Sarajevo: Koncert klasične muzike turskog orkestra "Mavera" - Klix.ba\n19.6.2014. u 22:03\nKoncert turske klasične muzike orkestra "Mavera" održan je večeras u multimedijalnoj sali općine Novi Grad Sarajevo.\nKoncert je organizovan u saradnji sa istanbulskom općinom Beyoglu čija delegacija se, na čelu sa načelnikom Ahmetom Misbaha Demircanom, nalazi u trodnevnoj posjeti BiH.\nNačelnik općine Novi Grad Semir Efendić kazao je u obraćanju prisutnima da večerašnji koncert, na kojem su nastupili članovi jednog dijela turske državne filharmonije, označava dobar početak saradnje općina Novi Grad i Beyoglu.\n"Općina Beyoglu je centralna istanbulska općina i, po mojim informacijama, najstarija općina u Turskoj u kojoj je turski premijer Recep Tayyip Erdogan u naselju Kasimpasa odrastao i u kojoj se počeo baviti politikom", pojasnio je Efendić.\nIzrazio je sreću da je saradnja općina Novi Grad i Beyoglu, koja je započela prije godinu dana prilikom njihovih posjeta općini Beyoglu, rezultirala i njihovom posjetom općini Novi Grad.\nNačelnik Efendić je najavio da će sutra potpisati ugovor o saradnji općine Novi Grad Sarajevo i općine Beyoglu iz Istanbula.\nKako je kazao, danas je razgovarano o privlačenju investicija i o tome gdje Turska može pomoći BiH\nDelegacija centralne istanbulske općine Beyoglu, koju predvodi načelnik Ahmet Misbah Demircan boravi u prvoj zvaničnoj posjeti općini Novi Grad Sarajevo.\nTim povodom, ranije danas je u općini Novi Grad upriličen sastanak sa načelnikom Semirom Efendićem i njegovim saradnicima, a na kojem je razgovarano o mogućnostima buduće saradnje između ove dvije općine.\nNačelnik Efendić upoznao je goste sa razvojnim mogućnostima općine Novi Grad i prezentirao im potencijale kojima ova lokalna zajednica raspolaže, kako bi pronašli najbolje načine za buduću saradnju, prvenstveno u oblasti razvoja ekonomije i privlačenja investicija u općinu Novi Grad.\nTakođer, razgovarano je i o saradnji u drugim oblastima kao što su obrazovanje, kultura i turizam.\nEfendić je govorio o projektima koji se trenutno realiziraju u Novom Gradu, te ukazao na mnoge razvojne mogućnosti kojima raspolaže najmnogoljudnija općina u BiH.\nKoncertu su, između ostalih, prisustvovali načelnica općine Visoko Amra Babić, vijećnici općina Beyoglu i Novi Grad Sarajevo, kao i načelnik općine Goražde Muhamed Ramović, ali i veliki broj ljubitelja muzike.\nPrisutni su uživali u pjesmama poput: "Moj pogled na tvom licu", Yahye Nazima Efendije, "Kada bih mogao do voljene" tanburaša Mehmeta Efendija, kao i "U mom srcu" hafiza Hayrija iz Harputa.\nNakon selfieja novi trend u fotografisanju VanPersieing\n19.06.2014. u 20:59


Bil Klinton - Blic Online\nUmro Džejms Perdju, šef pregovarača u Dejtonu i Ohridu\nPredstavnički dom američkog Kongresa glasao je 13. janura za impičment (opoziv) Donalda Trampa, čime je 74-godišnji republikanac postao tek treći američki predsednik koji će se suočiti sa suđenjem u Senatu, ali i prvi u američkoj istoriji koji je tu "čast" dobio čak dva puta. Pre Trampa, koji će (ne pre 19. januara) po drugi put pred senatore, kroz isti postupak prošli su i Bli Klinton i Endru Džonson.\nKlinton: Moj najvažniji rezultat su NATO kampanja i Dejton\nBivši američki predsednik Bil Klinton, za vreme čijeg mandata je potpisan Dejtonski mirovni sporazum, izjavio je danas da je najvažniji rezultat njegovog političkog delovanja kao predsednika SAD to što je postignuto NATO kampanjom i "napornim pregovorima" u Dejtonu.\nDigitalna biblioteka Bila Klintona skinula je oznaku tajnosti sa transkripta razgovora bivšeg američkog predsednika i ruskog lidera Vladimira Putina. Dokumenti otpečaćeni u avgustu prošle godine decenijama su čuvali zapise razgovora dvojice lidera, telefonskih i uživo, od 1999. do 2001. godine, a jedan o njih ticao se tragedije u kojoj je stradalo 118 ljudi.\nDokumenta iz vremena vlasti Bila Klintona, sa kojih je nedavno skinuta oznaka tajnosti, sadrže i ocene Rodžer Džordža, tadašnjeg nacionalnog obaveštajnog zapovednika za Rusiju i Evroazuju, o delikatnom "rusko-srpskom" problemu.\n"Status Kosova posle bombardovanja može biti starateljstvo pod pokroviteljstvom Saveta bezbednosti UN, shodno Poglavlju sedam Povelje UN. To ne bi formalno promenilo međunarodni status Kosova kao dela Jugoslavije, ali bi ga sklonilo od političke kontrole Beograda, na određeno vreme. Podela Kosova mi se ne čini kao dobra ideja, ali ne bih isključio mogućnost deljenja Kosova na zone pod privremenom kontrolom, kao što je učinjeno sporazumom o Zapadnoj obali."


RAGBI SPEKTAKL U VRŠCU ZA PAMĆENJE: Preko 700 učesnika uz solidarnost svih Vrščana - eVršac\nGradski ragbi klub Vršac, na Gradskom stadionu u Vršcu, organizovao je pravi sportski spektakl, čiji će se rezultati tek videti u budućnosti, jer je promovisana odlična organizacija i solidarnost.\nNa programu su bila čak tri turnira, Kup Srbije za U18 juniore, Kup Srbije za U14 pionire i Kup Srbije za U12 petliće. Gradski ragbi klub Vršac pokazao se kao izuzetan domaćin celokupnog turnira, a uslovi za igru bili su idealni.\nPredsednik GRK Vršac Darko Trailović prvo se zahvalio volonterima, koji su odradili sjajan posao i koji su se potrudili da ovaj turnir bude jedan od najbolje organizovanih ragbi festivala u regionu. On dodaje da je solidarnost ono čime Vršac treba posebno da se ponosi.\nPosebnu zahvalnost dugujemo Gradu Vršcu i Sportskom savezu Vršca. Gradonačelnica Dragana Mitrović, njen pomoćnik Dejan Santrač, član Gradskog veća Boban Bogosavljević i Jovica Momirov generalni sekretar SSV, pomogli su nam da ovu veliku organizaciju iznesemo na vrhunskom nivou, uz poštovanje svih mera koje naša zemlja donosi u borbi protiv virusa Covid-19. Naš klub ima ograničena sredstva na raspolaganju, članarina se ne naplaćuje i zato smo zahvalni svakom ko nam pomogne da unapredimo i promovišemo sport kojim se bavimo, kaže Trailović.\nOn posebno ističe i razumevanje OFK Vršac, što donosi novi pogled na odnos ragbista i fudbalera u Vršcu, koji mnogi pokušavaju da “fabrikuju” i okarakterišu ga na negativan način, predstavljajući ili jedne ili druge kao “loše”.\nZahvalni smo OFK Vršac što ima razumevanja i što u dobrim odnosima dogovaramo korišćenje ograničenih kapaciteta. Spremni smo da im prijateljski odgovorimo u svakoj njihovoj organizaciji novih sportskih događaja u Vršcu. Naši odnosi su odlični, nema rivaliteta između naša dva sporta, iako bi neki voleli javnost da ubede u suprotno. Imamo isti cilj – što više dece u sportu i na vršačkim stadionima. Takođe, delimo želju da Gradski i pomoćni stadion budu na vrhunskom nivou, da budu sportska infrastruktura kojom se Vršac ponosi, rekao je Trailović.


Zenica: Za projekte putne infrastrukture iz Budžeta utrošeno 3 miliona KM - Akta.ba\n11.01.2021. 15:21 / Izvor: Akta.ba\nU Zenici je danas održana sjednica Gradskog vijeća, a vijećnicima je predstavljen Izvještaj o realizaciji projekata izgradnje, rekonstrukcije i održavanja cestovne infrastrukture za 2019. godinu. Izvještajem su obuhvaćene aktivnosti na lokalnim i nerazvrstanim cestama, kao i gradskim ulicama, koje obuhvataju ukupno 403,6 km cestovne mreže.\nPrema izvještaju Komisije za provođenje postupaka javnih konkursa - nadmetanja za raspolaganje neizgrađenim građevinskim zemljištem u vlasništvu Grada Zenica u 2020. godini u Radnoj zoni Zenica I prodato je devet parcela.\nKao rezultat navedenih ulaganja izgrađeno je novih 2.900 metara vodovodne mreže, novih cca. 1200 metara kanalizacione mreže i cca. 375 metara uređenih, saniranih riječnih korita sa svim pripadajućim elementima čijim korištenjem će se postići bolji zdravstveni, higijenski i sigurni uslovi života za krajnje korisnike.


Partizanu trogodišnja licenca, finale EK deo F4 vikenda EL? - Sportklub\nPartizanu trogodišnja licenca, finale EK deo F4 vikenda EL?\nULEB Eurocup Autor:Aleksandra Radivojević17. apr. 202114:10 > 15:022 komentara\nPartizan bi mogao da dobije trogodišnju licencu za Evrokup, a konačna odluka biće poznata nakon usvajanja predloga novog formata takmičenja. Finale Evrokupa moglo bi da bude deo Fajnal-for vikenda Evrolige, prenosi "Eurohoops". Nakon predloga novog formata Evrokupa, stiže i predlog o terminu odigravanja finala Evrokupa, čime bi se dobilo na popularnosti drugog po rangu evropskog klupskog takmičenja.\nPrema novom nacrtu u Evrokupu bi učestvovalo 20 ekipa, od kojih bi najviše 16 imalo trogodišnje licence. Tako bi Evrokup u velikoj meri ličio na nekadašnji format Evrolige.\nČak 13 timova je radilo na izradi ideje, a predlozi su prosleđeni Upravnom odboru ECA na uvid.\nJedna od ideja o kojoj se razgovaralo na sastanku u petak je i da finale Evrokupa bude deo vikenda u kome se igra Fajnal-for u maju. Još uvek nema konačne odluke po tom pitanju, ali je navedeni plan bio dobar i za Evrokup i za Evroligu.\nTakođe, očekuje se da će 13 timova koji su učestvovali u izradi plana biti među klubovima koji će sigurno dobiti trogodišnju Evrokup licencu, a među njima su Partizan, Virtus, Unikaha, Promiteas.\nEurocupKK Partizan NISVirtus Bologna


Vila Nikos | Moj Svet\nKemerKemer se nalazi u južnom delu Turske i jedan je od najpoznatijih turističkih centara u Antaliji. Udaljen je oko 40 km od aerodroma u Antaliji. Predstavlja jedno od najluksuznijih letovališta na tom delu obale. Poznat je po mediteranskoj klimi (suvo i toplo vreme), obilju zelenila, luksuznim hotelima i po dugim peščanim i šljunkovitim plažama. More je kristalno čisto i toplo (temperatura vode dostiže i 33ºC). Svih 45km (koliko ima od Antalije do Kemera) put dodiruje Sredozemno more i planinu Taurus tako da u jednom momentu prolazite kroz četinare, a već u sledećem pored prostrane peščane plaže. Miris borova se oseća u Kemeru kao da se nalazite u sred šume. Ovo naselje je pažljivo građeno kako bi se uklopilo sa okolinom i pruža idealno mesto za odmor. Kao turističko mesto je počeo da se razvija tek od pre dve decnije. Ime mesta potiče od kamenog zida koji je izgrađen kako bi zaštitio grad od poplava. Kemer se naročito preporučuje za porodične odmore jer ima puno parkova, zelenila, igraonica i sadržaja za decu.\nTURSKA, SIDELAST MINUTE, 23.09, 10 NOĆI – 458 EUR ALL INCLUSIVE\n10.11 - 15.11, 3 noći, autobusomISTANBUL – 99 EUR\nLOKACIJA: Vila se nalazi u širem centru mesta na 200 m od šetalista i 300 m od plaže.Vila je u mirnom delu Limenarije.\nSADRŽAJ: Smeštajni kapaciteti se nalaze na prvom i drugom spratu. Vila raspolaže dvokrevetnim (1/2), trokrevetnim (1/3) i četvorokrevetnim (1/4) studijima. Dvokrevetni studio poseduje francuski ležaj, opremljenu kuhinju, TWC, manju terasu sa pogledom na dvoriste.Trokrevetni studio ima francuski i singl lezaj, opremljenu kuhinju, TWC, i terasu sa pogledom na dvoriste. Četvorokrevetni studio ima francuski i dva singl lezaja, opremljenu kuhinju, TWC i terasu sa pogledom na ulicu U cenu su ukljuceni Sat TV i WiFi. Vila poseduje lepo uredjeno, ogradjeno dvoriste, puno zelenila i cveća. U dvoristu koje se nalazi opremljen letnjikovac sa roštiljem ( na raspolaganju gostima ), i mali park za decu sa klackalicom, ljuljaskom i toboganom.\nCene su po osobi za 10 noćenja sa uključenim autobuskim prevozom I trajektom izražene u EUR (dinarska protivvrednost) cenovnik br 1 15.11.2017\nLegenda: STD – studio; Cene su po studiju/apartmanu za 10 noćenja izražene u EUR (dinarska protivvrednost). Za smene oznacene zvezdicom cene su po osobi sa ukljucenim autobuskim prevozom cenovnik br 2 02.12.2017.\n-Deca od 0-2 godine imaju besplatan boravak i ne koriste nikakve usluge\n-Putnici koji spajaju dve smene na osnovnom lezaju i autobuskom prevozu imaju umanjenje od 35€ po osobi za drugu smenu\n– Boravisna taksa 0.5 € dnevno po std ili app uvedena od 01.01.2018. od strane grčkog ministarstva turizma. Placa se na licu mesta.\nDoplata za 1/1 iznosi 70% od cene aranzmana za 1 / 2 STD I koriste jedno sedite u autobusu.\nPlaćanje se vrši u dinarskoj protivvrednosti na dan uplate po prodajnom kursu za efektivu poslovne banke (UniCredit Bank Srbija):\n– 30 % prilikom rezervacije, ostatak najkasnije 10 dana pred polazak na put\n– čekovima građana u više rata zaključno sa 01.12.2018. (30 % prilikom rezervacije, čekovi se deponuju prilikom rezervacije), putem administrativne zabrane na lična primanja u više rata zaključno sa 01.12.2018.\n– platnim karticana: VISA, DINA, MASTER, MAESTRO, AMERICAN EXPERSS.\n-Vlasnici kreditnih kartica Banca Intesa mogu plaćati aranžmane u 6 mesečnih rata bez kamate\nSmeštaj u izabranoj vili – 10 noćenja na bazi najma studija ili apartmana prema cenovniku iz tabele, autobuski prevoz, trajekt na relaciji Keramoti – Tasos – Keramoti; usluge pratioca, usluge predstavnika.\nMeđunarodno putno zdravstveno osiguranje sa osiguranom sumom do 30.000,00 EUR, za sve putnike do 86 godina starosti, u vidu medicinske asistencije po uslovima UNIQA osiguranja (obaveštenja i uputstva u vezi sa osiguranjem sadržana su u uslovima Uniqa osiguranja, koji su Vam na raspolaganju prilikom uplate aranžmana). U slučaju zdravstvene intervencije pozvati broj 011/3636 955. Individualne troškove, usluge koje nisu predviđene programom I troškove fakultativnih izleta koji nisu sastavni deo programa utovanja I predstavljaju zaseban ugovor, koji putnik zaključuje sa organizatorom izleta – inostranom lokalnom agencijom, osiguranje od otkaza, posledica nesrećnog slučaja I gubljenja prtljaga – prema važećem cenovniku UNIQA osiguranja, boravisne takse(0,5 € dnevno po std ili app) i ostale nepomenute troškove.\nPrevoz je obezbeđen autobusima visoke turističke klase (audio/video oprema, klima uređaj). Polazak autobusa iz Beograda je dan pre početka smene u 17 časova sa sa parkinga kod bazena 25.maj – Sportsko Rekreativni Centar Milan Gale Muškarirović ( Tadeusa Koscuskog 63 ; okretnice 24 i 79). Povratak autobusa je poslednjeg dana od 18 časova po lokalnom vremenu. Minimalan broj putnika za polazak autobusa je 35. U slučaju nedovoljnog broja putnika minimalan otkazni rok je 5 dana.\nCena autobuskog prevoza za putnike koji koriste samo autobuski prevoz iznosi 70 EUR – odrasli; 60 EUR – deca od 0 – 12 godina. Doplata za polazak iz Novog Sada je 2.000,00 dinara-povratna karta , minimum 10 pax.\nJun 01, 11, 21.\nJul 01, 11, 21, 31.\nAvgust 10, 20, 30.\nSeptembar 09, 19.\nJun 12, 22.\nJul 02, 12, 22.\nAvgust 01, 11, 21, 31.\nSeptembar 10, 20,30.\nZa troskove nuznog smestaja ishrane I povratka putnika sa putovanja u mesto polaska u zemlji I inostranstvu usled insolventnosti Organizatora putovanja, obezbedjena je polisa osiguranja broj 300061084 od 25.01.2018. osiguravajuce kuce DDOR Novi Sad Za nakandu stete koja se prouzrokuje putniku neispunjenjem, delimicnim ispunjenjem ili neurednim ispunjenjem obaveza Organizatora, u skladu sa Opstim uslovima I Programom putovanja I to, polisu osiguranja broj 300061084 od 25.01.2018. osiguravajuce kompanije DDOR Novi Sad


