kanadski grad\nNajmnogoljudniji grad Kanade nudi mnogo toga što se tiče aktivnosti i kulture. Od čuvene CN kule do Kraljevskog muzeja Ontario, nikada vam neće biti dosadno.\nDružite se na jezeru Louise i Moraine Lake\nBudite svedoci netaknute i inspirativne pejzaže jezera Louise, „Dragulj stenovitih planina“. Moransko jezero je takođe poznato po svojim prirodnim i netaknutim tirkiznim vodama koje su obojene od ledeničke soli.\nmoraine lake(@morainelake_official)님의 공유 게시물\nOduševite se Niagarinim vodopadima\nIako se tehnički sastoje od tri različita vodopada, Nijagarini vodopadi imaju najveći protok od svih vodopada na svetu, sa preko šest miliona kubnih stopa vode koja pada preko njegovog grebena svakog minuta. Osim toga, udaljen je samo 75 milja od Toronta.\nOdsednite u tradicionalnoj planinskoj kolibi\nOkružite se pacifičkim severozapadom boravkom u stvarnom planinarskom domu. Koliba na slici nalazi se na Smaragdnom jezeru u Stenovitim planinama.\nUronite u kosmopolitski Vancouver\nProbudite svoju kulturnu stranu sa Vancouver's Art Gallery ili posetite svetski poznati Science World. Takođe možete posetiti Stanley Park, gradsku umerenu prašumu, planinu Grouse i viseći most Capilano. Ako se bavite hranom, obavezno probajte lokalnu kuhinju koju mnogi opisuju kao „Pacific Fusion“.\nPosetite Whistler radi skijanja zimi i neverovatnih sportova na otvorenom leti\nVisler je najpoznatiji kao zimsko skijalište, ali kao i ostatak Kanade postoji zapanjujući prizor koji možete istražiti tokom cele godine.\nGledajte polarne medvede u Churchillu\nGrizliji nisu jedini medved po kome je Kanada poznata - polarni medvedi su još jedan od najpoznatijih stanovnika Kanade. Iskusite ovog vršnog predatora izbliza na kanadskom arktiku.\nOpustite se na ostrvu Vancouver\nDosta vam je bilo istraživanja? Tofino i Ucluelet na ostrvu Vancouver imaju zapanjujuće (i relativno neometane) plaže na kojima se možete opustiti. Ako vam ostane malo energije, i dalje možete uobičajeno planinariti, istraživati i posmatrati kitove koji su Kanadu odredili kao destinaciju za odmor.\nBoravite u luksuznom odmaralištu na obali Tihog okeana\nAko želite da odmorite sa stilom i udobnošću dok ste na pragu divljine, svakako potražite boravak u luksuznom letovalištu poput zaliva Nimmo, odmarališta Sonora ili odmarališta Clayoquot Wilderness.\nClayoquot Wilderness Lodge(@clayoquotwildernesslodge)님의 공유 게시물\nPostanite poznavalac kanadskog vina u Okanaganu Britanske Kolumbije\nDa li ste mislili da je Kanada samo sneg i lednici? Razmislite ponovo. Okanagan se razlikuje od ostatka Kanade po svojoj suvoj, sunčanoj klimi. Ovde rastu čak i kaktusi.\nVozite se vozom kroz Kanadu\nZašto voziti kad se možete lepo smestiti u voz od Toronta do Vancouvera i gledati zapanjujući krajolik na jednom od najlegendarnijih svetskih železničkih putovanja - Kanađanin!\nPosetite francusku provinciju Kvebek, uključujući Montreal\nU ovom drevnom gradu ima mnogo posla, poput obilaska Starog Kvebeka (osnovanog 1608. godine), boravka u prvom i jedinom ledenom hotelu u Severnoj Americi (koji se topi i svake godine obnavlja drugačije) i opuštanja na terasi Dufferin. Ne zaboravite svoj francuski rečnik - Montreal je drugi po veličini grad na francuskom govornom području.\nQuébec, Québec, Canada(@quebeccite)님의 공유 게시물\nIstražite atlantsku Kanadu\nAtlantska Kanada ima 43.000 kilometara obale koja prolazi preko provincija New Brunswick, Newfoundland & Labrador, Nova Škotska i ostrvo Princa Edvarda. Ovo je deo Kanade najbliži Velikoj Britaniji, ali u pogledu divljine i pejzaža ne može biti dalje. Idite na promatranje kitova, kajakarenje i plivanje u atlantskoj Kanadi.\nPosetite Otavu, glavni grad države\nNa kraju, ali svakako ne najmanje važno, posetite glavni grad Kanade, Otavu. Tu su kanal Rideau, Kanadski muzej prirode, Kanadski muzej rata, Kanadski muzej vazduhoplovstva i svemira i još mnogo toga.\nHot destinacije 21-02-12 Vojislav Novaković


