BERLIN - Srpski plivači Jovana Bogdanović, Radovan Siljevski i Boris Stojanović nisu bili uspešni u jutrošnjim kvalifikacijama na šampionatu Evrope u Berlinu.Bogdanovićeva je na 200 prsno zauzela 31. mesto u vremenu 2:37.79 minuta.U trci na 100...\nStjepanović osvojio zlato i na 200 metara slobodno (VIDEO)\nReprezentativac Srbije u plivanju Velimir Stjepanović osvojio je danas zlatnu medalju na 200 metara slobodnim stilom na prvenstvu Evrope u Berlinu.Stjepanović je plivao fantastično, vodio je tokom cele finalne trke i na kraju stigao do zlata u...\nStjepanović u finalu trke na 200 metara slobodno\nReprezentativac Srbije u plivanju Velimir Stjepanović plasirao se u finale trke na 200 metara slobodnim stilom na prvenstvu Evrope u Berlinu.Stjepanović je večeras zauzeo drugo mesto u drugoj polufinalnoj trci sa vremenom od 1:46,79 minuta, što je...\nStjepanović u polufinalu EP\nBERLIN - Srpski plivač Velimir Stjepanović izborio je danas plasman u polufinale trke na 200 metara slobodnim stilom na prvenstvu Evrope u Berlinu, dok je Stefan Šorak u istoj disciplini takmičenje završio u kvalifikacijama.Stjepanović je u svojoj...\nNajdanovski i Simonovićeva bez plasmana u polufinale\nBERLIN - Srpske plivačice Miroslava Najdanovski i Katarina Simonović nisu uspele danas da se plasiraju u polufinale trke na 100 metara slobodnim stilom na Evropskom prvenstvu u Berlinu.Najdanovski je pobedila u svojoj kvalifikacionoj grupi...\nKnežević 28. u kvalifikacijama\nBERLIN - Srpski plivač Bogdan Knežević nije uspeo da se plasira u polufinale trke na 200 metara mešovito na prvenstvu Evrope u Berlinu.Knežević je ostvario vreme od 2:04.43 minuta i u kvalifikacijama zauzeo 28. mesto od 35 takmičara.Plasman u...\nBogdanovićeva bez polufinala na 100 metara prsno\nBERLIN - Srpska plivačica Jovana Bogdanović nije uspela da se plasira u polufinale Evropskog prvenstva u Berlinu u disciplini 100 metara prsno.Bogdanovićeva je u kvalifikacijama zauzela ukupno 44. mesto u vremenu 1:13.86 minuta.Najbolji rezultat u...\nBERLIN, 18. avgusta 2014. (Beta) - Plivač reprezentativac Srbije Ivan Lendjer nije se plasirao u ponedeljak u finale na 50 metara delfin stilom na Evropskom prvenstvu u Berlinu, pošto je u polufinalu bio tek deveti. Lendjer je u prvoj...\nBERLIN - Srpski plivač Velimir Stjepanović osvojio je zlatnu medalju na 400 metara slobodnim stilom na prvenstvu Evrope u Berlinu. Stjepanović je sjajno otplivao finalnu trku. Vodio je od samog starta i na kraju trijumfovao rezultatom 3:45,66...\nSilađi i Basaraba bez polufinala EP\nBERLIN - Srpski plivači Čaba Silađi i Andrea Basaraba nisu uspeli da se plasiraju u polufinale Evropskog prvenstva u Berlinu.Silađi je u kvalifikacijama trke na 100 metara prsno zauzeo 20. mesto u vremenu 1:01,75 minuta.Neusepšna je bila i Basaraba...


Stomatolog - Dr Brašanac\nPoluvekovno iskustvo iz svih oblasti stomatologije\nStomatološka ordinacija “Dr Brašanac” postoji više od 30 godina, od 1989, gde se kontinuirano primenjuje poluvekovno iskustvo iz svih oblasti stomatologije, na opšte zadovoljstvo naših pacijenata. U našoj i vašoj ordinaciji 8 doktora i 6 asistenata uz saradnju sa nekoliko zubno – tehničkih laboratorija, svakodnevno rade na zdravlju i lepoti vašeg osmeha.\nNe zaboravite da su pregledi, kontrole i saveti u ordinaciji “Dr Brašanac” besplatni i da sve intervencije podrazumevaju bezbolnost!\nBavimo se preventivom, dijagnostikom i lečenjem bolesti zuba i bolesti usta, protetikom, ortopedijom vilica, dečjom i preventivnom stomatologijom, oralnom hirurgijom, implantologijom, terapijom parodontopatija, terapijom oboljenja sluzokože usta i estetskom stomatologijom, koja obuhvata keramičke navlake prirodnog izgleda, plombe u boji vaših zuba i beljenje pojedinih ili svih zuba.\nMetalokeramičke, bezmetalne krunice, nadogradnja, mostovi…\nFasete, beljenje zuba…\nKOMPLETNA LISTA USLUGA\nBulevar Mihajla Pupina 121, Beograd


Međunarodna finansijska korporacija (IFC) kreirala je globalni standard zelene gradnje, sistem za sertifikaciju zelenih zgrada i softver koji predstavlja alat za projektovanje zelenih zgrada, fokusiran na efikasnost resursa: energije, vode, kao i energije upotrebljene za proizvodnju materijala.\n„EDGE (Excellence in Design for Greater Efficiencies) koristi kompjutersku simulaciju koja objedinjuje podatke o odabranoj lokaciji i samoj zgradi, da bi kao rezultat prikazao moguće uštede za svaku od odabranih mera ili tehnologija za poboljšanje efikasnosti objekta“, objašnjava Dragan Obrenović, Energy Specialist IFC-a.\nEDGE prikazuje grupe informacija koje se odnose na očekivane uštede vode i energije na mesečnom ili godišnjem nivou, procene dodatnih troškova usled primene mera zelene gradnje, kao i posledičnih umanjenja računa za energiju i vodu i perioda povrata uloženog novca, ali i procene umanjenja emisije gasova staklene bašte, koje su posledica primene mera za smanjenje potrošnje energije, vode i energije koju „sadrže“ upotrebljeni materijali.\n„Procene ušteda i potrošnje mogu se videti na nivou cele zgrade ili na nivou podsistema – energije za osvetljenje, energije za grejanje, ventilaciju i klimatizaciju, vode u kuhinjama i toaletima, materijalima od kojih su izgrađeni spoljašnji zidovi i podovi i drugim.“\nNa globalnom nivou više od 2,6 miliona kvadratnih metara u preko 300 objekata je EDGE sertifikovano.\nImajući u vidu da je EDGE sertifikat fokusiran na zemlje u razvoju, po čemu se razlikuje od drugih sertifikata zelene gradnje?\nEDGE je jednostavniji za upotrebu, do rezultata se dolazi brže i troškovi upotrebe su manji nego kod većine drugih sistema za sertifikaciju. Ključnu razliku čini EDGE softver koji je potpuno besplatan, a dizajniran je tako da ga brzo mogu savladati i korisnici koji ne pripadaju tehničkim strukama. Nekoliko minuta posle unosa podataka o objektu, EDGE već proizvodi prve rezultate. Ovo je omogućeno obiljem prethodno definisanih i ugrađenih karakteristika, uobičajenih za lokaciju i vrstu objekta. Posle unošenja osnovnih podataka o objektu i lokaciji, softver sam formira model u kojem korisnici menjaju samo one karakteristike koje su od interesa u konkretnom slučaju, što omogućava brzinu i jednostavnost u izboru mera. Što se tiče sertifikacije, jednostavniji je proces dokumentovanja, niži su troškovi pregleda objekta i verifikovanja primenjenih mera, u odnosu na druge sisteme.\nKome je EDGE sertifikat namenjen?\nSvima zainteresovanima za zelenu gradnju – arhitektama, inženjerima, investitorima i vlasnicima objekta. Uz pomoć EDGE-a se mogu analizirati stambene zgrade, hoteli, kancelarijski, zdravstveni, školski i maloprodajni objekti.\nKakvi su planovi IFC-a po pitanju procesa sertifikacije zelene gradnje u Srbiji?\nIFC ohrabruje sve potencijalne korisnike da upotrebljavaju EDGE (www.edgebuildings.com), dok istovremeno uvažava i druge sisteme kojima se verifikuju objekti zelene gradnje. Naša želja je da broj objekata izgrađenih u skladu sa principima zelene gradnje bude što veći i da tako doprinesemo otklanjanju negativnih efekata klimatskih promena.\nKakvi su planovi IFC-a po pitanju investiranja u cilju poboljšanja energetske efikasnosti u Srbiji?\nIFC putem svoje Platforme za gradove (Cities Initiative) i Programa za efikasnost resursa aktivno sarađuje sa beogradskom administracijom na poboljšanju energetske efikasnosti u javnim objektima, podržao je formiranje javno-privatnog partnerstva u projektu Vinča i namerava da i u budućnosti pruža spektar savetodavnih i investicionih usluga privatnim i javnim klijentima u celom regionu.


Vesti online / Vesti / Svet / Islamska država odgovorna za smrtonosne napade u Šri Lanki\nID je preuzeo odgovornost za krvave napade na Šri Lanki, u kojima je život izgubilo više od 300 ljudi, prenosi Independent.\nSaopštenje je objavila propagandna agencija Amak, a u njemu se navodi da su nemerno ciljali hrišćane.\n"Neimenovani izvor je u izjavi agenciji Amak naveo da su napadači koji su izveli pokolj ciljali građane zemalja koje pripadaju američkoj koaliciji, kao i sve hrišćane", stoji u saopštenju ove agencije.\nSVET "Napadi u Šri Lanki planirani osam godina"


Većina ljudi se može složiti da je Lexus LC500 jedan od najlepših proizvodnih automboila kreiranih u poslednje vreme, međutim, kada je reč o modifikacijama koje se izvode nad modelima ove linije stvari nisu tako jednostavne...\nEksterijer ovog posebnog LC500 modela finiširan je Metallic Red bojom, koja je verovatno najbolja moguća nijansa dostupna za ovaj automobil. Ovaj ton crvene treperi pod suncem i ističe predivne obline i zavodničke linije njegove karoserije na najlepši mogući način.\nPosebna jedinica koju vidite dobila je komplet specijalne točkova kompanije Avant Garde. Ovi točkovi mogu transformisati izgled bilo kog vozila, što je slučaj i sa ovim Lexus automobilom, uprkos tome što i dalje ne možemo da ocenimo da li je sveukupan novi izgled loš ili ne. Možda je samo prenaglašen i previše spušten za naš ukus, ali u Japanu, ovakvi zahvati predstavljaju najlepše detalje.\nTočkovi koji su u pitanju poznati su kao SR10 i u slučaju ovog modela komplementirani su značajno nižim vešanjem koje, u konjukciji sa felnama, potpuno menja izgled ovog predivnog atuomobila, istovremeno mu, možemo slobodno reći, oduzimajući dosta elegancije koja ga krasi u fabričkom obliku.\nRadi podsećanja vredi napomenuti da Lexus LC500 model pokreće petolitarska V8 jedinica unutrašnjeg sagorevanja, dobra za 471 ks. Ovaj motor je uparen sa desetostepenim menjačem, koji snagu šalje na zadnje točkove i u omogućuje autombilu ubrzanje do stotke iz mesta za 4,4 sekunde. Svako ko je imao priliku da sedne za volan LC500 modela definitivno vam može reći da je to jedan od najprefinjenijih grand turera sa dvoje vrata na svetskom tržištu, većim delom zahvaljujući njegovom izvanrednom eksterijernom izgledu, luksuznom enterijeru i neverovatnom motoru.


PAŠALIĆ: VEĆI PODSTICAJI ZA PROIZVODNJU ZDRAVE HRANE – Novosti Plus\nProizvodnja zdrave hrane je nešto gdje Republika Srpska zaista može da bude konkurentna i u skladu sa tim su u ovoj godini povećani podsticaji za organsku proizvodnju, izjavio je danas u Ribniku ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srpske Boris Pašalić.\n“Podrška po hektaru u prošloj godini iznosila je 400 KM, sada je 600 KM, dok u idućoj godini želimo da bude i veća. To dovoljno govori o tome koliko želimo da podstaknemo tu proizvodnju”, rekao je Pašalić novinarima.\nOn je naveo da je namjera podstaći tu proizvodnju i podrškom za sertifikaciju tih proizvoda i za sve što podrazumijeva da se taj proizvod proizvede i plasira na tržište.\nPašalić je naglasio da na području opštine Ribnik treba da prepoznaju nekoliko grana u poljoprivredi koje imaju perspektivu i da ih jače podržavaju.\n← U FOČI PRVI STUDIJ MEDICINE NA ENGLESKOM JEZIKU U RS\nU Prijedoru otvorena Manifestacija “Plodovi ljeta”: Štandovi puni domaćeg voća i povrća →