Kako sakriti bore šminkom - Akademija\nKako sakriti bore šminkom\nKako starite, tako i koža stari i to se najviše ogleda u prirodnom opuštanju i gubitku masnoće iz lica. Linije oko očiju koje se pojavljuju su nastale zbog osmeha ali i starosnog doba. I bore se mogu sakriti ako dobro znate da koristite šminku. Uvek podjite od toga da je manje više i trudite se da ovladate jednostavnošću. Mnoge žene greše što pokušavaju da sakriju bore debelim slojem podloge i pudera. Ali ako stavite manje šminke bolje ćete sakriti vaše bore. Ukoliko na lice stavite dosta podloge, to će vam dodatno istaći bore što svakako ne želite. Umesto podloge, nanesite hiratantnu kremu. Tonirane kreme po svojoj teksturi imaju blažu pokrivenost i na taj način vam se neće uvući u bore. Šminka ima veoma važnu ulogu u vizuelnom prikrivanju bora te tako uvek imajte neku senku na očima. Kada šminkom istknete oči onda će one doći do izražaja.\nKako sakriti bore šminkom i zbog čega se javljaju?\nBore se javljaju i kao posledica ne kvalitetne nege. Briga o koži mora da ima svoj kontinuitet kako bi bila u odličnom stanju. Koža koja je uvek negovana, mnogo bolje upija svaki preparat koji nanesete prema tipu vaše kože. Pored čišćenja i hidriranja vašeg lice svake večeri, trebalo bi jednom nedeljno da radite piling lica. Trebalo bi i da povratite svojstva koja je vaša koža izgubila sa antioksidansima, kao što je krema sa vitaminom C ili sa vitaminskim serumima. Preporučuju se i proizvodi sa vitaminom A kao nezamenljive u borbi sa borama. Mnogi eksperti se slažu da će ti proizvodi podmladiti vašu kožu.\nKako sakriti bore šminkom i koji još načini postoje?\nAko preterate sa šminkom, ona vas može učiniti starijom. Umesto jakog ajlajnera ka kapcima i na unutrašnjem delu oka, koristite svetlije nijanse. Kada korigujete šminku, trudite se da korigujete i nanošenje pudera. Umesto stavljanja pudera na celo lice, stavite samo na nos i bradu. Čak i frizurom možete prikriti bore na čelu, puštanjem šiški koje trebaju biti prilagodjene obliku vašeg lica. Jer ako preterate sa dužinom, lice vam se može vizuelno smanjiti.\nSigurno ste čuli za korektore koji u šminkanju imaju veliku ulogu. Korišćenjem samo jačeg korektora uspećete da prekrijete bore.\nIluminatori sadrže sličnu formulu kao korektori, i za par nijansi su svetliji od vaše kože. Nanesite nekoliko tačaka na delove lica koje želite da podignete i zatim ih utapkajte. Pogledajte se i videćete kako izgledate nekoliko godina mlađe.\nVećina ljudi koja je bila na našim tretmanima uspela je da se reši bora a ako želite da i Vi imate lice bez bora to možete OVDE\nPogledajte kako izgleda šminka 60 - ih godina\nPogledajte kako izgleda šminka za veče