Humanitarni koncert za Stefana Miladinovića - PRess Serbia | PR PRess team\nHumanitarni koncert se održava 10.06.2017. god. u SC “Šumice” sa početkom u 20h, na kome ce učestvovati mnoga kulturno-umetnička i baletska društva iz Beograda.\nSva novčana sredstva prikupljaju se za Stefana Miladinovica (3)!\nStefanovo bezbrižno detnjstvo prekinuo je odlazak kod lekara i iznenadno saznanje da se u telu ovog trogodišnjaka nalazi izuzetno retka vrsta malignog tumora mekih tkiva, od koga oboli jedno u milion rođenih mališana.\nAli, ipak mu je potrebna naša pomoć. Kako bi se Stefanovo stanje znatno poboljšalo, neophodno je da se ta\nintervencija obavi u inostranstvu.\nDodjite na koncert i pomozite ovom hrabrom dečaku! Čekamo vas!\nTagovibudi human humanitarni koncert neophodna pomoć press serbia stefan miladinović


Putevi Srbije ka EU - kuda posle Makrona i Šalenberga? | Talas.rs\nOd govora predsednika Francuske na obeležavanju Dana Evrope 9. maja, preko izjava predsednika Evropskog Saveta, pa sve do najnovijeg “non pejpera“ Austrije za koji šira javnost saznaje ovih dana – sve više se govori o različitim viđenjima novog koncepta Evropske Unije, odnosno njenog širenja.\nAustrijski “non pejper“ o susedskoj politici i proširenju EU prosleđen je, kako saznajemo iz medija, članicama EU uoči predstojećeg samita posvećenog Zapadnom Balkanu koji je zakazan za 23 jun.\nOva nezvanična diplomatska nota ministra spoljnih poslova Austrije Aleksandera Šalenberga i ministarke za evropska pitanja Karoline Edštadler podrazumeva da bi kandidati, pre punopravnog članstva trebalo da budu integrisani u institucije i fondove EU, kako bi građani još za vreme pristupnog procesa osetili koristi budućeg članstva. Pozitivne reakcije u odnosu na dokument došle su iz više zemalja članice unije.\nŠef austrijske diplomatije Šalenberg posetio je u utorak Beograd gde se sastao sa srpskim zvaničnicima. Šalenberg je tokom posete istakao da je Evropska unija ključni pokretač za saradnju i stabilnost, kao i da su napori na izgradnji regionalnog tržišta posebno važni u tom kontekstu.\nPozadina Makronove ideje o Evropskoj Političkoj Zajednici\nEvropski Parlament je još 2020. započeo sa dvogodišnjim projektom sakupljanja informacija, analiza i mišljenja o tome kako će izgledati Evropska Unija budućnosti. Cilj ovog projekta jeste da se otvori široka javna debata i da se na osnovu toga započne sa procesom reformi kako bi EU mogla da bolje odgovori postojećim i budućim izazovima.\nIz Makronovog govora (jer za sada ne postoji nijedan zvanični dokument o tome) može se zaključiti da bi ovo bila posebna institucija ili ugovorni odnos EU sa drugim evropskim zemljama koje nisu njene članice ali sa kojima treba da postoji visok stepen međusobne saradnje, od ekonomskih politika i kretanja radne snage do spoljne i bezbednosne politike. Ovde se prepoznaju prvo naravno Ukrajina, ali i Moldavija i Gruzija, uz zemlje Zapadnog Balkana, a možda i zemlje EFTA i Velika Britanija.\nOvakva inicijativa samo na prvi pogled deluje kao potpuno novi način razmišljanja koji će da zameni dosadašnju praksu pretpristupnih pregovora, od statusa zemlje kandidata do punopravnog članstva.\nSličan model političke saradnje je predlagao još 1989. francuski predsednik Fransoa Miteran, s tim što je tadašnje institucionalno okruženje bilo znatno drugačije: tada još uvek nije bila postojala EU (nastala je tek 1993) već je evropska integracija bila prvenstveno ekonomska kroz Evropsku ekonomsku zajednicu, ali ne i politička. Ova Makronova ideja deluje kao neka utešna nagrada zemljama koje žele da budu članice EU ali koje to usled ’’objektivnih teškoća i subjektivnih slabosti’’ to još uvek ne mogu da postanu.