ZAPAD POGAZIO DŽENTLMENSKI DOGOVOR - LAVROV iznenađujuće otkrio šta misli o Srbiji, Srbima, EU i srpsko-ruskim odnosima! | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tZAPAD POGAZIO DŽENTLMENSKI DOGOVOR – LAVROV iznenađujuće otkrio šta misli o Srbiji, Srbima, EU i srpsko-ruskim odnosima!\nZAPAD POGAZIO DŽENTLMENSKI DOGOVOR – LAVROV iznenađujuće otkrio šta misli o Srbiji, Srbima, EU i srpsko-ruskim odnosima!\nSergej Lavrov kaže da se Moskva ne protivi približavanju Srbije i regiona EU, ali da je izbor koji Brisel stavlja- ili Rusija ili Zapad, pogrešna politika.\nU ekskluzivnom intervjuu dopisnici agencije Beta Zorani Bojić Sisoevoj, uoči posete Srbiji 21. i 22. februara, ministar spoljnih poslova Rusije je rekao da je Zapad pogazio džentlmenski dogovor o neširenju NATO prema granicama Rusije, a da sada u tu igru želi da uvuče i Balkan.\nGovoreći o Kosovu Lavrov je naveo da će Rusija prihvatiti bilo koje rešenje koje dogovore Beograd i Priština i dodao da je bez tog dogovora besmisleno govoriti o mestu Kosova u UN.\nUoči Vaše posete Beogradu, recite nam sa kim ćete se sresti i koje će teme biti na dnevnom redu.\nSL: Program predviđa susret sa predsednikom, premijerom, potpredsednikom Vlade i ministrom spoljnih poslova, a predviđeni su i kulturni događaji posvećeni godišnjici naših odnosa, kao i poseta Hramu Svetog Save. Ivica Dačić i ja ćemo zajedno nastupiti pred javnošću. Na dnevnom redu su tradicionalno bilateralni odnosi u svim aspektima. Pre svega ono što se tiče naše saradnje u trgovinskim, investicionim, ekonomskim pitanjima.\nTeško da ćemo se udubljivati u te teme jer postoji Međuvladin komitet za ekonomsku saradnju koji uspešno radi i na čijem čelu je Dačić sa srpske strane. A mi ćemo se koncentrisati na humanitarne, kulturne veze, na naše redovne političke konsultacije. Osnovnu pažnju posvetićemo međunarodnim pitanjima, situaciji u Evropi i na Balkanu, našoj saradnji u UN. Naravno, govorićemo i o neophodnosti potpune realizacije Rezolucije 1244 SB UN, koja se tiče rešavanja kosovskog problema.\nKako se prema Vašem mišljenju zaoštravanje odnosa Rusije i Zapada zbog ukrajinske krize odrazilo na Balkan i na odnose zemalja u regionu sa vodećim svetskim državama – Rusijom, SAD, EU?\nSL: Ukrajinska kriza nije bila uzrok sadašnjih odnosa Rusije i Zapada, pre je posledica te politike, koju su zapadne zemlje, pre svega SAD, NATO vodile posle završetka hladnog rata. Kada je, umesto da iskoristi jedinstvenu istorijsku šansu i da formira istinski opšteevropsku strukturu bezbednosti i saradnje, Zapad napravio izbor u korist širenja NATO, uprkos svim tim obećanjima koja su davali rukovodioci SAD i mnogih evropskih država 1990. godine da se NATO ni za inč neće pomeriti prema našim granicama na Istok.\nDa, to nije bilo zapisano u bilo kakvim sporazumima, pravnim dokumentima. Verovatno je to trebalo učiniti, ali je tada bio postignut takozvani džentlmenski dogovor, koji su naše zapadne kolege u suštini pogazile. Verovatno ćemo se ubuduće više truditi da shvatimo ko je džentlnem, a ko nije.\nAli, ti zvanični dokumenti iz američkih arhiva koji su bili sasvim nedavno otvoreni za javnost, nedvosmisleno pokazuju da su uveravanja, pri čemu čvrsta uveravanja, davana i u dijalogu SAD sa Sovjetskim Savezom, kao i u kontaktima Moskve i Berlina i Moskve i Pariza.\nTako da za nas ono što se desilo u Ukrajini nije bilo iznenađenje. Kako sam već rekao, to je bila posledica te linije koju je NATO izabrao: imao je tri talasa proširenja nakon što se završio hladni rat. I u svakom tom talasu vojna struktura NATO sve je bila bliža ruskim granicama.\nSada u tu igru žele da uvuku i Balkan, postavljajući balkanske države pred izbor: ili ste sa Zapadom ili ste sa Rusijom. Takav isti izbor su tražili da napravi i Ukrajina i tada je došlo do pukotine u ukrajinskom društvu, u ukrajinskoj državi, koja je dovela do neustavnog prevrata i naglog povećanja uloge radikala, uključujući neonacista u unutrašnjem političkom životu naše susedne države. To naravno, izaziva duboku zabrinutost, ali smo privrženi Minskom sporazumu i nadamo se da će ti sporazumi koji nisu bili džentlmenski već pravno obavezujući i učvršćeni rezolucijom SB UN – biti realizovani.\nEvropska unija je nedavno donela strategiju proširenja po kojoj je Srbiji i Crnoj Gori obećano članstvo 2025. godine, uz ispunjavanje niza uslova. Glavni zahtevi za Srbiju su normalizacija odnosa sa Kosovom i dovodjenje spoljne politike u sklad sa politikom EU. To znači i uvodjenje sankcija Rusiji. Postoji li bojazan da će rukovodstvo Srbije napraviti taj korak, jer je stav predsednika Vučića da je prioritet spoljne politike Srbije ulazak u EU?\nSL: Ne vidimo nikakav rizik u tome što zemlje balkanskog regiona, pa i druge zemlje na evropskom kontinentu žele da razvijaju odnose sa EU, sve do ulaska u EU. Njima izlažu uslove ulaska, a oni sami treba da procene koliko im ti uslovi odgovaraju i koliko odgovaraju nacionalnim interesima. Sami treba da prave zaključke o svrsishodnosti ovih ili onih dejstava u razvoju spoljašnih veza, ko god da je u pitanju.\nMi ne vidimo ikakve probleme sa tačke gledišta maksimalno otvorenog širenja zajedničkog ekonomskog prostora. Mislim da je nepravilno suprotstavljati odnose zemalja regiona, pre svega Srbije sa EU, sa odnosima koje razvijaju sa EAES.\nSrbija i Rusija imaju Sporazum o slobodnoj trgovini, a pre par meseci počeli su pregovori Beograda i Evroazijske ekonomske komisije da se analogna zona napravi izmedju Srbije i EAES. Čini mi se da je to pragmatičan, otvoren prilaz Beograda koji teži da iskoristi prednosti i na Zapadu i na Istoku.\nEAES je veliko tržište, sa 180 miliona potrošača, i ima dobre infrastrukturne mogućnosti kao i generalno u drugim oblastima. To što EU ističe zahteve bilo kom kandidatu da se priključi zajedničkoj spoljnoj i odbrambenoj politici EU, posledica je iste te filozofije i mentaliteta, što povećava napetost u Evropi, a time su se rukovodili i oni koji su širili NATO, zahtevali od evropskih zemalja, od Ukrajine da prave izbor – ili ste sa Zapadom ili ste sa Rusijom.\nTo je veoma pogrešna praksa. Žalim što je EU u nameri da proširi svoj uticaj išla tom logikom. Ta logika se ispoljila i u programu koji se zove Istočno partnerstvo. EU ga je formulisala pre nekoliko godina za šest postsovjetskih država, i bez obzira na suprotna uveravanja, u praksi se taj program realizuje na osnovu istog tog ultimatuma – ili ste sa Rusijom, ili ste sa Evropom.\nLoše je što naše evropske kolege iz Brisela nastavljaju tako da misle. Mi bismo radije da se vrati ta koncepcija koja je višekratno saopštavana u Briselu i u drugim evropskim prestonicama, počevši još od Francuske kada je Šarl De Gol istakao svoju koncepciju jedinstvene Evrope od Atlantika do Urala.\nSada mi već govorimo o Evropi od Lisabona do Vladivostoka. I, sasvim nedavno, ponovo je potvrdjena aktuelnost te filozofije. Koliko znam, nakon medjupartijskih pregovora u Nemačkoj, u program buduće koalicione vlade uključena je tačka o neophodnosti guranja ideje o stvaranju zajedničkog ekonomskog prostranstva od Atlantika do Tihog okeana. Tu bih spomenuo i tek započete, i još malo stidljive kontakte, mada još na tehničkom nivou, izmedju Evropske komisije i EAES, što je do nedavno Brisel pokušavao da izbegava.\nZato je, čini mi se, ova tendencija najdugoročnija i najperspektivnija: ne razmišljati o stvaranju nekakvih zatvorenih Alijansi, u vojnopolitičkoj sferi, u ekonomskoj, već gledati na stvari šire, i kao minimum na period koji je duži od četiri godine, odnosno do narednih izbora u ovoj ili onoj evropskoj državi i videti perspektivu. A perspektiva se otvara veoma pozitivno ako se svi budemo rukovodili interesima zajedničkog rada radi naših sopstvenih gradjana u svakoj državi i na evropskom kontinentu u celini.\nI meni se čini da politika srpskog rukovodstva polazi upravo od toga, i da nikada predsednik Vučić, govoreći o prioritetu ulaska Srbije u EU, nije govorio da će to biti učinjeno na račun Rusije. Suprotno, on je isticao da će ruski pravac spoljne politike, ruski pravac saradnje, ostati veoma važan za Srbiju i ja sam uveren da to odgovara interesima srpskog naroda.\nAli, analitičari u Srbiji smatraju da predsednik Vučić neće još dugo moći, kako kažu, da sedi na dve stolice i da će ubrzo morati da napravi izbor.\nSL: To će biti izbor rukovodstva Srbije i ja sam uveren da će taj izbor biti napravljen uz puno razumevanje odgovornosti pred srpskim narodom. Ako zahteve koje postavlja EU gradjani Srbije podrže, to će biti izbor srpskog naroda. I predsednik, kao i bilo koji državni lider treba da se rukovodi raspoloženjem svog naroda. Mislim da predsednik Vučić tu odgovornost oseća u punoj meri.\nU poslednje vreme u EU objašnjavaju povišenu pažnju za Balkan širenjem uticaja u tom regionu Rusije, Kine, Turske. Da li taj uticaj zaista raste? I kako Rusija vidi svoje prisustvo u regionu – političko, vojno, ekonomsko?\nSL: Svoje prisustvo na Balkanu vidimo isključivo konstruktivno. Ne osećamo nikakvu zabrinutost zbog zemalja koje ste pomenuli, kao što su Kina, Turska, pa i druge države koje pokazuju interes za razvoj saradnje sa balkanskim državama. U vremenu globalizacije ne vidim nikakvih prepreka za saradnju. Najvažnije je da je reč o iskrenoj težnji da se konkretni projekti realizuju uz uzajamnu korist, a ne da se obeleži svoje prisustvo u regionu protiv nekoga.\nRusija nikada u istoriji Balkana nije donosila konfrontaciju, i uvek se starala da u istoriji Balkana likvidira konfrontaciju. Pomagala je balkanskim državama da odbrane interese svoje državnosti, interese svojih predaka, svojih religioznih, kulturnih, civilizacijskih korena.\nI sada se upravo takvom logikom rukovodimo kada razvijamo našu saradnju. Ako uzmete Tursku, mi sada zajedno sa Turcima želimo da se balkanskim državama poveća mogućnost za dobijanje ruskog gasa. Već se aktivno realizuje projekat Turski tok, radimo to otvoreno i spremni smo da prihvatimo bilo koje odluke, uzimajući u obzir interese balkanskih država i EU. Tu smo apsolutno otvoreni, nikakvih skrivenih planova nema.\nIpak, za razliku od takve otvorene linije, gde smo usmereni smo na saradnju i sa zemljama regiona i sa onim državama koje žele da tu rade na konstruktivnoj i otvorenoj osnovi, vidimo pokušaje SAD i te iste EU, da u svojoj balkanskoj politici dodaju antiruski element.\nMi nikada, ni u jednoj prestonici, na Balkanu ili bilo gde, ne trčimo po kabinetima i tim pre ne govorimo javno da ne treba biti u prijateljstvu sa nekim od naših zapadnih kolega. A Vašington i neke evropske prestonice šalju svoje emisare na Balkan sa tim preciznim ciljem: ne družite se sa Rusijom, odbacujte bilo kakvu saradnju sa Rusijom, u bilo kojim oblastima.\nVi ste kao primer naveli zahtev EU o spoljnoj politici, uključujući i antirusku komponentu. To je tužno, i ja se nadam da će to postepeno shvatati oni koji se drže takve pozicije. To apsolutno protivureči našim zajedničkim izjavama koje su davane posle završetka hladnog rata, uključujući i u OEBS, da se ne sme jačati svoja bezbednost na račun drugih, a upravo to pokušavaju da učine, pokušavajući da uguraju Balkan u politiku linija podela, u politiku okruženja Rusije, vojne strukture Alijanse, uz grubo kršenje džentmentskih dogovora koji su svojevremeno zaključivali tovariši (drugovi) i džentlmeni.\nKako objašnjavate pojačano prisustvo Rusije na Balkanu poslednjih godina, kroz medije, kroz NVO, kroz „meku snagu“?\nSL: Mi smo zainteresovani za očuvanje naših istorijskih, duhovnih, kulturnih veza sa prijateljima na Balkanu. Mi predlažemo ekonomske projekte koje nikome ne namećemo. Predlažemo da se razmotre ti uslovi na kojima ti projekti mogu da se realizuju, i prihvatamo bilo koje rešenje koje partner donese nakon što je proučio naš predlog.