Divergencija i Rotor\npojam definicije osobine\nsaveSave Divergencija i Rotor For Later\n1 2 Uvod ...................................................................................................................................2 Gradijent .............................................................................................................................3 2.1 2.2 2.3 2.4 3 3.1 3.2 3.3 3.4 4 5 6 4.1 Skalarno polje ...............................................................................................................3 Izvod skalarnog polja po pravcu i gradijent ...................................................................4 Gradijent u krivolinijskim koordinatama .......................................................................7 Vektor gradijenta kao normala na povr ........................................................................9 Vektorsko polje ........................................................................................................... 10 Protok vektorskog polja .............................................................................................. 11 Divergencija................................................................................................................ 12 Divergencija gradijenta.Laplasijan. Gausova teorema ................................................. 13 Klasifikacija vektorskih polja ...................................................................................... 17\nDivergencija ...................................................................................................................... 10\nRotor ................................................................................................................................. 15 Primeri .............................................................................................................................. 18 Literatura........................................................................................................................... 22\nO vektorima se prvi put govori u delima holandskog fiziara Simona Stevina oko 1600 -te godine. On je dao princip paralelograma sila, pa je fizike veliine predstavljao usmerenim duima. Mehanika, i to njen deo statika, je prva nauka u kojoj je ponikao vektor, a sila je bila konkretni obrazac vektorske veliine. Razvojem mehanike fiziari su dolazili do otkria i zakljuaka, koji su u sebi sadravali odnose izmeu vektorskih veliina. Iako izraavani na razne, ponekad i vrlo komplikovane naine, zakoni mehanike su se odnosili na usmerene fizike veliine kako u statici, tako u kinematici i dinamici. Tako 100 godina posle Stevinovog dela drugi Newton-ov zakon izmeu ostalog pokazuje da su ubrzanje i sila uvek jednako usmereni. Fiziari i matematiari su pronali mnogo vanih odnosa meu vektorima i ne govorei o vektorima. Prirodnost, praktinost i kratkoa, pa i elegantnost vektorskog izlaganja i raunanja, obara svaki prigovor. Tako teorija vektora poslednjih decenija predstavlja najelegantniji metod prikazivanja i prouavanja u fizici. Dananji fiziar, inenjer i matematiar ne moe biti na savremenom nivou nauke i svoga poziva, ako ne poznaje osnovne stavove iz teorije vektora i njihovu primenu. U ovom radu govorimo o skalarnom polju vektora, izvodu vektora po pravcu, gradijentu, divergenciji i rotoru. Iz elementarne fizike poznato je da se neke fizike veliine mogu prikazivati jednim jedinim brojem, kao na primer vreme, temperature, masa, zapremina itd. Razliite su fizike veliine ali se svaka od njih moe prikazati brojem odgovarajuih jedinica. Odgovarajui brojevi odreenih jedinica ne zahtevaju nove dopunske komponente za karakterisanje veliine koju prikazuju. Oni se mogu smatrati kao na nekoj skali, dovoljna je samo njihova vrednost. Takve fizike veliine, koje se mogu prikazivati jednim brojem, nazivaju se skalarne veliine ili skalari.Broj koji takvu veliinu kvantitativno prikazuje naziva se brojna vrednost skalarne veliine. U fizici su vrlo vane i veliine koje se ne mogu uspeno prikazati jednim brojem. Kao primer uzmimo kretanje jednog tela pod uticajem drugog tela. Jedna od mera za takvo uzajamno dejstvo je sila. Na neko telo moe delovati vea ili manja sila, dakle govorimo o intenzitetu sile. Ali, odmah se postavlja pitanje u kom pravcu deluje ta sila, pa je pravac druga karakteristika takve fizike veliine. No pravac ima dva smera, pa je za dalje karakteristine veliine potreban i smer. Odmah se uoava da su takve veliine orijentisane i nazivaju se vektorske veliine ili vektori. Prema tome, karakteristike vektora su: Intezitet Pravac Smer U praksi je esto potrebno takama trodimenzionalnog prostora pridruiti neku brojnu vrednost. To pridruivanje ne treba da zavisi od izbora koordinatnog sistema ili naina zada vanja objekta. Preslikavanje koje takama prostora pridruuje temperature u datoj taki je primer za tu vrstu preslikavanja. Tada, u svakoj taki u sobi, gradijent u toj taki pokazae smer u kojem temperature raste najbre. Intenzitet gradijenta e odrediti koliko se brzo temperature poveava u tom pravcu. 2\n2.1 Skalarno polje\nProstor u ijoj je svakoj taki M definisana funkcija U(x,y,z) = U(M) = U( r ) ( r je vektor poloaja take M) zovemo skalarno polje. Pod ekviskalarnom povrinom podrazumevamo geometrijsko mesto taaka u kojima funkcija ima istu vrednost:\nU ( x, y, z ) U 0 const\nJednaina (1) predstavlja u stvari jednainu ekviskalarne povri.\nPosmatrajmo promenu skalarnog polja U(x,y,z) u pravcu l definisanom jedininim vektorom lo sa komponentama, tj. koordinatama cos , cos , cos , gde su, kao to znamo, , i uglovi koji pravac zaklapa sa x,y i z osom (pozitivan smer) respektivno (Sl.1)\nl0 cos i cos j cos k\nSl.1 Pravac u kome se posmatra promena skalarnog polja u(x,y,z)\n2.2 Izvod skalarnog polja po pravcu i gradijent\nPod izvodom skalarnog polja u(x,y,z) u pravcu l podrazumevamo :\nU l lim\nU ( M1 ) U ( M ) 0 l\ni on se moe interpretirati kao brzina promene polja u taki M u pravcu l. Da se podsetimo da je prirataj funkcije U , kada l 0 je infinitezimala istog reda kao totalni diferencijalfunkcije dU, odnosno\nU dU O( l )\nO( l ) 0 l\nZnai da kada l tei nuli priblino istom brzinom tei nuli i prirataj U i totalni diferencijal dU, to znai da njihova razlika O( ) tei bre nuli (infinitezimala vieg reda u odnosu na l). Nakon unoenja (3) u (2)\nU l u x x l u y y l u z z l O( l ) l\nx l cos , y l cos , z l cos\nonda je izvod u smeru l ( , , ) :\nU l U cos x U cos y U cos z gradU l0 U l0\ngde je l0\nk cos .\nU , x\nDa se podsetimo da se vektor sa koordinatama, polja:\ngrad U U i x U j y U k x U\nU naziva gradijent skalarnog z\nHamiltonov operator ili nabla operator i predstavlja simboliki vektor:\nkoji ima istovremeno osobine vektora i operatora diferenciranja . Izraz na desnoj strani jednaine (5) oigledno predstavlja skalarni proizvod vektora gradU sa jedininim vektorom pravca l0 , pa konano za izvod polja po pravcu l moemo da piemo:\nU l gradU l0\nNaveemo sledee osobine gradijenta: 1. gradC = 0 (C = const) 2. grad(C U) = (C U) = C U = C gradU 3. grad(U+V) = (U+V) = U+ V = gradU+ gradV 4. grad(UV) = (UV) = U V+V U = UgradV+ VgradU\nkoje mogu jednostavno da se izvedu uz pomo operatora\nPoto je promena skalarnog polja po ekviskalarnoj povrini jednaka nuli, jasno je da e izvod polja u pravcu tangente na ekviskalarnu povrinu (bilo koji pravac koji lei u tangentnoj ravni) biti jednak nuli:\nU t gradU t0 0\nUz pomo (8) i (13) moemo da zakljuimo da gradU ima, pravac normale na ekviskalarnu povrinu i to je pravac u kome u(x,y,z) najbre menja, smer u kome skalarno polje raste. Intenzitet koji je jednak maksimalnoj brzini promene polja u taki M:\ngradU U l U n\nse skalarno polje\nZaista, iz (13) sledi:\npa je gradU kolinearan sa vektorom normale na ekviskalarnu povr.\nS obzirom da izvod po pravcu predstavlja skalarni proizvod (8):\nU l gradU cos(gradU , l0 )\non e imati najveu apsolutnu vrednost u pravcu gradijenta jer je tada:\ncos(gradU , l0 )\na to je pravac normale na ekviskalarnu povr. Pri tom, u smeru gradijenta,\ncos(gradU , l0 ) 1 ,\nU ima pozitivnu vrednost to znai da polje u tom smeru raste. l\ngradU U = U4 - U3 = U3 - U2 = U2 - U1 > 0 U3 U4\nU2 U1 Sl.2 Ekviskalarne povri U(x,y,z) = Ui i gradijenti Pri U = const, manje rastojanje izmeu ekviskalarnih povri ukazuje na bru promenu polja uporedi duine vektora na slici.\n2.3 Gradijent u krivolinijskim koordinatama\nDva najee koriena koordinatna sistema pored Dekatrovog ( x,y,z) su cilindrini (r, ,z). i sferni (r, , ) koordinatni sistem (Sl.3,4)\nx y z r cos r sin z\nSl.3 Cilindrine koordinate\nx r sin cos y r sin sin z r cos\nSl.4 Sferne coordinate\nTo su krivolinijski koordinatni sistemi jer je bar jedna od koordinatnih linija (du neke koordinatne linije menja se samo jedna od tri koordinate) kriva linija. Tako u cilindrinom koordinatnom sistemu koordinatne linije r i z su prave, ali -koordinatna linija prestavlja krunicu paralelnu x0y ravni sa centrom koji lei na z osi (Sl.711.a). Dok r-linija sfernog koordinatnog sistema prava, i -linije su krunice (Sl.7.11b). U svakoj taki se mogu zamisliti jedinini vektori-ortovi koordinatnih linija koji imaju pravac tangente na liniju, a smer im ukazuje na smer u kome koordinata raste. Za sva tri koordinatna sistema je zajedniko da su ortovi meusobno ortogonalni. Ako jedinine vektore koordinatnih linija u cilindrinom sistemu oznaimo sa er , e i ez (Sl.3) a u sfernom sa sa er , e i e (Sl.4) gradU u krivolinijskim koordinatama je: cilindrine koordinate:\n1 U e r\nU e z z\nsferne koordinate: U gradU e r r\nNapomena: Napomena Gradijent se, tako e, moe koristiti da se izmeri kako se skalarno polje menja u drugim smerovima (a ne samo u pravcu najve e promene) kori enjem skalarnog proizvoda vektora. Zamislimo brdo sa najve im nagibom od 40%. Ako put ide ravno uzbrdo, tada je najstrmiji nagib, tako e, 40%. Ako, me utim, put ide oko brda sa uglom u smeru uspona (vektor gradijenta), t ada e imati manji nagib. Na primer, ako je ugao izme u puta u pravcu uspona, projektovan na horizontalnu ravan, 60, tada e najstrmiji nagib, koji se protee du puta, biti 20%, to se dobilo iz proizvoda 40% puta kosinus od 60.\nSl.5 Skalarno polje prikazano je crnim i belim podrujem, s tim da crna odgovara njegovim veim vrednostima, a njegov odgovarajui gradijent je predstavljen plavim strelicama.\n2.4 Vektor gradijenta kao normala na povr\nNeka je S: F ( x , y , z ) k jednaina povri S (Slika 5a). Uoimo krivu C koja lei na povri S i na krivoj taku P( x0 , y0 , z0 Neka je data parametrizacija krive C,\nr (t) ( x(t ), y(t), z(t )) ,\nKako je C S , imamo da vai F ( x(t ), y(t), z(t )) k.\n(x0 , y0 , z0 )\nr (t 0) .\nPod pretpostavkom da su sve funkcije diferencijabilne dobijamo da je Fx(( x(t ), y(t), z(t)) x '(t) Fy (( x(t), y(t), z(t)) y '(t) Fz (( x(t), y(t), z(t)) z '(t ) 0,\nF ( x (t ), y ( t ), z ( t )) r ( t )\nodakle vidimo da je vektor gradijenta funkcije normalan na tangentni vektor na krivu C S , r .\nSlika 6: Vektor gradijenta kao normala na krivu C koja lei na povri S\nKako je C bila proizvoljna kriva povri S, moemo da zakljuimo da je vektor gradijenta normalan na svaku krivu koja lei na povri S (slika 6) i prolazi kroz taku P, odnosno na tangentnu ravan u taki P (slika 7). n (Fx , Fy , Fz ) - normala u taki P na povr S\nSlika 7: Vektor gradijenta kao normala na tangentnu ravan\nSlika 8: Vektor gradijenta kao normala na povr\n3.1 Vektorsko polje\nProstor u ijoj je svakoj taki definisana vektorska funkcija V (r ) nazivamo vektorskim poljem. Za vektorsko polje moemo da piemo: V ( x, y, z ) V (r ) Vx ( x, y, z ) i Vy ( x, y, z ) j Vz ( x, y, z ) k\nVx,Vy,Vz - Dekartove koordinate vektora V\nr -vektor poloaja take\n3.2 Protok vektorskog polja\nPod protokom vektora V kroz povrinu S podrazumevamo povrinski integral:\ndS - vektorizovan element povri (Sl.7.11)\ndS dS n0 n0 - jedinini vektor normale na povr S\nAko je vektor V vektor brzine strujanja nekog fluida, w , tada protok vektora w kroz neku povr S predstavlja zapreminski protok fluida kroz posmatranu povr. Zaista, posmatrajmo protok vektora w kroz elementarnu povr dS (Sl.10).\nSl.10 Protok fluida kroz element povri dS Koliina fluida dF koja protie kroz infinitezimalnu povrinu dS jednaka je onoj koja protie kroz infinitezimalnu povrinu dS koja je normalna na vektor brzine w i predstavlja projekciju povri dS na povr normalnu na vektor w , pa imamo: 11\nKako je dS '\nw dS '\ndS cos (vidi Sl.10), to je:\nw dS cos w dS cos( w, dS ) w dS\npa je ukupan zapreminski protok kroz povr S:\nw dS ( m3 / s)\nPod divergencijom vektorskog polja V ( x , y , z ) podrazumeva se skalar:\ndivV Vx x Vy y Vz z V\nMoe se pokazati da divV predstavlja tzv. zapreminski izvod:\nV dS lim\nprotok polja V kroz zatvorenu povr S koju ograniava zapremina V. Ako je u pitanju\nvektorsko polje brzina tada je:\n0 za neto isticanje kroz povrs S 0 za neto uticanje kroz povrs S\nZnak protoka je rezultat dogovora da se normalan jedinian vektor povri n0 usmerava prema spoljnoj strani povri. Tako e u onim delovima povri gde fluid istie, ugao izmeu dS i w biti otar a skalarni proizvod pozitivan. Tamo gde fluid utie, ugao izmeu dS i w bie tup, a w dS negativno.\nHidrodinamika interpretacija divergencije je: div w predstavlja jainu ili izdanost takastog izvora (vidi jedn.20)\nOsobine divergencije su: C 0 ( C konstantan vektor) 1. divC ( CV ) C V CdivV 2. div( CV ) (V1 V2 ) V1 V2 divV1 divV2 3. div(V1 V2 ) (U V ) U V V U UdivV VgradU 4. div(U V )\nDivergencija u krivolinijskim koordinatama : cilindrine koordinate:\ndivV 1 ( rVr ) r r 1 V r Vz z\n1 ( r 2 Vr ) r2 r\n(sin V )\n3.4 Divergencija gradijenta.Laplasijan. Gausova teorema\nPoto gradU formira jedno vektorsko polje zanimljivo je nai njegovu divergenciju,\noperator delta ili Laplasijan - Laplasov operator:\nDiveregencija gradijenta u krivolinijskim koordinatama: cilindrine koordinate:\n1 U r r r r\nU 1 2 r sin 2\nsferne koordinate: U\n1 U r2 2 r r r\nKonano navodimo Gausovu teoremu:\nkoja se direktno izvodi iz (7.27) i mo e se razumeti na bazi hidrodinamike interpretacije protoka vektora i divergencije. Umeteorologiji nas esto zanima divergencija vetra\nv , pogotovo horizontalna divergencija:\ngde su u i v horizontalne komponente vektora vetra u x i y smeru. Horizontalna divergencija vetra fiziki znai razilaenje vazdunih struja zbog kojih na tom mestu dolazi do manjka mase. Zbog zakona ouvanja mase taj manjak se mora nadoknaditi vertikalnim strujanjem. Pri horizontalnoj konvergenciji dolazi do nagomilavanja mase vazduha te takoe razvijaju kompenzacijska vertikalna strujanja(vidi sliku).\nHorizontalna divergencija i konvergencija ilustrovane su na primeru strujanja u anticiklonu i ciklonu. Zbog nagomilavanja vazduha tu se razvijaju uzlazna strujanja. U anticiklonu (desno) vazduh pri tlu divergira te se nedostatak mase kompenzuje razvojem silaznih strujanja. U oba sluaja vertikalna strujanja posledica su zakona ouvanja mase. Iz istog razloga vazduh pri tlu izlazi iz anticiklone i struji prema susednoj cikloni, dok u visini struji od ciklone prema anticikloni. 14\nVideli smo da divergencija od vektorskog polja dovodi do skalarnog polja. Sada emo videti kako druga takoe vana diferencijalna operacija od jednog vektorskog polja dovodi do drugog vektorskog polja, a ta operacija se naziva rotor. U vektorskoj analizi, rotor je vektorski operator koji pokazuje uestalost rotacije vektorskog polja, odnosno, pravac ose rotacije i intenzitet rotacije. Moe se opisati i kao gustina cirkulacije (termini rotacija i cirkulacija su korieni kao objanjenje osobina vektorske funkcije pozicije, uprkos njihovoj moguoj promenljivosti u vremenu). Vektorsko polje koje ima rotor jednak nuli naziva se nevrtlono vektorsko polje.\nRotor vektorske veliine A definie se relacijom :\n1 rotA lim dS A v 0 v S\nA u Iz ove definicije se moe zakljuiti da je rot A , mera onih izvora vektora posmatranoj taki koji stvaraju vrtlonu komponentu vektora A .\nIzraz za rotor u Dekartovom sistemu je:\nrotA l x A ly x A lz y A z\nili pomou determinante:\ni x Ax\nk z Az\nto se pomou nabla operatora moe napisati u obliku:\nIz jednaina gradijenta, divergencije i rotora, moe se doi do zakljuka da je mogue definisati generalisani operator nabla.\n1 dS 0 v S\na gradijent, divergenciju i rotor obeleavati sa na Dekartov pravougli koordinatni system.\nA , ne ograniavajui se pri tome\nFizika interpretacija: Posmatramo vektor polja konture S.\ni uvodimo cirkulaciju vektora A du\nAko u polju postoje zatvorene linije sila,onda je < 0 ili > 0, ali sigurno razliito od nule. (moe S da zahvati jednu ili vie linija sila ali se nee potirati!) Obino vai i obrnuto, smatramo da vai za sva polja od interesa za fiziku: ako je 0, onda u polju postoje zatvorene linije sile.\nSl. 12 Zakljuak: projekcija rotora nekog vektora u datoj taki na dati pravac predstavlja cirkulaciju vektora du ma koje male konture oko te take u ravni normalnoj na pravac, obraunatu po jedinici obuhvadene povrine. Ako je u nekoj taki rot 0 i biramo za povr takvu da se neka normala poklapa sa pravcem rot , cirkulacija du te konture bide maksimalna (jer je najveda vrednost projekcije). To znai da se kontura poklapa sa vektorskom linijom. Prema tome, oko take sa rot 0 postoje zatvorene vektorske linije koje obavijaju pravac rotora u tim takama (pravilo desne ruke).\n4.1 Klasifikacija vektorskih polja\nVektorsko polje u ijim je svim takama rot v=0, div v bezvrtlono ili laminarno. Vektorsko polje u ijim je svim takama rot v 0, zove se potencijalno ili\n0, div v = 0, zove se vrtlono ili solenoidno.\nVektorsko polje u ijim je svim takama rot v=0, div v = 0, zove se Laplasovo polje\n. Vektorsko polje u ijim je svim takama rot v\n0, div v\n0, zove se sloeno polje.\n1. Izraunati gradijent funkcije f ( x, z ) 4 x 2 3xy y 2 u taki (3,5).\nReenje: Prema definiciji gradijenta imamo gradf ( x, y )\n(8 x 3 y )i (2 y 3x) j\nZamena x=3 i y=5 daje za ovaj sluaj gradf ( x, y) 9i\n2. Odredi taku u kojoj je gradijent polja z ln( x\n1 16 ) jednak i . y 9j\ny i xy 1\n1 y ( xy 1)\ny 1 ; xy 1\nIz prve jednaine sledi\na kada uvrstimo ovo u drugu jednainu, dobijamo:\n16 pa je y1, 2 9\n3 . Na kraju dobijamo da je x1 4\n1 i x2 3\nTraene take su: T1 (\n1 3 , ) 3 4\n7 3 T2 ( , ) . 3 4\n3. Odrediti divergenciju i rotor sledeih polja\nzk z 2 )i ( x 2\nz 2 ) j (x2\ny 2 )k\ngrad ( x 2\nReenje: Prema difiniciji divergencije i rotora imamo vy vx vz 1 1 1 3 a) div v x y z i j k i j k z z y x rot v i j k x y z x y z y z x z vx v y vz x y z Dobili smo da je div v 3, rot v 0 , pa je dato polje potencijalno.\nb) Postupajui kao u predhodnom primeru pod a) dobijamo vy vx vz div v 0 0 0 0 x y z i j k i j k rot v 2( y z )i 2( z x) j 2( x x y z x y z 2 2 2 2 2 vx v y vz y z x z y x2 Imamo da je div v 0, rot v 0 odnosno da je polje vrtlono.\nc) Prvo pomou definicije gradijenta odreejemo dato polje v\n2 xi 2 yj 2 zk .\nvx x i\nvy y j\n2 2 2 6,\nk z z 0\n4. Izraunati divergenciju jaine elektrinog polja prouzrokovanog takastom koliinom\nelektriciteta. Reenje: a) Vektorsko reenje.\nq r r3 gde je q data koliina kapaciteta elektriciteta, r vektor polozaja neke take polja, a koji se rauna od toga tela do take , k elektrina konstanta sredine, koja se pri usvajanju elektrinog sistema uzima konvencionalno kao jedinica za vakum. Imamo da je 1 q q 1 3kq divE div(k 3 r ) k 3 divr kqr grad 3 3kqr 5 r 0 3 r r r r r b) Analitiko reavanje.\nPoznato je da je jednaina polja\nUzmimo koordinatni sistem tako da naelektrisano telo ( koliina elektriciteta, tovar, optereenje) nalazi u koordinatnom poetku. Koordinatne take u kojoj se divergencija trazi oznaimo uopte x, y, z. Onda se veliine komponente ( koordinate) vektora E: x y z E x kq 3 , E y kq 3 , E z kq 3 , r r r A rastojanje posmatrane take od koliine elektriciteta ( intenzitet vektora polozaja):\nkq( 1 r3\n3x 2 ) r5\nDalje je Analogno se dobija\nx r ) r4 x\n3y2 Ez ), 5 r z\n3z 2 ). r5\nPrema tome je\ndivE 0 . Dobijeni rezultat vai za sve take, osim za taku u kojoj se nalazi koliina elektriciteta q, jer tada r 0 , pa vektor E nema smisla za tu taku.\n5. Izraunaemo rotor elektrinog polja prouzrokovanog takastim naelektrisanjem.\nReenje: a) Vektorsko reavanje Poznato je da je\nE k q r. r3\nq kq kq 3kq r rotE rotk 3 r rotr r grad 3 r. r r3 r r4 r Kako je vektorski proizvod proizvod dva vektora jednak nuli, bie rotE 0 . b) Analitiko reavanje.\nPrema definiciji dobija se\nKako je E\nq r , odnosno E x r3\nx , Ey r3\ny , Ez r3\nz , bie r3\ni rotE x Ex\nj y Ey\nk z Ez\nEy Ez 3kqyz 3kqyz x y z r5 r5 Takoe su jednake nuli i ostale dve komponente, te je rotE 0 . rotE\n6. Za dato polje U\nReenje: Raunamo prema formuli\n3x 2 y 3xy 2\n1 izraunaj izvod u taki T1 (1,3) prema taki\nl T1T2 (6 3)i (5 1) j 3i 4 j 3 4 l0 i j 5 6 16 5 gradU (3x 2 6 xy 3 y 2 )i ( 3x 2 6 xy ) j a u T1 (1,3) : gradUT1 12i 9 j 36 36 U 3 4 i j 12i 9 j 0 5 5 5 5 l0\nU l0 gradU . l0 3i 4 j\n D. Kuzmanovi, A. Sedmak, I. Obradovi , D. Nikoli, Matematika fizika, Rudarsko-geoloki fakultet, Beograd 2003  M. Ivanovi, Vektorska analiza, Nauna Knjiga, Beograd 1971  B. Apsen, Rijeeni zadaci vie matematik 3, Tehnika Knjiga, Zagreb 1980  Internet..