Boutique Hotel Ioann Vasilievich, Jaroslavl – ažurirane cene za 2022. godinu\nBoutique Hotel Ioann Vasilievich (Hotel), Jaroslavl (RUS) - ponude\nRecenzije gostiju (2 289)\nPodelite objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich\nRevolutsionnaya Street 34, 150000 Jaroslavl, Rusija – Odlična lokacija - prikaži mapu\nOdlična lokacija - ocena 9,8/10! (na osnovu 2289 recenzija)\nOcenili gosti posle boravka u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich.\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich - skorašnji gosti su mu dali ocenu 9\nVisoka ocena za destinaciju Jaroslavl\n9,0 Izvanredan 2 289 recenzija 100% stvarna iskustva gostiju\nSvi gosti koji su napisali recenzije (2289)\nSvi gosti koji su napisali recenzije (2273)\nSve ocene gostiju (2289)\nSvi jezici (2289)\nSoba Restoran Lokacija Doručak Bar\nČisto Prozor Lift Krevet Buka Pogled Kuhinja Kupatilo Glasno Parking Tiho Kafa Večera Automobil Toalet Peškir Hladno Tuš\nIzbor gostiju · Ocenjeno: 28. novembar 2019.\nOcenjeno: 16. oktobar 2021.\nOcenjeno: 4. april 2021.\nOcenjeno: 21. avgust 2020.\nOcenjeno: 17. mart 2020.\nOcenjeno: 23. novembar 2019.\nOcenjeno: 7. novembar 2019.\nIspunjavate uslove za Genius popust u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich! Kako biste uštedeli, potrebno je samo da se ulogujete.\nOvaj objekat je udaljen 4 min hoda od plaže. Free Wi-Fi is offered at this design hotel, located in central Yaroslavl. Rooms are individually decorated and come with a flat-screen TV and private bathroom.\nPrema nezavisnim recenzijama, naši gosti obožavaju ovaj deo destinacije Jaroslavl.\nBoutique Hotel Ioann Vasilievich toplo dočekuje nomer.ru.com goste od 11. apr. 2012.\n뀐Smešten u jednoj od najbolje ocenjenih oblasti u gradu Jaroslavl, ovaj hotel ima odličnu ocenu lokacije: 9,8\nSačuvano na 3265 lista\nU kom periodu želite da boravite u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\n4 razloga da izaberete objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich\nIzvanredan · 2 289 recenzija\nnomer.ru.com smernice za pitanja i odgovore\nPitanja i odgovori bi trebalo da budu u vezi sa objektom ili smeštajnim jedinicama. Najkorisniji sadržaj je onaj koji obuhvata detaljne informacije koje drugima mogu pomoći da donesu prave odluke. Molimo vas da ne dajete lične, političke, etičke ili religiozne komentare. Promotivni sadržaj će biti uklonjen, a problemi u vezi sa uslugama kompanije nomer.ru.com treba da budu prosleđeni timu našeg korisničkog servisa ili timu za odnos sa partnerima.\nMolimo vas da ne koristite vulgarne izraze ili neprikladne igre rečima na bilo kom jeziku. Nisu dozvoljeni komentari i sadržaji koji uključuju"govor mržnje", diskriminatorne opaske, pretnje, eksplicitno seksualne opaske, nasilje i promovisanje ilegalnih aktivnosti.\nPoštujte privatnost drugih. nomer.ru.com će nastojati da zaštiti sve adrese e-pošte, telefonske brojeve, adrese veb sajtova, naloge na društvenim mrežama i slične podatke.\nnomer.ru.com ne prihvata odgovornost ili obavezu u vezi sa bilo kojim pitanjem i odgovorom. nomer.ru.com je distributer (bez ikakve obaveze da vrši proveru), a ne izdavač ovih pitanja i odgovora. nomer.ru.com može, po sopstvenom nahođenju, da izmeni, modifikuje, izbriše ili na drugi način promeni ove Smernice.\nOdgovoreno na dan: 13. jun 2021.\nPitanje o jedinici:"Velika Dvokrevetna Soba sa Bračnim Krevetom" • Odgovoreno na dan: 25. decembar 2021.\nOdgovoreno na dan: 2. jul 2020.\nVoz Železnička stanica Yaroslavl-Glavny\nSadržaji smeštajnog objekta: Boutique Hotel Ioann Vasilievich\nKućni red Objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich je otvoren za posebne zahteve - dodajte zahtev u sledećem koraku.\nObjekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich prihvata sledeće kartice i zadržava pravo da privremeno blokira iznos na kartici pre vašeg dolaska.\nMolimo vas da unapred obavestite smeštajni objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich o očekivanom vremenu dolaska. Napomenu možete da napišete u polju za posebne zahteve prilikom rezervisanja. Osim toga, objekat možete direktno da kontaktirate pomoću kontakt podataka navedenih u potvrdi rezervacije.\nČesto postavljana pitanja o objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich\nKakvu vrstu sobe mogu da rezervišem u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nVrste soba u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich uključuju:\nKakav doručak se služi u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nGosti koji odsedaju u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich mogu da uživaju u visoko ocenjenom doručku tokom svog boravka (ocena gostiju: 8.5).\nDa li postoji restoran u okviru objekta Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nBoutique Hotel Ioann Vasilievich ima 1 restoran:\nKako mogu od najbližeg aerodroma da dođem do objekta Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nOd najbližeg aerodroma do objekta Boutique Hotel Ioann Vasilievich možete da dođete na sledeći način:\nKoliko je objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich udaljen od centra destinacije Jaroslavl?\nObjekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich se nalazi na 450 m od centra destinacije Jaroslavl.\nKoliko je objekat Boutique Hotel Ioann Vasilievich udaljen od plaže?\nNajbliža plaža je na samo 350 m od objekta Boutique Hotel Ioann Vasilievich.\nKakve aktivnosti postoje u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nBoutique Hotel Ioann Vasilievich nudi sledeće aktivnosti/usluge (moguće su dodatne naknade):\nKoliko košta boravak u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nCene u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich mogu da se razlikuju u zavisnosti od vašeg boravka (npr, datuma koje ste odabrali, pravila hotela i dr.). Unesite datume da biste videli cene.\nKoje je vreme prijavljivanja i odjavljivanja u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich?\nPrijavljivanje u objektu Boutique Hotel Ioann Vasilievich je od 14:00, a odjavljivanje je do 12:00.\nNajbolje na destinaciji: Jaroslavl\nKliknite ovde za više hotela i drugih smeštaja blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Jaroslavl\nŽeleznička stanica Yaroslavl-Glavny


Staljin u Rusiji popularniji i od Putina / Bljesak.info | BH Internet magazin\nStaljin u Rusiji popularniji i od Putina\nAnketa je također pokazala da se mišljenje o neopravdanosti ljudskih žrtava koje je sovjetski narod imao u vrijeme Staljinovog doba postupno smanjuje.\nVijesti / Svijet | 17. 04. 2019. u 09:56 Bljesak.info\nBroj Rusa koji pozitivno ocenjuju ulogu Josifa Staljina u povijesti zemlje dostigao je rekord, pokazuje anketa koju je objavio ruski nezavisni Levada centar.\nTako se izjasnilo čak 70 posto Rusa u istraživanju provedenom u ožujku, dok je njegovu ulogu negativno ocijenilo 19 posto.Pozitivan odnos prema Staljinu ima 51 posto anketiranih, od kojih 41 posto oseća poštovanje, što je maksimum od 2001. godine. Negativan odnos ima 14 posto, a 26 posto nema nikakav stav.\nSkoro polovica anketiranih (46 posto) smatra da su zločini u Staljinovo doba bili opravdani "velikim rezultatima i ciljevima", a 45 posto se izjasnilo da se ljudske žrtve ne mogu ničim opravdati.\nRezultati su pokazali da oni koji su na prethodnim predsedničkim izborima glasovali za kandidata te stranke pokazali "oduševljenje", "poštovanje" i "simpatiju" prema Staljinu, u istoj mjeri kao i oni koji su glasovali za predsednika Vladimira Putina.\nAnketa je također pokazala da se mišljenje o neopravdanosti ljudskih žrtava koje je sovjetski narod imao u vrijeme Staljinovog doba postupno smanjuje, javljaju agencije.\nLevada navodi da, čak suprotno, dio anketiranih koji može da opravda ljudske gubitke iz tog razdoblja raste: ove godine se tako izjasnilo 46 posto, dok je takvih prošle godine bilo 36 posto, a 2017. godine 27 posto.\nIstraživanje je provedeno od 21. do 27. ožujka ove godine na reprezentativnom uzorku, a statistička greška ne prelazi 3,4 posto, naveo je Levada centar.\nJosif Staljin rusija popularnost\nPreminuo jedan od posljednjih svjedoka Staljinovih "gulaga"\nRusima Staljin najvažnija osoba u povijesti


Ovo je Partizanova ukupna zarada od transfera u 2019. godini!\nPočetna stranicaFK PartizanOvo je Partizanova ukupna zarada od transfera u 2019. godini!\nCrno-beli od prodaje igrača inkasirali preko 17.000.000 evra, ali osetili dve strane medalje.\nRekosmo već nije dobro počelo, jer je u protekloj sezoni izostalo takmičenje u Evropi, te je shodno tome Partizanu bilo teško da plasira i naplati igrački kadar. Besparica, slabi rezultati i igra u domaćem takmičenju doveli su do toga da su crno-beli protekle zime došli u poziciju da gotovo nemaju ponuda za fudbalere, a novac je bio preko potreban.\nJanković je prodat za 1.800.000 evra i taj novac je iskorišćen da se ugasi požar. Nešto kasnije, sredinom marta, zahvaljujući produženom prelaznom roku u Kazahstanu, ekipu je napustio i Nebojša Kosović, koji je prešao u redove Kairata, ali je taj transfer doneo samo 400.000 evra, što je bila kap u moru nevolja.\nCeo jun je prošao bez dešavanja, a onda je početkom jula prvi prihod stigao od Svetozara Markovića. Defanzivac kome je predviđana svetla budućnost nije imao sjajnu sezonu iza sebe, mučile su ga i povrede, pa je prihvaćena ponuda Olimpijakosa od 1.500.000 evra, koja je legla gotovo kao prva pomoć.\nU drugoj polovini jula Partizan je, posle silnog otezanja Al Šarže iz Dubaija, konačno realizovao transfer Rikarda Gomeša. Crno-beli su inkasirali 3.000.000 evra, plus 500.000 u bonusima, shodno učinku igrača, i to je posao koji je praktično dao veštačko disanje, probudio velikana iz Humske poslao ga u sasvim drugom smeru.\nSve je već bilo dogovoreno, Italijani su pristali da isplate sumu od 5.500.000 za talentovanog defanzivca, ali su potom želeli da prevare Partizan i igrača, pokušavajući da iskoriste poslednji dan pijace i smanje obeštećenje za 50 odsto. Čelnici Partizana nisu pristali na ucenu, vratili su se u Beograd i produžili ugovor sa fudbalerom, što je ubrzo višestruko naplaćeno.


Seka i braco – Suština pasijansa™\nTetka Kata je poznata po svojim duetima, pre svega po sjajnoj “Don’t Give Up” sa Peterom Gabrielom, zatim “Do Bears…” sa, verovali ili ne, Rowanom Atkinsonom, i u skorije vreme, na najnovijem albumu “50 Words For Snow“, sa Eltonom Johnom i Stephenom Fryom. Što se bivšeg frontmena grupe Ultravox (i bivšeg, što je zanimljivo, privremenog gitariste grupe “Thin Lizzy“) tiče, za njega je ovo drugi solo album – očigledan uticaj “world music” žanra, ne tako popularan kao prethodni “The Gift“, ali, po meni, sa mnogo više dobrih pesama.\nAuthor ValexPosted on 9.8.2012. 24.7.2016. Categories FonotekaTags muzika za popodne\nPrethodno Prethodni prilog: Prognoza za vikend: padaće stenje\nSledeće Sledeći prilog: Зен чује гласове


USKORO: Efekti i kontraindikacije asana - Aktuelnosti\nUSKORO: Efekti i kontraindikacije asana\nFit Land, 27. februar\nSvaki položaj u jogi ima brojne dobrobiti, ali da bi se one osetile potrebno je ne samo pravilno zauzeti asane i vežbati u skladu sa svojim mogućnostima, već i izbegavati određene varijante položaja u izvesnim stanjima. Mnogi vežbači joge, naročito početnici koji samostalno vežbaju, ne pridaju previše značaja tome pa u nekim slučajevima dolazi do kontraindikacija, umesto do pozitivnog delovanja jogičke prakse, čime njen pun potencijal ostaje nedoživljen.\nKako pravilno vežbati da biste osetili sve efekte položaja koji deluju umirujuće na nervni sistem, povoljno utiču na unutrašnje organe, poboljšavaju cirkulaciju, stimulišu mišiće, uklanjaju tegobe i dovode u balans, saznaćete na predavanju i radionoci "Efekti i kontraindikacije asana" koji će se održati u subotu, 27. februara 2021. godine od 11 sati u sali sportskog udruženja "Fit Land" u okviru ciklusa predavanja i radionica pod nazivom "Filozofija i fiziologija joge".\n• Efekte ekstenzija, fleksija, torzija i inverzija\n• Benefite osnovnih asana koje se najčešće praktikuju u jogi\n• Razloge zbog kojih je potrebno vežbati varijacije određenih položaja\n• Procedure pravilnog zauzimanja položaja za sprečavanje nelagodnosti\n• Načine vežbanja uz određene limite (išijas, kifoza, skolioza, diskus hernija itd.)\nCiklus predavanja i radionica pod nazivom "Filozofija i fiziologija joge" predstavlja seriju dvosatnih edukativnih modula namenjenih vežbačima joge koji žele da prodube svoju praksu i saznaju nešto više od onoga što se uči na redovnim časovima joge. Dobićete ne samo odgovore na pitanja i nedoumice, već i mnoge korisne savete potrebne za ličnu praksu, kao i jasne smernice kako da u njoj brže napredujete.\nSvaki modul će započeti psihomentalnim isključenjem, zatim će uslediti kratko teorijsko izlaganje na temu određene radionice, a potom niz praktičnih vežbi kojima će se izneto pokazati i uvežbati. Nakon vremena predviđenog za diskusiju i pitanja, susret će se finalizovati dubokom jogičkom relaksacijom, Joga Nidrom.\nModuli su namenjeni kako početnicima, tako i onima koji imaju iskustvo vežbanja joge, a koji žele da prošire svoju praksu i razviju sistematičnije iskustvo joge. Svaki od njih je akreditovan od strane Joga alijanse (Yoga Alliance), najeminentnije asocijacije joga instruktora i škola joge u svetu, i vodi se kao edukativni dvočas.\nZbog ograničenog broja mesta, potrebno je najaviti prisustvo pozivom na broj 064/615-83-32.\nSvoje mesto možete obezbediti i putem formulara koji se nalazi OVDE.\nKotizacija za jedan modul (predavanje s radionicom) iznosi 800 dinara.\nProgram vodi master profesorka filozofije Maja Vučković, sertifikovana instruktorka joge S-VYASA joga univerziteta, Fakulteta za sport i turizam – TIMS i Vidya Yoga škole. Registrovana instruktorka joge kod Joga alijanse, akreditovana dvema nominacijama: E-RYT 200 (iskusni registrovani instruktor joge) i YACEP (pružalac kontinuirane edukacije), s profesionalnom licencom i dozvolom za rad Saveza za rekreaciju i fitnes Srbije.\n"Efekti i kontraindikacije asana" treći je u nizu modula predviđenih u okviru ciklusa "Filozofija i fiziologija joge". Naredni koji nakon njega slede su: "Delovanje asana na pojedine grupe mišića i organa", "Disanje tokom vežbanja asana", "Različite škole i stilovi joge", "Joga Nidra – tehnika duboke relaksacije" i drugi.\nBilten Vege zajednice\nUSKORO: Fiziologija istezanja u vežbanju joge