\nSama Ukrajina koja je sada u žiži evropske pažnje usled ruske invazije na njenu teritoriju neće postati članica EU jer ’’taj će proces trajati mnogo godina, čak decenijama’’ kako je to rekao sam Makron. Tako da ovo predloženo rešenje nije nužno loše jer niko od relevantnih aktera još nije Ukrajini i pored svih mera pomoći ozbiljno ponudio ubrzano članstvo u EU bez barem deklarativnog ispunjavanja postavljenih standarda. A oni teško da će da biti ispunjeni u zemlji kojom vladaju oligarsi, gde pored izborne demokratije ima ogromnih problema sa korupcijom i vladavinom prava.\nUticaj na Srbiju i region\nOvakvo rešenje možda bi moglo da pogura i evropske integracije celog regiona, uključujući i Srbiju. Jer one za sada deluju kao da su zaglavljene u mestu godinama, a to je najvidljivije u slučaju Severne Makedonije koja je čak menjala svoj Ustav i ime (da bi rešila spor sa Grčkom i tako otvorila evrointegracije koje su bile zamrznute).\nPune evrointegracije trajaće po svemu sudeći još godinama, čak i ako dođe do nekog političkog preokreta kojim bi se ovaj proces ubrzao da bi se suzbio geopolitički uticaj Rusije ili Kine iako zemlje regiona nisu ispunile svoje obaveze, kao što je to bio slučaj sa Rumunijom i Bugarskom prilikom njihovog pristupanja EU 2007.\nOvakva politička afilijacija podrazumevala bi nekakvo ’’mestimično’’ članstvo u EU – na primer, u domenu transporta, trgovinske politike, obrazovanja i nauke, dala bi mogućnost slobodnog putovanja, nastanjivanja i rada, ali zemlje članice ne bi imale mogućnost glasanja u političkim institucijama EU, niti bi uplaćivale sredstva u EU budžet ali verovatno ne bi ni povlačila puno sredstava iz njega kroz evropske fondove.\nOvakvo rešenje dosta liči na već ranije predloženu reformu procesa pristupanja EU, koja je usvojena upravo na insistiranje predsednika Makrona, koja upravo predviđa kreiranje klastera pregovaračkih poglavlja i brže evrointegracije takvim ’’mestimičnim’’ ulaskom u EU država kandidata po odabranim sektorima u kojima su ove zemlje ispunile evropske standarde i pravila.\nTakođe liči i na Evropski Ekonomski Prostor, kojem pored EU pripadaju još i Norveška, Island i Lihtenštajn, koji u ekonomskom domenu primenjuju već sva evropska pravila i zakone, osim u domenu poljoprivrede i ribarstva, ali nemaju mogućnost političkog odlučivanja u okviru EU koja ova pravila donosi.\nDa li će do ovoga zaista doći?\nIdeja o Evropskoj Političkoj Zajednici nadovezuje se na ranije pozive Francuske da se izvrši revizija osnivačkog sporazuma EU, čime bi došlo do sveobuhvatne reforme zajedničkih evropskih institucija. Ovakav politički proces bio bi dugotrajan i zahtevao bi mnogo političke energije, što zapravo znači da nekoliko godina niko ne bi imao ni vremena ni volje da se bavi pridruživanjem novih zemalja članica dok se ’’ne sredi stanje u kući’’.\nZa sada su reakcije evropskih lidera bile prilično uzdržane i diplomatske, naročito od Nemačke bez koji nije moguće ni pomišljati na ovakve poteze. Ali zemlje sa Istoka EU bile su prilično protiv bilo kakvih promena osnivačkih dokumenata.\nŠto se tiče baš našeg regiona, nemački kancelar Olaf Šolc izjavio je posle Makronovog govora da ’’zemlje Zapadnog Balkana treba nagraditi nakon hrabrih koraka koje su sprovele’’ što verovatno upućuje na potrebu da se proces evrointegracija pomeri sa mrtve tačke, bilo otvaranjem novih i zatvaranjem starih pregovaračkih poglavlja (Srbija, Albanija, Crna Gora) ili otvaranjem pretpristupnih pregovora (Severna Makedonija). Ne zaboravimo da je još u januaru Makron govorio da je zemljama Zapadnog Balkana potrebno dati neki okvirni datum za članstvo u EU. Pri nedavno završenoj poseti Beogradu, kancelar Šolc nije komentarisao ove reformske predloge potekle iz Francuske.\nUsled toga, za sada deluje da nema puno šansi da ovakva ideja bude usvojena. Ali jeste interesantno što se ovakva ideja ’’nepunog članstva u EU’’ za druge zemlje ponovo pojavljuje, jer to verovatno ukazuje na to da trenutni pristup sa punim članstvom ne daje baš najbolje rezultate, kako usled političkih problema u samoj EU tako i usled neispunjavanja standarda u samim zemljama kandidatima.