Automatsko čuvanje se omogućava kada se datoteka skladišti na OneDrive, OneDrive za posao ili školu ili SharePoint u sistemu Microsoft 365. One automatski čuvaju promene korisnika u oblaku dok rade. Ako druge osobe rade na istoj datoteci, Automatsko čuvanje omogućava da vide promene u nekoliko sekundi. Bez omogućenog automatskog čuvanja, korisnici koji istovremeno sarađuju sa istim dokumentom neće moći da se vide u realnom vremenu i umesto toga će nastaviti da vide ispravke koje su dostupne kada druge promene naprave.\nPočevši od postojeće datoteke, uređivanja, a zatim se čuva kopija u novoj datoteci -svako ko počne od prethodne datoteke (na primer izveštaj o profitu od prošle иetvrtine), uređuje, a zatim čuva kopiju da biste započeli izveštaj o zaradi ovog četvrt ako je Automatsko čuvanje uključeno. Preporučujemo da svi rade čuvanje kopije pre nego što izvrše promene i čak dodaju podsetnik u proizvodu kada se ovo dogodi. Ako korisnik izvrši slučajne promene, trebalo bi da koriste funkciju " Istorija verzija " za vraćanje originalnog dokumenta.\nIzvršavanje "hipotetičke" ili "Šta-ako" promeni u datoteku – svako ko otvori datoteku i uradi neku hipotetičku analizu (kao što je predvidanje uticaja tržišnih promena u budžetu) sa željom da se datoteka zatvori bez čuvanja, to će nenamerno sačuvati promene u datoteci dok je Automatsko čuvanje uključena. Preporučujemo da isključite Automatsko čuvanje prilikom izvršavanja hipotetičke analize i da ga ponovo uključite kada je korisnik spreman za ponovno čuvanje.\nKontrolne table i prikaz datoteka sa vrstama/filterima u programu Excel – svako ko sortira ili filtrira kontrolnu tablu dok je Automatsko čuvanje uključena, uticaće na prikaz svih drugih osoba u datoteci. Ako datoteka treba da bude instrument-tabla ili da je koristi više osoba sa vrstama i filterima, preporučujemo da podesite preporučuje se da se preporučuje samo za čitanje na toj datoteci pomoću datoteke > informacije > zaštitite radnu svesku > uvek otvori samo za čitanje, tako da gledaoci ne čuvaju svoje promene, osim ako izričito ne odaberu da uređuju datoteku.\nVlasnik datoteke može da je podesi da se uvek otvori samo za čitanje da bi sprečio slučajno uređivanje. To možete da uradite tako što ćete postaviti datoteku tako da se otvara u preporučuje se samo za čitanje (datoteka > informacija >zaštitite dokument/ radna sveska/ prezentacija >uvek otvori u okviru samo za čitanje) ili tako što ćete deliti datoteku bez Share dozvoljavanja drugima da uređuju> (>osobe sa vezom ) Allow Editing .\nMeđutim, preporučujemo da korisnici mogu da podstaknu korisnike da sačuvaju datoteke u OneDrive, OneDrive za posao ili školu ili SharePoint u sistemu Microsoft 365 da bi omogućili automatsko čuvanje i izbegli gubitak podataka. Možete da podstaknete usvajanje OneDrive, OneDrive za posao ili školu ili SharePoint u sistemu Microsoft 365 kroz obrazovanje korisnika i tako što ćete uraditi premeštanje poznate fascikle, koje automatski sinhronizuje ključne fascikle u oblaku. To im omogućava da pristupe datotekama bilo gde i da ne brinu o gubitku važnih podataka.


Despotiko apartments & suites hotel 3* Sitonija leto 2020 Sitonija hoteli 3* Sitonija Halkidiki - Agencija Travelland travelend travellend travel lend\nSitonija hoteli 3* > Despotiko apartments & suites hotel 3* Sitonija leto 2020\nLOKACIJA : Hotel se nalazi na plaži Tristinika, plaža u Grčkoj. Kompleks se sastoji od 3 niže zgrade i prostire se na površini od 15.000m². Najbliže naselje je Porto Kouf na 5 km udaljenosti.\nSADRZAJ : WI-FI u opstim delovima hotela, nekoliko barova: beach bar, pool bar, snack bar, sala za doručak, restoran, bašta na krovu hotela, taverna, bazen, bilijar, igralište za decu, bioskop, stoni tenis, masaža, hotelski vrt. Mini market u sklopu hotela, suvenirnica u sklopu hotela, ležaljke i suncobrani kraj bazena besplatno.\nUSLUGA : usluga u hotelu je polupansion. Usluga počinje večerom i završava se doručkom.\nSOBE : Svaka soba ima: kupatilo (kada ili tuš kabina), fen, klimu, krevetac (na zahtev), balkon ili terasu, mini frižider, mini kuhinju (sve sobe osim 4 premium suite sobe), sat. TV. Posebno se plaća prema hotelskim pravilima: telefon, sef, Wi Fi.\nBaby apartmman(25 m2)- nalaze se u prizemlju i imaju direktan izlaz na baštu,sastoje se iz spavaće sobe sa 2 standardna ili francuskim ležajem i odvojenog kuhinjskog dela\nDelux apartman u prizelju -Nalazi se na prizemlju, direktan pristup vrtu, spavaća soba sa francuskim ležajem i soba sa 2 odvojena ležaja.\nJunior Suite Urban- Dnevna soba i francuski ležaj. Urbani stil.\nJunior Suite Colonial- Dnevna soba i francuski ležaj. Kolonijalni stil.\nJunior Suite Minimal-Dnevni boravak i francuski ležaj. Minimalistički stil.\nSuite- Direktan pristup vrtu, pogled na more, francuski ležaj, bademantili i papuče, kupati\nDelux apartman (30 m2)-nalaze se na 1. ili 2. spratu i imaju balkon ili terasu, max 2 - 4 osobe; sastoje se iz spavaće sobe sa francuskim ležajem i dnevnog boravka sa sofom na rasklapanje, mini trpezarijom i mini kuhinjom; spavaća i dnevna soba su odvojene vratima\nDelux zeleni apartman (30 m2)-nalaze se u prizemlju - imaju verandu sa direktnim izlazom na baštu; max 2 - 4 osobe; sastoje se iz spavaće sobe sa francuskim ležajem i dnevnog boravka sa sofom, pomoćnim ležajem, mini trpezarijom i mini kuhinjom - spavaća i dnevna soba su odvojene vratima\nSuperior apartment (30 m2 ) nalaze se u prizemlju - imaju verandu sa direktnim izlazom na baštu ili na 1.spratu -imaju balkon ili terasu; max 2 - 4 osobe; sastoje se iz spavaće sobe sa francuskim ležajem i dnevnog boravka sa sofom i mini kuhinjom - spavaća i dnevna soba nisu odvojene vratima već malim predsobljem\nPorodicni suite u potkrovlju(40 m2) max 2 - 5 osoba; imaju dva nivoa - na donjem nivou se nalaze 2 standardna ili francuski ležaj, mini kuhinja i mini trpezarija, a na galeriji se nalaze još 2 standardna ili francuski ležaj\nBungalov (60 m2 )zasebne prizemne kućice koje imaju verandu sa direktnim izlazom na baštu; max 2 - 5 osoba; sastoje se iz 2 spavaće sobe: u jednoj su 2 standardna, a u drugoj francuski ležaj, dnevne sobe - kamin i sofa i kuhinja sa trpezarijom; sobe su odvojene vratima\nm2; max 2 osobe, jedinstveni dizajn i nameštaj, francuski ležaj, prostrana terasa, direktan pristup mini Wellness-u).\nDODATNE USLUGE : dozvoljeni kucni ljubimci, ležaljke i suncobrani se naplaćuju prema pravilima hotela, pogodno za lica sa invaliditetom.\nPAŽNJA : Kreditna kartica je obavezna prilikom prijavljivanja u hotel. Hotel ne naplaćuje ništa sa kartice izuzev ako je načinjena neka šteta ili lom inventara.\nGrand ECO-friendly suite\n***Ležaljke i suncobran na plaži su gratis uz 1 piće po osobi (kafa, sok, voda...). WiFi je gratis. Dečiji krevetac na upit\n***Prilikom dolaska obavezna je kreditna kartica (u slučaju oštećenja itd...).\nAko gost ne poseduje kreditnu karticu, potrebno je da se informiše na recepciji radi depozita u EUR.\n*** Za rezervacije koje se realizuju tokom trajanja popusta za rane uplate, storno troškovi su 100%!


Enterijer 29.09.2014. - 21:58h Autor: lisa.rs\nDom može da bude čist i uredan, a vaše lične ili kućne stvari očuvane ukoliko samo malo povedete računa o njima, prenosi Lisa.rs.\nPredstavljamo vam pet stvari na koje treba da obratite pažnju.\nNema potrebe da nakon jednog tuširanja vaš peškir odmah završi u korpi za prljav veš. Ako pažljivo raširite peškir da se osuši posle korišćenja i ako koristite posebne peškire za ruke, lice, kao i mali za noge, velike peškire za tuširanje možete koristiti više puta. Tako štedite deterdžent, vodu, energiju, a i same peškire!\nOVDE saznajte male, ali korisne tajne velikih domaćica.\nTeksas je odličan materijal koji, kao što ste primetili, nije lako isprljati kao što je to slučaj sa tanjim pamučnim platnom. Zato nema potrebe nakon jednog pranja one završe u mašini za veš. Ukoliko često perete svoj omiljeni par džinsa vrlo brzo možete da ostanete bez njih, jer će izblediti i pocepaće se.\nOVDE saznajte zašto direktor Levisa nije oprao svoje farmerke godinu dana!\nZidove kupatila najčešće upropasti buđ, a da biste to izbegli, potrudite se da obrišete vodu sa pločica u tuš kabini, kao i sa vrata kupatila ako se na njima kondezuje voda. Možete nabaviti mali čistač kakvog koristite za prozore u automobilu i da samo u tri poteza očistite stakla i pločice u kupatilu. Ukoliko imate prozor, obavezno provetrite kupatilo posle tuširanja ili uključite ventilator.\nŠta da radite da sprečite buđ saznajte OVDE.\nKako da sami napravite pastu za ribanje rerne pročitajte OVDE.\nA koje su navike ljudi koji ne moraju da sređuju kuću baš svaki dan saznajte OVDE.\nDomKućaČišćenje kućeČistoćaČista kuća


Nezamislivo je kako je korona virus stavio nebo nad Evropom "pod katanac" - Telegraf.rs\n31/03/20 | 00:40 ≫ 00:29\nViše od 775.000 širom sveta zaraženo je korona virusom, dok je preko 37.000 umrlo\n31. mart 2020 | 07:43\nSve unsprijed osmisljeno i kad je trebalo, pusteno u opticaj. Prokletnici.\n31. mart 2020 | 04:09\nАнтихристова проба! Само,Господ ће га дахом Својим уништити! Читајте мало Отровење Јованово(Апокалипсу)и упоредите,сад имате времена.