GA poziva mlade srednjoškolce na akciju | PCNEN\nGA poziva mlade srednjoškolce na akciju\nObjavljeno: 30.04.2019, 10:22h\nGrupa mladih u koordinaciji Građanske alijanse (GA) realizuje projekat ‘Mladi aktivni građani’ u Podgorici, Danilovgradu i Cetinju, s ciljem aktiviranja mladih “da identifikuju i rješavaju probleme u svojoj okolini koji se tiču zaštite životne sredine, saobraćaja i potrošačkih prava“. Pri rješavanju problema, mladima će podršku pružiti i opštinske službe Podgorice, Cetinja i Danilovgrada, gradova uključenih u ‘Nedjelji aktivizma’ od 6. do 12. maja, saopšteno je iz GA, uz molbu medijima da o ovoj akciji informišu srednjoškolce iz pomenutih gradova. “Napominjem da će se nedjelja aktivizma organizovati u periodu 6-12. maj i da će tada mladi za svoje inicijative i rješenja dobijati poene, te da će najaktivniji dobiti nagrade u vidu putovanja na kampove i omladinske razmjene u zemlji i regionu. Takođe, ideja je da mladi i nakon ove projektne aktivnosti ostanu u kontaktu sa svojim gradom i nadležnim službama, te i dalje proaktivno ukazuju na probleme i žele da budu dio rješenja. Projekat će na taj način ukazati mladima da mogu da koriste digitalne alate i društvene mreže na kojima su prisutni i u svrhe mjenjanja svog okruženja na bolje.Svi detalji su dostupni na www.slikajaktiviraj.me gdje se srednjoškolci trebaju i registrovati da bi učestvovali u takmičenju“, poručila je Ajša Hadžibegović, koordinatorka projekta. Projekat ima podršku Ministarstva sporta i mladih.\nGrupa mladih u koordinaciji Građanske alijanse (GA) realizuje projekat ‘Mladi aktivni građani’ u Podgorici, Danilovgradu i Cetinju, s ciljem aktiviranja mladih “da identifikuju i rješavaju probleme u svojoj okolini koji se tiču zaštite životne sredine, saobraćaja i potrošačkih prava“.\nPri rješavanju problema, mladima će podršku pružiti i opštinske službe Podgorice, Cetinja i Danilovgrada, gradova uključenih u ‘Nedjelji aktivizma’ od 6. do 12. maja, saopšteno je iz GA, uz molbu medijima da o ovoj akciji informišu srednjoškolce iz pomenutih gradova.\n“Napominjem da će se nedjelja aktivizma organizovati u periodu 6-12. maj i da će tada mladi za svoje inicijative i rješenja dobijati poene, te da će najaktivniji dobiti nagrade u vidu putovanja na kampove i omladinske razmjene u zemlji i regionu. Takođe, ideja je da mladi i nakon ove projektne aktivnosti ostanu u kontaktu sa svojim gradom i nadležnim službama, te i dalje proaktivno ukazuju na probleme i žele da budu dio rješenja. Projekat će na taj način ukazati mladima da mogu da koriste digitalne alate i društvene mreže na kojima su prisutni i u svrhe mjenjanja svog okruženja na bolje.Svi detalji su dostupni na www.slikajaktiviraj.me gdje se srednjoškolci trebaju i registrovati da bi učestvovali u takmičenju“, poručila je Ajša Hadžibegović, koordinatorka projekta.\nProjekat ima podršku Ministarstva sporta i mladih.


SARAJEVO, 3. MAJA (ONASA)\n- Vlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici u Mostaru, utvrdila i, u parlamentarnu proceduru po skraćenom postupku, uputila Prijedlog zakona o klasifikaciji djelatnosti u Federaciji BiH. Donošenje ovog pravnog akta rezultat je obaveze usklađivanja entitetskih sa odgovarajućim zakonom koji je prošle godine prvi put donesen na nivou države. Njegov je cilj osigurati primjenu jedinstvenog standarda - klasifikacije djelatnosti na području cijele Bosne i Hercegovine, kao i usporedivost i kompatibilnost statističkih standarda sa Evropskom unijom, što je doprinos razvoju jedinstvenog ekonomskog prostora u Bosni i Hercegovini, kao jednog od preduslova za približavanje naše zemlje evropskim integracijama.\nU skladu s tim, federalnim zakonom je predviđena jedinstvena primjena klasifikacija djelatnosti u Federaciji BiH, kao jednog od osnovnih statističkih normativa koji se koristi pri evidentiranju, prikupljanju, obradi, analizi, distribuciji i prikazivanju podataka važnih za stanje određenog ekonomskog, demografskog i privrednog razvoja i njihovih strukturnih promjena.\nPrema jedinstvenoj klasifikaciji djelatnosti izvršiće se razvrstavanje svih poslovnih subjekata (pravne i fizičke osobe) u Federaciji BiH po djelatnostima koje obavljaju u skladu sa važećim propisima. Ovo je posao Federalnog zavoda za statistiku, koji je zadužen da vodi Jedinstveni registar poslovnih i drugih subjekata i njihovih dijelova i Statistički poslovni registar.\n- Vlada FBiH je, na prijedlog Federalnog zavoda za statistiku, današnjom Odlukom utvrdila Plan statističkih istraživanja od interesa za Federaciju BiH, urađen u saradnji sa svim federalnim ministarstvima i organima i organizacijama ovlaštenim za sprovođenje statističkih istraživanja.\nPlanom su, u skladu sa ciljevima i zadacima Srednjoročnog plana istraživanja, definirani prioriteti, sudjelovanje Federalnog zavoda za statistiku u međunarodnim projektima, sredstva potrebna za realizaciju Plana, potrebni resusrsi i plan publikovanja podataka. Planirana su ukupno 193 istraživanja u ovoj godini, od čega 155 iz nadležnosti Federalnog zavoda za statistiku i 38 iz nadležnosti drugih organa i organizacija ovlaštenih za vršenje ovih poslova.\nUz plan, Vladi FBiH je stavljen na uvid i detaljan tabelarni pregled statističkih aktivnosti sa sadržajem i namjenom istraživanja, periodikom njihovog sprovođenja, jedinicama posmatranja i izvještajnim jedinicama, izvorima i načinom prikupljanja podataka, te rokovima za prve rezultate obrade statističkih podataka.\nVlada Federacije BiH je, nakon današnje rasprave, zadužila federalne zavode za statistiku i za zapošljevanje da utvrde vjerodostojne podatke o stvarnom broju nezaposlenih u FBiH.\n- Federalna vlada je, nakon razmatranja, dala saglasnost na Plan poslovanja JP Željeznice Federacije BiH d.o.o. Sarajevo za 2007. godinu. Plan je sačinjen na osnovu analiza poslovnog sistema, procjena kretanja na domaćem i evropskom transportnom tržištu, poslovnog ambijenta koji će biti stvoren primjenom Zakona o finansiranju infrastrukture i sufinansiranju putničkog i kombinovanog saobraćaja, kao i rebalansa Srednjoročnog plana razvoja kojeg je ranije već podržala Vlada FBiH.\nCiljevi ovog plana su stvaranje tržišno usmjerenog preduzeća za prijevoz roba i putnika, uz realizaciju projekta obnove željezničkog sektora kreditima Evropske banke za obnovu i razvoj i Evropske investicione banke. Planirana je i nabavka teretnih vagona i nastavak aktivnosti na nabavci i uvođenju vozova nagibne tehnike. Za ovu je godinu predviđeno da se u robnom transportu realizira ukupno 7,6 miliona tona tereta, od čega na međunarodni transport otpada 4,5 miliona tona. U međunarodnom putničkom transportu planirano je prevesti 75 hiljada putnika, a u domaćem 356 hiljada. Očekuje se prihod od robnog transporta u visini 63 miliona KM, od putničkog 2,3 miliona KM, od prodaje trasa 9,5 miliona KM, a od održavanja željezničke infrastrukture 129,3 miliona KM. Tu je i prihod od pokrića razlike u cijeni putničkog prometa planiran sa 11,9 miliona KM, dok su ostali prihodi planirani sa 140,8 miliona KM.\nNa današnjoj sjednici Federalno ministarstvo prometa i komunuikacija i Federalno ministarstvo financija Vlada FBiH je zadužila da pripreme prednacrt teksta o financijskom restruktuiranju Željeznica FBiH radi za saniranja obaveza prema javnim prihodima u iznosu od 72 miliona KM, te po međunarodnim kreditima.


Sink // Maera // subota 23.11 // Dom omladine Beograda | Balkanrock.com\nSink // Maera // subota 23.11 // Dom omladine Beograda\nSink u Domu omladine Beograda 23. novembra uz podršku benda Maera!\nUoči početka snimanja trećeg studijskog albuma beogradska grupa Sink – SИNK održaće koncert u klubu Doma omladine u subotu 23. novembra. Posle dve godine Sink se vraća u Dom omladine Beograda gde će publici predstaviti potpuno novi materijal i pesme koje do sada nisu izvođene, a na repertoaru će se naći i veliki broj pesama sa prethodna dva izdanja benda. Sink je do sada objavio dva albuma i to “Sve što nisam ja” izdat 2014. godine i konceptualno ostvarenje “Pred stubom srama…” izdato 2017. godine.\nPlivajući između više alternativinih pravaca Sink je formirao svoj zvuk odan snažnim rifovima, neparnim ritmovima i pažljivo odabranim tekstovima koji ovaj bend čine prepoznatljivim na beogradskoj sceni.\nSink – Monsanto [Official Music Video]: https://www.youtube.com/watch?v=rXyVLISG_eg\nFB Page: https://www.facebook.com/Sinkbend\nSink YT Channel: https://www.youtube.com/channel/UCgYgNmFcskenoSOkvoXW_Xg\nSpecijalni gosti grupe Sink na ovom koncertu biće momci iz alternativnog metal benda MaerA koji će promovisati pesme sa svog prvenca “Echo The Howl”. Ovim koncertom najavljuju novu eru benda i predstojeći studijski EP.\nMaera YT Channel: : https://www.youtube.com/c/maeraofficial\nMaera FB Page: https://www.facebook.com/maeraband/\nMaera Bandcamp: https://maeraofficial.bandcamp.com/\nUlaznice su dostupne na blagajni Doma omladine, kao i svim prodajnim mestima Tickets.rs ili putem linka: https://www.tickets.rs/program/sink-1490 po ceni od 400 dinara, a početak koncerta najavljen je za 20h.


Ovo su uslovi pod kojima turističke agencije mogu da dobiju pomoć | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 19.11.2020 / 19:27\nDetaljni uslovi pod kojima ove agencije, takozvani tur-operatori mogu da konkurišu “parče” od 150 miliona dinara, upravo su objavljeni na sajtu Ministarstva trgovine i turizma.\n“Subvencije koje se dodeljuju predviđene su za pokriće troškova u vezi obezbeđenja garancije putovanja”, navelo je ministarstvo.\nIsplata subvencija će se vršiti u zavisnosti od kategorije lecence koju imaju agencije:\nSubvencije će se isplaćivati u dinarskoj protivvrednosti obračunatoj po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan kada je državna pomoć dodeljena.\nObrazac zahteva za korišćenje sredstava se može preuzeti sa zvanične internet prezentacije resornog ministarstva.\nDokazi po odobrenju subvencije\nPo objavljivanju spiska korisnika kojima se odobravaju subvencije, kako navodi ministarstvo, potrebno je da navedeni korisnici otvore namenske račune u Upravi za trezor u svojim filijalama.\nSpisak svih računa, otvorenih za ove namene, Uprava za trezor će dostaviti Ministarstvu, koje će izvršiti uplatu odobrenih subvencija.\nPored uredno popunjenog zahteva za dodelu subvencija, podnosioci zahteva prilažu i sledeće dokaze:\n1. Potvrda o troškovima premije osiguranja, i fotokopija ugovora o osiguranju, ili,\n2. Potvrda o visini naknade za izdavanje bankarske garancije i fotokopija ugovora o izdavanju bankarske garancije, ili,\n3. Potvrda o troškovima osiguranja koju izdaje ugovarač osiguranja i fotokopija ugovora sa ugovaračem osiguranja.\nTagovi: turističke agencije, Ministarstvo trgovine i turizma, turizam u Srbiji


Srpska lista se vraća u proces decentralizacije\n“Srpska lista za Kosovo i Metohiju” ce se vratiti u proces decentralizacije vlasti, kako bi pokusala da svojim predlozima utice na formiranje vise srpskih opstina.\nSrpska lista se povukla iz procesa posto vlasti u Beogradu nisu podrzale ucesce srpskih lidera u radu privremenih institucija.\nMedjutim, na sastanku u Mitrovici 12. decembra predstavnici liste su odlucili da se nesto mora konkretno uraditi.\nVerica Jovanovic, predstavnik Srpske liste u Radnoj grupi za pilot projekte UNMIKa i vlade Kosova, kaze kako se na proces moze uticati ucescem:\n“Na proslom sastanku Srpske liste odlucili smo da se ponovo vratimo u radne grupe za decentralizaciju i da se ukljucimo u rad skupstinskih komisija, tako da cemo sada imati vise uticaja na to. Mi bi voleli da zvanicni Beograd posalje konkretno planove koje ima da mi to sprovedemo na terenu, mi ocekujemo poziv Beograda”.\nGlavni zahtev kosovskih Srba u tom procesu je formiranje srpskih opstina sa vecim ovlascenjima, kaze Jovanovic:\n“Pokusacemo da se dogovorimo sa privremenim institucijama da ispostujemo principe koje su oni dali. Ranije smo mi ispostovali te principe ali privremene institucije nisu rekle zasto odbijaju nas plan. Sada cemo pokusati da ponovo uradimo da se stvori vise opstina koje ce imati vece ingerencije da upravljaju nad stanovnistvom i tetirortjiom koju ce oni zauzimati”.\nMedjunarodna zajednica je preko svojih glavnih pregovaraca porucila kako ce decentralizacija vlasti biti deo resavanja buduceg statusa Kosova.\nTaj proces treba da omoguci lokalnu samoupravu, u okviru koje bi opstine dobile veca ovlascenja a sto moze uticati na poboljsanje polozaja srpske zajednice. Medjutim, to su otvorena pitanja o kojima ce se tek razgovarati.\nPrema recima Verice Jovanovic, Srbi ocekuju da im opstinske usluge budu dostupne, jer trenutno ne postoji potpuna sloboda kretanja:\n“Srbi konkretno od procesa decentralzaicjje ocekuju da se stvori opstinski sud, neka vrsta lokalne policije, jedana deo ingerencija ce biti prebacen na opstine, komunalne usluge, skolstvo, zdravstvo, znaci sve to da se spusti na opstinski nivo”.\nCilj procesa decentralizacije vlasti na Kosovu je formiranje novih opstina koje bi imale vecu vlast. Opsta je ocena je da se mora doci do resenja koje je funkcionalno, finansijski stabilno i koje ce zadovljiti razlicite etnicke zajednice.


Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Programi > Master akademske studije Arhitektura > Master akademske studije Arhitektura 2018/19 – I godina > 10. MASA-12020 (70. IASA-48020): ISTORIJA I TEORIJA 2 – 2018/19


Procurili ugovori Superlige – ni blizu tako sjajno: Juventus bi dobio duplo više para nego Inter i Milan! | Fudbal\nProcurili ugovori Superlige – ni blizu tako sjajno: Juventus bi dobio duplo više para nego Inter i Milan! | MONDOBA\n8. May, 16:35\nProcurili ugovori Superlige – ni blizu tako sjajno: Juventus bi dobio duplo više para nego Inter i Milan! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.04.2021. / 15:42 15:47\nAutor Goran Arbutina 24.04.2021. / 15:42 15:47\nPrve informacije govorile su da bi svi učesnici dobili po 350 miliona evra, ali izgleda da nije tako.\nProjekat Superlige Evrope koji su pokrenuli najveći evropski klubovi propao je ni 48 sati nakon što je predstavljen, iako Florentino Perez i dalje tvrdi da ništa nije gotovo i da pritisak UEFA nije uspio.\nRazlog zašto je 12 klubova odlučilo da napusti Ligu šampiona je jednostavan - novac.\nŠmekerska peta Nanija: Jedva da je pogledao gol, dao ga sa stilom! (VIDEO)\nPrema prvim informacijama koje smo slušali i čitali prethodnih dana svaki klub trebalo je da dobije 350 miliona evra, međutim, izgleda da nije baš tako, a nije ni tako pravedno.\nNaime, italijanski mediji prenose saznanja njemačkog “Der Špigla” prema kojem bi Juventus u\nSuperligi Evrope zaradio duplo više od Milana i Intera.\nPrema detaljima ugovora koji su navodno procurili u javnost raspodjela novca uopšte ne bi bila tako ravnopravna.\nKlubovi bi praktično bili podijeljeni u nekoliko rangova, pa bi tako Real Madrid i Barselona dobili po 350 miliona evra, dok bi Juventus dobio između 225 i 300 miliona evra.\nAktuelni šampion Italije još bi dobro prošao, jer bi Milan i Inter, kao i Atletiko Madrid i potencijalni učesnik Borusija Dortmund dobili po 100 miliona evra.\nNjemački list navodi i to da bi klubovi u Superligi Evrope samo 20 odsto prihoda zaradili rezultatima u sezoni, dok bi se mnogo više vrednovao njihov ugled.\nUpravo gledate ANKETA: Da možete da birate vakcinu protiv korone, koju biste odabrali? 1 Video Pre 40 min Sputnjik V, Fajzer, Astra Zeneka, Sinovac, J&J... Koju vakcinu protiv korone biste vi odabrali, da možete da birate?...


od 0RSD do 104RSD\nHotel za Gatineau (Quebec, Канада) : 25 pronađenih hotela\nAlbert at Bay Suite Hotel Hotel sa 3 zvezdice\n435 Albert Street -\nU hotelu Albert at Bay Suite Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Televizija, Klimatizovano,...Još informacija\nArc The Hotel Hotel sa 4 zvezdice\n140 Slater Street -\nNa 13 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 140 Slater Street sa pozicijom jug za grad Gatineau, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko d...Još informacija\nAdam Motel Hotel sa 2 zvezdice\n100 Greber Boulevard -\nNa 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 100 Greber Boulevard sa pozicijom jug za grad Gatineau, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nRamada Plaza Manoir du Casino Hotel sa 4 zvezdice\n75 rue d'Edmonton -\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Gatineau, a nalazi se u ulici 75 rue d'Edmonton, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Ramada Plaza Manoir du Casino je Luksuzan, a pruža pun ko...Još informacija\nFour Points by Sheraton Gatineau-Ottawa Hotel sa 4 zvezdice\n35 Laurier Street -\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 35 Laurier Street sa pozicijom istok za grad Gatineau, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko ...Još informacija\nHotel Clarion and Conference Center Gatineau - Ottawa Hotel sa 4 zvezdice\n111 rue Bellehumeur -\nStil ovog hotela za grad Gatineau je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centa...Još informacija\nHoliday Inn Gatineau-Ottawa Plaza Chaudiere Hotel sa 3 zvezdice\n2 Montcalm Street -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Gatineau. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionic...Još informacija\nChateau Cartier Hotel sa 4 zvezdice\n1170 Aylmer Road -\nStil ovog hotela za grad Gatineau je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Poslovni cen...Još informacija\nAuberge de la Gare Hotel sa 3 zvezdice\n205 blvd St-Joseph -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 205 blvd St-Joseph sa pozicijom jugozapad za grad Gatineau, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nek...Još informacija\nMinto Suite Hotel Hotel sa 4 zvezdice\n185 Lyon Street North -\nDowntown Bed and Breakfast Hotel sa 2 zvezdice\n263 McLeod Street -\nStil ovog hotela za grad Gatineau je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače.Nalazi se u ulici 263 McLeod Street...Još informacija\nGite de Brouage Hotel sa 3 zvezdice\n38 Rue de Brouage -\nNalazi se u ulici 38 Rue de Brouage, pozicija mu je jugozapad za grad Gatineau, a od centra je udaljen samo 19 minuta kolima.Gite de Brouage ima 3 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa R...Još informacija\nTravelodge Ottawa Downtown Doral Hotel sa 2 zvezdice\n486 Albert Street -\nNalazi se u ulici 486 Albert Street, pozicija mu je jug za grad Gatineau, a od centra je udaljen samo 14 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Gatineau je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu...Još informacija\nBest Western Plus Gatineau-Ottawa Hotel & Conference Centre Hotel sa 4 zvezdice\n131 Rue Laurier -\nStil ovog hotela za grad Gatineau je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Pe...Još informacija\nBostonian Executive Suites Hotel sa 0 zvezdice\n341 MACLAREN STREET -\nPozicija ovog hotela je jug za grad Gatineau, a nalazi se u ulici 341 MACLAREN STREET, na samo 14 minuta kolima od centra grada.U hotelu Bostonian Executive Suites pronaći ćete sve usluge, a posebno: ...Još informacija\nMotel Du Chevalier Hotel sa 2 zvezdice\n169 Gréber Blvd. -\nNalazi se u ulici 169 Gréber Blvd., pozicija mu je jug za grad Gatineau, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.U hotelu Motel Du Chevalier pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu ...Još informacija\nLes Suites Victoria Hotel sa 3 zvezdice\n1 Victoria Street -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1 Victoria Street, a pozicija mu je jug za grad Gatineau. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog ...Još informacija\nInn on Somerset B&B Hotel sa 2 zvezdice\n282 Somerset Street West -\nU hotelu Inn on Somerset B&B pronaći ćete sve usluge, a posebno: Besplatan parking. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Nalazi se u ulici 282 Somerset Street West, pozicija mu je jug za gra...Još informacija\nBusiness Inn Hotel sa 2 zvezdice\n180 Maclaren St -\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Porodičan za grad Gatineau. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Teniski teren, Poslovni centar. Pozicija ovog hotela je jug za grad Gatinea...Još informacija\nComfort Inn Gatineau Hotel sa 2 zvezdice\n630 Boul. la Gappe -\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 630 Boul. la Gappe sa pozicijom istok za grad Gatineau, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Gatineau (Quebec, Канада) : 25 pronađenih hotela


Promocija šampiona u hali „Pinki“ – Ozon Media\nPromocija šampiona u hali „Pinki“\nSremska Mitrovica – Utakmicom 17. kola Druge Futsal lige Srbije – Vojvodina i zvanično je promovisana nova ekipa – član Super Futsal lige Srbije, ekipa Gradski klub malog fudbala „DEUS ROLOPLAST MOŠIĆ“ iz Sremske Mitrovice.\nUtakmica je odigrana u nedelju 26. aprila u Sremskoj Mitrovici u Poslovno sportskom centru „Pinki“, a sastale su se ekipe „Deus“ i KMF „Viking“ iz Rume. Kao i u svih šesnaest kola do sada i u ovom kolu „Deus“ je ostvari pobedu i to rezultatom 12:1.\nGradski klub malog fudbala „DEUS“ osnovan je 2011. godine i za samo četiri godine prešao je sve kategorije i došao do Prve lige Srbije.\nPredsednik kluba, Saša Bugadžija, Direktor kluba Ljubomir Vujčić i Sportski direktor Bratislav Dostanić, oformili su jednu sjajnu ekipu igrača malog fudbala koja je odigrala u Drugoj ligi do sada 17 utakmica i zabeležila 17 pobeda sa 126 postignutih golova i samo 20 primljenih golova što je skor od plus 106 golova nezabeležen u Srpskim fudbalskim statistikama. Ova statistika je samo jedan od pokazatelja koliko je ova sjajna generacija igrača malog fudbala ostavila neizbrisiv trag u Sremskomitrovačkom sportu.\nOd jeseni u hali „Pinki“ mitrovačka publika imaće priliku da gleda susrete naših najjačih ekipa u malom fudbalu.\nNovi uspeh laćaračkih judista\n03.08.2017. Ozon Komentari su isključeni na Još jedno slobodno mesto u Opštoj bolnici\nKREĆEMO. Učestvuj! Osvoji DOLCE CASA SLADOLED\n05.08.2016. Ozon Komentari su isključeni na KREĆEMO. Učestvuj! Osvoji DOLCE CASA SLADOLED\nU saobraćajnoj nesreći kod Martinaca poginule dve osobe\n29.12.2015. Ozon Komentari su isključeni na U saobraćajnoj nesreći kod Martinaca poginule dve osobe


Početak Aktuelno Saopštenja Saopštenje TS povodom otvaranja pitanja rukovođenja EPS-om\nDatum kreiranja: sreda, 15 decembar 2021\nPovodom otvaranja pitanje odgovornosti Milorada Grčića za stanje u Elektroprivredi Srbije, Transparentnost Srbija poziva Vladu Srbije da obezbedi makar elementarnu zakonitost rada u javnim preduzećima i imenuje direktore, izabrane na javnim konkursima.\nUjedno podsećamo da uspostavljanje i funkcionisanje pravne države u ovoj oblasti podriva ne samo to što Vlada ne ispunjava svoju zakonsku obavezu, već i to što o kadriranju u javnim preduzećima odlučuje predsednik Republike, koji za to nema nadležnosti. Njegova poruka Miloradu Grčiću na sednici Vlade protumačena je kao poziv da podnese ostavku, a sam je pre nepune dve godine izjavio da „ne da v.d. direktore“ jer ih je lakše kontrolisati nego direktore izabrane na konkursima.\nSam Milorad Grčić u ovom trenutku ne može da bude razrešen niti da podnese ostavku na mesto v.d. direktora EPS-a jer on već 4,5 godine nije v.d. direktora. On je građanin koji nema ništa veća prava da upravlja najvećim srpskim javnim preduzećem od bilo kog drugog i jedino što može da učini je da prestane da se lažno predstavlja i neosnovano upravlja tim preduzećem. Takođe, ni Vlada Srbije ne može da ga razreši sa funkcije koja prestala, već samo da donese rešenje kojim se konstatuje da mu je mandat prestao 23. marta 2017.\nTada je, naime, isteklo 12 meseci otkako je Grčić imenovan za vršioca dužnosti. Zakon o javnim preduzećima propisuje da “period obavljanja funkcije vršioca dužnosti direktora ne može biti duži od jedne godine“ i da „isto lice ne može biti dva puta imenovano za vršioca dužnosti direktora“.\nGrčić je, prema dostupnim podacima, nezakonito imenovan za vršioca dužnosti 2016. godine, jer nije ispunjavao uslov od pet godina iskustva na poslovima za koje se zahteva visoko obrazovanje. Pre četiri godine privatni fakultet iz Sremske Kamenice EDUCONS je, u odgovoru na zahtev Istinomera, objavio da je Grčić diplomirao u aprilu 2012. godine.\nGrčić nije usamljen slučaj nelegalnog direktora. Od 34 preduzeća u vlasništvu Republike Srbije na koja se primenjuje Zakon o javnim preduzećima za izbor direktora, na rukovodećem mestu u 22 (13 javnih preduzeća i devet AD i DOO) sede ljudi kojima je istekao mandat direktora ili vd direktora. Neki od njih su u neleganom statusu duže od sedam godina.\nO stanju u EPS-u pod Grčićevim rukovodstvom, lažnom prikazivanju dobiti na uštrb investicija, partijskom zapošljavanju, TS je pisala i u studiji "Elementi zarobljene države u Srbiji" iz 2018.\nTada smo upozoravali na moguće posledice: „Sve ovo negativno utiče na mogućnosti EPS da obavlja svoju funkciju kao i na budući razvoj preduzeća. Preveliki troškovi, loše upravljanje, nevoljnost da se investira u održavanje sistema i razvoj novih kapaciteta, iako može doneti korist nekom pojedincu, ili zadovoljiti neki politički interes, donosi dugoročno štetne posledice za preduzeće.“\nTS je u studiji o zarobljenoj državi, pored ostalog, konstatovala da su u EPS-u „upravljačka struktura, a naročito vršilac dužnosti direktora, politički postavljeni i u javnosti se smatra da nisu kvalifikovani za obavljanje ovih poslova; štaviše, mnoge osobe iz nižeg nivoa menadžmenta se takođe smatraju nekompetentnima“.\nNaveli smo i da „EPS praktikuje zapošljavanje po osnovu pripadnosti političkoj stranci, čijem prikrivanju i lakšem sprovođenju pogoduju česte reorganizacije strukture preduzeća, diskrecione izmene akta o sistematizaciji sa opisom radnih mesta i održavanje nekoliko firmi koje su bile povezane sa EPS-ovim postrojenjima na Kosovu“.\nKonačno, TS je upozorila i da se „EPS-ov profit veštački uvećava, a zatim se deo te “dobiti” transferiše u budžet, kako bi se prikazao višak sredstava u budžetu i time dobila politička korist, povezivanjem suficita sa uspešnošću vladine politike“, a to se čini na uštrb investicija.\nU EPS-u je, inače, konkurs za izbor direktora raspisan 23. marta 2016. godine, istog dana kada je umesto smenjenog Aleksandra Obradovića za v.d. direktora postavljen Grčić. Taj konkurs do danas nije okončan. Uprkos tome, novi konkurs je raspisan 24. marta 2017, ali ni taj konkurs nije okončan.