\nMožda još nije došlo vreme za primenu ovakve ideje, ali neki njeni obrisi već počinju da se usvajaju. Na primer, ideja o tome da bi nove zemlje članice trebalo prvo neko vreme i nakon pristupanja da nemaju pravo veta u okviru zajedničkih EU institucija (ovo se u dokumentima naziva ’’staged EU accession’’), ili da treba nastaviti pratiti razvoj njihovih demokratskih institucija, što prvenstveno govori kako evropski političari ne žele da imaju još jedan slučaj Poljske ili Mađarske koje su nakon pristupanja EU uspele da putem veta blokiraju veliki broj evropskih inicijativa ili da zapravo unazade ranije postignut nivo demokratskih standarda. Ovo je nešto o čemu ozbiljno treba da porazmisle domaći politički akteri da bi iz ovakve političke situacije uspeli da povuku najbolje poteze koje se tiču članstva Srbije u EU.\nDva puta Srbije ka EU i osam koraka za integracije\nKao što smo naveli na početku, non pejper navodi postupno uključivanje zemalja Zapadnog Balkana u EU kroz integraciju u institucije i fondove, kako bi se još za vreme pristupnog procesa osetile dobre strane integracija.\nŠalenbergov predlog podrazumeva osam tačaka: integraciju u zajedničko tržište, učešće u energetskoj i klimatskoj politici, u programima obrazovanja, kao i zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici, te i zajedničkoj odbrambenoj politici EU, do učešća u mehanizmima o zaštiti od krize, te i agencijama EU.\nNovi način razmišljanja po pitanju našeg regiona koji bi podrazumeva fazno članstvo odnosno postepenu integrisanost već smo razmatrali u tekstu “Dva puta Srbije ka EU” autorke Aleksandre Popović.\nOvaj proces, kako autorka navodi, ide ruku pod ruku sa procesom pregovora naših zemalja za članstvo.\nPored ovog prvog puta – faznog, odnosno postepenog integrisanja po oblastima (koji je verovatno u pozadini i koncepta Evropske političke zajednice) postoji i drugi put – preko Otvorenog Balkana. Ovaj model podrazumevao bi integrisanje budućeg zajedničkog regionalnog tržišta sa jedinstvenim tržištem EU kao najvišim stepenom ekonomske integracije. Koji od ova dva modela će biti politički prihvatljiviji možda ćemo saznati posle samita sa liderima Zapadnog Balkana 23. juna. Svakako ćemo nastaviti da se bavimo ovom temom i u narednom periodu.\nDa li nas geografija određuje? O knjizi Zatočenici geografije\nTAGS: EU integracija non pejper Šalenberg


Zbogom Renault Laguna, dobrodošao Talisman! - Automagazin\nZbogom Renault Laguna, dobrodošao Talisman!\nPosle nedavnog dolaska modela Renault Kadjar na tržište, ova francuska kompanija nam priprema novu premijeru. Već za nedelju dana, Renault će predstaviti naslednika modela Laguna, koji će nositi ime Talisman...\nRenault je ovu informaciju objavio u kratkom saopštenju. Zašto Talisman? U Renaultu kažu, zato što su u njemu sadržani pojmovi bezbednost i snaga, a pored toga, ime Talisman je jednostavno i lako se izgovara svuda u svetu.\nPogledajte: Maskirani Renault snimljen u Parizu - Da li je to nova Laguna?\nFrancuzi tvrde, da će nam Talisman obezbediti "radost u vožnji, na osnovu čulnih iskustava."\nNa zvanične informacije, nećemo dugo čekati. Talisman stiže 6. jula, u 15h. Dakle, sledeći ponedeljak.\nE to jedva čekam da vidim. Ljudi nekada je Laguna bila pravi takmac mazdi6, pasatu, avensisu, vektri... pre neki dan sam sedeo u novoj Laguni i čini mi se da joj fali tehnologije da bi pratila ove. Aj da vidimo šta će Talisman da kaže\nmisko nbg01.07.2015. 8:24am\nDa ali ne zaboravi da je Laguna III predstavljena pre 8 godina. Novi model će sigurno biti ake ne bolji onda bar jednako dobar kao auti što si nabrojao. Jedva čekam da vidim Talismana i ime je\ngagi st01.07.2015. 8:08am\nExtra je ime. Ali Kadžar i dalje ne mogu da skontam