Tojota traži bolje performanse na makadamu\nTojota Gazo Rejsing tim se nada da je uspeo da poboljšaju svoj automobil, što se tiče šljunkovite podlove za naredni reli u Argentini. Nakon dobrog početka sezone i pobede u Švedskoj, Jari Mati Latvala i Juho Haninen su imali problematično šesto i sedmo mesto na reliju u Meksiku, prošlog meseca, na debiju Tojote na šljunku. Od tada, oba vozača su učestvovala u testu na Sardiniji, na putevima koji su bili sa više tipova šljunka, slično onima koji se nalaze u Argentini.\nŠef tima Tomi Makinen, trostruki pobednik (sa Micubišijem 1996, 1997. i 1998. godine) na reliju u Argentini je izjavio: "Naučili smo mnogo korisnih stvari, posebno iz Meksika, koji će biti korisne za Argentinu. Mi poboljšavamo automobil posle svakog relija, tako da je naš cilj da vidimo još jedan napredak u Argentini. Mislim da smo u boljoj poziciji nego u Meksiku, tako da možemo da idemo ka dobrom rezultatu."\nKao i Makinen koji ima pobede u Argentini, tako i oba vozača Tojote imaju pobedu na ovom reliju. Latvala je pobedio 2014. godine, dok je Haninen reli osvojio 2010. godine, kada nije bio deo WRC-a, već je pripadao IRC-u (tada popularnom Internacional reli izazovu).\n"Uvek sam imao veoma dobar osećaj na reliju u Argentini. Ja sam tu ranije pobeđivao, čak sam i prošle godine bio vodeći, dok se nije desio problem sa automobilom. Posle Meksika smo naročito radili na podešavanju diferencijala, u Meksiku nisam osećao da je najbolje podešen, tako da je to nešto što sam zaista želeo da se poboljša za Argentinu, i imamo dobra rešenja sada", izjavio je Latvala.\nHaninen je takođe priznao da ima lepe uspomena na ovaj reli: "Zaista se radujem nastupu u Argentini, jer je to jedan od mojih omiljenih relija na šljunku", izjavio je on.


YouTube ukinuo oglase na malim kanalima - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » W W W » YouTube ukinuo oglase na malim kanalima\nAutor: Ivan Bjelajac Datum: 10. 04. 2017. Rubrika: W W W | komentar : 0\nProteklih nedelja pisalo se o tome kako je YouTube stvorio paniku, jer su korisnici uočili da su algoritmi za smeštanje reklama uz video zapise u nekim slučajevima reklame prikazivali uz neprikladne sadržaje. Iz Google-a su odmah najavili nekoliko promena u politici oglašavanja, a još jednu novost odlučili su da uvedu naknadno.\nOd sada vlasnici “malih” kanala na YouTubeu više neće moći da zarađuju od njih, niti će korisnici koji posećuju takve kanale na njima videti reklame. Naime, donja granica da bi se reklame uopšte mogle prikazivati uz video s nekog kanala iznosi – ukupno 10.000 pregleda videa na kanalu. Tek nakon što prikupe 10.000 otvaranja svojih videa njihovi autori će moći da dođu u obzir za plasiranje reklama i deljenje zarade.


Fotografija godine stiže iz Travnika: Velika ljubav srušila ogradu podele - OrangeStar Agency\nHomeArhivaFotografija godine stiže iz Travnika: Velika ljubav srušila ogradu podele\nFotografija godine stiže iz Travnika: Velika ljubav srušila ogradu podele\nSegregacijski fenomen “dve škole pod jednim krovom” koji još uvek postoji u BiH, iznedrio je jednu lepu priču, možda i najlepšu 24 godine nakon rata, o Elizabeth Elli Hrgić i Inasu Dagoji koji su pre nekoliko dana uplovili u bračne vode\nJedna od fotografija sa njihovog venčanja nastala je ispred školske zgrade u Travniku. Ella je pohađala Katolički školski centar “Petar Barbarić”, gde se nastava izvodi prema hrvatskom planu i programu, dok je Inas išao u Mešovitu srednju školu “Travnik”, koja nastavu izvodi prema bosanskom planu i programu.\nPrevious article7 saveta s kojima ćete čitati govor tijela kao profesionalac\nNext articleHolandija odala počast velikom Van Goghu (VIDEO)


Silikoni - Idealno.rs\nPočetna / Kuća i bašta / Građa / Lepkovi, ispune i mase / Silikoni\nSilikoni su odlični i apsolutno neophodni ukoliko si odlučio da zastakliš PVC, drvene ili metalne ramove i druge različite materijale. Verovatno već znaš da moraš sve porozne materijale da prethodno premažeš silikonom, pa zato pogledaj da li pored lepkova, lepljive trake i poliuretanske pene ti možda treba i silikon.\nKod silikona je vrlo važna njegova raznovrsnost upotrebe. Prvenstveno zato što mogu da se nanose na veliki broj različitih materijala. Silikone delimo na neutralne silikone i na one specifično namenjene, sanitarne silikone. Ipak izaberi onaj koji se može nanositi na različite materijalima i dobro proveri ostale karakteristike. Proveri npr. njegovu težinu i zapreminu da bi bio siguran da ćeš imati odgovarajuću količinu potrebnu za svoj posao. Zatim proveri oznake za primenu u oblastima (na primer, za zaptivanje, spajanje, lepljenje i slično), otpornost na temperaturu - najveću otpornost omogućavaju vatrostalni silikoni koji podnose temperaturu do čak 1500 ° C, zatim sadržaj azbesta i drugih opasnih materija. Takođe, treba da uzmeš one silikone koji, nakon sušenja, neće otpasti ili popucati.\nNemoj da prenagliš sa kupovinom, već uzmi dovoljno vremena i preko internet stranice Idealno.rs pregledaj svaki proizvod pažljivo, pročitaj njegove etikete, tehničke karakteristike i potraži one najkvalitetnije. Budući da silikoni mogu da sadrže navedene opasne i zapaljive materije, veliku pažnju posveti bezbednosti. Proveri sve oznake i upozorenja na pakovanjima i zaštiti se tokom rada u skladu sa njima. Uz našu pomoć pronađi najbolju kombinaciju efikasnosti, sigurnosti i cene, pa sa svojim izabranim silikonom počni da sastavljaš, zaptivaš, učvršćuješ i lepiš, čak i najteže materijale ili površine.\nSilikon - Zemljano smedji - CS25\nod 508,36 DIN\nSilikon - Transparentni - CS24\nod 292,20 DIN\nSilikon - Sanitarni - Manhatan 300\nod 437,28 DIN\nSilikon - CS 25 - Jasmin - C\nod 474,35 DIN\nSilikon - Sanitar- CS25 - Beli\n386,44 DIN u Kuba\n292,20 DIN u Kuba\n508,36 DIN u Kuba\nSilikon - Sanitar- CS25-04-Silver\n476,76 DIN u Kuba\nSilikon sanitarni CS25 TRANSPARENTNI 280 ml - Ceresit\n388,80 DIN u Kuba\n474,35 DIN u Kuba\nSilikon - Sanitar - Sivi - 07-CS25\n485,89 DIN u Kuba\nSilikon - Sanitarni - CER CS 25 - Bahama\n470,52 DIN u Kuba\nSilikon - Sanitarni - Antracit -300\n499,29 DIN u Kuba\nSilikon - sanitarni - Karamel -300\n550,98 DIN u Kuba\n437,28 DIN u Kuba\nLepljive trake Dihtunzi Elektro material Građevinski materijal Stolarija


Srbija utvrdila strategiju za samit o Romima — Викиновости\nSrbija utvrdila strategiju za samit o Romima\nBEOGRAD, 7. aprila 2010. (Beta) - Srbija je danas utvrdila strategiju nastupa na Drugom evropskom samitu o inkluziji Roma koji će se 8. i 9. aprila održati u Kordobi u Španiji, rekao je potpredsednik Vlade Božidar Đelić.\n"Romi su specifični, utoliko što su oni manjina svuda. Oni nemaju državu maticu, i zbog toga ta specifičnost mora da se prepozna kroz izradu odgovarajuće evropske politike. Neki Romi kažu da su oni prvi Evropljani, zato što je njihova matica u suštini Evropa... To je nešto što Evropa postepeno, kroz teškoće, otpore sve više prepoznaje i zbog toga mi mnogo očekujemo od ovog samita", rekao je Đelić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nĐelić, koji je predsedavao petom sednicom Saveta za unapređivanje položaja Roma i sprovođenja Dekade inkluzije Roma, naveo je da su Romi ne samo najveća manjina u Evropi, u kojoj ima između 10 i 15 miliona Roma, već i u Srbiji, gde ih živi između 200 i 400 hiljada.\nOn je ocenio da je integracija manjina, među kojima i Roma u društvo, i jedan od uslova evropskih integracija, kao i da je Srbija u poslednje dve godine učinila mnogo na poboljšanju njihovog položaja, i u smislu značajnijeg izdvajanja sredstava za to pitanje.\n„Srbija utvrdila strategiju za samit o Romima” — [[w:Новинска агенција Бета|Новинска агенција Бета]], 7. април 2010. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Srbija_utvrdila_strategiju_za_samit_o_Romima&oldid=1629737”


„Čudna i sporna odluka“: Vakcina „Moderna“ proglašena najboljom na svetu - 06.05.2021, Sputnik Srbija\nOdluka Svetskog kongresa za vakcine – 2021 (World Vaccine Congress Washington - 2021) koji je u sredu proglasio preparat američke kompanije „Moderna“ najboljim... 06.05.2021, Sputnik Srbija\nNa forumu, koji se svake godine održava u Vašingtonu, vakcina „Moderna“ je pobedila u nominaciji za „Najbolju vakcinu protiv kovida“. Kako se navodi na sajtu kongresa, vakcina koju je napravila kompanija „Fajzer“ zajedno sa nemačkim partnerom „BioNTek“ „dobila je vrlo visoku ocenu“. U užem izboru su se našli još i ruski „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), kao i preparat britansko-švedske kompanije "Astra Zeneka".Podsetimo, u Rusiji su registrovane tri vakcine protiv kovid 19. Prva je napravljena „Sputnjik Ve“ koja je trenutno odobrena u 64 države sveta.Tvorci vakcine tvrde da je smrtnost nakon vakcinacije ruskom vakcinom mnogo niža nego kod stranih vakcina. Tako je za „Fajzer“ prosečna stopa smrtnosti na milion doza 39,4, za „Modernu“ – 20,2, a za „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) – svega dva. Istraživanje je sprovedeno na osnovu zvaničnih podataka 13 zdravstvenih regulatora od 19. aprila.\n10:04 06.05.2021 (Osveženo: 01:13 26.08.2021)\nOdluka Svetskog kongresa za vakcine – 2021 (World Vaccine Congress Washington - 2021) koji je u sredu proglasio preparat američke kompanije „Moderna“ najboljim na svetu je čudna i sporna, rekao je direktor Centra „Gamaleja“ Aleksandar Gincburg.\n„Mogu reći da je potpuno nejasno po kojim parametrima se to ocenjivalo, ako se uzme u obzir visoka smrtnost od vakcina sa informacionom RNK i preparata Astra Zeneka koja je takođe visoka, ali mnogo manja od RNK-vakcina. Čudna je to odluka. Nejasno na čemu je zasnovana, na kojim konkretnim pokazateljima“, izjavio je Gincburg.\nNa forumu, koji se svake godine održava u Vašingtonu, vakcina „Moderna“ je pobedila u nominaciji za „Najbolju vakcinu protiv kovida“. Kako se navodi na sajtu kongresa, vakcina koju je napravila kompanija „Fajzer“ zajedno sa nemačkim partnerom „BioNTek“ „dobila je vrlo visoku ocenu“. U užem izboru su se našli još i ruski „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), kao i preparat britansko-švedske kompanije "Astra Zeneka".\nPodsetimo, u Rusiji su registrovane tri vakcine protiv kovid 19. Prva je napravljena „Sputnjik Ve“ koja je trenutno odobrena u 64 države sveta.\nTvorci vakcine tvrde da je smrtnost nakon vakcinacije ruskom vakcinom mnogo niža nego kod stranih vakcina. Tako je za „Fajzer“ prosečna stopa smrtnosti na milion doza 39,4, za „Modernu“ – 20,2, a za „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) – svega dva. Istraživanje je sprovedeno na osnovu zvaničnih podataka 13 zdravstvenih regulatora od 19. aprila.


Naslovna Ključne riječi Šalke\nKljučna riječ: Šalke\nŠalke pobjedom nad Hamburgom otvara novu sezonu, a Meridian na ”jedinicu”...\nL.M. - 23/07/21 9:33 5\nMatija Nastasić napušta Šalke posle 6 godina\nA.D. - 1/06/21 13:35 9\nLiverpul vraća Kabaka u Šalke\nA.D. - 17/05/21 13:29 2\nBundesliga puna iznenađenja!\nA.D. - 15/05/21 18:20 0\nNakon incidenta sa navijačima, u Šalkeu oprezni\nA.D. - 24/04/21 14:10 1\nPoslastičari iz Dormunda napravili tortu posvećenu ispadanju Šalkea\nA.M. - 30/07/21 15:57 3\nA.D. - 21/04/21 15:45 15\nOtkupljuju Kabaka za 9 miliona: Liverpul koristi situcaiju\nL.V. - 1/04/21 16:52 0\nRangnik odbio mjesto na klupi Šalkea\nA.D. - 22/03/21 20:41 0