\nMi smo zainteresovani, naravno, i za razvoj kulturnih kontakata. Pomenuo sam Hram Svetog Save, učestvujemo u njegovoj rekonstrukciji i nadam se da će rezultat biti dobar. Taj projekat je veoma važan, i srpsko rukovodstvo tome pridaje veliki značaj.\nDa, zainteresovani smo da prisustvujemo i u informativnom prostoru prijateljskih država, sa kojima nas vežu vekovi, u celom nizu slučajeva. Ako pogledate statistiku, ja je tačno ne znam, ali sam uveren da će se pojaviti ubedljive cifre koji procenat balkanskog informativnog prostranstva zauzima Rusija i koji procent zauzimaju zapadni mediji. Verovatno, da bi postojao pluralizam u mišljenju za koji se stalno zalaže naš partner Zapad, nije štetno za balkanske radio slušaoce, TV gledaoce, korisnike društvenih mreža da imaju dodatnu tačku gledišta.\nMoskva je protiv širenja NATO. Da li namerava da se suprotstavi očekivanom ulasku Makedonije u Alijansu? I kako se Moskva odnosi prema vojnoj neutralnosti Srbije, uzimajući u obzir da više vojnih vežbi održava sa NATO, nego sa Rusijom i ODKB?\nSL: Širenje NATO je greška, i istovremeno kršenje tog džentlmenskog dogovora koji sam već pomenuo, i koji je sada dobio potpunu potvrdu zvaničnog arhivskog dokumenta, sa kojeg je u SAD nedavno bila skinuta oznaka „tajno“. Za to su svi znali, jednostavno smo se još jednom uverili šta se zaista događalo nakon što su arhivna dokumenta objavljena.\nMi smo ne jednom upozoravali naše kolege iz NATO da ta linija, koja je prošla tri talasa širenja, a sada će se desiti još jedan, ne predstavlja samo podrivanje svega onoga o čemu smo se dogovarali devedesetih godina, da niko neće osigurati svoju bezbednost na račun bezbednosti drugih, već predstavlja, najverovatnije i najozbiljniji izazov opšteevropskoj stabilnosti i bezbednosti.\nJer, pokušavaju da kontinent drže podeljenim na dva dela. Te linije podele pokušavaju da pomere na Istok, sve bliže i bliže prema našim granicama, oni su u stvari već na granicama sa Rusijom – dosta ozbiljni kontigenti zemalja NATO, SAD, Velike Britanije, Nemačke, Italije, Kanade. I to, ponoviću, u protivurečnosti je sa našim dogovorima, a što je najvažnije, nanosi ogromnu štetu osiguranju stabilnosti i bezbednosti na evropskom kontinentu.\nNišta što sada čini NATO, ničiju bezbednost ne povećava, pa ni bezbednost balkanskih država, kojima sa strane Rusije ništa ne preti, i ništa što se sada dešava ne predstavlja korak za povećanje sposobnosti NATO da reaguje na realne, a ne na izmišljenje pretnje. Ne vidim kako su ta tri talasa širenja učinili NATO sposobnijim u borbi sa terorističkim pretnjama, narko pretnjama, uključujući i pretnje koje dolaze sa Balkana gde je posle apsolutno jednostranog, neobjektivnog proglašenja nezavisnosti Kosova stvorena teritorija koja predstavlja primer korupcije, i onoga što se naziva ‘crna rupa’.\nČinjenica da ekstremisti, teroristi koriste tu situaciju i više je nego dovoljna. Zapad radije ne bi da govori o tome, ali ja znam da to zabrinjava zapadne zemlje i da u svojim kontaktima sa Prištinom na to obraćaju pažnju. Ali, njih već malo ko sluša.\nMi sve te naše ocene o širenju NATO iznosimo našim partnerima, da li na Balkanu, ili gde to još u Evropi i računamo da će pri donošenju svojih suverenih odluka u punoj meri biti uzeto u obzir to što se sada dešava i koliko to odgovara istinskim interesima ovog ili onog naroda.\nA konkretno, kada je reč o Makedoniji?\nSL: Rekao sam. Mi nikog ne izdvajamo. Mi govorimo o tome šta vidimo i mislimo i spremni smo da razmatramo sve zemlje. Smatram da je prijem Crne Gore bio potpuno veštački i nepotreban. Obratili smo pažnju da takav metod kao što je pokazivanje volje naroda u vidu referenduma postaje sve manje popularan pri donošenju takvih, dosta sudbonosnih odluka.\nKada je reč o kosovskom problemu, Rusija polazi od podrške pozicije Beograda. Da li je Moskva spremna da podrži potpuno normalizaciju odnosa Beograda i Prištine, koja bi podrazumevala i da Kosovo dobije mesto u UN?\nSL: Sigurno je da ono što se sada dogadja predstavlja izrazito kršenje medjunarodnog prava. U 1999. godini, prvi put posle helsinškog procesa i osnivanja OEBS-a, članice OEBS-a su izvršile akt agresije protiv još jedne članice OEBS-a, a to je samo po sebi bez presedana, i započelo je lanac veoma, veoma tužnih dogadjaja.\nRusija je od početka igrala odlučujuću ulogu u zaustavljanju te agresije, kako bi se prešlo na političko rešavanje problema, a rezultat je bilo donošenje Rezolucije 1244. Rusija jednoznačno polazi od toga da je autonomna pokrajina Kosovo neodvojivi deo Srbije, zato mi u kosovskom pitanju podržavamo ne toliko Srbiju, koliko podržavamo odluku najvišeg medjunarodnog organa koji odgovara za probleme medjunarodnog mira i bezbednosti. Rezoluciju 1244 niko nije ukinuo, i od toga treba polaziti.\nMi smo se složili sa tim da je EU preuzela na sebe ulogu posrednika u dijalogu Beograda i Prištine, smatram da je takav dijalog neophodan, i da njegova osnova treba da bude Rezolucija 1244. EU kada je zatražila od generalne Skupštine UN da dobije punomoćja posredništva i dobila je takva punomoćja, bila je usvojena rezolucija i mi se veoma nadamo da će Brisel preduzeti dodatne napore da se bar nekako ide napred. Vi ste pomenuli termin „potpuna normalizacija odnosa“.\nTaj termin je smislila sama EU, i do dana današnjeg, koliko se sećam, Brisel nije objasnio šta podrazumeva pod tim terminom. Polazimo od toga da je te inicijative koje je Brisel iznosio u okviru dijaloga Beograda i Prištine, i koje su podržali i Beograd i Priština, neophodno realizovati. Tu najpre imam u vidu obavezu Prištine oko stvaranja Zajednice srpskih opština. Koliko se sećam, prošlo je četiri godine od kada je Priština preuzela tu obavezu, i ništa nije učinjeno jer prištinski lideri ne žele da realizuju ono što su obećali, a EU, čini mi se ne želi da ih suviše pritiska, isključivo iz geopolitičkih razloga, ne želeći da prizna da geopolitički projekat sa jednostranim proglašavanjem nezavisnosti Kosova ne ide u tom pravcu kako je zamišljeno.\nJoš jednom želim da naglasim da se zalažemo za rešavanje svih problema izme]u Beograda i Prištine kroz me]usobni dijalog. Računamo da će se EU kao posrednik ponašati odgovornije i odlučnije i prihvatićemo bilo koje rešenje koje će biti usaglašeno izmedju rukovodstva u Beogradu i predstavnika Prištine.\nDa li će Rusija podržati mesto Kosova u UN?\nSL: Mislim da je besmisleno govoriti o mestu Kosova u UN, govore i o mestu Kosova u EU, može se govoriti o mestu Kosova bilo gde, ali dok ne bude postignut dogovor koji će odgovarati i Prištini i Beogradu, postoji rezolucija 1244 koja priznaje autonomnu pokrajinu Kosovo kao deo Srbije.\nHumanitarni centar u Nišu je osetljivo pitanje u odnosima Srbije i Rusije, već nekoliko godina nema rešenja za status ruskih saradnika u njemu. Da li Moskva namerava da i dalje traži za njih diplomatski status, uzimajući u obzir veoma negativne pozicije Zapada i izjave predsednika Vučića da je to za njega veoma osetljivo pitanje?\nSL: Slušao sam druge izjave predsednika Vučića. Ništa nije izmišljeno, već proističe iz sporazuma iz 2012. godine, u skladu sa kojim je taj centar stvoren i kojim je predviđeno potpisivanje sporazuma o uslovima rada, privilegijama i imunitetu saradnika te međunarodne strukture, jer je ta struktura registrovana upravo kao međunarodna. Isto kao i predstavništvo Međunarodnog komiteta Crvenog krsta, drugih organizacija.\nTo je prvo, a drugo, pored toga što je rešavanje pitanja privilegija i imuniteta predviđeno samim sporazumom o njegovom stvaranju, hoću da spomenem da nije reč o diplomatskim privilegijama, već o službenim imunitetima, kao što je slučaj i sa Međunarodnim komitetom Crvenog krsta.\nAko naše kolege iz NATO i dalje sumnjaju da je centar humanitarni, ili sumnjaju da je kako ga nazivaju „špijunsko gnezdo“, savetujem im da pogledaju izveštaje pomoćnika vojnog atašea SAD u Srbiji koje je trebalo da napiše posle posete centra u Nišu. On je tamo bio pozvan, pogledao je sve što ga je zanimalo. Ubeđen sam da je smešno praviti se da taj centar predstavlja pretnju bilo kome. Tamo rade četvorica ruskih državljana, svi ostali su Srbi, ne znamo koliko ih je tamo 12 ili 15.\nAli tamo su četvorica Rusa i o njima je reč kada govorimo o obavezi Srbije i Rusije da zaključe sporazum o njihovim privilegijama i imunitetu. A ako se govori o primerima i upoređivanju saradnje Srbije i NATO i Srbije i Rusije, da napomenem da je na Kosovu natovskoj vojnoj bazi Bondstil odlično, to je ogromna baza koja je osnovana na osnovu principa iz rezolucije 1244, gde nas nisu pozvali da je posetimo, pa čak nisu bili ni iz UN, bez obzira što je rezolucija SB UN bila povod za osnivanje te baze.\nRusko-srpski centar o kojem je reč bavi se isključivo problemima vezanim za otklanjanje posledica prirodnih katastrofa. Imao je ogromnu ulogu u otklanjanju posledica poplava u Srbiji 2014. godine. Ali, pored Srbije, pomoć su dobile i Makedonija, Slovenija, Grčka, BiH, tako da rad tog centra ne postoji samo na papiru već se realizuje i u praksi.\nU toj situaciji sećamo se uverenja koja smo dobijali više puta da srpsko rukovodstvo ne smatra da je opravdano odbacivanje dogovora koje je fiksirano sporazumom o stvaranju tog centra. Na kraju krajeva, privilegije i imuniteti koje mi tražimo za četiri saradnika Rusije nisu ništa više od onoga što već imaju vojnici baze SAD Bondstil, i ne više od tih privilegija koje imaju vojnici zemalja NATO kada održavaju veliki broj vežbi na teritoriji Srbije, što ste pravilno rekli. Ja se ovde upoređujući kontakte Srbije i NATO s jedne strane i Srbije i Rusije s druge strane, ne bih držao aritmetike, od toga ko se sa kim koliko puta sreo i imao zajedničke događaje.\nMi veoma poštujemo privrženost srpskog rukovodstva principu vojne neutralnosti. Vidimo zainteresovanost za razvijanje odnosa kako u ekonomiji, tako i u vojno-političkoj oblasti i sa Zapadom i sa Istokom, uključujući i sa Ruskom Federacijom i ODKB. Ali, pitanje o bazi u Nišu, oprostite, o humanitarnom centru u Nišu, postalo je toliko omraženo. Faktičko stanje stvari – četiri čoveka, ne odgovara histeriji koja je podignuta na Zapadu, da mi se čini da bilo koji razuman čovek koji proceni situaciju, može da shvati da je stvorena veštački.\nZašto je imunitet tako važan vašim saradnicima i drugo, šta će biti sa Centrom ukoliko ne postignete dogovor sa Beogradom?\nSL: Već sam vam rekao. Hajde da govorimo ovako: postoji sporazum o stvaranju centra potpisan 2012. godine. U njemu je napisano da će postojati odvojeni dokument zaključen o uslovima rada i imunitetu saradnika. Kao treće, predstavništva drugih medjunarodnih organizacija, a humanitarni centar je međunarodna organizacija, koriste u Srbiji privilegije i imunitet koji se daju službenicima.\nI Međunarodni komitet Crvenog krsta predstavlja jednu od njih. On se bavi paralelnim procesima, pruža pomoć u rešavanju humanitarnih pitanja. Centar u Nišu je već uklonio eksplozive sa ogromne teritorije posle agresije NATO. Zato, mi nikoga ni na šta ne teramo da čini protiv interesa svoje sopstvene zemlje, ali postoje takve stvari kao što su medjunarodni sporazumi i stvari kao što su nacionalna samostalnost.\nDa li ćete razgovarati o Humanitarnom centru u Nišu tokom posete Beogradu?\nSL: Na našem dnevnom redu je ceo niz pitanja koji se tiče bilateralnih odnosa.\nOčekujete li brzo rešenje tog pitanja?\nSL: Razmatraćemo, sećamo se kako se ta tema razmatrala i nadamo se da će svi postignuti sporazumi ostati na snazi.\nNADA UMIRE POSLEDNJA: Evo šta bi se desilo da je 1985. lider SSSR-a postao Putin, a ne Gorbačov!