Komentari na "U pripremi je zakon o istopolnom partnerstvu: Srpski poslanici će uskoro diskutovati o njemu" - Telegraf.rs\n30. novembar 2020 | 13:55\nI Biblija kaze: " Gad je svaki onaj koji legne sa muskarcem kao sa zenom.\n11. decembar 2020 | 13:01\nTo je bio loš prevod, govorilo se o pedofiliji.\nPredlazem referendum oko vaznih pitanja. Ali o tome naravno ne sme da se prica.\n30. novembar 2020 | 12:50\nPoklanjam sve sto imam u Srbiji! Nemam dugove imam 16 hektara zemlje, kucu na sest ari placa, posao inzinjera za garsonjeru u nekoj zemlji gde nema ni rts svet da ne gledam vise ovo\n30. novembar 2020 | 12:48\nDaj javnu anketu da vidimo koliko je ljudi za a koliko protiv istopolnih bracnih zajednica\n30. novembar 2020 | 12:46\nMora da trazim azil u neku normalnu drzavu. Kos mu treba deci da objasnjavam kako neko ima dve mame ili dve tate. Aman\n30. novembar 2020 | 12:42\nMislim da ovo znacajno pitanje nije na poslanicima da razmatraju vec je iskljucivo pitanje volje naroda. Ovo je pitanje za referendum. Da li se slazete sa tim i tim? E to je demokratija da narod sam odlucuje o toliko znacajnim pitanjima za zajednicu a ne poslanici da odlucuju. Svestan sam ja da je predsednica vlade za ovako nesto i da je to mozda njen predlog. Ali ja sam protiv ovoga kao i tvrdim 99.9 % stanovnistva\n30. novembar 2020 | 14:11\nSvi smo mi Tito\nU uređenim zemǉama poslanici predstavǉaju glas naroda a kod nas slušaju glas vođe.\nProgurali ste sve i svasta,ustanak se sprema.\n@Nece da moze\nOvakvo pitanje bi svaki normalan politicar postavio na teferendumu jer je svestan da je tema osetljiva i da se maksimalno gube glasaci i pada vlast. Lepo postavi pitanje na referendumu gradjani kazu ne i toliko\n30. novembar 2020 | 12:34\nČestitke svim glasačima na još jednoj pobedi. Alal vera, zemljaci. Lepo ste glasali.\n30. novembar 2020 | 12:32\nSvašta će se progura pored ove korone.\n30. novembar 2020 | 12:22\nVrednost jednog drustva, po meni, meri se porodicom, zdravom i naprednom porodicom, ali porodicom koju cine žena , muškarac i deca, ukoliko im bog da decu. Sve drugo nije normalno i ne moze biti porodica. Neka zive , rade i stvaraju ali u svom svetu , kao manjina, jer da je to normalno i prirodno, bili bi vecina. Srbija treba imati zdravo drustvo i zđavu porodicu da bi mogla opstati i napredovati.\nKoliko god mi bili protiv istopolnih zajednica, cinjenica je da one postoje i cinjenica je da ti ljudi imaju problema, npr u slucaju smrti jednog partnera i slicno. I zato jesam za ozakonjenje tih zajednica. Ali sam protiv toga da imaju pravo na usvajanje dece jer i tom detetu, koliko god da su oni fini i da imaju uslova, u nekom trenutku moze zivot da postane pakao samo zbog cinjenice da recimo ima 2 tate... Nek tate imaju prava koja imaju sve bracne zajednice, ali ako su tako odlucili, ona nek budu svesni da nece imati decu.\nprotiv toga sam da se legalizuje nesto sto nije prirodno i normalno, sto je nekad bilo sramno to je danas normalno, to su ljudi bolesni sa poremcajem, kakav zakon kakva legalizacija,neka u svoja cetiri zida rade sta hoce\nA i ti si bolestan/bolesna sa takvim razmišljanjem, da li tebe oni ugrožavaju ako vole svoje partnere?\nAjde ovi što vole piletinu neka se udruže i traže svoja prava za ono što vole, kada ovi mogu koji vole da budu ono što nisu, mogu i ovi što vole piletinu, ljubav je ljubav.\nСам још то,питање да решимо,и Бог да нас види.\nLjubav je ljubav... cemu tolika zatupljenost u Srbiji... zivi i pusti druge da zive !\n30. novembar 2020 | 12:19\nTo kažu i pedofili. 🤣\nDrndaj se ti sa svojim partnerom u cetiri zida i uzivaj u ljubavi 🤣🤣🤣\n30. novembar 2020 | 12:54\nNaš narod je zatucan. Pedofile ne možete da poredite sa LGBT populacijom. Pedofili siluju decu, kao što zoodili životinje, odnosno deca i životinje nisu svesni šta im se dešava, protiv svoje volje stupaju u odnos, odnosno primorani su. A LGBT osobe su svesne, punoletne i imaju pravo da odlučuju sa kime će da budu\n30. novembar 2020 | 12:10\nTo su te bolesne vrednosti i slobode koje nas prisiljavaju da usvajamo ( a sutra ce to biti pedofilija i inces ) " visoko razvijene i demokratski najnaprednije zemlje " ... e zbog takvih bolesnih vrednosti i sloboda ce celo covecanstvo i otici dodjavola ...