Od NATO terora do antimondijalističkog terorizma - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Колумне/Od NATO terora do antimondijalističkog terorizma\nДрагомир Анђелковић 01/08/2011\tКолумне 1. коментар\nKo su pravi krivci za prolivanje krvi desetina nedužnih norveških tinejdžera i da li se radi o nagoveštaju nove, krvave epohe na evropskim prostorima?\nIako se o terorizmu mnogo govori, relativno retke su njegove pravne definicije, a nijedna nije opšteprihvaćena. Jedna od njih sadržana je u Međunarodnoj konvenciji o suzbijanju finansiranja terorizma iz 2000. godine. Prema njoj, terorizam predstavlja bilo koja „radnja izvedena s namerom da se usmrti civilno lice ili da se nanese teška telesna povreda civilnom licu, ili licu koje ne učestvuje aktivno u oružanom sukobu, ukoliko takvo delo, po svojoj prirodi ili kontekstu, ima za cilj da zastraši stanovništvo ili da prisili vladu, ili međunarodnu organizaciju da nešto učini ili ne učini“. U svetlu rečenog, a sagledavajući stvari u širem planu, osvrnućemo se na ono što je pre nekoliko dana u Norveškoj uradio Andres Brejvik.\nSUMANUTA ODBRANA OTADžBINE\nOn je u centru Osla, pored zgrade norveške Vlade, aktivirao eksplozivnu napravu koja je ozbiljno oštetila spomenuti objekat i odmah usmrtila sedam, odnosno ranila više desetina prolaznika. Zatim je otišao do malog ostva Utoja – približno 40 kilometara zapadno od norveške prestonice – gde se tradicionalno održavaju skupovi podmlatka laburističke (socijaldemokratske) stranke, koja tek sa manjim prekidima vlada Norveškom od 1935. godine. Tu se 22. jula okupilo oko 700 pripadnika i simpatizera Saveza laburističke mladeži, na koje je Brejvik prvo osuo uragansku vatru, da bi potom nastavio da proganja i ubija preživele. Tokom masakra koji je trajao čitav sat – prekinut je tek posle zakasnele intervencije (efikasnih u skladu sa hvaljenim NATO standardima) specijalaca – stradalo je 68 ljudi.\nNjih, kao i one u Oslu, Brejvik je usmrtio sa namerom da sunarodnicima pošalje poruku da je zemlja ugrožena, i ko je za to kriv. Kako smatra, laburistička partija je „izdala narod i zemlju“, pa su njeni sledbenici morali za to da plate. Ipak, cilj mu nije bio samo osveta, već i da „masovnim ubistvima nanese velike gubitke vladajućoj laburističkoj partiji, kako bi u budućnosti zaustavila svoju ideologiju uništenja norveške kulture, masovnog uvoza muslimana“. A u omladini partije, najodgovornijoj za „mondijalizaciju“ Norveške – sa podrazumevajućom relativizacijom nacionalnog nasleđa, te vođenjem politike koja pogoduje imigraciji i tzv. „multikulturalizmu“, ali i prihvatanju evroatlantskih geopolitičkih postulata – Brejvik vidi novu, nadolazeću generaciju izdajnika.\nTERORIZAM RAZNIH BOJA\nNema sumnje, ono što je uradio po svim elementima predstavlja teroristički akt, ma koliko da su, u mnogo čemu, osnovane njegove optužbe na račun režima. One nisu opravdanje za krvavi pir koji je priredio. Pogotovo što se radi o posebno brutalnom terorističkom napadu, jer su njegove žrtve mladi, često i nepunoletni ljudi. No, ne zaboravimo njih, iako na drugim meridijanima u mnogo većem broju masakriraju oružane snage SAD, V. Britanije, Francuske, ali i drugih članica NATO-a. Zar životi tih dečaka i devojčica, uključujući i ubijene u Srbiji 1999. godine, manje vrede od pripadnika podmlatka norveške vladajuće partije, koja ideološke vrednosti deli sa krvavom Severnoatlantskom alijansom? Dok se o drugima, s pravom, mnogo govori, o prvima se, nažalost, uglavnom ćuti. Jer, da nije tako, bilo bi jasnije ko su sve teroristi.\nDanas internacionalni izraz terorizam izveden je iz latinske reči terror – strah, užas. Prvo se pojavio u francuskom jeziku (terrorisme), kao naziv za državnu politiku ekstremnog razračunavanja sa nabeđenim ili stvarnim protivnicima revolucije, koju su 1793-1794. godine sprovodili jakobinci. Ipak, sada se u stručnom jeziku vezuje za delovanje protiv vladajućih struktura, dok se slične akcije oficijalnih organa – u zemlji ili inostranstvu – imenuju kao državni teror. No, kolokvijalno – u malobrojnim slobodnim medijima koji državni teror ne prepoznaju samo u prošlosti i zemljama tzv. „Trećeg sveta“ – terorizam se neretko upotrebljava kao sinonim za tu kovanicu, pa se, primera radi, kaže da je Amerika teroristička država ili da je NATO najveća globalna teroristička mreža. Ako na stranu stavimo jezičke finese, pa se u duhu na početku teksta navedene definicije usredsredimo na suštinu, u principu tako i jeste. SAD i klub vojnopolitičkih sledbenika te zemlje, slično nekadašnjoj nacističkoj Nemačkoj, krše Međunarodno pravo, vrše agresije na nepokorne države i širom sveta seju smrt. Naravno, kao što teroristima dolikuje, u cilju zastrašivanja i slamanja volje za pružanjem otpora to pre svega čine među nedužnim ljudima, odnosno licima „koja ne učestvuju aktivno u oružanom sukobu“.\nDok svetski i „naši“ mediji pod kontrolom evroatlantskih centara moći gotovo histerično ponavljaju da je Andres Brejvik desničar, „zaboravljaju“ ideološko skretanje udesno norveških i drugih evropskih socijaldemokrata. Odjednom je desno postalo sinonim za nacionalno\nGEOPOLITIČKI KRVAVI PROFIT\nZa čiji račun Vašington, London, pa i Oslo, to rade? Da li zbog građana svojih država? Tek uzgred. I njima – radi kupovine podrške vladajućim strukturama, negde više, a negde manje, već zavisno od zemlje – dopadne deo plena, ali agresivna, neokolonijalna politika, pre svega se realizuje radi stvaranja što povoljnijeg profitnog ambijenta za mondijalističku poslovnu elitu, odnosno multinacionalne korporacije i globalne finansijske institucije iza kojih se krije. Vladajuće strukture država evroatlantskog „kluba“, čak i ako su same po sebi bogate kao Norveška, a nisu potpuno u kandžama mondijalističkog kapitala, sa njim su tesno povezane. Delimično zbog lične koristi koju tamošnji mejnstrim političari sa desnice ili levice, direktno ili indirektno, izvlače kao njegovi službenici (što je u uređenim zemljama mnogo lakše nego neposredno krasti „narodne pare“), a malo i zbog „dividende“ koju na osnovu neokolonijalnog poretka i poduhvata koji ga održavaju, pa i produbljuju, izvlače za nacionalne ekonomije (i tako produžavaju svoj politički život).\nU svemu nemali udeo ima i moda. Danas zapadne zemlje ne vode ljudi kalibra Šarla de Gola ili, što god o njegovom surovom pragmatizmu mislili, Vinstona Čerčila. Na sceni su sivi mediokriteti, bez kreativnosti i originalnih ideja. Oni su i sami produkti anglosaksonske industrije oblikovanja mozgova, za čiji račun, kao isprogramirani zombiji, papagajski ponavljajući već izlizane fraze, deluju u prilog dalje manipulacije sa građanima svojih zemalja. A u društvenom ambijentu koji stvaraju, kao element mondijalističkog mozaika, ima malo mesta za nacionalno nasleđe, pa i izvornu socijaldemokratsku koncepciju „države blagostanja“. Čak i od nje se, da se vratimo na osnovnu temu kojom se bavimo, tokom poslednje dve decenije postepeno odmakla Laburistička stranka Norveške. U skladu sa načelima tzv. „ekonomskog liberalizma“, ona je u interesu najbogatijih bitno umanjila progresivno oporezivanje i sprovela privatizaciju velikog dela ranije veoma opsežnog i uspešnog državnog privrednog sektora Norveške.\nOvih dana, dok svetski i „naši“ mediji pod kontrolom evroatlantskih centara moći gotovo histerično ponavljaju da je Andres Brejvik desničar, „zaboravljaju“ ideološko skretanje udesno norveških i drugih evropskih socijaldemokrata. Odjednom, desno je postalo isključivo sinonim za nacionalno, a nema veze šta se čini na socijalno-ekonomskom planu. Da nije tako, dovoljno je da se setimo Svetozara Markovića. On je i te kako, uz zalaganje za socijalno-ekonomsku emancipaciju, podržavao i nacionalno oslobođenje srpskog naroda. Polazeći od srpskih interesa smatrao je da je balkanska federacija najbolji okvir za to. Međutim, Marković, za razliku od mnogih naših i evropskih samozvanih „levičara“ nije bio na antinacionalnim pozicijama. Taman posla da se kao oni sada, dok gaze nacionalnu tradiciju i podržavaju neokolonijalnu politiku, klanjao „bogu“ Mamonu.\nSvetozar Marković i njemu slični pravi socijaldemokrati, sigurno se prevrću u grobu zbog većine onih koji danas za sebe govore da su to. Marković je osnovano smatrao da svaki narod ima pravo da se bori za sopstvene interese na način da ne ugrožava prva drugih, a da socijalna i spoljna sloboda nisu moguća bez političke slobode. Norveški, britanski, nemački kvazilevičari – ništa manje od većine desničara – zarad interesa globalnog kapitala, tu slobodu umnogome obesmišljavaju jer prepuštajući medije evroatlantskim centrima moći, i pretvarajući obrazovni sistem u mehanizam za indoktrinaciju omladine u skladu sa idejama samozvanih gospodara sveta – ostavljaju malo prostora za zalaganje za drugačije stavove pod iole ravnopravnim uslovima.\nRezultat toga je da njihove zastupnike frustriraju i guraju ka krajnosti, koja obesmisli i mnoge njihove činjenično utemeljene ideje. Onda se ne treba ni čuditi kada neko sa nesumnjivo psihološkim poremećajima postupi kao što je Anders Brejvik. Na mondijalistički luk počeo je da udara jednako ekstremni tuk na marginama, tek uslovno rečeno, evropske desnice i levice. On nije ništa gori, a možda je od njega i bolji, jer je i sam proizvod prvog, te dok opravdano žalimo nedužne žrtve ne smem da zaboravimo ko je najveći krivac za izazivanje bujica krvi od Iraka do Libije, koje su sada zapljusnule i norvešku zemlju, a ostaje nam da vidimo koje će još.\nNOVA ANTISRPSKA HAJKA\nStrahota koja se desila u Norveškoj poslužila je kao povod za novi talas hajke protiv svega nacionalnog, što naši mondijalisti, obično titoističkog porekla, kao i njihova globalna braća, poistovećuju sa desnicom. Dok o tome trube, takođe maksimalno zaobilaze neke druge Brejvikove odrednice, npr. da je bio mason. Ujedno, eksploatišu i njegove simpatije prema Srbima, marginalizujući neke od ostalih, za evroatlantsko uho nepogodnih njegovih spoljnopolitičkih naklonosti, npr. izrazitu podršku Izraelcima. Cilj je da po ko zna koji put, nad lokvom sveže prolivene krvi ustvrde da su srpska nacionalna stremljenja nakaradna.\nA „naši“ i strani mondijalisti neće da vide istinu, a ona je da je kojim slučajem Norvežanin – čiji je tzv. „Memorandum“, zahvaljujući terorističkim napadima koje je počinio, poslednjih dana postao poznat širom sveta – znao da Srbi nisu (a nisu) proganjali muslimane i sistematski sprovodili etnička čišćenja, sigurno mu ne bi bili tako dragi. On sa nama suštinski ne saoseća već se poistovećuje sa onim što nam se, na osnovu evroatlantske propagande kojoj je i sam podlegao (i to je dokaz čiji je zapravo izdanak), neosnovano pripisuje. Međutim, Srbi su sebe i evropsku civilizaciju branili (bez obzira na pojedine incidente kojih u ratu uvek ima) u skladu sa principima čojstva i junaštva, a ne nečovečno, kako je umislio da to čini Brejvik.\nMi smo se borili zarad svoje zemlje, našeg nacionalnog nasleđa, ali i pravih hrišćanskih vrednosti, dok se Brejvik inspiriše terorističkim delom onih koji su sve to ugrožavali. Oni radi profita manjine gaze nacionalne vrednosti, a sve više i socijalna prava građana koji ispranih mozgova misle da su ih izabrali. Tako političari evroatlantske desnice i levice prizivaju nove Brejvike. A zbog onoga što rade nije isključeno da će se obistiniti Brejvikova sumorna predviđanja „evropskog građanskog rata“, što će tokom velikog dela našeg veka potresati „Stari kontinent“. Moćnici koji otimaju Evropljanima njihovu istoriju i kulturu nek ne misle da će oni večno biti hipnotisano stado ovaca. Promovisanjem sofisticiranog totalitarizma mnoge od njih guraju u krajnost koja, pre ili kasnije, realno može da dovede do serije društvenih eksplozija.\n04/08/2011 у 14:14\nНАТО без сумње јесте војна сила – топуз у рукама Тане светске владе – мундијалиста. УН су такође у њиховим рукама и њихов су орган који заправо спроводи вољу владара из сенке.\nМасакр у Норвешкој је исто што су Маркале, Сребеница, Рачак, и сл. служе стварању хаоса ради поробљавања народа и морбидних циљева умоболника. То мора престати. Када? Нико не зна, јер се свет за сада бави анализама и тражи “добре” дефиниције, а не како да уништи постојећи моструозни банкарски систем.


MEGA POPUST: 89% - Čišćenje zubnog kamenca, pjeskarenje, poliranje, stomatološki pregled i konzultacije + jednoplošni ispun već od 99 kn! (Ordinacija dentalne medicine Mija Šintić (Pištalo) dr. med. dent.)\n900kn\tSada samo 99kn


Zahtev za donaciju u opremi - Vojvodina ICT Cluster\nS obzirom na to da dobijamo sve više molbi u kojima nam se razne neprofitne i/ili dobrotvorne organizacije obraćaju sa molbom za donaciju opreme koju više ne koristimo, rešili smo da pokušamo da odgovorimo na njih na način koji neće previše opteretiti funkcionisanje klastera, koji je i sam neprofitna organizacija i nema resurse koje bi mogao da posveti ovakvim temama u značajnijoj meri.\nOdlučili smo da formiramo internu listu potencijalnih primalaca donacija koja će biti na raspolaganju svim našim članicama. Kada neka od naših članica bude imala na raspolaganju viškove opreme, biće u mogućnosti da konsultuju ovu listu i donesu informisanu odluku o budućem primaocu donacije sa kojim će direktno stupiti u kontakt.\nNaše članice su i inače dosta aktivne po pitanju korporativne društvene odgovornosti i verujemo da će za njih ovakva lista biti dobrodošao alat za realizaciju dobro usmerenih donacija.\nNadamo se da će ovaj jednostavni sistem imati efekta i doneti korist i vašoj organizaciji!\nUkratko o Vašoj organizaciji


Nedelja predškolskog sporta | Moj grad SM\nNaslovna GRADSKE VESTI Nedelja predškolskog sporta\nSportski savez Grada Sremska Mitrovica pod pokroviteljstvom Gradske uprave za kulturu i sport obeležava “Nedelju predškolskog sporta”.\nDeca Predškolske ustanove „Pčelica” učestvuju u raznovrsnim sportskim aktivnostima na Atletskom stadionu.\nSportske aktivnost u okviru Nedelje predškolskog sporta organizuju se na otvorenom prostoru Atletskog stadiona, sa ciljem da decu usmere ka sportu.\nAtletske aktivnosti, koordinacijski poligoni, poligoni spretnosti, vežbe spretnosti i padanja, korektivne vežbe neke su od aktivnosti u kojima učestvuju mališani Predškolske ustanove „Pčelica”.\nPrethodni tekstSeoski turizam je potencijal za razvoj sela\nSledeći tekstUspešni pioniri Sirmiuma