Smeštaj u Banji - Apartmani Kalinovića\nIzdajem apartmane na 200 metara od gradskog šetališta. Apartmani su potpuno opremljeni (tereasa, parking prostor, kablovaska TV, internet). Veoma povoljno. Za goste naših apartmana posebne povoljnosti na našem izletištu Kalinovica na Ozrenu.\nUlica: Vuka Karadžića 12\nTelefon: +381 18 830 951\nMobilni: +381 66 84 00 474


Školica za vile\nDa li ste znali da prvog septembra u školu polaze vile? To su glavne junakinje Neobične školice, naše nove hit serije zabavnih slikovnica sa stikerima za lepljenje. Neobična školica će osvojiti srca hrabrih budućih đaka prvaka koji nestrpljivo očekuju prvi septembar!..\n643,03 RSD 756,50 RSD\nBez poreza:643,03 RSD\nBrand: Pčelica izdavaštvo Model: Žan Mišel Biliju\nVozila - Pitanja i odgovori\nŠta su leptir vrata? Postoje li vozovi koji prolaze ispod mora? Šta je drumska krstarica? Odrasli se često suočavaju sa najneverovatnijim dečjim pitanjima na koja nemaju uvek spremne i sigurne odgovore. Knjige ove edicije su zanimljive enciklopedije koje se sastoje od najčešćih dečjih pitanja i odgo..\n510,00 RSD 850,00 RSD\nBez poreza:510,00 RSD\nPrikaz 61 do 72 od 496 (42 strana)


Matematika života i smrti : zašto je (skoro) sve matematika : Kit Jejts\nNaslov originala: The maths of life and death / Kit Yates\nHteli mi to ili ne, matematički obrasci oblikuju naš život. Ali nas, koji smo sa matematikom završili već u srednjoj školi, često zbunjuju brojke i podaci kojima nas svet svakodnevno zatrpava. Srećom, Kit Jejts je napisao izuzetnu knjigu o matematici i svakodnevnim situacijama u kojima se primenjuju matematički koncepti – eksponencijalni rast i opadanje, optimizacija, statistika ili verovatnoća. Čitalac ove knjige steći će kritički, racionalan pogled na vesti u medijima, na pravosuđe, medicinu i istoriju. Opskrbljen matematič\nkim znanjem, biće umešniji u donošenju ličnih odluka i rešavanju problema, bilo da je reč o izboru najkraćeg reda za kasu u prodavnici ili o zaustavljanju širenja smrtonosnih, zaraznih bolesti.\n„Matematičar Jejts nam pokazuje da smo svi mi – čak i oni od nas čija je fobija od matematike baš velika – neuporedivo češće i dublje u dodiru sa matematikom nego što smo toga svesni.“ Scientific American\n2020; Broširani povez; latinica; 20 cm; 309 str.; 978-86-521-3817-3;\nKit Jejts (autor)\nIzdavač: Laguna; 2020; Broširani povez; latinica; 20 cm; 309 str.; 978-86-521-3817-3;\nKit Jejts je doktorirao matematiku na Oksfordu 2011. Redovni je profesor matematike na Univerzitetu u Batu, gde je i direktor Odseka za matematičku biologiju. Njegova istraživanja pokazuju da se matematika može koristiti za opisivanje svih vrsta fenomena iz svakodnevnog života: od stvaranja embriona do rojenja skakavaca i od bolesti spavanja do uzorkovanja ljuske jajeta. Posebno ga zanima uloga koju slučajnost igra u biologiji. Njegova istraživanja u vezi sa matematičkom biologijom pratili su BBC, Gardijan, Telegraf, Dejli Mejl, Sajentifik Ameriken i Rojters. Matematika života i smrti je njegova prva knjiga, a objavljivao je članke o sveprisutnosti matematike kao i matematičke zagonetke zasnovane na primerima iz stvarnog života koje su se pojavljivale u mnogim novinama i časopisima.


M. K. 18. januara 2022. 06:30\nTain je vrsta vojnog hleba načinjenog od specifične mešavine raženog i belog brašna, koja je mogla je da traje dugo i da snagu srpskim vojnicima u borbi. Činjenica da je obavezni deo uniforme bila torbica za hleb svedoči o tome da je tain zaista bio svetinja za vojnika, koju je on morao sve vreme rata da koristi kako bi preživeo sve nedaće i oskudice.\nIme hleba tain je turskog porekla i znači sledovanje. Svakom srpskom vojniku dnevno je sledovala vekna hleba od 800 grama da vojniku obezbedi dovoljnu energetsku vrednost, kako bi mogao da izvršava osnovne borbene zadatke, prenosi Nacionalna geografija.\nO tome koliko je ovaj hleb bio svetinja za srpskog vojnika svedoči i činjenica da je obavezni deo uniforme bila i torbica za hleb. Tain je bio jedini način da srpski vojnik tokom rata preživi sve nedaće i oskudice u ishrani.\nProizvodnja taina počela je odmah posle srpsko-turskih ratova.\nVojnici su najčešće jeli samo tain. Kada su za to postojale mogućnosti, tain se kombinovao sa slanim sirom, pasuljem, lukom ili paprikama. Slani sir trebalo je da zadovolji potrebe za belančevinama koje doprinose pokretljivosti, dok su pasulj, luk i paprika pored belančevina zadovoljavali i potrebe za vitaminima. Na početku rata dok je još uvek bilo uslova za to, vojnicima su deljene i suve šljive ili neko drugo sušeno voće.\nPrema priči, Aleksu Zdravkovića, vojnika koji je učestvovao u balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu, tokom svih godina ratovanja štitio je upravo hleb.\nKada je polazio u Prvi balkanski rat, majka je zavetovala Aleksu da prvo sledovanje taina koje dobije ne pojede, već da ga sačuva kao amajliju. Prvi tain kao amajliju Aleksa je nosio tokom balkanskih ratova i u Velikom ratu.\nAleksa nije bio jedini vojnik koji je ovaj crni hleb čuvao kao amajliju. Mnoge majke su savetovale svoje sinove da ne pojedu prvo vojničko sledovanje, kako bi ih tain kao amajlija čuvao na ratištu. Legenda kaže da su se posle svake bitke preživeli hvatali rukama za torbicu sa tainom, ljubeći parče već ubuđalog hleba i zahvaljujući Bogu što su preživeli.\nPorodica i naslednici su godinama čuvali amajliju koju je Aleksa vratio iz rata. Prvo vojničko sledovanje Alekse Zdravkovića koje je dobio još davne 1912. godine čuva se kao eksponat u Muzeju Ponišavlja u Pirotu.\nOvaj tradicionalni vojnički hleb možete pripremiti i sami. Kako biste pripremili tain potrebni su vam sledeći sastojci:\n2 kafene kašičice sitne soli\nMožete koristiti različite vrste brašna, bitno je samo da je ono integralno. Najbolje bi bilo da poštujete stari recept i da u smeši za tain bude odnos 70 odsto raženog brašna i 30 odsto belog.\nPomešajte brašno, so i kvasac i dodajte vodu do klasične gustine za hleb. Zanimljivo je da ova smesa mora da stoji najpre 12 sati. Nakon toga se ponovo promeša i ostaje da stoji još 10 do 12 sati, ili duže, sve dok se na površini testa ne pojave mehurići vazduha.\nPosuda u kojoj ćete peći tain mora da ima poklopac i morate je zagrejati pre nego što hleb ubacite u nju. Hleb se peče poklopljen, oko pola sata, na 250 stepeni, a zatim se poklopac skida i peče se još dvadesetak minuta.