\nKada nam unište porodične vrednosti ostalo je lako to je jeste cilj trenutne vlade\nDajte im sva prava samo da ne slusamo vise o njima\nOvi što veruju i kunu se u boga prvo pogaziše kumstvo a sada i ovo. Isplivao mulj.\n30. novembar 2020 | 12:03\nEU FANATICI SATIRU SRBIJU I SRBE !!!!!!!!!!\n30. novembar 2020 | 11:57\nStiže nam ogavni zapadni trend koji će se primeniti vrlo brzo.\nJa nemam nista protiv jer nije na meni da sudim i nisu ti ljudi krivi sto su takvi rodjeni. Mi nemozemo da znamo kako je biti u njihovoj kozi... To vam je kao da sudimo neku osobu sa poremecajem.Ali da se legalizuje nesto prirodno šta NIJE prirodno, e toga sam vec protivnik. To je poremecaj koji treba potisnuti a ne eksponirati. O usvajanju dece da ne pricam...\nDa nije prirodno, ti ljudi se ne bi radjali takvi.\n30. novembar 2020 | 12:55\nDa li je prirodno da ti varaš svoju ženu, dolaziš kući pijan i maltretiraš porodicu?\n30. novembar 2020 | 13:53\n@Srdjan Da li si cuo za izraz "greska prirode"? Ako nisi, sad znas na sta se odnosi, upravo na pojave koje si opisao, a kojih ima i u ljudskom i u zivotinjskom svetu, a koje odstupaju od prirodnog i normalnog seksualnog ponasanja.\n30. novembar 2020 | 11:50\nTo samo kod ljudi ima.Nigde nisam čuo a ni video da mužjak recimo medveda trti drugog medveda,ili da kokoš ogazi kokoš.Treba da nestanemo\n30. novembar 2020 | 12:56\nRaspitaj se, ima i kod životinja, npr pingvini, patke... Ti si isfrustriran jer te neće ni muško ni žensko\nU kamen udarili jos nam I oni trebaju.\nBoze pa da li je moguce, definitino mi smo propali, ako se ovo usviji zbogom Srbijo\nA mislis da nece?\nNe uništavajte SRBIJU pomozi Boze u tvojim smo rukama koliko zemalja u Evropi nemaju te zakoneIs\nSta ce spreciti dva pedofila da medjusobno sklope brak i usvoje dete, kako bi neometano i nekaznjeno, u kontinuitetu, zadovoljavali svoje bolesne nagone?\nE bas lepo, svaka cast. Ali zato ne mozes ici na vantelesnu ili usvojiti dete ako nemas muza. Ali ce istopolni brakovi zadovoljavati to da imas muza/zenu, pa ce oni moci. Predivno, Srbijo, napredujes svakog dana u svakom pogledu.\nStrasno i sad 1% da ne kazem kakvih će da maltretiraju nas 99% normalnih....Zabraniti bar na milon godina\n30. novembar 2020 | 11:31\nOvaj svet izgledami samo treci svetski rat moze da spasi pa ko prezivi, prezivi i onda da se narodi objedine oko podizinja novog sveta previse je sodome i gomore oko nas.\nBiće skoro propast sveta !\nPustite ljude da mogu sa kim hoće da sklope životno partnerstvo, olakšaće im život, ionako je brak vrednost koja je odavno izgubljena i zabranite parade ponosa i to je to. Ne znam čemu toliko drame godinama\n30. novembar 2020 | 11:30\nLi da ti napastvujem maloletno dete a da nebudem krivično gonjen??!!Valjda i ja imam neka prava!!??\n30. novembar 2020 | 11:17\nI treba da zivi kako ko hoce, pa i oni valjda placaju porez u ovoj drzavi neka imaju osnovna prava sta me se tice\n30. novembar 2020 | 11:23\nNeka oni rade sta hoce...ali ce im biti dozvoljeno da usvajaju decu i da neko neduzno zdravo i prvao dete prave bolesnim.\n30. novembar 2020 | 11:32\nArgument ti je nula! Pretpostavljam da i pedofili placaju porez. Da li to znaci da zbog toga imaju prava da zlostavljaju decu?\n30. novembar 2020 | 11:59\nLepo su te obradili.\n30. novembar 2020 | 11:15\nCcccccc. "Kud' plovi ovaj brod"?\nMarijanina smrt je i dalje misterija: Kako je nastavnica pala s mosta? Mužu se sudi za nasilje