Resurs Centar | Studija slučaja: Pretnje i pritisci na aktiviste i nezavisne novinare u Srbiji\n08 jul Studija slučaja: Pretnje i pritisci na aktiviste i nezavisne novinare u Srbiji\nObjavljeno u 15:22h u Vesti iz sektora\tautor\tMarko Miladinović\nB eogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), kao i pojedini zaposleni u BCBP-u, su tokom poslednjih godina u više navrata bili meta napada i pretnji.\nU tome BCBP svakako nije usamljen – aktivisti, nevladine organizacije i nezavisni novinari u Srbiji kontinuirano su izloženi pretnjama i pritiscima, a neretko i fizičkim napadima. Ovo je potvrdilo i istraživanje koje je BCBP sa partnerima sproveo tokom leta 2018. godine u 19 opština širom Srbije. Cilj tog istraživanja bio je da utvrdi okolnosti i ograničenja koja utiču na učešće građana i građanki, grupa i organizacija u odbrani demokratije i rešavanju pitanja od javnog značaja kroz udruženo delovanje u lokalnoj sredini i na nacionalnom nivou.\nKao jedna od tema koja se nametnula tokom terenskog istraživanja – pre svega tokom individualnih intervjua sa aktivnim građanima i građankama – je bezbednost aktivista i nezavisnih novinara, uključujući i odnos sektora bezbednosti prema njima.\nU studiji slučaja koju možete preuzeti ovde čitajte o vrstama pritisaka sa kojima su se susretali aktivisti i nezavisni novinari u svojim sredinama, kakva su iskustva imali sa policijom, BIA i drugim državnim organima, merama zaštite i kakva je pomoć potrebna.


RTS :: Makedonski izbori – ultimatumi, korona i audio-snimci\nRegion Makedonski izbori – ultimatumi, korona i audio-snimci\nutorak, 14. jul 2020, 19:17 -> 19:59\nZoran Zaev ili Hristijan Mickovski, najveća je nepoznanica pred prve izbore u Severnoj Makedoniji koji se održavaju usred sedmice. Nijedna od ukupno 15 stranaka koje učestvuju u trci za parlament ne može da očekuje rezultat koji će omogućiti samostalno formiranje vlade. SDSM Zorana Zaeva par procenata ispred VMRO-DPMNE. Moguća smena generacija na albanskoj političkoj sceni.\nIako je nekoliko hiljada stanovnika Severne Makedonije već glasalo, velika većina građana te države izaći će na birališta u sredu, kako bi odabrali sastav novog parlamenta i vladu koja će početi pregovore o članstvu u Evropskoj uniji.\nVodeće stranke, Socijaldemokratski savez Zorana Zaeva i VMRO-DPMNE Hristijana Mickovskog, prilično su glasno najavile poteze posle formiranja vlade, ali poslednja istraživanja javnog mnjenja navode na zaključak da nijedna od partija neće imati više od 38 odsto podrške među biračima, što suštinski znači da Makedoniju očekuju složeni pregovori oko sastava novog kabineta na skopskom bulevaru Ilinden.\nDodatnu komplikaciju u ionako složenu makedonsku političku scenu unela je Demokratska unija za integracije Alija Ahmetija, koja je gotovo ultimativno svoje učešće u budućem kabinetu uslovila postavljanjem Albanca na mesto premijera, prvi put od proglašenja samostalnosti te države pre skoro 30 godina.\nDUI, najmoćnija albanska stranka u Severnoj Makedoniji još od trenutka kada su se gerilci Alija Ahmetija preselili u parlament, prolazi kroz ozbiljnu krizu zbog opšteg nezadovoljstva njenim radom među albanskim glasačima, što je na prethodnim izborima navelo oko 70.000 Albanaca da glasaju za SDSM i samim tim stave Ahmetija pred svršen čin, bar kada je reč o izboru koalicionog partnera.\nPravo glasa na izborima u Severnoj Makedoniji ima oko 1,6 miliona birača.\nPod pritiskom javnosti, Ahmeti je odlučio da podigne uloge, pa je tokom kampanje u više navrata najavljivao prvog Albanca na čelu vlade u Skoplju. Pod sloganom "Zašto da ne?" (Pse jo), Ahmeti je poručio i da u pregovore o sastavu nove vlade neće ni ulaziti bez garancija da će se njegov kandidat Naser Ziberi naći na čelu novog kabineta.\nKoalicija okupljena oko SDSM-a i Zorana Zaeva je taj predlog prilično glatko odbacila, navodeći da će DUI ispasti iz kombinacija za sastav nove vlade ukoliko nastavi da insistira na albanskom mandataru, što je podržalo i nekoliko albanskih partija, koje suštinski očekuju kraj skoro dvadeset godina duge dominacije partije Alija Ahmetija.\nAlbanci, koji čine četvrtinu od oko dva miliona stanovnika Severne Makedonije, biraće, kako pokazuju ankete, između Ahmetija i Alijanse za Albance Zijadina Selje, čija je partija tokom kampanje uspela opasno da se približi rezultatima Demokratske unije za integracije.\nZaev i njegova koalicija u izbore ulaze prilično samouvereno, nadajući se da ulazak u NATO i rešavanje večnog problema sa Grčkom predstavlja dovoljan zalog za novu pobedu, što suštinski pokazuju i istraživanja javnog mnjenja, koje koaliciji "Možemo" predviđa osvajanje između 35 i 39 odsto glasova.\nVMRO-DPMNE, koji insistira na makedonskom nacionalnom identitetu i korupciji u redovima rivala, može da računa na podršku 35 odsto birača, što trku za poslaničkim mestima čini jednako neizvesnom kao i pre četiri godine, kada je Zaev uz podršku Ahmetijeve stranke sa vlasti smenio koaliciju okupljenu oko tadašnjeg lidera VMRO-DPMNE Nikole Gruevskog.\nGruevski je, ubrzo, pobegao u Mađarsku, gde mu je vlada Viktora Orbana pružila politički azil, što je u priličnoj meri zakomplikovalo status stranke na čijem se čelu, od tada, nalazi Hristijan Mickovski. Pod njegovim vođstvom, partija se pomerila ka desnom centru, što mu je unekoliko proširilo manevarski prostor.\nKampanja VMRO-DPMNE uglavnom se zasnivala na teškim optužbama na račun SDSM-a, koje su se kretale od korupcije i nepotizma, do katastrofalnih ekonomskih pokazatelja i izdaje nacionalnih interesa.\n"Na ovim izborima odlučujemo budućnost naših porodica. To je prilika da učinimo potomke ponosnim. Bira se između nepravde i poniženja i pravde i ponosa", rekao je Mickovski tokom kampanje.\nZaev se, kako se čini, nije preterano obazirao da optužbe rivala, navodeći da njegova stranka na izbore izlazi sa puno samopouzdanja, izgrađenog na uspesima tokom pregovora sa Grčkom, NATO-om i Evropskom unijom.\nPredizborna kampanja, kako se čini, nije preterano uzbudila birače u Severnoj Makedoniji, ali su se političke strasti donekle razbuktale posle objavljivanja serije prisluškivanih razgovora, čiji izvor ostaje nepoznat, u kojima glas koji se pripisuje Zaevu tvrdi da ima oko osam miliona evra, te da je potpuno neutralisao uticaj nekadašnjeg lidera te stranke i bivšeg premijera Makedonije Branka Crvenkovskog.\nObjavljivanje prisluškivanih razgovora čelnika VMRO-DPMNE, pre nešto više od četiri godine, označilo je početak kraja političke karijere Nikole Gruevskog, a na meti anonimnih izvora ovih snimaka našli su se i lideri albanskih političkih stranaka, pre svih čelnika Demokratske unije za integracije. Izvori tih snimaka nikada sa sigurnošću nisu utvrđeni, ali veliku većinu javnosti predstavio upravo Zaev.\nU jednom od novih snimaka navode se i veze Zaeva sa Zoranom Milevskim, jednom od osoba koje su osuđene u aferi "Reket", što bi teoretski moglo da umanji broj glasova za SDSM. U odvojeno objavljenoj seriji snimaka, čelnici VMRO-DPMNE dogovaraju organizovanje vanrednih avionskih letova, kako bi u Skoplje stigli glasači te stranke.\nRama sa Đukanovićem tokom privatne posete Crnoj Gori


„Prava Srbija“ održala miting u Kuršumliji - Topličke Vesti | Topličke Vesti\t„Prava Srbija“ održala miting u Kuršumliji - Topličke Vesti\n„Prava Srbija“ održala miting u Kuršumliji\nAutor Radica Gavrilović 11 okt 2020\nKURŠUMLIJA- Članovi i simpatizeri „Prave Srbije“ iz 20 gradova posetili su juče Kuršumliju. Obišli su manastir Svetog Nikole u Kuršumliji, gde ih je namesnik Nemanjine zadužbine protosinđel Grigorije upoznao sa istorijatom. Usledila je auto litija do crkve Svete Trojice u Baćoglavi, gde je otkrivena spomen ploča ocu Haritonu Lukiću, rođenom u Seocu kod Kuršumlije a zverski ubijenom u Prizrenu 1999. godine u Metohiji. Nakon toga usledio je miting u centru grada, gde su govorili Dušan Marković, iz Jagodine, predsednik „Prave Sbije“ i Miloš Todorović iz Kuršumlije.\nOtac Grigorije, govorio je o značaju manstira za identitet srpskog naroda, počev od njegove gradnje u XII veku, uspostavljanju Topličke episkopije, o stradanju kroz vekove. O konzervatorskim i restauratorskim radovima, o obnovi koja je u toku sa nadom da će se u potpunosti obnoviti ceo kompeks. Govorio je i o važnosti dolaska na liturgiju, o duhovnom životu, postu, pričešću i činjenju dobrih dela.\n-Uzalud bi bilo ako se sve obnovi a nema ko da dođe i čuje zvona koja zvona, istakao je otac Grigorije.\nO lošoj demografskoj slici koja je evidentna na teritoriji Srbije a pogotovu u Kuršumliji govorili su i Dušan Marković, predsednik „Prave Srbije i Miloš Todorović iz Kuršumlije. Istakli su da migraciju može da zaustavi samo zapošljavanje, vraćanje potisnutih pravih vrednosti na mesto koje im pripada i iskorišćavanje resursa na pravi način.\nMiloš Todorović, podsetio je i na reči patrijarha srpskog Irineja Gavrilovića, na dan osvećenja zvona manastira Svetog Nikole: “Gde je narod“. Todorović je kazao da je ključ svega posao. Majke sa troje ili petoro dece koje nemaju posao da dobiju penziju. Pomoći samohrane radotilje koji nemaju posao, zatim marginalizovanim porodicama dati materijalnu i psihološku podršku a ne vršiti represivne mere i oduzimati decu. Trebalo bi za te porodice izdvojiti novac jer ako se izdvaja za hraniteljske porodice može i za njih. On je govorio o kulturnom životu koji gotovo da ne postoji, da mladi ljudi moraju da imaju prateće sadržaje, a nema pozorišnih i bioskopskih projekcija koncerata klasične i duhovne muzike. Sve to u gradu koji ima bogato kulturno i istorijsko nasleđe. Todorović je naglasio da se moraju obezbediti uslovi za opstanak na ovim prostorima, da bi grad živeo.\nPročitajte i... Biblioteka počela obeležavanje jubileja\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=486722\n5 komentara za “„Prava Srbija“ održala miting u Kuršumliji”\n11. oktobra 2020. - 12:42\nA gde su ljudi iz Kursumlije, nema ni ni na jednoj saci da se nabroje , sve sa strane\n11. oktobra 2020. - 22:12\nBilo nas je oko 1000 Kad bi se svi preselili sa porodicama u Kursumliju grad bi živnuo. To bi bilo bar 3000 novih stanovnika. I cene nekretnina bi otišle na 500-700 eura kvadrat a možda i više.\n11. oktobra 2020. - 23:02\nDali bi ste napisali nesto o planu ciscenja terena iznad brane selova…dali bi ste napisali nesto o tome…ja zivim u zemunu ali bih rado u Pacaradji iznad jezera napravio ugostiteljski objekt i par brvnara i zaposlio ljude a isto tako doveo pozamasan broj turista. Imam tamo veliko imanje koje je moj otac nasledi…uradite nesto po tom pitanju!!!!\n11. oktobra 2020. - 23:05\nFirma Morava iz Nisa ceka opstinu Kursumlija da im dostavi spisak ljudi kojima nije isplaceno zemljiste i u planu je sledece godine ciscenje terena…proverite pa napisite nesto o tome a ova obecanja raznoraznih da bi dosli na vlast nikog posebno nezanima\n13. oktobra 2020. - 15:33\nD.B. a odakle to da se preseli vas 1000, nije vas bilo sa sve vozilima 100, a ne 1000. Ali posto nikad nisi video 1000 ljudi zato tako i pricas. Samo ne znam u koje to zgrade hoces da naselis tih 1000 porodica? Gde cete ih izgraditi kad ovi vasi ne rade nista