Subvencija doprinosa počinje s aprilskom plaćom, PUFBiH će uskoro objaviti uputstvo za poslodavce - Zenicki.net\nSubvencija doprinosa počinje s aprilskom plaćom, PUFBiH će uskoro objaviti uputstvo za poslodavce\nNakon što je u ponedjeljak u Domu naroda Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine većinom glasova usvojen Zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica, nastalih usljed pandemije koronavirusa, poslodovci i radnici očekuju da počne njegova primjena.\n– Subvencija ukupnih doprinosa počinje s aprilskom plaćom – potvrdio je za Goran Miraščić, savjetnik federalnog premijera Fadila Novalića.\nMiraščić je pojasnio i kada će se krenuti u implentaciju usvojenog zakona, koji se u javnosti prepoznaje i kao “korona zakon”.\n– Porezna uprava FBiH će u roku od 10 dana od objave u Službenom listu donijeti uputstvo prema kojem će se moći ponašati poslodavci koji budu tražili subvencioniranje ukupnih doprinosa – istakao je Miraščić.\nPrema uvidu na zvaničnoj stranici Vlade FBiH, “korona zakon” još nije objavljen u Službenom listu.\nPodsjetimo, prema uvojenom Zakonu poslovni subjekti imat će pravo na subvencioniranje doprinosa u iznosu 244,85 KM mjesečno po svakom zaposlenom počevši od obračuna i isplate bruto plaće za april 2020. godine i svaki naredni mjesec, uključujući i obračun i isplatu plaća i za mjesec nakon prestanka stanja nesreće.\nZakonom se uspostavlja Garancijski fond na osnovu kojeg će, uime i za račun Federacije BiH garancije izdavati Razvojna banka Federacije BiH.\nGarancije će se koristiti za osiguranje kreditnih linija kod komercijalnih banaka s ciljem ublažavanja i poboljšanja likvidnosti, te olakšanje pristupa finansiranju poslovnim subjektima.\nPrema riječima Miraščića, Vlada FBiH radi na pripremi drugog seta ekonomskih mjera.\n– U pitanju su dokumenti koji će za cilj imati pokretanje poslovnog ciklusa. Namjera je da se osiguraju mjere za što brži oporavak privrede te se stvore pretpostavke za ubrzan ekonomski rast – poručio je Miraščić.\nPosted in Privreda, Zenica\nPrevPosvađali se sa Ustavom i zakonima: HDZ blokira put u EU, MMF i CIK, pozivaju Ruse mimo institucija BiH\nNextKCUS: Testirano 465 uzoraka, 11 pozitivnih iz Maglaja, Travnika, Viteza i Hadžića


Šta je uhapšeni policajac rekao tužiteljima: Trgovao spidom, kokainom i marihuanom?\nOn je osumnjičen da je djelovao kao član organizirane kriminalne grupe, koja je vršila krijumčarenje, skrivanje, transport i distribuciju opojnih droga "spid", "marihuana" i "kokain", na podučju Bosne i Hercegovine, Srbije i Hrvatske i drugim zemljama Evropske unije\nNakon ispitivanja osumnjičenog u prisustvu advokata, postupajući tužilac Tužilaštva Bosne i Hercegovine, uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora za osumnjičenog Miloša Popovca (1996.) rođenog na Ilidži, policijskog djelatnika Direkcije za koordinaciju policijskih tijela (DKPT) BiH.\nMjera pritvora je predložena zbog opasnosti da bi boravkom na slobodi osumnjičeni mogao ometati istragu, prikrivati dokaze te vršiti utjecaj na svjedoke ili saučesnike, kao i ponovo učiniti krivično djelo ili dovršiti započeto.\nTužilaštvo BiH, zajedno sa policijom MUP-a KS i drugim partnerskim agencijama i institucijama u zemlji i inostranstvu, provodi opsežnu istragu u odnosu na ovog osumnjičenog, koji se tereti da je djelovao kao dio organizirane mreže za krijumčarenje i ilegalnu distribuciju narkotika, pri čemu je, između ostalog, vršio zloupotrebu ovlaštenja koja su mu data, ustupajući policijsku odoru i opremu, za potrebe izvršenja krivičnih djela.\nOn je osumnjičen da je djelovao kao član organizirane kriminalne grupe, koja je vršila krijumčarenje, skrivanje, transport i distribuciju opojnih droga “spid”, “marihuana” i “kokain”, na podučju Bosne i Hercegovine, Srbije i Hrvatske i drugim zemljama Evropske unije.\nMediji su ranije objavili da je uhapšeni pripadnik DKPT-a radio na obezbjeđenju zgrade Predsjedništva BiH.\nMjera pritvora predložena je jer je opsežna istraga u toku, u odnosu na veći broj osumnjičenih u ovom predmetu, kako bi se moglo osigurati neometano okončanje istrage u ovom predmetu, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.


Privrednici u Srbiji optimističniji ove godine – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Privrednici u Srbiji optimističniji ove godine\nRezultati istraživanja, koje je Prokredit banka u saradnji sa istraživačkom agencijom GfK sprovela među malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima u Srbiji, pokazuju da indeks poslovnog optimizma za 2018. godinu iznosi 54,4 odsto.\nŠto znači da domaći privrednici u većem procentu imaju pozitivna očekivanja od ove godine. Kako je rečeno na predstavljanju istraživanja, rezultati pokazuju i da je indeks poslovnog optimizma preduzeća koja sarađuju sa Nemačkom porastao u odnosu na prošlu godinu, sa 63,2 na 66,2 odsto.\nkrediti za mala i srednja preduzeca PROCREDIT BANK Srbija Beograd\nSrbija dobila svoju prvu kriptovalutu – xCEEdium\nSpas od nove ekonomske krize je u većem izvozu\n20 godina evra: U Srbiju dnevno ulazilo čak 20 miliona evra


Mišljenje MRMS o područjima obrazovanja koja odgovaraju djelatnosti poslodavca | |\nNavigacija: Početna » Blog » Mišljenje MRMS o područjima obrazovanja koja odgovaraju djelatnosti poslodavca\nMišljenje MRMS o područjima obrazovanja koja odgovaraju djelatnosti poslodavca\nMinistarstvo rada i mirovinskoga sustava donijelo je sljedeće Mišljenje o odredbi članka 2. stavka 3. Pravilnika o obavljanju poslova zaštite na radu, tj. o područjima obrazovanja koja odgovaraju djelatnosti poslodavca:\nStručnjak zaštite na radu ekonomske struke može obavljati poslove zaštite na radu u svim djelatnostima koje odgovaraju području njegovog obrazovanja (npr. trgovina na veliko i malo, financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja, računovodstvene, knjigovodstvene i revizijske djelatnosti, porezno savjetovanje, promidžba, istraživanje tržišta, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti i sl.), a stručnjak zaštite na radu pravne struke može obavljati poslove zaštite na radu u svim djelatnostima koje odgovaraju području njegovog obrazovanja (npr. pravne djelatnosti, sudske i pravosudne djelatnosti, upravljačke djelatnosti, savjetovanje u vezi s upravljanjem, porezno savjetovanje, poslovanje nekretninama, djelatnosti osiguranja, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti i sl.), međutim napominjemo da neovisno 0 navedenim djelatnostima, stručnjaci ekonomske i pravne struke mogu također obavljati poslove zaštite na radu i u drugim djelatnostima u kojima se obavljaju pretežno poslovi s malim rizicima.\nPravilnikom 0 izradi procjene rizika (“Narodne novine”, broj 112/2014), u Prilog II. određeni su poslovi s malim rizicima te se poslovima s malim rizicima smatraju administrativni, uredski poslovi i slični poslovi. Iz poslova navedenih u Prilogu II. Pravilnika o izradi procjene rizika, vidljivo je da uz osobe iz područja tehničkih, biotehničkih i prirodnih znanosti, iste obavljaju i osobe društvenih znanosti te kada se radi 0 pretežnom obavljanju poslova s malim rizicima, stručnjak zaštite na radu može također biti osoba koja ima obrazovanje iz područja društvenih znanosti (npr. ekonomija, pravo, psihologija, pedagogija i sl.), a također i iz drugih područja koja se mogu svrstati u poslove s malim rizicima.\nU djelatnosti obrazovanja, stručnjak zaštite na radu može biti iz bilo kojeg područja znanosti koje sudjeluju u određenom obrazovanju (struke koje sudjeluju u obrazovanju), a kada se radi 0 pretežnom obavljanju poslova s malim rizicima, stručnjak zaštite na radu u obrazovanju može također biti osoba koja ima obrazovanje iz područja društvenih znanosti, kao sto su stručnjaci ekonomske i pravne struke.\n« SAVJETOVALIŠTE: Zaštita na radu 3u1- informiranje, savjetovanje, edukacija\nJavni poziv za prijem osoba na stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa »


Javni poziv za dostavljanje pisanih radova u području rada i zapošljavanja - RAŽ\nNa temelju članka 30. Statuta Razvojne agencije Žepče, članka 4. Ugovora o financiranju organizacije Regionalne konferencije o radu i zapošljavanju između Razvojne agencije Žepče i Federalnog zavoda za zapošljavanje, broj 224-07/19, Razvojna agencija Žepče objavljuje\nJAVNI POZIV ZA DOSTAVLJANJE PISANIH RADOVA\nU PODRUČJU RADA I ZAPOŠLJAVANJA\nna osnovu kojeg će biti odabrani učesnici – predavači Regionalne konferencije o radu i zapošljavanju koja će se održati u četvrtak 17.10.2019. godine u općini Žepče, Hotel „California“ Brankovići bb, Žepče.\nOdabrani radovi će biti objavljeni u Zborniku radova Regionalne konferencije o radu i zapošljavanju koji će se distribuirati relevantnim institucijama i partnerima u Bosni i Hercegovini.\nRegionalna konferencija o radu i zapošljavanju ZDK će se održati u sklopu 6. Gospodarskog foruma općine Žepče na temu „Rad i zapošljavanje u zemljama tranzicije“.\nOkupit će brojne stručnjake i praktičare u oblasti rada i zapošljavanja, akademsku zajednicu, donosioce odluka, poslodavce i strane donatore koji implementiraju programe za zapošljavanje iz Bosne i Hercegovine i zemalja regiona.\nCilj događaja je doprinijeti procesu unapređenja oblasti rada i zapošljavanja u Bosni i Hercegovini i razmijeniti iskustva i primjere dobre prakse iz zemalja Regiona.\nOrganizator Regionalne konferencije o radu i zapošljavanju je Razvojna agencija Žepče u partnerstvu sa JU „Služba za zapošljavanje“ Zeničko-dobojskog kantona i financijsku podršku Federalnog zavoda za zapošljavanje.\nPotičemo sva pravna i fizička lica, predstavnike akademske zajednice, istraživače, studente, neprofitne organizacije, da dostave svoje radove, istraživanja, eseje i neobjavljene članke a koji su vezani za temu rada i zapošljavanja u BiH, i na taj način doprinesu reformama politika zapošljavanja u BiH u kontekstu implementacije evropskih principa u oblasti rada i zapošljavanja.\nDostavljeni radovi trebaju identificirati aktualne trendove u oblasti rada i zapošljavanja, dati smjernice za harmonizaciju između obrazovnog sistema i tržišta rada u BiH, modernizaciju rada i uloge Službi za zapošljavanje u BiH ali i dati druge preporuke za poboljšanje stanja na tržištu rada i poticanje zaposlenosti.\nRadovi sa sažetcima trebaju biti napisani na jednom od BHS jezika, u Arial fontu, veličine 11 pts, dužine 2 – 4 stranice sa proredom 1,5 uz napomenu da, u slučaju dostavljanja istraživanja na temu rada i zapošljavanja, autor dostavlja sažetak istog. Dostavljeni radovi moraju slijediti harvardski način citiranja i referenciranja.\nNa istoj stranici sa sažetkom navesti puna imena autora, zvanje/a i kratku naraciju o biografiji – formalnom obrazovanju, stručnim i naučnim postignućima autora (ne ulazi u prethodno propisani raspon stranica rada).\nRadovi se dostavljaju putem e mail-a razepce@gmail.com najkasnije do 15.09.2019. godine.\nUz radove poslati:\nKratak naslov rada (verzija naslova koja će biti objavljena u programu Konferencije, maksimalan broj znakova je 60),\nPower point prezentaciju (maksimalno 10 slajdova, u trajanju od 20 minuta),\nCV i fotografiju autora.\nRadove koji budu pristigli poslije navedenog roka neće se razmatrati.\nPregled radova i njihovu selekciju će vršiti Organizacioni odbor Regionalne konferencije za o radu i zapošljavanju.\nAutorima čiji su radovi prihvaćeni, do 30. septembra/rujna 2019. godine dostaviti će se informacije o konačnoj selekciji.\nPutni troškovi i hotelski smještaj za po jednog prezentatora/autora odobrenih radova biti će pokriveni od strane organizatora.\nElektronska verzija zbornika radova će biti objavljena na web stranici Razvojne agencije Žepče, Federalnog zavoda za zapošljavanje, Službe za zapošljavanje ZDK.\nViše informacija možete dobiti na e mail: razepce@gmail.com, tel/fax 00387 32 880 273.\nJavni pozivi radovi