MERKUR TELEMARKETINGOM PRIVLAČI NOVE GOSTE · Kraljevo.online\nNASLOVNA PREPORUKA MERKUR TELEMARKETINGOM PRIVLAČI NOVE GOSTE\nMERKUR TELEMARKETINGOM PRIVLAČI NOVE GOSTE\nVrnjačka Banja – Novozelanđanin i Rus kao i dve devojke uz Vrnjačke Banje, iz biblioteke Novog Merkura, komuniciraju sa potencijalnim gostima Vrnjačke Banje iz čitavog sveta.\nSpecijalna bolnica za lečenje i rehabilitaciju “Merkur” iz Vrnjačke Banje prva je banja u Srbiji koja sa gostima iz Srbije ali i sa drugih meridijana komunicira preko telemarketinga.\nU cilju implementacije novih tehnika unapređenja prodaje i promocije, Specijalna bolnica “Merkur” iz Vrnjačke Banje, tokom februara meseca oformila je kontakt centar (call centar)- novu službu koja ima za cilj ostvarivanje dvosmerne komunikacije sa postojećim i potencijalnim gostima, direkno putem telefona. U jednoj kancelariji poslovnu komunikaciju istovremeno realizuje novozelanđanin na engleskom, pozati plivač iz Sočija na ruskom i dvoje zaposlenih na srpskom jeziku.\nMladi tim ljudu koju su prošli obuku za rad u centru, počeli su sa komunikacijom na domaće m tržištu. Obzirom na osvarene rezultate ubrzo se ovom timu pridružio i kolega zadužen za ino tržiše – momak sa Novog Zelanda koji komunicira sa klijentima na tržištima engleskog govornog područja, pre svega iz Švedske. Komunikaciju na ruskom tržištu na kom je Merkur već deceniju prisutan, preuzeo je Vladimir Komarov, olimpijski plivač koji u Vrnjačkoj Banji provodi značajan deo godine. Ovako oformljen tim sprovodi direktne komikacione strategije na domaćem i stranom tržištu, ostvarujući već vidljive efekte.\nTelemarketing je aktivnost koja koristi sofisticirane telekomunikacijske i informatičke sisteme u kombinaciji s prodajnim i uslužnim veštinama i sposobnostima osoblja, u cilju održavanja bliskog kontakta sa postojećim ili ostvarivanja kontakta s novim potencijalnim kupcima, povećanja prodaje i poslovne produktivnosti.


SEEbiz.eu / Carević u pismu Raduloviću: Zabranite gradnju solitera kraj mora\nMarko Bato Carević Budva Petrovac soliteri Pavle Radulović crnogorski turizam Miodrag Ralević\nDatum objave: 18.03.2019. - 20:09:53\n"Obraćamo se zahtjevom za korekciju DUP-ova "Budva centar" i "Petrovac centar" u smislu brzih izmjena kako to predviđa Zakon. Izmjenama predviđamo korekciju naziva "preporučen spratnost" i mogućnost korekcije urbanističkih parametara (indeks izgrađenosti) u cilju ograničavanja kapaciteta uz zadržavanje ostalih postavki planskog dokumenta", naveo je Carević u pismu u koje su "Vijesti" imale uvid.\nCarević je u pismu Raduloviću naveo da je potrebno izmijeniti ključne sporne odredbe "preporučenu spratnost" i indeks izgrađenosti. Te odredbe koje je u planove uveo obrađivač profesor Miodrag Ralević dovele su do izgradnje višespratnica uz samu obalu, koje su po mišljenu stručne javnosti uništile izgled metropole turizma i uvele pogrdan termin "budvanizacija". Građanski pokret URA i Demokrate su u više navrata Ralevića označile kao odgovornog za uništenje Budve i Petrovca.\n"Cilj nam je da se do donošanje Plana generalne regulacije prevaziđe makar dio problema prisutnih u prostornom i urbanističkom razvoju opštine. Uzimajući u obzir značaj i hitnost ovih odluka u cilju zaštite prostora Budve molimo za hitan sastanak", istakao je Carević. On je Raduloviću uputio i incijativu za izradu lokalnih planskih dokumenata posebno DUP " Dubovica 2 - administrativni centar", koji obuhvata dio Budve gdje se nalaze zgrade Opštine te naselje kod glavne gradske raskrsnice.\n"U proteklom desetogodišnjem periodu u Opštini Budva donijet je veliki broj planskih dokumenata, čija je primjena ukazuje na nedostatak javnih površina i nedostatak strateških projekata za razvoj opštine. Potrebno je pristupiti izradi izmjena postojećih ili donošenje novih planskih dokumenata za teritorije bez detaljne planske razrade. Predlog mjera u narednom periodu treba usmjeriti na rješavanje brojnih problema u urbanoj matrici Budve - nedostatak parking prostora", naveo je Carević u pismu.\nCarević je podnio i incijativu za izradu Prostorno urbanističkog plana (PUP) Budve i zatražio od Radulovića da to uvrsti u prioritet rada njegovog resora. On traži da ministar predloži Vladi da donose odluku o izradu ovog kljulčnog planskog dokumenta. "Pređašnjim zakonom bila je propisana obaveza izrade PUP-ova za sve opštine, a imajući u vidu da Opština Budva u prethodnom periodu nije donijela taj planski dokument, što predstavlja ograničavajući faktor kod pojedinih značajnih razvojnih lokacija i kod donošanje nove i korekcije postojeće planske dokumentacije, podnosimo inicijativu za izradu ovog planskog dokumenta", naveo je Carević.\n"Vijesti" su nedavno objavile da je Carević razgovorao sa do skoro glavnom planerkom u Republičkom zavodu za urbanizam i projektovanje (RZUP) Svetlanom Jovanović. Ona bi trebalo da bude angažovana kao savjetnica za urbanizam i rukovodila bi izradom Prostorno-urbanističkog plana Budva. Većinski vlasnik Zavoda je Aco Đukanović, brat predsjednika Crne Gore i lidera Demokratske partije socijalista (DPS) Mila Đukanovića.


Nemci potezali metle umesto pušaka - 23.06.2015, Sputnik Srbija\nNemci potezali metle umesto pušaka\nPoslednjih meseci, dešavale su se neverovatne i ponižavajuće situacije, poput one kada su nemački vojnici tokom vežbi NATO snaga u rukama umesto pušaka držali... 23.06.2015, Sputnik Srbija\n15:33 23.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Flickr / http://bit.ly/1J28MmXVojnici sa metlama- Ilustracija\nPoslednjih meseci, dešavale su se neverovatne i ponižavajuće situacije, poput one kada su nemački vojnici tokom vežbi NATO snaga u rukama umesto pušaka držali drške od metli.\nŠef nemačke parlamentarne komisije za vojna pitanja, Hans-Peter Bartels, izjavio je da je došlo vreme da Nemačka „konačno počne da troši dovoljne količine novca na svoje oružane snage“.\nOn je za nemački list „Velt“ izjavio da su za njega, kao vojnog eksperta zaposlenog u Bundestagu, kvalitet i količina vojne opreme „najvažnija pitanja“.\nBartels je naglasio da su nemačke trupe nedavno učestvovale u prvim vojnim vežbama novih jedinica NATO-a za brzo reagovanje u Poljskoj, koje su formirane, pre svega, kako bi odgovorile na navodno „rusko mešanje“ u situaciju na istoku Ukrajine.\nMeđutim, navodi Bartels, opreme za nemačke vojnike koji su učestvovali u tim vežbama nije bilo dovoljno, pa su komandanti morali da je bukvalno sakupljaju iz kasarni širom zemlje.\nU svetlu dramatično izmenjenih bezbednosnih okolnosti u Evropi, smatra on, situacija u kojoj nemačka vojska nema adekvatnu opremu, i nema je dovoljno, morala bi što pre da se okonča.\nNemačka, smatra Bartels, upravo iz ovog razloga još uvek nije potpuno spremna da preuzme vodeću ulogu u snagama NATO-a za brzo reagovanje, kao ni da šalje ljude i opremu.\nGodine smanjenja troškova, tvrdi on, naterale su vojnu komandu da stvori takozvani „sistem dinamičke dostupnosti“ opreme, prema kojem je u svakom trenutku dostupno svega 70% vojnih resursa koji su trupama realno potrebni. Poslednjih meseci, dešavale su se neverovatne i ponižavajuće situacije, kao na primer ona kada su nemački vojnici tokom vežbi NATO snaga u rukama, umesto pušaka, držali drške od metli.\n„Tenkovski bataljon bez tenkova nije tenkovski bataljon“, rekao je Bartels. „Takva jedinica nije u stanju ni da deluje na terenu, ni da se uvežbava“, dodao je.\n„Neophodna je sveobuhvatna obnova, kako bismo mogli da učestvujemo u zajedničkoj odbrani Evrope. Zbog toga moramo da budemo adekvatno opremljeni“, smatra Bartels. U pitanju je veoma skup projekat, jer nemačka vojska ne samo da nema dovoljno krupne opreme — koja mnogo košta, poput tenkova „leopard II“ — već joj nedostaje i oprema za vojnike, recimo naočare za noćno izviđanje.\nZa Bartelsa, povećanje izdvajanja iz budžeta za vojsku sa 33 milijarde evra ove, na oko 35 milijardi tokom 2019. godine, jeste znak da je smanjivanje količine dostupnog novca za vojsku prestalo.\nTime je, smatra on, napuštena posthladnoratovska politika kojom je Ministarstvo odbrane bilo primorano da smanji svoje troškove za polovinu — sa 20 odsto, na 10 odsto federalnog budžeta.\nNemci ne veruju NATO-u\n15 Jun 2015, 09:30\n„Budžet za odbranu morao bi da prati rast BDP-a. Neke od predviđenih poreskih olakšica takođe bi trebalo da budu dodeljene Ministarstvu odbrane“, smatra on. Na taj način, kaže Bartels, Nemačka bi dobila šansu da u dogledno vreme počne da poštuje preporuke NATO-a, prema kojima bi vojni budžet trebalo da iznosi dva procenta BDP-a.\nZasada je naveo konkretan iznos od 1,3 procenta BDP-a kao cilj kojem treba težiti u međuvremenu, sve dok se ne dostigne nivo izdvajanja iz budžeta koji preporučuje Alijansa.