Naše komšije su pre tačno 7 godina ušle u EU: Gde su bili tada, a gde su sada? - Biznis Telegraf.rs\nHrvatska je, naime, ulaskom u EU postala deo jedinstvenog tržišta, s oko pola milijarde potencijalnih potrošača. Članstvo u EU pomoglo joj je i da se snažnije uklopi u globalne trendove, a svakako da je tu bilo i opipljivih ekonomskih koristi, piše Index.hr. Ipak, ima i propusta.\nNa primer, 2012. godine hrvatski BDP je, prema podacima HNB-a, iznosio oko 44 milijarde evra, a do kraja 2019. - ukupna vrednost roba i usluga proizvedenih unutar hrvatskih granica popela se na oko 54 milijarde evra.\nUbrzao se i privredni rast, pri čemu treba voditi računa da je Hrvatska u EU ušla dok je još bila u recesiji. Tako je 2012. godine, prema podacima centralne banke i državne statistike, zabeležen pad privredne aktivnosti od 2,2 odsto, dok je 2019. rast BDP-a bio 2,9 procenata.\nČlanstvo u EU je snažno usmerilo domaće firme prema jedinstvenom evropskom tržištu. Ono je, doduše, i pre ulaska Hrvatske u EU bilo vodeći spoljnotrgovinski partner te zemlje, ipak, nakon pristupanja Uniji - naše komšije su se dodatno povezale s njim.\nKuna je i dalje tu / Foto: Pixabay\nEU lestvica: Iza Hrvatske je samo Bugarska\nU odnosu na druge nove članice Unije, Hrvatska svoje članstvo, upozoravaju ekonomisti, nije uspela dovoljno da iskoristi. U prilog tome ide i podatak da ih je, poslednjih godina, po stepenu razvijenosti pretekla čak i Rumunija, pa su naše komšije sada, s Bugarskom, na samom kraju lestvice EU.\nNivo životnog standarda, iskazan u BDP-u po stanovniku, a u odnosu na prosek Unije, pokazuje da je Hrvatska 2012. godine bila na 61 odsto EU proseka, a prošle godine je dosegla samo 65 % proseka. Drugim rečima, nisu tapkali u mestu, ali su napredovali znatno manje nego što se to očekivalo.\nHrvatska je proteklih godina znatno smanjila i nezaposlenost, ali smanjenje broja nezaposlenih ponajviše je posledica otvaranja tržišta rada drugih članica EU za hrvatske radnike. Poslednja članica koja otvara svoje tržište rada za Hrvate je Austrija. Toj zemlji 1. jula ističe sedmogodišnji prelazni period, koji su u Beču odlučili da iskoriste kada je reč o ograničenju slobode kretanja hrvatske radne snage.\nBez članstva u EU Hrvatskoj bi, ipak, bilo još gore\n- Članstvo u EU nam se svakako isplatilo jer, da nije bilo tog članstva i priliva kakvog-takvog novca iz fondova EU, teško da bi Hrvatska uopšte mogla da uhvati ritam privrednog rasta kakav imamo poslednjih godina - ocenjuje za Index.hr Željko Lovrinčević, iz zagrebačkog Ekonomskog instituta.\nEkonomski analitičar Damir Novotni poručuje sledeće: "Hrvatska bi još uvek bila u dubokoj krizi da nije bilo članstva u EU. Od EU smo najviše dobili integraciju u evropsko i svetsko tržište, što su posebno iskoristile naše firme, a porastao nam je i izvoz. Ukratko, članstvo u EU nam je omogućilo da se danas, sa Slovenijom, znatno razlikujemo od ostatka bivše Jugoslavije, koji još nije u EU".\nIpak, obojica upozoravaju i na naličje dosadašnjeg hrvatskog članstva u EU. To se, pre svega, odnosi na nesprovođenje ključnih reformi, od kojih su dosad zazirale sve hrvatske vlade. Osim toga, ta zemlja i dalje ima slabe institucije, kao i raširenu korupciju u društvu, a nije uspela ni da privuče neka veća strana ulaganja, posebno greenfield, ona koja kreću "od nule".\nNaše komšije su u EU bile manje uspešne i u političkom smislu. Bez obzira na politički značajno predsedanje Unijom u prvoj polovini ove godine, analitičari su u više navrata upozorili da se hrvatski glas u Briselu slabo čuje. To ne čudi, piše Index.hr, ako se uzme u obzir da Hrvatska spada među manje i siromašnije članice.\nTu je dovoljno navesti da sličan pristup, model bloka, koriste brojne druge članice pa su tako Poljska, Češka, Slovačka i Mađarska povezane u Višegradsku grupu, dok Estonija, Litvanija i Letonija nastupaju kao baltički blok, a poslednjih godina je afirmisana i saradnja Rumunije, Bugarske i Grčke, kao svojevrsnog balkanskog bloka unutar EU.\nSlične regionalne inicijative postoje i kod starih članica, pa tako Belgija, Luksemburg i Holandija nastupaju kao Beneluks, dok skandinavske zemlje, uključujući i one koje nisu u EU, takođe u nastupaju zajedno u nekim stvarima.\nAnalitičari, s kojima je razgovarao Index, smatraju da će se u narednim godinama nastaviti integracija Hrvatske u EU. Opstanak EU i dalju integraciju članica, ističu, neće zaustaviti ni Bregzit, a ni korona kriza. Za Hrvatsku se članstvo u EU pokazuje posebno korisnim u korona krizi, koja je snažno uzdrmala tamošnju privredu.\nSrbija dobila zeleno svetlo za putovanja u zemlje Evropske unije od 1. jula


Deseto pregovaračko poglavlje, koje se bavi medijima i informacionom tehnologijom, tiče se svih građana Srbije\nSistem je opterećen dugovima, skup je i neefikasan. Dugovanja često vraćaju opštine, gradovi i država, novcem poreskih obveznika, od kojih mnogi i ne koriste ovakvo grejanje\n"U Evropi postoje tri forme dualnog obrazovanja, u Nemačkoj, Švajcarskoj i Austriji. Problem u tim zemljama, posebno u Austriji, jeste to što se sa deset godina polaže prijemni ispit koji određuje ko će u gimnaziju, a ko na dualno školovanje. To je sistem obrazovanja koji rešava problem dece gastarbajtera koji u tom uzrastu ne vladaju dovoljno dobro jezikom da bi položili prijemni ispit i nastavili školovanje u klasičnoj gimnaziji. To je duboko nepravedan sistem, ali je država rešila problem obavljanja poslova za koje se obično niko ne otima"


lember25 - 37, Kuressaare, Estonija :: Karike.com\nlember25 13. Januar 1984 (37), Kuressaare, Estonija Bio online pre manje od jednog dana\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 645,890 korisnika i 1,249,480 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


U Britaniji stvoren osiguravajući gigant\n02.12.2014. / 13:43\nLONDON, Britanska osiguravajuća kompanija Aviva potvrdila je da je potpisala sporazum o kupovini rivala Friends Life za 5,25 milijardi funti, čime će biti formirana najveća osiguravajuća kuća u Britaniji.\n“Ova akvizicija odlična je i iz finansijskog i iz strateškog ugla. To je jedna od rijetkih transakcija u kojoj se dvije organizacije spajaju hirurškom preciznošću i međusobno se jačaju”, rekao je izvršni direktor Avive Mark Wilson, prenosi France presse.\n“Spajanjem snaga naših kompanija kreiraćemo vodeću kompaniju u oblasti osiguranja, štednje i upravljanja sredstvima, jačajući našu efikasnost”, rekao je predsjednik kompanije Friends for life Malcolm Williamson. Tanjug\nTagovi: avivabritanijafriends lifeosiguravajuca kuca\nAviva namjerava da ugasi 2.000 radnih mjesta u svijetu


Pavle Goranović: Crnogorski paradoksi i Njegoševe oporuke\nMilorad Popović: NJEGOŠ I CRNOGORSKA NACIJA\nOtvoreni kulturni forum, Cetinje, 2012.\nNakon upečatljivog i veoma uspješnog povratka na poetsku scenu i zbilja izuzetnog ulaska u svijet proze, činilo se da je Milorad Popović, kako je i sam najavljivao, okončao bavljenje socio-politikološkim temama. No, nepredvidljivost događaja i krajnje odgovoran pristup ovog autora, kao, naravno, i njegov nesvakidašnji dar i postojanost raznovrsnih interesovanja, uslovili su neminovnost nastavka tretiranja crnogorskog pitanja.\nMoglo bi se reći da je u Crnoj Gori gotovo svaka priča okrenuta ka prošlosti. Ali, odista se i prošlost dobro pozabavila našom stvarnošću. Otuda je Popović pristupio obradi drugog kruga crnogorskih tema – prvo u knjizi „Podijeljena nacija“, a sada i u djelu „Njegoš i crnogorska nacija“.\nSvjestan da se identitetske kontroverze ne mogu riješiti ukoliko valjano i, s novom istraživačkom energijom, ne pristupimo Njegoševom djelu (od čega, treba li reći, mnogi zaziru, ili nekritički stupaju na jedan od prethodno određenih terena) Popović se uhvatio u koštac s tumačenjem Njegoševog djela i stvorio svjež kreativni koncept, s distancom koja se najčešće nije podrazumijevala kada se pisalo o ovoj temi, bilo u Crnoj Gori, bilo izvan nje.\n„Nijedan veliki evropski pjesnik nije imao tako malo sreće sa svojim savremenicima, sljedbenicima i kritičarima kao što je to bio slučaj s pustinjakom cetinjskim.“ Tom tezom, Popović otvara raspravu o uticaju Njegoša na našu povjesnicu, ali – više od toga – i na našu svakidašnjicu. Prirodno je da se nigdje crnogorski paradoksi ne ukazuju jasnije nego kad je u pitanju tumačenje Njegoša. Zato u ovoj knjizi autor teži obuhvatiti refleksije koja su ta tumačenja donijela našoj stvarnosti, a moguće i budućim dešavanjima.\nPopovićevo stanovište je razborito, iskazi vrlo precizni, a struktura djela pažljivo promišljena: počinje se od uticaja velikih pjesnika na stvaranje identiteta, posebno kod malih naroda; kasnije se razmatraju osobine tradicionalnog crnogorskog društva, netipična Njegoševa i religioznost Crnogoraca, smjelo razmatranje pojma srpstva u Njegoša, pa i umnogome uniformisani i nezasluženi prijemi njegovog djela. Na kraju, kao i u prethodnim knjigama ovog tipa, Popović ne želi svoju raspravu dovršiti bez konkretnih „uputstava“ što da se radi.\nAutor s pravom posebnu pažnju ukazuje toj teškoj „posmrtnoj sudbini“ koja je zadesila pjesnika-vladiku. „Njega najviše slave oni koji negiraju značenje, kulturu i istorijsku ulogu zemlje u kojoj je ponikao i duhovno se formirao“. A najčešće ga zaobilaze oni koji bi trebali na njega najviše da se oslanjaju, dodali bismo.\nI kao što se u Njegoševim stihovima u moru kolebaju nebesa, i kao što je znao da se i u tijelu duša komeša, tako se iskazuje i ta crnogorska dvostrukost. Niko srećan, a niko dovoljan / niko miran, a niko spokojan – rekao bi Iguman Stefan.\nI što je to učinilo da nas Njegoš, kojim se svi zorimo i koga svi prisvajamo, zapravo najviše razdvaja. Da li to mi nijesmo spremni i sposobni da razumijemo Njegoša, kao što najvećim dijelom nijesu ni njegovi savremenici? Ili će biti da se među sobom ne razumijemo, usput ne znajući da razumijemo Njegoša.\nIma istina koje mudrac kaže svima, / Ima ih koje šapće sunarodjacima, / Ima ih koje povjerava drugu bliskom, / Ima ih koje ne može otkriti nikom. – piše Adam Mickijevič, u ovoj knjizi prepoznat kao jedan od velikih evropskih pjesnika nacionalnog buđenja i borbe za nezavisnost svog naroda. No, koliko smo, kao nacija, kao različite generacije, dospjeli do tih istina, da li smo dobro oslušnuli taj šapat o kome govori Mickijevič, pitanja su koja će nas definitivno i ubuduće, očito ni sa kim uporedive, opsijedati. Razlog tome možemo naći i u, kako Popović primjećuje, „antinomičnim talentima“ koje je Njegoš posjedovao i zbog kojih je, na koncu, i dalje mnogima ostao tajnovit.\nKo je, zapravo, Njegoš „između kosmogonijskih beskraja i uskog crnogorskog podneblja“, Njegoš između „neukrotive gordosti i nesavladive tankoćutnosti“, između surovih političko-obavještajnih igara i dubokih odraza iskonske filozofske tjeskobe, među krvavim bitkama i originalnom pjesničkom zanesenošću, Njegoš među željama za prosvijećenošću svog plemena i mukama Hristovih godina. (Otuda su neuporediva pitanja: Ko je Njegoš? i Čiji je Njegoš?)\nOn jeste, podsjeća autor, bio maštar kome je očigledno bilo tijesno u „tim uskim crnogorskim međama“. Državnik kome dugujemo temelje moderne države. Vladika koji je bio privrženiji jedinstvenoj „teologiji oslobođenja“, nego strogim religijskim kanonima.\nZbog toga Popović svoju studiju zasniva i na lucidnom tumačenju ličnosti Njegoševe, složene i prilično neuhvatljive. I tako autor pokušava da zađe u karakter Njegošev, Njegoševu vjeru, duh Njegošev, usamljenički i samonikli.\nDrugim riječima, neophodno je otkriti na koji je način mnoštvo tih identiteta odredilo vrste identiteta koje se danas ispoljavaju kada govorimo o našem jeziku, porijeklu, društvu, naciji… To identitetsko nesaglasje očito je važna odlika posebnosti Crne Gore. I po tome je Njegoš, koji je bez sumnje predosjećao svoju sudbinsku ulogu i značaj, naš savremenik.\nVođen takvim saznanjima, Popović se posebno posvećuje Njegoševom, sa više aspekata nedovoljno istraženom, testamentu. Lako možemo biti skloni vjerovanju da je on ispisivajući svoju oporuku, ispisivao i sudbinske znakove svom narodu.\nSvako stvaralaštvo, kako znamo, nastaje u dubokoj usamljenosti. Ali, Njegoševa cetinjska samoća bila je odista osobena. Njegoš jeste bio usamljeni genije, željan drugačijih prostora i spoznaja, ali i čovjek bez prava na intimu, bez pravih sagovornika, bez djetinjstva… I samosvjesna ličnost s predosjećanjem o sopstvenoj i nezamjenljivoj istorijskoj misiji.\nKako se samo mnogolika crnogorska razdoblja susrijeću? I kako premalo znanja i međusobnog povjerenja imamo da sve te elemente ugradimo u jedinstveni identitet? Na to ukazuje Popovićeva studija, sagledavajući kontekst u kome je Njegoš stvarao, promišljajući o posljedicama stvorenih mitova i kultova i načinima na koji su plasirani. Ukazujući na mimolilaženje tradicionalnih i savremenih vrijednosti, autor, s analitičkim pristupom, poziva na razdvajanje poetičkog i ideološkog okvira Njegoševog djela.\nZato na samom kraju knjige Popović opominje da se njegovo djelo mora postaviti u samu srž crnogorskog bića, kao faktor oko koga će se generacije okupljati, jer je njegovo djelo najbolja legitimacija ove zemlje, ali i „njena najbolja poveznica sa duhom i sudbinom evropske kulture i civilizacije“ . Od spremnosti da to učinimo zavisiće i vitalnost nacije.\nTačno govori vodeći bosanski intelektualac Ivan Lovrenović: “Kao malo koji južnoslavenski pisac u vremenu postjugoslavenske kataklizme, Mijo Popović svoju nacionalnu (crnogorsku) misao uspijeva njegovati tako, da joj kritička treznoća i znanje, ironijska svijest, odbijanje da se preda niskim slastima partikularizma, dubinska filozofičnost (izjednačena sa specifičnim Popovićevim lirizmom u poeziji) nikada ne dopuštaju da se pretvori u nacionalizam..” Iz takve je snage nastalo i ovo Popovićevo djelo.\nA ako se ove misli rimuju s Popovićevim pjesništvom, vrijedi istaći da je veoma značajno što je ovu knjigu stvorio pjesnik, i to pjesnik s istančanim osjećanjem istorije, pa još i istinski pjesnik Cetinja. Otuda, ovdje kao da je sve rečeno ustvari sažeto u pjesmi Rade Tomov iz Popovićevih Raskršća. U njoj se ogleda duboko razumijevanje i osjećanje Njegoševog djela, tako da ova pjesma može da služi i kao prolegomena ovoj studiji.\nOtuda je djelo „Njegoš i crnogorska nacija“, koja predstavlja istinsko osvježenje u tumačenju crnogorskog logosa, mogao napisati ne samo onaj ko odlično poznaje karakter Crnogoraca, ko ima dobar uvid u društvenoistorijski kontekst, već i neko ko duboko proživljava raskršća crnogorskog identiteta.\n„Ako je nacija, kao što tvrde savremeni teoretičari, umišljeni narod, onda je nedovršeni nacionalni identitet nezavršena, nedopričana priča.“, tako Popović počinje studiju „Podijeljena nacija“. Odista vrijedi posjetiti prostore ove nedovršene crnogorske priče, jer se svi na određene načine u njoj ogledamo i svi ćemo pronaći poneki odgovor, pa se konačno i zapitati: Zar nije stvarajući djelo univerzalne civilizacijske vrijednosti, veliki Njegoš poslao najbolju (o)poruku Crnogorcima? O tome je, zapravo, riječ u Popovićevoj knjizi.\nRADE TOMOV Tako lijep i prijek / mlad i vlastoljubiv./ Samohran, inokosan, tvrdica:/ Žuđel njeguški./ Bez potomaka./ Usijana glava – / Čitanjem razvratnih knjiga ištećen./ Konjanik, lovac jarebica./ Ratnik bez dobijene bitke./ Ljubavnik, žuđenik, u celibatu./ Gordi osvetnik, sirak tužni./ Dalek drugima, teškosjen/ kao da je stario/ životima svih predšasnika./ Orijaškog stasa, malih ruku/ grenadirskih prsa, tankonog / mučaljiv, piskavoga glasa./ Nije za vladiku stvoren/ Prezire kler/ Filozof, autodidakt / jeretičkih ideja,/ graditelj škola / obnovitelj štamparstva / opasan za Monarhiju / opasan za sebe/ i za Crnogorce / igrač bilijara / putnik. / Njegoš. / Naš Njegoš./ Grudobolni.