Srbin na letovanju nije imao mikser, pa je bušilicom napravio palačinke (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n15. jul 2019 | 08:55 » 09:18\n- Ako nemate mikser u apartmanu, snađite se, palačinke moraju da se umute - napisala je žena koja je snimala ovaj zanimljiv način spremanja hrane\nFoto: Printskrin Facebook/Mila Marjanov\nSnimak sa letovanja, koji je objavila jedna Srpkinja na Fejsbuku, nasmejao je mnoge na društvenim mrežama.\nNaime, na njemu je zabeleženo kako se naši turisti u Grčkoj snalaze i dovijaju kada u kuhinji nema miksera.\nMuškarac je uzeo bušilicu i na nju zakačio kašiku, pa prionuo na pravljenje smese za palačinke.\n- Ako nemate mikser u apartmanu, snađite se, palačinke moraju da se umute - napisala je žena koja je snimala ovaj zanimljiv način spremanja hrane.\nMnogi su se pitali odakle ovoj ekipi bušilica na letovanju, s obzirom na to da nisu imali mikser.\nPOLEMIKA OKO SPREMANJA HRANE NA ODMORU\nMeđutim, mišljenja u komentarima bila su podeljena. Dok su se jedni smejali ovom "podvigu", bilo je i onih koji su negativno komentarisali snimak.\n- Ali na letovanju praviš palačinke! E turisti... - ostavio je komentar jedan Bojan.\nPotom se povela polemika da li je u redu praviti palačinke ili kuvati uopšte, ako se uzme u obzir da gazde smeštaja uglavnom ne žele da se u apartmanima sprema hrana.\nPotom je žena koja je i okačila snimak, objasnila da je spremala palačinke, jer je htela da sa suprugom ulepša kišni dan deci.\n- Ajde ajde, obuzdajte se negativnih komentara. Hteli smo malo da ulepšamo ovaj kišan dan, deci pričinimo zadovoljstvo i donesemo palačinke na bazen(kupali su se po kiši. Svi smo uživali. Uživajte i vi na svoj način - napisala je.\nVIDEO - Znate li šta je kukuruz- bušilica? Ni njegova žena nije znala, pa se pokajala\nTagovi: Bušilica, Grčka, Letovanje, Mikser, Palačinke, Turisti\nccc 15.07.2019 12:58\nJebo ti ja i taj vas zivot kad cele godine grcate gladni da bi deset dana sedeli i jeli po restoranima, da eto osetite se i vi kao da ste face...svi ste vi foliranti , ljudi kako zive cele godine tako zive i tamo tih deset dana i niko im ne smeta i uzivaju u zivotu ...a vi grcajte jos 355 dana i uzivajte sledece godine u all inclusiv-u :-))))\nAna 15.07.2019 10:10\nAko ne bih imala novca za odlazak u restoran svaki dan definitivno bih kuvala na odmoru, jer mi je van pameti da se hranim girosima i ostalim džank fudom i da tako hranim decu. Ne znam što prozivate ljude koji kuvaju, nikog time ne ugrožvaju. A sto je najgore 90% vas 10 dana jede u pekari i na ulici samo da biste rekli e ja ne kuvam na moru.\nmarkokobaz 15.07.2019 09:58\nja video lika na plazi cepa pasulj iz flase od kokakole od 2 litra....


NOVAK "GORI" OD ŽELJE: "Broj 1" nije štedeo ni rivala, ni sudiju, NI SEBE na startu US opena! | Mondo Portal\nNOVAK "GORI" OD ŽELJE: "Broj 1" nije štedeo ni rivala, ni sudiju, NI SEBE na startu US opena! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nikola Janković 01.09.2020. / 03:40 04:05\n"Ajde, je*oteeeee...", prodrao se u jednom trenutku, ljut na sebe zbog neiznuđene greške. "Brate mili....", navoljno je klimao glavom, dok je birao loptice za sledeći servis. Rezultat je u tom trenutku iznosio 6:1, 6:4, 4:1...\nKao što je u vimbldonskim finalima sa Rodžerom Federerom naučio da čuje: "Novače, Novače" u trenucima kada ceo stadion ovacijama pozdravlja rivala, (1) Novak Đoković naučio je i da su pobede i titule jedini ispravan odgovor na tradicionalan "hejt" kojim ga dočekuju u Londonu i Njujorku.\nOve noći zabeležio je 27. u nizu, od kada je u novembru 2019. doživeo poslednji poraz na ATP turu.\nTamo gde je stao u subotu uveče osvajanjem 35. masters titule još jednom pobedom nad Milošem Raonićem, svega 48 sati kasnije nastavio je samouvereno prema 18. gren slem tituli impresivnim izdanjem u duelu sa Damirom Džumhurom.\nTo što u prijatelju iz Sarajeva nije dobio dostojnog rivala ni u drugom međusobnom duelu, posle onih 6:1, 6:2 za 57 minuta prošle godine u Dohi, nije ni usporilo reakcije, ni otupelo emocije svetskog "Broja 1".\nNa prvoj etapi maratonske trke ka trećoj tituli na "Flašing medouzu", jedan od najvećih tenisera svih vremena nije poštedeo ni sudiju u stolici, od kog je u jednom trenutku zahtevao objašnjenje njegove interpretacije pravila.\nNaime, sudija je prilikom Đokovićevih servisa aktivirao štopericu pre nego što bi naš as i prišao po peškir, da obriše znoj, nakon čega se tradicionalno okrene prema dečaku ili devojčici sa lopticama. Kada je primetio da mu za uobičajenu pripremu ostaje znatno manje vremena, odnosno da 25 sekundi "proleti" brže nego inače, Srbin je pokrenuo raspravu i bio uporan dok nije dobio odgovor.\nZanimalo ga je kako i zašto se to promenilo, u odnosu na Sinsinati masters koji je održan na istom mestu prošle nedelje, po istim pravilima i uz prisustvo istih sudija...\nPosle toga - zaigrao je još bolje!\nOtprilike u isto vreme kada i Đoković, posao u 1. kolu prvog post-pandemijskog "mejdžora" obavio je (26) Filip Krajinović. On je za dva sata i 18 minuta igre eliminisao Mikaela Imera iz Švedske rezultatom 6:2, 7:6 (7:3), 6:3.\nPre toga, (18) Dušan Lajović nastavio je seriju poraza i drugu godinu zaredom završio takmičenje u Njujorku već na startu.\nus open Novak Đoković atp


Mark Renshaw, Mark Cavendish | #BiciSvet\nJedan od najboljih “lead out” vozača današnjice, za mnoge i najbolji razdvojiće se od svog imenjaka za koga je za ove dve godine odradio nebrojeno mnogo srinteva.\nMark je već potpisao ugovor sa Rabobank ekipom za sezonu 2012 dok je drugi Mark objavio da je se odlučio za novi tim> LINK\nSačekaćemo sledeću godinu kako bi videli na trkama Marka u narandžastim bojama, a do tada pogledajte koje je sve dresove promenio Australijanac u svojoj karijeri, kao i šta o njemu misle njegove kolege.\nKoliko je blizak sa svojim timskim kolegom govori i ovaj tvit u kome je poželeo dobrodošlicu Kevendišu na Twitter\n1 thought on “Mark Renshaw”\nBaš mi je drago za Renšoa, ako je neko zaslužio više slave, niko pre njega. Koliko se puta sklonio pred samim ciljem da proleti onaj kerić! A nikad nisam mogao da verujem, da se iz pozadine raduje i diže ruke u znak pobede svoje ekipe baš 100% iskreno.\nPrevious PostLa Vuelta-e8: Talavera de la Reina – San Lorenzo de El Escorial 177km (video)Previous Post\nNext PostLa Vuelta-e9: Villacastín – Sierra de Bejar.La Covatilla 183km (video)Next Post


Savremeni petak u učionici bez zidova - poseta savremenih učenikaSavremena gimnazija\nSavremeni petak u učionici bez zidova: Učenici obišli Smederevsku i Petrovaradinsku tvrđavu, Viminacijum i Adrenalin park\nMay 15, 2018 Comments Off on Savremeni petak u učionici bez zidova: Učenici obišli Smederevsku i Petrovaradinsku tvrđavu, Viminacijum i Adrenalin park\nSavremena gimnazija je za svoje učenike organizovala nezaboravan nastavni dan, koji se u petak, 11. maja, odvijao u učionici bez zidova.\nInterdisciplinarna nastava u Viminacijumu i na Smederevskoj tvrđavi\nNa početku ovog zabavnog dana učenici prvog razreda bili su u prilici da obiđu Smederevsku tvrđavu u pratnji lokalnog vodiča, koji je probudio njihovu pažnju i dao im odgovore na brojna pitanja. Na osnovu dobijenih informacija i sopstvenih utisaka napisali su novinski članak o zidanju Smederevske tvrđave. Nakon što su pročitali pesmu „Đurđeva Jerina”, članak o Irini Kantakuzin i Smederevskoj tvrđavi, odgovorili su i na pitanje „Jerina – prokleta ili ne” i time obogatili svoje članke i kreativne izveštaje.\nUsledila je istraživačka i edukativna avantura u arheološkom nalazištu Viminacijum, prostoru nekadašnjeg rimskog grada i vojnog logora. Rimske terme, amfiteatar, mauzolej u kojem je najverovatnije sahranjen rimski imperator Hostilijan, Mamut park, Domus Scientiarum Viminacium – Naučno istraživački i turistički centar, zanatski centar sa pećima za proizvodnju keramike i opeke mesta su gde su savremeni gimnazijalci proširili svoja znanja. Nakon ove posete učenici su sastavili izveštaje i opisali svakodnevni život jednog legionara, razmislili o tome šta je uzrok istrebljenja mamuta, objasnili način sahranjivanja u Viminacijumu, opisali materijale koji su korišćeni za izradu nakita i na kraju opisali svog omiljenog imperatora.\nUzbudljiva avantura na Smederevskoj tvrđavi i u arheološkom nalazištu Viminacijum omogućila je savremenim gimnazijalcima da se nađu u ulozi arheologa i istraživača, pokažu šta su do sada naučili povezivanjem gradiva i istraživanjem dođu do novih saznanja.\nAdrenalin park i Petrovaradinska tvrđava – savremena učionica koju bi svako poželeo\nUčenici drugog razreda su ovaj savremeni petak proveli u zabavnom druženju u Adrenalin parku, gde su mogli da otkriju i dokažu svoje fizičke sposobnosti, osnaže volju i suoče se sa zanimljivim izazovima.\nNakon savladavanja visinske štafete i brzinske stene, izazova brzih panjeva i drugih adrenalinskih zadataka, savremeni gimnazijalci su nastavili ovaj takmičarski i istraživački dan na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nSat-kula, zaštitni znak kako same Tvrđave i Petrovaradina, tako i celog Novog Sada, bilo je mesto na kojem su se oni, podeljeni u timove, takmičili u znanju i rešavanju zabavnih istraživačkih zadataka koji su povezali raznovrsna znanja, istorijske činjenice i zanimljivosti o Petrovaradinskoj tvrđavi.\nPoseta „Gibraltaru na Dunavu“, kako istoričari zovu ovu velelepnu tvrđavu, bila je za savremene gimnazijalce nezaboravna plovidba znanjem, a uzbudljiv dan još jednom je dokazao sve prednosti drugačijeg pristupa nastavi koji učenicima Savremene omogućava da se edukuju i kroz uživanje i zabavu.