SPORTSKI SAVEZ BEOGRADA VRAĆA SJAJ ŠKOLSKIM TAKMIČENJIMA – Sportski savez Beograda\nPočetnaVestiSPORTSKI SAVEZ BEOGRADA VRAĆA SJAJ ŠKOLSKIM TAKMIČENJIMA\n– Takmičenja se organizuju u devet sportova: plivanju, streljaštvu, gimnastici, atletici, stonom tenisu, fudbalu, košarci, odbojci i rukometu, a za najmlađe priređujemo male olimpijske igre – počinje priču Jovan Koprivica koji je nedavno imenovan za generalnog sekretara Sportskog saveza Beograda i dodaje: – Takmičenja se organizuju u muškoj i ženskoj konkurenciji i to u tri kategorije. U prvoj kategoriji su đaci petog i šestog razreda, u drugoj učenici sedmog i osmog, a u trećoj kategoriji su srednjoškolci. Za decu od prvog do četvrtog razreda organizuju se male olimpijske igre koje praktično predstavljaju testove spretnosti na specijalno kreiranim poligonima – objašnjava Koprivica.\n– Prošle godine imali smo porast od čak 40 odsto u broju školske dece koja su na nivou 17 beogradskih opština učestvovala u nekom od sportskih takmičenja. Ove godine je taj broj povećan za još 20 procenata, što dovodi do podatka da je preko 25.000 školaraca iz preko 350 škola uzelo učešće u našim akcijama. Ovako značajan porast došao je kao posledica velikog angažovanja i inicijative koju su uložili gradski menadžer Goran Vesić, doskorašnji gradski sekretar za omladinu i sport Slavko Gak i Zoran Jovanović koji je do mog imenovanja bio na funkciji generalnog sekretara Sportskog saveza Beograda. Oni su prepoznali značaj organizovanja ovakvih manifestacija i u velikoj meri doprineli da grad Beograd iz godine u godinu obezbeđuje sve više novca za fizičku kulturu mladih.\n– Želja nam je da u narednom periodu još više povećamo broj učesnika i da kroz popularne sportove dalje stimulišemo decu da budu fizički aktivnija. Pokušavamo da nađemo što je moguće više partnere, kompanija koje prepoznaju značaj svega ovog što radimo za budućnost naše decu i koje su spremne da ulažu kako bismo školama omogućili što više sportskih rekvizita, renoviranje fiskulturnih sala i što više slobodnih termina za bavljenje sportom. Suvišno je i isticati značaj toga.\n– Čelnici gradske uprave su nam mnogo pomogli da ovo takmičenje bude organizovano u maloj dvorani Beogradske arene, a velike su šanse da će se tu odigravati i sva buduća finala u svim takmičenjima. Promoteri finala školskog prvenstva u rukometu biće selektori naše muške i ženske reprezentacije Jovica Cvetković i Ljuba Obradović kojima dugujemo veliku zahvalnost jer će svojim prisustvom uveličati ovaj događaj, a najuspešnijima će i dodeliti medalje. Prema najavama, među gostima bi trebalo da bude i gradonačelnik Siniša Mali. Prošle godine smo u Šumicama na fudbalskom finalu imali preko 2.000 dece na tribinama, a na košarkaškom finalu u hali “Ranko Žeravica” više od 2.500 mališana. To je pokazatelj da su deca željna ovakvih manifestacija, a na nama je da stvorimo sve neophodne uslove da se ta takmičenja još više razvijaju i dobiju na značaju – zaključio je Koprivica.


PANČEVO: U julu više od POLA MILIONA poseta stranicama portala 013info | 013 info\nPANČEVO: U julu više od POLA MILIONA poseta stranicama portala 013info\n013info\tSre, 01/08/2018 - 13:27\nStranice portala 013info u toku jula meseca su pregledane 551 384 puta, a sudeći po guglovoj statistici, vaš omiljeni sajt posetilo je više od 82 000 različitih korisnika. Od početka godine, vesti našeg portala beleže preko 2,5 miliona pregleda.\nPravovremene i objektivne informacije, koje su opredeljenje naše redakcije, odavno su našle put do vas, a portal 013info je postao sajt kome ljudi veruju. Ne samo u Pančevu, jer vesti koje je plasirao 013info prenose svi mediji u Srbiji.\nUdruženje 013info, koje je osnivač portala 013info, ima i svoju foto i video produkciju, koja je poznata širom Srbije. Već odavno su vam poznate naše fotografije i video prilozi. Sarađivali smo sa brojnim kompanijama širom naše zemlje.\nUkoliko želite da se reklamirate na našim stranicama, i želite da svakog meseca više od 80 000 ljudi vidi čime se bavite ili šta proizvodite, ako su vam potrebne usluge fotografisanja ili video snimanja, pošaljite nam imejl na adresu [email protected] ili nas pozovite telefonom. Naš broj je 061 22 98 406.\nPančevo portal 013info\nPrognoza RHMZ za februar i mart\nPANČEVO: Od ove godine moguća elektronska prijava dece u vrrtić i u našem gradu\nLJILJANA SPASIĆ ZA N1: Odluka o bojkotu časnija od onoga što biste mogli da izgubite\nSudar autobusa ATP-a i kombija na putu Pančevo-Beograd (FOTO)\nOrganizacije FemPlatz iz Pančeva i Ženski istraživački centar za edukaciju i komunikaciju iz Niša dobitnice su ovogodišnje nagrade "Anđelka Milić"\nDANAS SE NASTAVLJA LIGA ŠAMPIONA: Ima li ko jači od Liverpula?