File: Podnošenje aplikacije stvar političara u BIH\nEvropski komesar za proširenje Štefan File rekao je danas u Sarajevu da je optimista i da se nada da će BiH uspjeti da podnese kredibilnu aplikaciju za pristup EU, ali da su političari u BiH ti koji znaju odgovor na pitanje kakve su šanse da to BiH učini do kraja godine.\n"Nadam se da će Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju stupiti na snagu, odnosno u potpunosti biti implementiran, a time mislim na provođenje presude `Sejdić i Finci` i na ustavne amandmane. Neophodno je ispuniti ove preduslove koji postoje. Što se brže to desi, to će biti bolje za BiH, jer se nalazimo u situaciji da je ostatak regiona napravio veliki pomak u odnosu na BiH", rekao je File na konferenciji za novinare.\nOn je predložio političarima u BiH da do kraja godine, a možda i ranije, na ljeto ili jesen, bude pokrenut dijalog na visokom nivou o procesu pristupanja BiH EU koji bi trebalo da se usredsredi na to da se obezbijedi da BiH nastupa sa jedinstvenim stavom i jednim glasom prema EU u procesu evropskih integracija.\n"Nadam se da će svi relevantni političari u BiH doći u Brisel i učestvovati u tim razgovorima, gdje mi nećemo reći kakav aranžman oni trebaju da pripreme već ćemo pokušati da im skrenemo pažnju na sve ono zbog čega je bitno da do takvog aranžmana i zajedničkog stava dođe", naveo je File i dodao da je odluka o tome kako taj aranžman treba da izgleda isključivo na političarima u BiH, a ne na Briselu.\nFile se nada da granica Hrvatske nakon prijema u EU naredne godine, a time i EU, neće biti prepreka za BiH, već da će to biti veza između regiona i EU i dodaje da o ovom pitanju postoji trilateralna komunikacija između BiH, Hrvatske i EU.\nOn je saopštio da je Evropska komisija danas usvojila izvještaj o pristupu Hrvatske EU za koji je rekao da je veoma zadovoljavajući.\n"Siguran sam da će Zagreb učiniti sve da bi biti preduzeti i posljednji koraci koji su neophodni da bi bilo obezbjeđeno da Hrvatska bude u potpunosti pripremljena za članstvo u EU, što je u interesu i Hrvatske i EU. Želimo da Hrvatska bude uspješna priča i primjer i nastavićemo sa monitorinogom procesa u Hrvatskoj sve do samog pristupanja", istakao je File.


Banovo brdo - Predivan stan-Nekretnine bez posrednika i provizije\nTopao stan, u mirnom okruzenju, sa predivnim pogledom.\nFenomenalna lokacija i veza sa centrom grada. Svetao stan sa odlicnim centralnim grejanjem. Renovirano komplet kupatilo, struja i prozori. Kulturan komsiluk.\nOdlican raspored prostorija: hodnik, spavaca soba, kupatilo, dnevna soba, trpezarija, kuhinja.\nBlizina gradskog prevoza, skole, doma zdravlja, bisokopa, Ade, …\ngsp: 12, 13, 23, 37, 49, 51, 52, 53, 55, 56, 85, 87, 88, 89\nVlasnik – uknjizen\n064 2631 999\nAdresa: Toše Jovanovića, Beograd, Srbija\nAžurirano februar 3, 2018 u 9:19 am\nID oglasa: 17949\nManja kuća za izdavanje\nVojvode Stepe 377/a, Beograd\nBr. soba: 4Kupat.: 1m²: 250\nBanovo brdo – Predivan stan - Toše Jovanovića, Beograd, Srbija


Kategorni za II, I i MK – direktan prenos i rezultati | Škola šaha i Šahovski klub Vidikovac\nKategorni za II, I i MK – direktan prenos i rezultati\nPosted by ŠK Vidikovac | feb 8, 2014 | Aktuelno, Rezultati, Turniri | 0 |\nRezultate kategornih turnira za osvajanje II i I kategorije kao i titule majstorskog kandidata možete pratiti na našem sajtu. Direktan prenos turnira možete pratiti na sledećoj stranici www.sahovskiklub.rs/tv gde postoji i link za praćenje turnira i preko mobilnih telefona.\nTurnir III kategornika za osvajanje II kategorije igra 15 igrača. Turnir II kategornika za osvajanje I kategorije igra 11 igrača. Turnir za osvajanje titule majstorkog kandidata igra 10 učesnika po berger sistemu.\nBerger tabela za osvajanje titule MK >>>\nII kateogriju na turniru osvojili su: Vojin Petrović zauzevši I mesto sa 8 poena, Đorđe Karanović i Aleksa Alimpić završili su na deobi II i III mesta sa 7,5 poena i Vid Kujundžić sa osvojenih 6,5 poena. Grupa ovih talentovanih momaka izdvojila se prilikom konačnog plasmana i pokazavši time da su zasluženo osvojili kategoriju.\nI kategoriju osvojili su Boris Jolović sa 7,5 poena i Miloš Pantić sa 6,5 poena odličnom igrom i borbom do kraja. Ovom prilikom I kategoriju osvojila su prva dva takmičara. Treće i četvrto mesto podelili su Lazar Ivić i Marko Ivanović sa istim dodatnim kriterijumima. Kako bismo dobili osvajača bronzane medalje, a poslednji dodatni kriterijum je žreb, Lazar Ivić izvlačio je žrebom broj i izvukao broj IV, pa je na turniru automatski III mesto zauzeo Marko Ivanović.\nTurnir za osvajanje titule majstorskog kandidata bio je uzbudljiv do samog kraja, ipak po konačnom plasmanu I mesto i titulu kandidata osvojio je mladi Balša Graovac Vidak, drugo mesto pripalo je Darku Hlebecu, dok je treće mesto osvojio mladi Mihailo Savić.\nČestitamo osvajačima medalja i diploma, kao i osvajačima kategorija, a ostalima želimo više sreće na sledećem turniru.\nPrevious3. Vidikovac open u atomcu – rezultati\nNext10. Prvenstvo škole šaha – Jubilej\n22. aprila 2011.\nŠK Vidikovac na Prvoj Ligi Srbije!!!\nČasovi šaha tokom Jula i Avgusta\n1. jula 2011.


Roditelji Luke Jovića u šoku: Zašto beba stiže tako rano?! – Tračara\npiše Tracara.com 03. 04. 2020., 15:51\nOni su srećni, ali ostali…\nLuka Jović i Sofija Milošević dobiće prvo dete kroz nekoliko meseci, ali su Lukini roditelji ostali zatečeni kada su saznali da manekenka čeka bebu sa njihovim sinom. Njih je to strašno uznemirilo jer Luka već ima dete iz prethodne veze, a sa Sofijom nije dugo u vezi, pa ih je sve to zbunilo.\n„Lukini roditelji nemaju ništa protiv Sofije, naprotiv… Međutim, baš su se iznenadili kada su saznali da će dobiti još jedno unuče jer to nisu očekivali, a ni Luka im ništa nije nagoveštavao,“ započinje naš izvor i dodaje:\n„Oni su svakako srećni jer vole i prvo unuče i raduju se što će i Sofija roditi bebu, ali je Luki otac ipak održao predavanje. Naglasio mu je da mora da bude odgovoran i da ne mogu oni tek tako da saznaju sa strane da će imati još jedno unuče.“\n„Rekao mu je prilično oštro: Oćeš da me šlog strefi, da iz novina saznajemo da ćeš biti otac! Nema smisla! Pazi šta radiš! Prvo dete ti je tek napunilo godinu dana, a ti već čekaš drugo! Moraš da budeš oprezan! Ili se oženi i stvaraj porodicu ili misli malo glavom! Na šta ovo liči! Ako voliš Sofiju, moraš da se oženiš,“ prepričava izvor i dodaje:\n„Luka je saslušao oca i potom je i njemu i majci objasnio da voli Sofiju, te da je zbog bebe koja je na putu molio klub da mu da dozvolu da dođe u Srbiju usred pandemije i roditelji su ga podržali, ali i dalje strepe da nešto ne iskrsne jer je Luka ipak mlad, ima tek 23 godine. Sa druge strane, Sofija je odrasla u Beogradu, proputovala je ceo svet, pa oni ljudi očekivano strahuju da im sin ne dobije još jedno dete, a da ne bude u vezi s majkom deteta.“\n„Doduše, Luka i Sofija se vole, ali njoj je propala i ozbiljna veza sa Ademom Ljajićem, takođe fudbalerom, jer su ga njegovi roditelji pritiskali da ne bude sa devojkom koja je tako popularna i poznata, a sada se istoga pribojavaju i Lukini, mada se svi nadamo da će sve to biti u redu,“ završava izvor.\nPrethodna vest Aleksandra Prijović: Zbog korone, na korak od razvoda?!\nNaredna vest Nakon problema sa drogama i alkoholom: Nekadašnja teen zvezda objavila novu pesmu