Stranci zainteresirani za turističke ponude BiH |\nStranci zainteresirani za turističke ponude BiH\n2010-03-14 | Filed underTurizam | Posted by ajdin\nDevet agencija iz BiH koje pružaju usluge avanturističkog turizma zajedno je predstavilo ponudu na ITB-u, najvećem svjetskom sajmu turizma, koji se održava u Berlinu od 10. do 14. marta.\nBosanskohercegovačke agencije pod nazivom “Dovoljno hrabri – BiH” imaju štand u holu predviđenom za specijaliziranu ponudu putovanja za mlade i iskustvenu avanturu.\nPosjetiocima štanda, između ostalog, prezentiraju se mušičarenje na Plivi, rafting na Uni uz planinarsku turu na Plješevici i biciklističku vožnju na Osječenici, rafting na Vrbasu, biciklistička avantura u Nacionalnom parku Una, pješačenje, biciklizam i rafting kroz Bjelašnicu, Visočicu i kanjon Neretve…\n– Već prvog dana sajma uspostavili smo 20 poslovnih kontakata – kazao je Thierry Joubert iz agencije “Greenvisions” iz Sarajeva.\nAzra Avdibegović, također iz “Greenvisionsa”, kaže da se radi o kontaktima s tour operatorima i agencijama iz cijelog svijeta te da će neki dolasci turista biti realizirani već ove godine, dok će neke agencije našu zemlju u ponudi imati tek 2011.\nNa sajmu 180.000 posjetilaca\nITB je sajam koji godišnje privuče oko 180.000 posjetilaca, među kojima je 110.000 onih koji predstavljaju organizacije iz turističke industrije.\nPosted by ajdin on 2010-03-14. Filed under Turizam. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Udruga „Vretenac“ Slatina predstavila aktivnosti gradonačelniku Ostrošiću - Radio Slatina\nPočetna/DOGAĐANJA/Udruga „Vretenac“ Slatina predstavila aktivnosti gradonačelniku Ostrošiću\n“Vretenci upoznaju grad, grad upoznaje Vretence” projekt je Udruge namijenjen korisnicima starijim od 18 godina, a cilj projekta je vidljivost osoba s intelektualnim teškoćama, kao i upoznavanje lokalne zajednice s radom Udruge.\nUz ovaj projekt, ispred grada Slatine Udruga provodi i projekt “Igra, pokret, učenje” namijenjen mlađim korisnicima.\nOva vrlo aktivna Udruga zamislila je i niz drugih aktivnosti kako bi olakšala i poboljšala život svojim korisnicima, ali je za njihovo provođenje najveći problem nedostatak prostora. Upravo o toj temi razgovaralo se na jučerašnjem sastanku s gradonačelnikom Ostrošićem koji je istaknuo da će se Grad Slatina svojom potporom uključiti kako bi se Udruzi osigurao adekvatan prostor. (mf/Foto: Mihaela Feldi)


Trubači Mladenovac 063 700 96 84 - MLADENOVAČKI TRUBAČI\nTrubači Mladenovac cenovnik trubača za svadbe, veridbe, krštenja, rođenja, rođendane, proslave, punoletstva, mature.. Trubači iz Mladenovca\nNajbolji trubači Mladenovac, cene trubača vašem budžetu, ako zahtevate naš trubački orkestar za vaše zadovoljstvo onda nas možete lako pronaći Trubaci Mladenovac i mi ćemo vam izaći u rezultatima pretrage. Obratite pažnju na našem tržištu, ima nas dosta na netu al ko naš trubački orkestar nećete naći! Naj kvalitetne cene trubača i po vrlo povoljnim cenama od 50 do 100 EU.\nTrubači Mladenovac orkestar Balkan Brass, Naj POVOLJNI TRUBAČI.\nNaš repertoar pesama je širok spektar mogućnostima da možete sami izabrati vašu omiljenu pesmu, Trubači su uvek spremni na vašem odazivaju. Imate mogućnost da sami možete izabrati vaše pesme i poslati nam kako bih obezbedili vaše zadovoljstvo, odnosno od cene koju vi nudite nama. Naše cene se razlikuju od vašeg vremena i zahtevima, ako imate neki poseban akcenat za vaše slavlje malo drugačije zahtevate od drugih onda vam je cena znatno povećana. Trubači Mladenovac kontakt telefon.


Vesti online / Humanitarni most / Prva pomoć Boškovićima: Za ogrev, struju i hranu\nK. Nedeljković - Vesti - Foto: N. Rakić A\nPrva pomoć Boškovićima: Za ogrev, struju i hranu\nDa naši čitaoci imaju izuzetno srce i plemenitu dušu, u to je pre samo nekoliko dana mogla da se uveri i osmočlana porodica Bošković u selu Zvečka kraj Obrenovca, koja živi pod krovom punim rupa, strahujući od kiše i snega, a često se jedva snalazi i za najosnovnije. Za to je zaslužan Jovan Živanović iz Manhajma, rodom iz Modriče, koji im je na kućni prag uputio 100 evra, duboko ganut njihovom teškom sudbinom.\nDočekale ekipu "Vesti": Tatjana i Katarina Bošković\nO ovom humanom gestu, naše novinare je odmah obavestila majka Tatjana, poželevši da se od srca zahvali.\n- To je jedan zaista divan čovek. U telefonskom razgovoru nam je rekao da je njegova donacija od srca i da obezbedimo šta nam je u ovom trenutku najpotrebnije. Sve najlepše mu želimo, hvala mu do neba! - kazala je Tatjana Bošković, vidno obradovana.\nIstina, ona i suprug Nebojša sa svojih šestoro dece: Stefanom (23), Danilom (19), Stevanom (18), Marijom (17), Jovanom (8) i Katarinom (7), kraj sa krajem sklapaju sa 20.000 dinara mesečno, koliko dobijaju na ime socijalne pomoći i dečjeg dodatka. Sa ovom sumom, teško da bilo ko može da preživi, a kamoli osmočlana porodica.\nIspucali zidovi u dečjoj sobi\n- Teško je i odlučiti šta nam je u ovom trenutku najpreče, da li ogrev za zimu, hrana ili dugovanje za struju. Po svemu sudeći, moraćemo sve to delimično da pokrijemo ovom donacijom. Od prethodnog priloga humanog Boška Vukića koji ste nam uručili, već sam bila na terapijama kod kiropraktičara što mi je bilo neophodno da ne trpim bolove. Isto tako sam kupila neophodne lekove i hranu. Ipak, drva su nam sad najpreča, jer je zima na pragu. Lepo vreme koje trenutno imamo, začas može da se preokrene, a mi ne smemo ni da pomislimo šta nas čeka, budući da nam je krov mahom od slame - iskreno će Tatjana koja nakon četiri carska reza, ima velikih problema sa kičmom, ima srčane tegobe i visok pritisak.\nSvi plemeniti čitaoci "Vesti" koji su u mogućnosti i žele da pomognu porodici Bošković mogu da kontaktiraju Tanju na broj telefona +381 63 13 61 275 i dogovore se oko načina slanja i dostave pomoći. Adresa je: Braće Joksića 6a, selo Zvečka, Obrenovac. Na usluzi je i redakcija "Vesti".\nZbog toga i ne može da nađe adekvatno zaposlenje. Suprug je ostao bez posla čuvara u jednoj firmi, a drugi ne može da pronađe. Nadniči gde god ga pozovu, ali to nije ni izbliza dovoljno da zadovolji i najmanje potrebe porodice. Kako nemaju novca ni za hranu, često upadaju u dugove.\n- Imamo oko 15.000 dinara duga, a i otprilike isto toliko i za vodu, jer se često dogodi da nemamo od čega da izmirimo račune. Za nas je to ogroman novac, jer nemamo od čega da ga obezbedimo. Ne znam uopšte ni kako ćemo to platiti, a strah da nam isključe struju je stalno prisutan. Ne smem ni da zamislim kakav bi stres deca doživela - jada se Tatjana Bošković.\nIstina je i da su godinama živeli bez struje i vode, a zahvaljujući pomoći humanih ljudi danas imaju kupatilo i struju u kući. Međutim, mnogo toga im nedostaje i uslovi u kojima žive su jednako teški za sve, a oni nemoćni da sami bilo šta promene.\n- Nedostaje nam mnogo toga: odeća i obuća za decu i dovoljno ćebadi da se deca noću ne smrzavaju. Iz narodne kuhinje dobijamo ručak što nam je u kriznim situacijama bukvalno i spas od gladi - priča Tanja, koja je nekada novinarka, ali zbog brige o deci je morala da se povuče iz tog posla.\nNije sposobna ni za fizički rad, a suprug radi kad god ga negde zovu, nekome počisti dvorište, nekome cepa drva, ne bira.\n- Kada si sirotinja, onda te ljudi tako i plaćaju, a istina je da nama sve znači. Svaka vrsta pomoći i te kako nam je dobrodošla i bili bismo veoma zahvalni. Nije lako moliti za pomoć, ali mi izlaza nemamo, a za decu moramo da se borimo - zaključuje Tatjana.\nNajmlađi pod stresom\nMajka Tatjana Bošković, ponosna je na svu svoju decu, ali dodatne probleme i brigu joj stvara to što je srednji sin Stevan mentalno zaostao, a osmogodišnji Jovan zbog teških uslova života i stresa vodi borbu sa psihosomatskim tegobama.\n- Uprkos bedi u kojoj živimo sva su nam deca dobra. Odlični su đaci, mirni su i ne prave nikakve probleme. Najstariji Stefan je student književnosti u Novom Sadu i ostala su mu dva ispita do kraja studija, i ja sam veoma ponosna na njega. Sam se snalazi kako ume i zna da zaradi da bi sebi obezbedio da studira. Oko najmlađih imamo najviše brige. Namučeni su i oni bede u kojoj živimo, često bolešljivi, a mi na mukama kako da im obezbedimo najpotrebnije. Nije bilo tako uvek, ali kada čovek ostane bez posla, situacija postaje i više nego ozbiljna - istakla je ova nesrećna majka.\nHUMANITARNI MOST Kad sudbina promeša karte\nHUMANITARNI MOST U mislima dobre Nadežde\nHUMANITARNI MOST Zahvalni do neba\nHUMANITARNI MOST Tradicija darivanja duga 15 godina


Washington prvi puta otvoreno optužio Rusiju za hakerske napade | Novi.ba\nPeskov: Nema nijednog dokaza o ruskoj umiješanosti u napad na Skripala SNIMAK SE ODMAH PROŠIRIO DRUŠTVENIM MREŽAMA: Hillary Clinton pala kao pokoše...\nObjavljeno:16.03.2018 - 23:12\n"Informatički akteri ruske vlade su u najmanju ruku od ožujka 2016. ciljali vladina tijela i brojne sektore važnih američkih infrastruktura, poput energetike, nuklearnih postrojenja, trgovinskih objekata, vodovoda, zrakoplovstva i osjetljivih točaka tvorničkog sektora", piše u izvješću koje su pripremili stručnjaci za informatičku sigurnost američkog ministarstva za domovinsku sigurnost (DHS) a objavljeno je u četvrtak.\nObjavljivanje izvješća podudara se s objavom niza sankcija Trumpove administracije protiv ruskih pojedinaca i pravnih subjekata kao odgovor na upletanje Moskve u američke predsjedničke izbore 2016. i na više informatičkih napada, javlja Hina.\nRusija najavila protumjere\nRelax masaža Vam je sigurno potrebna! Posjetite kozmetički salon AJLAA!


AKO OVO OBUČETE NA PUTOVANJU, MOŽETE ZAVRŠITI U ZATVORU: evo koja pravila treba da znate pre nego što otputujete u drugu zemlju - Lepa&Srećna\nAKO OVO OBUČETE NA PUTOVANJU, MOŽETE ZAVRŠITI U ZATVORU: evo koja pravila treba da znate pre nego što otputujete u drugu zemlju\nU svakoj zemlji postoje određena pravila i običaji, a evo šta nikako ne smete da prekršite na putovanju!\nRazna nepisana pravila važe u svakoj zemlji, pa nije zgoreg da se informišete pre polaska na put. Ono što je nama uobičajeno i pristojno, možda nije i u zemlji domaćina te se lako mogu uvrediti zbog neke, naizgled, sitnice.\nAko se dogovarate za sastanak sa Italijanom sa severa, obavezno dođite na vreme jer se tamo cene tačnost i profesionalnost. Razgovor će biti strogo poslovan i brzo gotov. S druge strane, sastanci na jugu totalno su drugačiji. Vaš domaćin će prilično zakasniti, zatim prvo proćaskati s vama, čak i o privatnim stvarima, a tek onda preći na posao. Englezi, Nemci i Švajcarci takođe su poznati po tačnosti, što se ne može reći za južne narode, poput Španaca i Grka, koji su mnogo ležerniji u tom pogledu.\nU muslimanskim zemljama leva ruka se smatra prljavom jer se njom obavlja lična higijena. Stoga nikako nemojte pružiti levu ruku prilikom rukovanja, mahati njom u znak pozdrava niti dodirivati hranu.\nZa Ruse je uvreda ako se rukujete u rukavicama, a za Grke ako nekom mašete raširenih prstiju.\nLjubav samo iza četiri zida\nGrljenje i ljubljenje na javnom mestu uobičajeno je na Zapadu, ali u muslimanskim zemljama kao i u Indiji nije preporučljivo ili je čak zabranjeno. Uzdržite se i od držanja za ruke. U Dubaiju je pre nekoliko godina osuđen na kaznu zatvora engleski par koji je vodio ljubav na javnom mestu.\nDame koje vole da uvek budu elegantne, mogu imati problema ako za obilazak antičkih lokaliteta u Grčkoj obuju cipele na štikle. Naime, smatra se da visoke potpetice oštećuju spomenike, pa je njihovo nošenje zabranjeno.