\nSvaka deveta građevinska dozvola u državi izdata za gradnju u Južnom Banatu\nVučić: Biće smenjeno 50 odsto ljudi iz SNS i 70 odsto ministara\nPANČEVO: Studentska zadruga iz Beograda upošljavaće za kafe Kultrurnog centra\nPANČEVO: Moleban i litija podrške SPC i narodu u Crnoj Gori 23. februara\nMladić udara devojku flašom u glavu, niko ne reaguje (video)\nED PANČEVO: Isključenja struje za utorak, 18. februar\nPANČEVO: Eleonora Mitrofanova položila venac na spomenik palim borcima Crvene armije


Armin Bijedić oduševio coverom hita “Kuda ideš srećo moja”: Na interpretaciji bi mu pozavidio i Sinan Sakić – Haber.ba\nArmin Bijedić oduševio coverom hita “Kuda ideš srećo moja”: Na interpretaciji bi mu pozavidio i Sinan Sakić\nArmin Bijedić sa razlogom slovi kao jedan od najtraženijih bh. izvođača mlađe generacije. On je pjevač specifičnog i izrazito jakog glasa, a publika se mnogo puta uvjerila da je svaki njegov nastup garant nezaboravnog provoda.\nBijedić je u studiju “AL” Amila Loje uradio cover za pjesmu Sinana Sakića “Kuda ideš srećo moja”. Fenomenalnom interpretacijom oduševio je brojne fanove na društvenim mrežama, ali i kolege koji su za Bijedića imali samo riječi hvale.\nArmin svoju muzičku karijeru gradi na kvalitetu pjesama, ali i spotova, a za svaki novi projekat bira isključivo provjerene i profesionalne saradnike. Trenutno pregovara sa Harisom Dubicom i Jasminom\nPivićem oko snimanja spota za novu pjesmu “Snjegovi”, koju potpisuje Amil Lojo.\nKada je u pitanju američka turneja, zajedno sa Arminom preko bare putuju njegove drage kolege Elmedin Kadrispahić Eka i Belma Karšić.\n“To su moje drage kolege i sigurno je da ćemo na svakom koraku puniti dvorane. Još nismo odredili datume koncerata i sve je u fazi organizacije. Mislim da sa Ekom i Belmom činim pravi trio fantastikus. U Ameriku bi trebali putovati oko 20. oktobra”, kaže Bijedić.\nKako je Armin Bijedić otpjevao pjesmu Sinana Sakića “Kuda ideš srećo moja” možete poslušati na linku:\nTeme:Armin Bijedić, interpretacija, Sinan Sakić\nSinanov sin postao tata: Poslao poruku pokojnom ocu koja slama srca\nKćerka Sinana Sakića raznježila pratioce svojom objavom: “Tata, mnogo mi nedostaješ”\nKremlj je saopštio da ništa ne može da naruši odnose između Ruske Federacije i...


Štoper Barselone, Đerar Pike, planira da okači kopačke o klin u 2020. godini, preneo je španski list "Mundo Deportivo". Pike od 2021. vodi Barselonu? Štoper katalonskog giganta Đerar Pike planira da igra još godinu i po dana, a onda pokuša da sjedne u fotelju predsjednika kluba sa Nou Kampa\nNedjelja, 30.12.2018. | 11:00\nĐerar Pike već razmišlja o karijeri nakon fudbalske. On je spreman da na leto 2020. "okači kopačke o klin", kada će imati 34 godine, a potom da se kandiduje za mjesto predsjednika Barselone na kome je trenutno Đozep Marija Bertomeu, prenosi "Mundo Deportivo".\nIzbori za predsjednika Barselone zakazani su za 2021. godinu, a Pike je i ranije govorio o ambicijama poslije povlačenja sa terena.\n"Kada nešto kažem onda to i mislim. Želim da budem predsjednik Barselone čim se povučem, mogao bih mnogo dobrih stvari da uradim", govorio je Pike.\nOn se preko svoje kompanije Kosmom već aktivirao van terena, namjerava da ulaže u tenis, a uskoro postaje i predsjednik lokalnog petoligaša Andore.\nPike je dijete Barselone, igrao je za Mančester junajted i Saragosu, a 2008. godine vratio se na Nou Kamp i osvojio sve trofeje koje je mogao - tri pehara Lige šampiona, sedam titula u Primeri, šest naslova u Kupu kralja i isto toliko u Superkupu Španije, a dva puta i UEFA Superkup i tri puta Svjetsko klupsko prvenstvo.\nI sa reprezentacijom Španije imao je mnogo uspjeha - osvojio je svjetsku titulu 2010. i postao evropski šampion 2012. godine.