Na vrijeme, u sedam sati jutros, otvorena su sva biračka mjesta u Herceg Novom, a na 51 mestu izjašnjavaće se 25.590 građana sa pravom glasa.\nNovi saziv lokalnog parlamenta imaće 35, umesto dosadašnjih 34 odbornika.\nBiračka mesta biće otvorena do 20 sati, a izborni proces teče uz strogo poštovanje epidemioloških mera.\nOdziv je za sada osrednji, rekli su nam na biračkom mestu u Herceg Novom.\nPrema riječima predsednice OIK-a, Mirjane Ivanović, zahtjeve za glasanje pismom, biračkom odboru na biračkom mestu, gražani mogu dostaviti do 13 sati, a do 20 traje izborna tišina.\nU Herceg Novom, prema popisu iz 2011. godine, živi nešto preko 30 hiljada stanovnika od kojih se gotovo polovina, 49 posto izjašnjavaju kao Srbi.\nCrnogoraca je 33 odsto, a Hrvata dva odsto, dok je Bošnjaka, Muslimana, Albanaca manje od jednog procenta.\nNa ovim izborima učestvuje šest izbornih lista.\nKoalicija „Za budućnost Herceg Novog i Boke“ je na četvrtom mjestu, “Stevan Katić – Ni lijevo, ni desno. Pravac Novi“ na petom, a koalicija “Dr Dritan Abazović – Crno na bijelo – Može bokeški“ na šestom.\nNedjelja, 26.09.2021. 111\nNedjelja, 26.09.2021. 59


Vreme 1423 - O pojmu: Iskustvo solidarnosti\nReč solidarnost potiče od latinskog solidus koje je, u starom Rimu, bilo oznaka za kovanicu, odnosno čvrst novac, ali se, s vremenom, kroz imenicu solidarnost sve više vezuje za kolektivnu veličinu, te upućuje kako na čvrstinu tako i na celinu. Kaže se da je solidno ono što je čvrsto i celovito\nŠta je nedostajalo mome jedanaestogodišnjem sinu novembra meseca 2014. godine u jednom voždovačkom parku, oko pet po podne, kada ga je grupa vršnjaka složno tukla štapovima, kanapom, pesnicama, šutirala ga kad bi pao, proganjala po parku kao zver, uvaljala mu odeću u izmet, patike bacila pod česmu, dok je najviše dostignuće njegovog druga iz odeljenja, s kojim je u park i otišao, bilo to da se nije priključio čoporu malih batinaša? Šta je, dakle, u taj jezivi sumrak u jednom beogradskom parku nedostajalo mome sinu? Brzina, recimo, koja bi mu pomogla da pobegne (premda, čopor je uvek brži), ali moj sin nije dobrog zdravlja i nije brz. Nedostajalo mu je svakako i dobro ulično vaspitanje – otac ga nije ohrabrivao da se priključuje čoporima koji love nemoćne, nije mu govorio da je bolje da okrene glavu pred maltretiranjem i nije mu sugerisao da je bolje progoniti nego biti progonjen, ali mu jeste zapretio da će ga (neka oproste savremene teorije o pravima dece) odrati od batina bude li maltretirao slabije od sebe. Teško je poverovati da se uplašio očevih reči, ali nikada nije stao na stranu siledžija. Šta je, međutim, tog strašnog voždovačkog sumraka nedostajalo mome sinu? Pomoć drugara, na primer. U redu, strah je snažno sredstvo za paralizovanje i teško se drugar moga sina sme kriviti što se uplašio podivljalog čopora. Ali kako je moguće da je čopor rastao, da su se male gnjide priključivale batinašima, a niko, ama baš niko nije stao u odbranu moga sina? Kako je moguće da nijedna odrasla osoba, u vazda punom parku, nije pritekla u pomoć dečaku koji je, na otvorenom, bio izložen linču? I kako su samo male gnjide naučile da drže dečaka (jedan se, kasnije, branio rečima da ga nije on udarao, nego ga je samo držao) kako bi ga ostali, onako sapetog, bezbedno tukli, a nisu naučile da se suprotstavljaju nasilju? Instinkt održanja? Ne baš. U najgorem slučaju nećeš uleteti među male batinaše da bi branio klinca kojeg njegovi vršnjaci upravo kidaju, ali nećeš se ni priključiti linču. Šta je, dakle, nedostajalo mome sinu tog jesenjeg predvečerja 2014. godine u posećenom beogradskom parku? Nedostajalo mu je solidarnosti. Moj sin bio je sam.\nAristotel je artikulisao iskustvo koje su ljudi živeli hiljadama godina pre njega, naime da niko ne može sam. Onaj ko je sam, ko je izvan ljudske zajednice, taj je ili zver ili bog, zapisao je grčki filozof. Moj sin, međutim, bio je sam, i to usred velikog grada. On je ostavljen samim.\nSupstancija: Društvo je amalgam sačinjen od supstancija koje se uzajamno slažu, ili odbijaju, te bi politika, između ostalog, bila umeće kombinovanja tih supstancija. Solidarnost je jedna od onih supstanci bez kojih društvo, naprosto, ne može da postoji, ona je nužno vezivno tkivo, ali je, isto tako, pojam koji istrajno izmiče čvrstim definicijama. Solidarnost je, pre svega i iznad svega, iskustvo bliskosti s drugim ljudima, pre praksa nego zamisao, više delatnost nego ideja i više stvar kolektivnog delovanja nego individualnih karakteristika. Različite društvene grupe pokazuju različite stepene i načine solidarnosti, pa se govori o ženskoj ili muškoj solidarnosti, o solidarnosti uslovljenoj bojom kože ili religijskom pripadnosti, solidarnosti unutar različitih zanimanja (radnička solidarnost, policijska solidarnost, solidarnost taksista), ili, kada se stvar još više uopšti, o etničkoj solidarnosti. Utoliko, valja primetiti, solidarnost nije nužno pozitivna pojava ukoliko se, u ime etničke solidarnosti, na primer, učestvuje u zločinu, ili se, zbog pripadnosti istom etnosu, zločin ne sprečava ili ne osuđuje. Da li je čopor malih batinaša, iz primera s početka teksta, rastao zbog (neodoljivog) mirisa krvi ili iz solidarnosti s grupom? Pa ipak, iako je solidarnost uvek nekakva vrsta grupisanja u javnosti, što znači da sadrži elemente političkog okupljanja ili udruživanja – poljska Solidarnost, na primer, odlučno je doprinela padu komunističkog režima – ona je više od politike jer interes koji okuplja solidarne ljude složeniji je od partijskog grupisanja i, istovremeno, ona je manje od politike jer ne proizvodi učinke koje proizvodi političko grupisanje. Pomoć siromašnim pripadnicima lokalne zajednice, koja nije uslovljena nikakvim propisom, jednim delom jeste politička veličina, jer tiče se grupnog delovanja, ali i nije sasvim jer nije institucionalizovana, niti se odnosi na celinu. Utoliko solidarnost vodi nekoj vrsti samoorganizovanja koje će da postane običaj, ili će, u boljim slučajevima, da zadobije politički i juridički oblik (predugo su žene koje trpe nasilje muškaraca morale da se oslanjaju na slabu solidarnost drugih žena, dok se taj problem nije, s vremenom, politizovao i počeo da dobija i pravne odlike). Solidarnost je praksa koja dolazi iz privatne sfere da bi, s vremenom, u boljim slučajevima, postajala prepoznatljiva i u javnosti. Ako pomognemo komšiji da napravi kuću, možemo očekivati da će i on pomoći nama, što će Pjer Burdije nazvati sticanjem društvenog kapitala, ali društveni je kapital neodvojiv od solidarnosti. Solidarnost, utoliko, počiva na nekakvom interesu i zahteva izlazak iz sopstvene sfere udobnosti zarad interesa koji nadilazi privatnu sferu, odnosno počiva na svesti o nekakvoj celini.\nPoreklo: Reč solidarnost potiče od latinskog solidus koje je, u starom Rimu, bilo oznaka za kovanicu, odnosno čvrst novac, ali se, s vremenom, kroz imenicu solidarnost sve više vezuje za kolektivnu veličinu, te upućuje kako na čvrstinu tako i na celinu. Kaže se da je solidno ono što je čvrsto i celovito. Solidnost se, kako na to upućuju pravni spisi s kraja 15. veka, vezivala za instituciju ugovorne obaveze – ugovor je solidan i valjan ukoliko su ugovorne strane čvrste i pouzdane, solidne – ali je solidnost s vremenom poprimala značenje koje nadilazi juridički rečnik i, kroz imenicu solidarnost, približava se moralnim praksama, a da ipak ne postaje moralna kategorija u jakom smislu. Solidarnost ostaje na pola puta između politike i morala označavajući vezivno tkivo jedne zajednice, ali bez pravne ili moralne obaveznosti. Solidarnost nikada nije postala običaj, moralna ili pravna norma, čak ne ni religijski pojam, iako gotovo svi religijski spisi i sve religijske prakse sadrže u sebi elemente solidarnosti. Pa ipak, uprkos neodređenosti ovoga pojma, teško je zamisliti zajednicu koja u sebi ne sadrži supstanciju solidarnosti kao nužan svoj element. U suprotnom, zajednica se raspada na samožive grupe i pojedince koji poznaju samo sopstveni interes, bez ikakve svesti o celini. Bez solidarnosti političke zajednice vraćaju se u ono hobsovsko prvobitno, pretpolitičko stanje u kojem, kao u primeru s početka teksta, vladaju vučji instinkti.\nOdređenja: S jedne strane, dakle, solidarnost nosi u sebi politički potencijal već samim tim što je stvar nekakvog grupisanja i izlaska iz privatnog, ali se, istovremeno, teško može juridički normirati – iako postoje pravne ustanove u kojima taj pojam figurira – jer se sadržina solidarnosti više prepoznaje u moralnoj, ili privatnoj, nego u javnoj sferi. Ukoliko bez zakonske prisile lokalna zajednica štiti obespravljenog pojedinca, ili obespravljenu grupu, ukoliko se odrekne dela sopstvene udobnosti, ili dobiti, zarad dobrobiti defavorizovanog člana, onda je reč o solidarnosti. Drugim rečima – da li se iz političkog (dakle javnog) ide ka solidarnosti, ili solidarnost, kao neka vrsta protopolitičkog pojma, prethodi političkom? Da li se, recimo, država blagostanja (socijalna država) oslanja na solidarnost ili je solidarnost upisana u državu blagostanja, da li je ona izvedena iz političke strukture koja je tako postavljena da deluje kao da proističe iz pojma solidarnosti? Drugim rečima, široku raspodelu dobara, koja obuhvata čitavo stanovništvo, a naročito one delove stanovništva koji ne učestvuju u proizvođenju tih dobara, moguće je da organizuje samo država. S obzirom na to da je reč o državi, nesumnjivo je reč o političkoj veličini i političkom delovanju, ali u osnovi takve prakse nalazi se upravo ideja solidarnosti. (Utoliko je zanimljivo da su socijalističke ideje, koje zahvataju ideje solidarnosti, proizvodile dobar učinak samo u kapitalističkim porecima, dok su se u nekapitalisitčim režimima pretvarale u sredstvo terora. Proklamovana solidarnost bez pluralne političke supstancije nužno dovodi do logora ili bede – "protivnici" solidarnosti učili su se "solidarnosti" po koncentracionim logorima i zatvorima.)\nS obzirom na ono što je do sada rečeno, jasno je da bi pokušaj definicije solidarnosti osakatio sam pojam. Utoliko se delotvornijim čini postaviti pitanje na sledeći način – Koje prirode je solidarnost? Odgovor se mora shvatiti kao urgentan. Jer, progresivno pretvaranje srpskog društva u arenu bešćutnih ljudi, u zverinjak u kojem prosuta utroba druge zveri znači veću šansu da moja utroba ostane netaknuta, duboka je civilizacijska regresija jer se udaljava od dva uslova mogućnosti svake političke zajednice – egzistencije drugog i koegzistencije, udaljava se od života s drugim ljudima i od zajedničkog života. Takvog života nema bez solidarnosti. Dakle, ako je solidarnost pretpolitička kategorija, onda se ona mora razumeti kao jedna od temelja političke zajednice, kao jedna od konstitutivnih ideja svake republikanske (demokratske) politike. Ako se pak solidarnost izvodi iz političkog delovanja, onda je obaveza svake demokratske političke organizacije da sebe menja s obzirom na zahteve solidarnosti, da vidljivim čini sve one grupacije koje su tradicionalno ostajale izvan pogleda javnosti, poput žena izloženih nasilju, dece koja trpe vršnjačko nasilje, bolesnih i nemoćnih ljudi. Istovremeno, iako nema savremene političke zajednice koja se, deklarativno, ne zalaže upravo za vrednosti koje proističu iz solidarnosti, vidi se koliki je jaz između onoga što je proklamovano i onoga što se događa.\nDrugim rečima – da li su mali batinaši s početka teksta proizvod svojih roditelja u aktivnom smislu (ne pokazuj milost, sine), ili pasivnom (gledaj svoja posla, sine)? Bilo u kom smislu, međutim, da su obrazovani, oni su lišeni supstancije solidarnosti, a time i političke supstancije. Bez iskustva solidarnosti nema ni političke zajednice. Obrazovanje za solidarnost se, zbog toga, pokazuje kao ključna kategorija političkog delovanja jedne zajednice.


MINISTARSTVO ODBRANE SAOPŠTILO: Dužnost načelnika Generalštaba Vojske Srbije preuzeo Milan Mojsilović! • HAPPYTV.RS\n"General Mojsilović bio je uz svoju zemlju, učestvovao u svakom njenom teškom danu – od komandira tenka do generala. Tako i treba i tako zaslužuje pravi vojnik koji će da vodi svoju vojsku. Od njega očekujemo da jednog dana, kada on bude predavao svoju značku, ostavi vojsku boljom nego što je zatekao – uređeniju, brojniju, naoružaniju", rekao je Vulin Mojsilović je zahvalio na ukazanom poverenju za postavljenje na dužnost načelnika Generalštaba Vojske Srbije.\n"Potpuno sam svestan današnjice, ukupne kompleksne situacije, ne samo na globalnom nivou, svestan sam izazova u regionu i rizika u Srbiji, odgovornosti koje sa sobom nosi funkcija i dužnost načelnika Generalštaba i u potpunosti svestan potrebe da pravovremeno nastavimo sve započete procese u sistemu odbrane, posebno u pogledu opremanja, modernizacije Vojske Srbije", rekao je Mojsilović.