Hodžaj: Kosovo u međunarodnoj grupi protiv pranja novca\nKosovski šef diplomacije Enver Hodžaj\nKosovo je primljeno u međunarodnu grupu "Egmond" (Egmond group of Financial Intelligence Units) koja ima 152 članice, a specijalizirana je za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma.\nMinistar vanjskih poslova Kosova, Enver Hodžaj je rekao da je ovo značajno dostignuće i doprinos suverenitetu zemlje.\n"Učlanjenje Kosova u Egmond je... rezultat stalnog rada i angažmana kako bi smo postali članica organizacije koja omogućava da Kosovo bude aktivan učesnik napora za spriječavanje financiranja terorizma i pranja novca. Zahvaljujem zemljama-članicama koje su glasale i podržale da Kosovo postane članica te organizacije", rekao je Hodžaj.\nOdluka o prijemu Kosova u tu organizaciju je donjeta danas na sastanku članica u Kataru.\nTo je 50 - ta međunarodna organizacija koje je Kosovo član.


Lajović hvali Novaka i "Adria tur": Gledaćemo kvalitetan tenis! | Tenis\nLajović hvali Novaka i "Adria tur": Gledaćemo kvalitetan tenis! | Mondo Portal\nLajović hvali Novaka i "Adria tur": Gledaćemo kvalitetan tenis! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.06.2020. / 11:12 11:17\nAutor Pavle Knežević 07.06.2020. / 11:12 11:17\nSrpski reprezentativac prepun je hvale za svog saigrača iz nacionalnog tima\nUskoro počinje i "Adria tur", na kome će publika u Beogradu moći da vidi neke od najboljih tenisera sveta, ali i Srbije.\nMeđu njima je i Dušan Lajović, jedan od najboljih igrača Srbije u poslednjoj deceniji, koji veruje da će publika gledati sjajan tenis, a bio je i pun hvale za pokretača turnira Novaka Đokovića.\n"Radujem se učešću na 'Adria turu', koji će biti pravi spektakl jer dolaze velika imena. Sa druge strane, dobro je što je turnir humanitarnog karaktera i što je cilj da se pomogne onima kojima je najpotrebnije. Iz tog razloga je još veća čast igrati na jednom takvom turniru", rekao je 23. igrač sveta.\nU petak se igra finale TSS Tura, uz sportsko-zabavni deo pun iznenađenja, u subotu se igraju mečevi po grupama, dok je u nedelju zakazana završnica, uključujući i finale turnira.\n"Mislim da će biti veoma kvalitetan tenis. Istina je da niko od nas nije igrao već duže, tako da će biti potrebno malo vremena da se uhodamo svi u tu takmičarsku formu, ali verujem da će svi oni koji dođu da podrže 'Adria tur' uživati u prelepom tenisu, pogotovo što Beograd dugo godina nije bio domaćin nekog teniskog spektakla van Dejvis kupa. Ovo je jedinstvena prilika za sve ljude koji su se uželeli sporta da dođu i da gledaju najbolje svetske igrače", rekao je Lajović.\nIzuzetan odnos Lajovića sa Novakom Đokovićem, pokretačem projekta "Adria tur", traje dugi niz godina.\n"Iskreno, jako je teško Noleta opisati u kratkim crtama. Đoković je jedan od tri najdominantnija tenisera ikada i zbog puta kojim ide verovatno će uspeti da osvoji najviše grend slem titula, i držaće rekorde koje će biti jako teško oboriti posle njega", rekao je Lajović.\nTo nije ništa novo, ali popularni "Duci" i Novak su prijatelji van terena, i ne samo oni.\n"Svi mi iz Dejvis kup tima, to je ono na čemu smo i radili svih ovih godina, kao što nije možda slučaj sa nekim drugim zemljama. Sa druge strane, Novak je veliki patriota. Ono što Novak pokušava da uradi za Srbiju, način na koji promoviše našu zemlju po svetu je nešto izuzetno i jedinstveno. Mislim da je on svojim rezultatima pre svega, a pored toga i načinom ponašanja, uticao na to što nas ne prepoznaju samo kao zemlju ratova, već kao državu u kojoj ima mnogo lepih i dobrih stvari. Takvi detalji najbolje govore o njemu kakav je kao čovek. Naravno, mi svi kada završimo turnir ranije navijamo za njega i u finalima, tako da je jako lepa stvar što imamo nekog tako bliskog, a da je tako uspešan", objasnio je Lajović.\nDušan odlično poznaje i ostale učesnike "Adria tura", Tima, Zvereva, Dimitrova...\n"Različitog su karaktera svi, ali sve su to dobri i korektni momci. Sa Dominikom sam možda i najbliži jer smo dosta puta trenirali i družili se po turnirima. U isto vreme, to su vrhunski teniseri i dobro je što različito igraju tenis i što u Beograd dolaze različiti stilovi igrača, pa će biti zanimljivo videti ih sve ovde uživo", ispričao je srpski reprezentativac.\n"Od kada su podignute mere u našoj zemlji krenuo sam da treniram tenis, a kondiciju sam radio još i ranije u stanu koliko je to bilo moguće. Tako da mislim da smo svi mi imali dovoljno vremena da se pripremimo za 'Adria tur'. Sa druge strane, svima nam je na neki način prijala ta pauza od konstantnog igranja i putovanja prethodnih 15 godina, tako da je ovo bio prvi put da smo svi bili u jednom mestu tako dugo, a da to nije bilo zbog neke povrede", rekao je Lajović.\n"U saradnji sa Novakom i njegovom fondacijom odlučićemo kome ćemo to da uputimo. Pred sam početak turnira ću doneti odluku. Nažalost, ima mnogo ljudi kod nas kojima je potrebna pomoć, i nije jednostavno odlučiti se, ali biće mi zadovoljstvo da se nađem nekome i pomognem", rekao je Dušan Lajović.\ntenis dušan lajović Novak Đoković adria tour


Poslednje zbogom za Džordža Majkla: Kvir ikona uvek po svome\nČesto neobuzdan, ali uvek stvaran, muziku je smatrao svojim štitom, utočištem i putanjom za prave autsajdere.\npisao Cameron Cook\nKypros via Getty Images.\nSedeo sam na času istorije umetnosti u srednjoj školi u gradiću na jugu Francuske te 1998. godine, lenjo slikajući vodenim bojama nekakav apstraktni akvaral i ćaskajući sa najboljim ortakom ćaskao o jedinoj stvari koja nam je, u našim trinaestogodišnjim životima, bila važna: MTV. Bili smo pozitivno navučeni na muzičke spotove. Obično bi jurili kući posle škole, pozvali jedan drugog telefonom i bez pauze komentarisali koji god da se spot smenjivao tog popodneva, uzbuđeno raspravljali o novoj koreografiji Dženet Džekson ili validnosti najnovijih Madoninih verskih tendencija. Nimalo iznenađujuće, obojica smo bili gej, iako, kao i većina dece koja su tek zakoračila u ranu adolescenciju, nismo bili dovoljno emotivno zreli da to shvatimo. Sećam se da smo tog dana pričali o spotu Merilina Mensona za stvar The Dope Show, veliku prekretnicu u našoj beskrajnoj potrazi za načinom na koji ćemo se razlikovati i izdvojiti iz poludečijeg okruženja. Jedna od drugarica iz razreda nas je čula kako balavimo nad detaljima o Merilinovoj vanzemaljskoj ploči na grudima i krvavo crvenim kontaktnim sočivima i uz potez četkicom promrmljala: "Ma, kul, jeste ludilo, ali nije ništa u poređenju sa Džordžom Majklom."\nSve se dešava tik posle objavljivanja Outside, Majklovog muzičkog komentara na ozloglašeno hapšenje ranije te godine zbog kruzinga u javnom toaletu na Beverli Hilsu. Nikad nisam zaboravio reči ove devojke jer me je naučila važnoj lekciji: da je većini strejt ljudi to što je neko gej u stvarnom životu mnogo čudnije i neobičnije nego pretvaranje da si got seks vanzemaljac iz svemira. Ne treba da se trudim da budem drugačiji, priroda i društvo su to već obavili za mene, a moja nova stvarnost biće navigacija kroz svet u kojem će moje unutrašnje biće, i ja sam, uvek biti izvor radoznalosti, u najboljem slučaju. Bar je tako bilo u to vreme, kada je seksualnost bila poput jednog kutka u kovčegu sa blagom, koji pokušava da se probije kroz prašinu puberteta.\nUbrzo nakon toga, Outside je postala moja himna. Još uvek pamtim svaki frejm spota, a razvio sam i neku vrstu Pavlovljevog refleksa na pulsirajući bit pesme. Oznojenih dlanova, dok mi srce ubrzano kuca, sedeo bih pred televizorom i upijao svaki prljavi pogled u gej život koji mi je Džordž nudio, preteran i uvijen u celofan slatkiša, najjačim zrakom pravo u moju dnevnu sobu. Zamašćeni pisoari postali su odjednom sjajni putir žudnje. Dva nezamislivo mišićava bildera zagrljena u svlačionici. Gej i strejt parovi izmešani na ulici, i radosni i tajanstveni u svojim kinki aferama. A na čelu svega toga, u tesnoj policijskoj uniformi, Džordž Majkl mrda kukovima i olizuje usne u prostoru koji sasvim lako može da bude ista ona klonja u kojoj je par meseci ranije uhapšen. Spot je bio revolucija, i ja sam bio oduševljen.\nSamo bi pop zvezda ogromnog talenta i harizme poput Džordža Majkla bio u stanju ne samo da se povrati od takvog skandala, već da ga pretvori u vrhunski disko pastiš koji osvaja vrhove top-liste. Deluje potpuno neverovatno danas da se nije autovao sve do te policijske racije 1998, pošto je već 15 godina bio jedan od najčuvenijih pevača na svetu. Naravno, bilo je glasina tokom vrhunaca slave sa Wham!, i kao i brojne slavne ličnosti tog doba, njegova seksualnost u javnosti nosila je status "javne tajne" - ili je možda to bilo lakše u doba natapiranih perjanica 1980-ih, kada je muška androginija bila obavezna, a radio i TV talasi bili preplavljeni fantastičnim i predivnim našminkanim muškarcima. Bez obzira da li je nosio majicu Ketrin Hemnet, do Wake Me Up Before You Go-Go, ili vrhunskog tena posle sunčanja i šepurenja u belim Spido kupaćim gaćama u Club Tropicana, Džordž Majkl je doneo dah očigledne kvir seksualnosti u mejnstrim, mnogo više stvaran i pristupačan nego neki mnogo teatralniji, iako ne manje vredni, pokazatelji tog doba - bez obzira da li je to tada shvatao ili ne.\nOutside je bio glavni singl sa Džordžove kompilacije najvećih hitova Ladies and Gentlemen, u koju sam utonuo sa uživanjem čim je objavljena. Bio sam premlad da bi u potpunosti cenio i prihvatio fenomen Džordža Majkla kada je prvi put dostigao slavu, a sada sam bio obuzet njegovom neustrašivošću kao izvođača i pop zvezde. Faith ostaje jedno od najvećih oživljavanja u istoriji popularne muzike, a njegova potpuna posvećenost sopstvenoj jedinstvenosti bila je ono što ga je razdvajalo od drugih, tokom čitave karijere. Da li je bio preteran i neobuzdan? Apsolutno. Ali, kao sve, od njegovog glasa punog duše do njegovih zajebancija sa tabloidima, bio je stvaran.\nAko želim da budem potpuno iskren, kada sam malo odrastao i postao svestan i siguran u sopstveno shvatanje seksualnosti, nastao je period kada mi je Džordžova sveprisutnost u tabloidima delovala kao da uništava sopstveno nasleđe. Njegovo ponašanje skrenulo je snažno u samouništavanje, i mislim da je malog osetljivog geja u meni bolelo da gledam jednog od idola tako blizu ivice, kako ne želi da se povuče ka običnosti - ovakvo razmišljanje je, naravno, postojalo pre mog "odraslog" shvatanja zavisnosti i mentalnog zdravlja. Želeo sam da sačuvam moju ljubav prema Džordžu u pastelnim i neonskim senkama Whama!, ili otvorenoj seksualnosti Outside, ili I Want Your Sex. Sada, kada sam proživeo sopstvena iskustva, shvatio sam da mu dugujem poštovanje zbog njegovog potpunog i krajnjeg odbijanja prihvatljivosti, njegove neskrivene radikalne kvir pojave i nejgovog odbijanja da umiri sopstvenu seksualnost suočenu sa nenormalnim nivoima javnog proučavanja.\nU jednom tvitu iz 2011, napisao je smelo, velikim slovima: "NISAM I NIKAD SE NEĆU IZVINJAVATI ZBOG MOG SEKSUALNOG ŽIVOTA! GEJ SEKS JE PRIRODAN, GEJ SEKS JE SJAJAN! NISU SVI U TOME, ALI …..HA HA!" Sada se veselim tim rečima, razmišljajući o onom klincu na času likovnog, koji koristi muziku Džordža Majkla kao štit, utočište i uputstvo za život. Džordž nije uvek bio gej ikona kakvu smo želeli, ali je svakako bio gej ikona kakvu smo zaslužili.\nCameron Cook je pisac koji živi u Berlinu. Pratite ga na Twitteru.