Odbor drzavne sluzbe za zalbe nadleznosti - Pravo Bosna i Hercegovina\nOdbor drzavne sluzbe za zalbe nadleznosti\n#682 by comodore\nOdbor državne službe za žalbe nadležnosti\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine – Odbor državne službe za žalbe je nadležan da razmatra i cijeni pravilnost samo konačnih odluka institucija Bosne i Hercegovine, kao i da donosi odluke o poduzetim ili propuštenim radnjama institucije ili Agencije za državnu službu BiH, koje se odnose na status državnih službenika.\nKada Odbor državne službe za žalbe primi podnesak (molbu, žalbu i dr.) za čiji prijem i rješavanje nije nadležan, a poznato mu je koji je organ nadležan, taj podnesak bez odlaganja dostavlja nadležnom organu, a nije ovlašten da primljeni podnesak odbaci kao nedopušten.\n„Osporenim rješenjem tuženog, broj i datum naveden u uvodu, odbačena je kao nedopuštena žalba tužiteljice izjavljena protiv rješenja Ministarstva vanjskih poslova BiH, broj 10921-09- 4512/04 od 20.02.2004. godine, kojim je tužiteljica, nakon što je razriješena dužnosti generalnog konzula BiH u Kraljevini Norveškoj zbog isteka mandata, kao diplomatsko- konzularno osoblje, raspoređena na drugo radno mjesto – savjetnika u Odsjeku za\nmađunarodnopravne poslove u Sektoru za međunarodno-pravne poslove Ministarstva vanjskih poslova BiH i kojim je utvrđeno da tužiteljica ostvaruje sva prava i ima obaveze i odgovornosti u skladu sa važećim zakonskim propisima, te određen koeficijent za obračun plaća za navedeno radno mjesto.\nProtiv osporenog rješenja tuženog tužiteljica je blagovremeno podnijela tužbu za pokretanje upravnog spora, i zahtjevom predlaže da se tužba uvaži i osporeno rješenje poništi. U obrazloženju tužbe navela je da je osporenim rješenjem povrijeđeno njeno djelatničko i ljudsko pravo tim što joj nije pružena mogućnost da štiti svoja prava. Smatra da tuženi Odbor državne službe za žalbe pogrešno tumači zakon, kao i odluku Vijeća ministara BiH, zbog čega je pogrešno zaključio da njena žalba nije dopuštena.\nU odgovoru na tužbu tuženi je predložio da se tužba odbije.\nSud je ispitao pravilnost i zakonitost osporenog rješenja u granicama odredbe člana 35. Zakona o upravnim sporovima BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 19/02) pa je odlučio kao u dispozitivu presude iz slijedećih razloga:\nOsporenim rješenjem tuženi je odbacio žalbu tužiteljice podnesenu tuženom organu protiv rješenja Ministarstva vanjskih poslova broj 10921-09-4512/04 od 20.02.2004. godine kao nedopuštenu iz razloga navedenih u obrazloženju osporenog rješenja.\nRješenje broj: 10921-09-4512/04 od 20.02.2004. godine, kojim je tužiteljica kao diplomatsko- konzularno osoblje raspoređena na drugo radno mjesto, donijelo je Ministarstvo vanjskih poslova BiH pozivom na odredbu člana 61. stav 2. Zakona o upravi i člana 59. Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva vanjskih poslova od 23.10.2003. godine i od 31.12.2003. godine. Protiv ovog rješenja tužiteljica je podnijela žalbu Odboru državne službe za žalbe, iako je u pouci o pravnom lijeku u ovom rješenju navedeno da imenovana ima pravo podnijeti prigovor protiv tog rješenja ministru, što znači da je navedeno rješenje prvostepeno rješenje institucije, a konačnu odluku o statusu tužiteljice, odnosno o raspoređivanju na drugo radno mjesto, trebalo je da donese ministar Ministarstva vanjskih poslova BiH odlučujući o prigovoru tužiteljice protiv prvostepenog rješenja, što je u skladu sa citiranim Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva vanjskih poslova BiH i sa Odlukom o izuzeću od određenih odredbi Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, koju odluku je donijelo Vijeće ministara 19.02.2004. godine. Prema tački II navedene odluke, rješenje o unapređenju, odnosno internom premještanju diplomatsko-konzularnog osoblja, donosi ministar inostranih poslova uz prethodno pribavljanje mišljenja Agencije za državnu službu. I prema odredbi člana 217. Zakona o upravnom postupku („Službeni glasnik BiH“, broj 29/02) o žalbi protiv prvostepenog rješenja institucije koja ima javna ovlaštenja rješava organ, odnosno službena osoba određena pravilima o unutrašnjoj organizaciji institucije (statut, pravilnik i slično) ako zakonom nije propisano drugačije. Prema tome, konačnu odluku o statusu tužiteljice u skladu sa naprijed citiranim propisima donosi ministar, pa rješenje protiv kojeg je tužiteljica izjavila žalbu Odboru državne službe za žalbe nije konačno rješenje institucije. Konačno rješenje institucije u smislu odredbe člana 16. Zakona o upravnom postupku je rješenje protiv kojeg se ne može izjaviti žalba ili prigovor u upravnom postupku unutar institucije koja je donijela rješenje o nekom pravu, obavezi ili statusu državnog službenika, uposlenika i slično. Polazeći od navedenog, tuženi odbor je pravilno zaključio da žalba tužiteljice izjavljena ovom odboru protiv prvostepenog rješenja institucije nije dopuštena. Ovo iz razloga što je odredbom člana 63. Zakona o državnoj službi u institucijama BiH(„Službeni glasnik BiH“, broj 19/02 – 27/04) i Odlukom o osnivanju Odbora državne službe za žalbe („Službeni glasnik BiH“, broj: 16/02 i 1/04) propisano da je Odbor nadležan da razmatra pravilnost i zakonitost samo konačnih odluka institucija BiH, kao i da donosi\nodluke o poduzetim ili propuštenim radnjama institucije ili Agencije koje se odnose na status državnih službenika. Međutim, tuženi odbor, prilikom ocjenjivanja dopuštenosti tužiteljicine žalbe protiv navedenog rješenja, nije vodio računa o pravilima postupka koja bitno utječu na donošenje osporenog rješenja, tj. nije imao u vidu odredbe člana 56. i 58. st. 4. citiranog Zakona o upravnom postupku, kojim je propisano da organ koji nije nadležan za rješavanje o podnesku (molbe, žalbe, prigovori i sl.), stranke a poznato mu je koji je organ nadležan za prijem i rješavanje, bez odlaganja dostavlja taj podnesak nadležnom organu i o tome obavještava stranku. Stoga je, u skladu sa ovim propisom, tuženi odbor bio dužan da žalbu tužiteljice dostavljenu ovom odboru bez odlaganja dostavi ministru Ministarstva vanjskih poslova BiH, kao nadležnom službenom licu za rješavanje o prigovoru protiv prvostepenog rješenja, kako je to uostalom navedeno i u pouci o pravnom lijeku u prvostepenom rješenju. Odluka ministra o prigovoru tužiteljice protiv prvostepenog rješenja kojim je rješavano o njenom statusu će biti konačna odluka institucije. Iz izloženog, ovaj sud je, uvažavajući tužbu tužiteljice, osporeno rješenje poništio i predmet vratio tuženom organu na dalji postupak po zakonu, s tim da tuženi postupi u skladu sa pravilima postupka, odnosno sa odredbom člana\n58. stav 4. Zakona o upravnom postupku i da žalbu tužiteljice dostavljenu tuženom dostavi nadležnom službenom licu odnosno ministru vanjskih poslova BiH radi donošenja\nodgovarajuće odluke o njenom prigovoru\nPrimjenom odredbe člana 37. stav 2. i stav 3. Zakona o upravnim sporovima BiH ovaj sud je odlučio kao u dispozitivu presude“.\nOsporenim rješenjem tuženi je odbacio žalbu tužiteljice podnesenu tuženom organu protiv rješenja Ministarstva vanjskih poslova broj: 10921-09-4512/04 od 20.02.2004.godine kao nedopuštenu iz razloga navedenih u obrazloženju osporenog rješenja.\nRješenje broj: 10921.09-4512/04. od 20.02.2004.godine, kojim je tužiteljica kao diplomatsko- konzularno osoblje raspoređena na drugo radno mjesto, donijelo je Ministarstvo vanjskih poslova BiH pozivom na odredbu člana 61. stav 2. Zakona o upravi i člana 59. Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva vanjskih poslova od 23.10.2003.godine i od 31.12.2003.godine. Protiv ovog rješenja tužiteljica je podnijela žalbu Odboru državne službe za žalbe, iako je u pouci o pravnom lijeku u ovom rješenju navedeno da imenovana ima pravo podnijeti prigovor protiv tog rješenja ministra, što znači da je navedeno rješenje prvostepeno rješenje institucije, a konačnu odluku o statusu tužiteljice, odnosno o raspoređivanju na drugo radno mjesto, trebalo je da donese ministar Ministarstva vanjskih poslova BiH odlučujući o prigovoru tužiteljice protiv prvostepenog rješenja, što je u skladu sa citiranim Pravilnikom o unutrašnjoj organiizaciji Ministarstva vanjskih poslova BiH i sa Odlukom o izuzeću od određenih odredbi Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, koju odluku je donijelo Vijeće ministara 19.02.2004.godine . Prema tački II navedene odluke, rješenje o unaprijeđenju, odnosno internom premještaju diplomatsko-konzularnog osoblja, donosi ministar inostranih poslova uz prethodno pribavljanje mišljenja Agencije za državnu službu. I prema odredbi člana 217. Zakona o upravnom postupku ( „Službeni glasnik BiH“, broj: 29/02) o žalbi protiv prvostepenog rješenja institucije koja ima javna ovlaštenja rješava organ, odnosno službena osoba određena pravilima o unutrašnjoj organizaciji institucije ( statut, pravilnik i slično) ako zakonom nije propisano drugačije. Prema tome, konačnu odluku o statusu tužiteljice u skladu sa naprijed citiranim propisima donosi ministar, pa rješenje protiv kojeg je tužiteljica izjavila žalbu Odboru državne službe za žalbe nije konačno rješenje institucije. Konačno rješenje institucije u smislu odredbe člana 16. Zakona o upravnom postupku je rješenje protiv kojeg se ne može izjaviti žalba ili prigovor u upravnom postupku unutar institucije koja je donijela rješenje o nekom pravu, obavezi ili statusu državnog službenika, uposlenika i slično. Polazeći od navedenog, tuženi odbor je\npravilno zaključio da žalba tužiteljice izjavljena ovom odboru protiv prvostepenog rješenja institucije nije dopuštena. Ovo iz razloga što je odredbom člana 63. Zakona o državnoj službi u institucijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj:19/02 – 27/04) i Odlukom o osnivanju Odbora državne službe za žalbe („Službeni glasnik BiH“, broj:16/02 i 1/04) propisano da je Odbor nadležan da razmatra pravilnost i zakonitost samo konačnih odluka institucije BiH, kao i da donosi odluke o poduzetim ili propuštenim radnjama institucije ili Agencije koje se odnose na status državnih službenika. Međutim, tuženi odbor, prilikom ocjenjivanja dopuštenosti tužiteljicine žalbe protiv navedenog rješenja, nije vodio računa o pravilima postupka koja bitno utječu na donošenje osporenog rješenja, tj. nije imao u vidu odredbe člana 56. i 58. st. 4 citiranog Zakona o upravnom postupku, kojim je propisano da organ koji nije nadležan za rješavanje o podnesku (molbe, žalbe, prigovori i sl), stranke a poznato mu je koji je organ nadležan za prijem i rješavanje, bez odlaganja dostavlja taj podnesak nadležnom organu i o tome obavještava stranku. Stoga je, u skladu sa ovim propisom, tuženi odbor bio dužan da žalbu tužiteljice dostavljenu ovom odboru bez odlaganja dostavi ministru Ministarstva vanjskih poslova BiH, kao nadležnom službenom licu za rješavanje o prigovoru protiv prvostepenog rješenja, kako je to uostalom navedeno i u pouci o pravnom lijeku u prvostepenom rješenju. Odluka ministra o prigovoru tužiteljice protiv prvostepenog rješenja kojim je rješavano o njenom statusu će biti konačna odluka institucije. Iz izloženog, ovaj sud je, uvažavajući tužbu tužiteljice, osporeno rješenje poništio i predmet vratio tuženom organu na dalji postupak po zakonu, s tim da tuženi postupi u skladu sa pravilima postupka, odnosno sa odredbom člana 58. stav 4. Zakona o upravnom postupku i da žalbu tužiteljice dostavljenu tuženom dostavi nadležnom službenom licu odnosno ministru vanjskih poslova BiH radi donošenja odgovarajuće odluke o njenom prigovoru.\nPrimjenom odredbe člana 37. stav 2. i stav 3. Zakona o upravnim sporovima BiH ovaj sud je odlučio kao u dispozitivu presude.\n( Presuda Vijeća za upravne sporove Suda Bosne i Hercegovine broj: U-50/04 od 30.08.2004.godine).


Kamp kućice | Polovna vozila\nNaslovna » Kamp kućice\nOglasi u kategoriji Kamp kućice (1)\nKamp kućice | marinela | pre 24 hours | 2016. god.\nBok Nudim zajmove svim iskrenim i poštenim ljudima; oni koji trebaju kredit za 72 sata i koji su u mogućnosti vratiti novac novac. Moj kredit započinje od 3000 € ...


Polisa privatnosti • Cvećara Viola\nVlasnik website-a viola.rs je kompanija VIOLA, sa sedištem u Subotici, Srbija. VIOLA poštuje Vašu privatnost i posvećeni smo njenom čuvanju. Ova Polisa privatnosti predstavlja način kako se Vaši lični podaci obrađuju i koriste. Na website-u viola.rs prikupljamo mali broj Vaših podataka uz Vašu izričitu saglasnost, koju možete povući u svakom trenutku, nakon čega će Vaši podaci u što kraćem periodu biti izbrisani sa sistema. Vaši podaci će biti dostupni zaposlenima i osnivaču VIOLE , koji su zakonski obavezni da poštuju tajnost ličnih podataka. VIOLA prikuplja sledeće podatke od posetilaca sajta, koje oni slobodno dostavljaju preko online kontakt forme: ime i prezime, email adresu, ostale kontakt podatke i sve ostale informacije vezane za pružanje naših usluga i druge informacije vezane za poslovnu saradnju. VIOLA prikuplja i podatke posetilaca sajta koji se odnose na IP adresu, podatke o browser-u i podatke vezane za domen.\nUkoliko koristite website viola.rs prihvatate da se Vaši podaci koriste u skladu sa ovom Polisom privatnosti. VIOLA će koristiti lične podatke samo na način koji je u skladu sa svrhom za koju su prikupljeni ili za koju ste Vi kao naš korisnik dali saglasnost.\nUkoliko želite da tražite pristup ličnim podacima, odnosno njihovu ispravku, dopunu ili brisanje, kontaktirajte nas na email adresu: office@viola.rs\nVIOLA će koristiti podatke u cilju održavanja kontakta sa članovima i u cilju obaveštavanja o našim aktivnostima posredstvom Newsletter sistema. U svakom trenutku, Vi kao član ili posetilac sajta uvek imate mogućnost da se odjavite sa mailing liste, ukoliko više ne želite da primate poruke od nas.\nPrilikom prijavljivanja na Newsletter sistem potrebno je da unesete Vašu email adresu i ime i prezime, pri čemu je aktivan ‘Confirmed opt-in’ tip prijave, što znači da newsletter sistem nakon prijave šalje mail sa linkom, na koji treba da klikne pretplatnik, da bi email adresa pretplatnika bila validna. VIOLA Vašu email adresu čuva i neće je ustupati ili prodavati trećim stranama. U svakom trenutku možete da otkažete pretplatu na newsletter i nakon toga više nećete primati poruke od nas.\nU slučaju eventualne obaveze da otkrijemo sakupljene podatke trećoj strani, a na osnovu sudske odluke i u skladu sa zakonom, o tome ćete biti blagovremeno obavešteni, osim ukoliko nalog suda ne sadrži oznaku tajnosti, odnosno zabranu o obaveštavanju korisnika. VIOLA se obavezuje da Vaše podatke prikupljene kroz Internet forme i kroz email komunikaciju neće davati, pokazivati, iznajmljivati niti prodavati trećim licima. VIOLA može povremeno objaviti informacije opšteg tipa trećim licima (npr. broj poseta website-a viola.rs), ali pri tome neće uključiti informacije pomoću kojih bi pojedinci bili određeni ili odredivi.\nWebsite viola.rs koisti ‘cookies-e’ za ograničene svrhe. ‘Cookies’ je deo podataka koji naš website može da Vam pošalje Vašem Internet browser -u. Ukoliko ste zabrinuti za Vašu sigurnost po pitanju ‘Cookies’ tehnologije, uvek možete Vaš Internet browser podesiti da Vas obaveštava po prijemo ‘Cookies-a’ ili da ih u potpunosti odbijete. Google analytics šalje svoje ‘Cookies-e’, na osnovu koje VIOLA prati posećenost website-a viola.rs.\nWebsite viola.rs sadrži linkove preka drugim website-ovima. Svaki od navedenih website-ova ima svoju Polisu privatnosti i Uslove korišćenja. VIOLA ni na jedan način nije odgovoran za sadržaj na navedenim stranicama.\nVIOLA koristi društvene mreže, pri čemu su svi odnosi vezani za iste određeni Polisama privatnosti, za svaku društvenu mrežu posebno.\nPolisa privatnosti za Internet prodavnicu VIOLA se nalazi na sledećoj stranici:\nVIOLA čini sve što je u njegovoj mogućnosti da podatke koje obrađuje i koristi čuva u bezbednim uslovima, koji su uskladišteni na računarskim sistemima, zaštićeni su šiframa, a pristup imaju samo zaposleni u VIOLA.\nVIOLA zadržava pravo da bilo kada izmeni ovu Polisu privatnosti, a izmena postaje važeća nakon objave na website-u viola.rs. Svaki posetilac sajta je dužan da pročita ovu Polisu privatnosti, kako bi bio upoznat sa eventualnim izmenama. Ukoliko nastavite da koristite website viola.rs nakon postavke novije verzije Polise privatnosti, podrazumeva se da ste tu verziju pročitali i prihvatili kao važeću.\nUkoliko imate bilo kakvih pitanja vezanih za ovu Polisu privatnosti, kontaktirajte nas na email adresu: office@viola.rs.