Miloš Bugarin otvara Sajam tehnike\nNajstarija velika priredba Beogradskog sajma - Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća, održaće se od 14. do 18. maja u halama 1, 1a, 2, 3, 3a, 4 i na otvorenom prostoru.\nPod sloganom "Tech počinje", na ovogodišnjoj, 56. manifestaciji učestvuje više od 500 izlagača, od kojih polovina dolazi iz 23 zemlje sveta. Domaći i izlagači iz Austrije, Belgije, BIH, Bugarske, Češke, Grčke, Holandije, Hrvatske, Italije, Japana, Južne Koreje, Mađarske, Nemačke, Poljske, Slovačke, Slovenije, Srbije, Španije, Švajcarske, Švedske, Turske i Tajvana posetiocima će predstaviti savremene tehnologije iz najrazličitijih oblasti - automatike, robotike, bežične komunikacije, elektroenergetike, elektronike, rasvete, procesne tehnike, logistike, materijala. O saradnji sa Beogradskim sajmom, dugoj gotovo četiri decenije, govorio je Nikola Marković, predsednik Društva za informatiku Srbije. On je rekao da je za napredak svake zemlje veoma važna oblast kojom se Društvo bavi, i da će na Sajmu tehnike promovisati usluge i svest o značaju zaštite intelektualne svojine:\n-Na Sajmu tehnike organizujemo skup "Novi trendovi u razvoju informacionih sistema", čiji je cilj da okupi stručnjake i korisnike iz oblasti informaciono-komunikacionih tehnologija. Stručnjaci će predstaviti ulogu i značaj ovih tehnologija u smanjivanju efekata krize i pripremama za ulazak u EU. U ovoj oblasti nam predstoji veliki posao, a o važnosti svedoči podatak da su iz krize prvo počeli da izlaze oni koji su intenzivno ulagali upravo u ovu oblast. U okviru izlagačkog i stručnog pratećeg programa na Sajmu tehnike biće prikazano 116 tehnoloških noviteta, što manifestaciju čini prestižnom u svetu nauke. Posebno je interesantan podatak da 51 novitet predstavljaju domaće firme.\nI ove godine biće održane nacionalne i grupne izložbe. Nacionalnu izložbu Češke Republike organizuje Ministarstvo industrije i trgovine ove zemlje, a Hrvatska gospodarska komora organizator je grupnog nastupa izlagača iz Hrvatske. Privredna komora Srbije upriličiće brojne poslovne susrete privrednika metalskog i elektro sektora iz zemalja regiona.\nNajuspešnijim izlagačima biće dodeljene tradicionalne sajamske nagrade i priznanja "Korak u budućnost".\nZASTUPLJENE SVE OBLASTIKao i svake godine, u hali 1 predstavlja se INTEGRA, kompjuterski integrisana fabrika 21. veka, koja objedinjuje kompjutersku integraciju i automatizaciju svih procesa. Komponente i moduli za fleksibilnu automatizaciju, elektronski merni instrumenti i uređaji, uređaji i softveri za razvoj i testiranje programa, upravljanje i nadzor, numerički upravljane mašine i alatke, obradni i merni centri, industrijski roboti, alati i sistemi alata, oprema i softveri za računarsko projektovanje i računarski podržanu proizvodnju, najznačajniji su segmente ovogodišnjeg izlagačkog koncepta Integre.\nElektroenergetika predstavlja veoma značajnu izlagačku oblast, koja će zajedno sa energetskom, industrijskom elektronikom, rasvetom za industriju, poslovne prostore i kuće biti predstavljena u hali 2. Klimatizacija, grejanje i hlađenje su oblasti koje su u trendu i privlače veliku pažnju, tako da će brojni domaći i strani izlagači predstaviti tehničkotehnološke novitete, posebno one koji doprinose štednji i korišćenju obnovljivih izvora energije i zaštiti životne sredine. Poslovna i široka publika imaće priliku da sazna pojedinosti i o novitetima iz procesne tehnike, logistike, zavarivanja, kao i funkcije i karakteristike novih materijala. SERVISNE INFORMACIJESvečano otvaranje Sajma tehnike je u ponedeljak, 14. maja u 11 časova u hali 1 Beogradskog sajma. Na ceremoniji svečanog otvaranja govoriće Miloš Bugarin, predsednik Privredne komore Srbije. Radno vreme je od 10 do 18 časova, izuzev poslednjeg dana, u petak, 18. maja, kada je radno vreme do 17 časova.\nCena pojedinačnih ulaznice je 400 dinara, a za grupne posete 250. Za učenike i studente stručnih škola i fakulteta ulaz je besplatan, uz overen spisak. Parking se plaća 100 dinara na sat.


Ove 3 boje kose biće hit 2021. godine (foto)\nUps, uhvaćeni da delu: Snimio ženu kako ga vara sa ljubavnikom (video)\nA. J. 15. decembra 2020. 21:55\nNova godina samo što nije zakucala na vrata, a više nego ikad skloni smo da verujemo da će promena jednog broja doneti i toliko priželjkivano poboljšanje. Već tradicionalno mnogi s prvim danima januara prave listu promene životnih navika, a neretko se odluče i na transformaciju izgleda.\nTo najčešće podrazumeva odlazak u frizerski salon i susret sa makazama i farbom. Ako upravo tako nameravate da započnete 2021. godinu, pogledajte koji će to novi trendovi vladati u farbanju kose vladati u narednom periodu.\nA post shared by Madison Rae Garrett (@madisonrae86)\nNažalost nećemo tako skoro ponovo moći da uživamo na peščanim morskim plažama, ali zašto svoju kosu ne bi osvežile nijansom plave inspirisane upravo obalom mora. Ovi osenčani pramenovi odaju utisak kao da ste se upravo vratile s odmora. Ova nijansa spaja tople plave i hladne smeđe tonove. Nadalje, poznati frizeri napominju da je ovu boju vrlo jednostavno održavati, čak i u slučaju da frizerski saloni ponovno zatvore svoja vrata i morate da budete prepuštene same sebi.\nA post shared by MAX GOURGUES (@maxgourgues)\nZa povratak crvene na liste najtraženijih boja za kosu u mnogome je zaslužna mini-serija ‘Damin gambit’ i glavna junakinja Bet Harmon. Mnoge gledateljke poželele su sličnu boju, koja uspešno spaja bakarne nijanse s kestenjastim tonovima. Ipak, frizeri upozoravaju da postizanje ove boje nije uvek jednostavan zadatak koji će uspešno biti izveden u prvom tretmanu te ćete verovatno morati da se naoružate strpljenjem ako želite da postignete ovaj sofisticirani izgled.\nA post shared by sierra kener | LA hairstylist (@sierrakener)\nBrinete koje vape za manjom promenom mogle bi da se odluče za nijansu lešnika. Već će svetliji pramenovi toplog tona uspešno razbiti jednoličnost smeđe boje. Takođe, postići ćete željeni efekt svežine i zadržati prirodan izgled, a vaša koja neće se činiti pretamnom. S druge strane, ako priželjkujete drastičniju promenu, hrabro se odlučite da tamnu kosu prošarate svetlim smeđim pramenovima boje lešnika ili orahove ljuske. To bi moglo stvoriti neočekivan, ali toliko priželjkivan utisak transformacije izgleda, prenosi Miss7.24sata.hr.\nOvo će vas zanimati: Žene otkrile gde su i s kim varale…\nDa li je ovo najrealniji prikaz porođaja ikada? (video)\nSimbol moćne ženske energije: Boja kose govori o vašem…


Kineski tajkun želi kupiti komad Islanda - tportal\nKineski tajkun želi kupiti komad Islanda\n0,3 POSTO ZA 100 MILIJUNA\nZadnja izmjena 30.08.2011 13:23\nObjavljeno 30.08.2011 u 12:17\nTristo četvornih metara odnosno 0,3 posto otoka Islanda moglo bi završiti u rukama kineskog milijardera i bivšeg političara Huanga Nuboa. Čovjek želi izgraditi golf terene i luksuzna odmarališta za 100 milijuna dolara. Islandske vlasti još se premišljaju\nZgodna koincidencija, prije tri je godine islandska pjevačica Bjork razjarila kineske vlasti zbog otvorene podrške Tibetu na koncertu u Šangaju. U Pekingu su odlučili postrožiti uvjete nastupanja zapadnih glazbenika, no vjerojatno najbolju repliku na provokaciju ovih dana Islandu servira multimilijunaš Huang Nubo. Vlasnik serije ekološki osviještenih hotela i odmarališta, kako u Kini tako i po svijetu, ima namjeru kupiti 300 četvornih kilometara Islanda u regiji Grimsstadir a Fjollum za projekt vrijedan stotinu milijuna dolara.\nBivši zaposlenik u ministarstvu za izgradnju i u odjelu za propagandu dobrano je zbunio Rekjavik. Napravljen je predložak ugovora, no trebaju ga tek potvrditi i islandske i kineske vlasti.\nIsland iz razumljivih razloga zakonski zabranjuje prodavanje zemlje strancima, no u ovom slučaju mogao bi napraviti iznimku. Zemlja je nakon financijske krize u 2008. godini, a koja je za sobom povukla čitav bankarski sektor, željna investicija. Od MMF-a su prije nekoliko dana dobili 2,25 milijardi eura kredita, u dealu na kojem im mogu pozavidjeti svi, od Grčke do Portugala. Dug će vraćati brzinom kojom će im se oporavljati ekonomija. Drugim riječima, isključivo od proračunskog suficita.\nNo Huang nije jedini Kinez zainteresiran za Island koji s topljenjem arktičkog leda dobiva sve veću geostratešku važnost kao trgovačka ispostava na putu od Europe do Sjeverne Amerike. Kompanija Hisjang group zainteresirana je za njihova izvorišta vode. Htjeli bi uvoziti oko 100.000 tona godišnje. Bilo tankerima, bilo da na samoj lokaciji naprave tvornicu za flaširanje.\nInače, Huang Nubo teži 890 milijuna dolara i izlistan je kao 161. najbogatiji čovjek na svijetu.\nIslandski ministar za unutrašnje poslove Ogmundur Jonasson izjavio je kako teritorijalne akvizicije nisu legalne. 'Doduše, moguće je aplicirati za izuzeće od zakona. Zahtjev još nije stigao na moj stol, no kada bude, detaljno ću ga razmotriti', kaže ministar dodajući da zakon o zabrani prodaje zemlje strancima ni u kojem slučaju ne treba mijenjati. 'Bi li bilo u redu tako prodati čitavu zemlju, za kraj se retorički pita Ogmundur.