Dio nas kojeg se svakodnevno odričemo (Vodovod i kanalizacija, 2. dio) - Školegijum\nU Sarajevu postoje tri tipa odvoda kanalizacije i otpadnih voda, a to su: fekalni, atmosferski i mješoviti kanalizacioni vod.\nU ljeto 1993. godine skupina djece iz moje mahale, čiji sam i ja član bio, upala je u vegetacijom zarasli dio naselja, gdje je uspostavila kamp. To je ustvari mala klisura između dvije privatne bašte, iznad koje je moja ulica, a ispod koje je Centrotransovo naselje koje smo mi zvali Barake. Skoro sve nisko rastinje bilo je više od nas, pa smo probijajući se kroz paprat i trnje ostavili tunel iza sebe.\nNaše kampovanje bezbrižno je trajalo mjesec dana, dok nismo jednog dana u šikari otkrili šaht, izdignut metar iznad zemlje. Dva dana smo samo ispitivali kako mu podići poklopac, da bismo trećeg iskoristili neki zakon fizike, prebacili uže preko drveta, zavezali jedan kraj za ručku, svi se objesili na drugi i – eureka!\nOtvor pred nama vodio je direktno u cijev. Imao je i vanjski stepenik, da onaj koji ulazi može stati, da ne leti u rupu napamet. Nas četvorica smo ušli, skupili se u čučeći položaj, i počeli pregovore o tome ko će prvi u cijev. Pretpostavljali smo da je spojena na ulicu u jedan slivnik nalik lijevku. Radna hipoteza našeg istraživanja bila je da cijev vodi do bazena u Barakama, gdje se voda izlijeva, jer sa sobom nosi i smeće koje joj u bazenu, na sitnoj rešetki, zapriječi daljnje oticanje.\nI taman kad smo sve isplanirali i spremili se za speleološku ekspediciju, začuo se odrasli glas sa ruba klisure: Šta to radite dole??? Raja koja je bila van šahta, misleći da glas pripada komšiji kome smo sedmicu prije krali šljive sa drveća, momentalno se isparila na drugu stranu. Kad smo izašli, dva vojnika su stajala pored šahta, a njih desetak nekoliko metara dalje slagalo neku opremu. Ispostavilo se da je Armija BiH tu klisuru izabrala za taktičko postavljanje tri minobacača koja bi pokrivala liniju prema Poljinama, Kromolju i Nahorevu.\nHajmo odavde, gubite se, hoćete da vas kukom po kanalizaciji traže?, rekao je jedan od vojnika.\nMeni je odmah riječ kanalizacija zapela za uho, jer sam tada mislio da je kanalizacija samo ono što ide iz šolje, umivaonika, sudopera i kade. Kako mislite – kanalizacija?, pitao sam začuđeno, jer je moja upravo osujećena naučna znatiželja za trenutak bila jača od straha.\nOdma' da ste nestali odavde, hajmo, magla!, bio je jedini odgovor koji sam dobio.\nNaravno, postupili smo po naređenju. Poslije toga mi je bilo krivo što su nam zabranili ulaz i igranje u klisuri, ali mi je isto tako bilo krivo što nismo uspjeli istražiti cijev i skontati kako je ustvari ova cijev dio kanalizacije.\nEh sad, kako radi sistem kanalizacije u Sarajevu?\nDvadeset i sedam godina poslije ulazim u prostor Vodovoda i kanalizacije u Sarajevu, u zgradu na Skenderiji koju ni Google pretraga ne može locirati, odmah pored Osnovne škole Vladislav Skarić. Javljam se portiru koji sjedi u starom modularnom kiosku, govorim mu da imam zakazan razgovor u 9 sati sa gospodinom Adnanom Abazom. Zgrada sektora Kanalizacije poprilično je stara, vjerovatno je tu od 50-ih ili 60-ih godina, ili se bar meni tako čini. Unutrašnjost izgleda kao da je preživjela jednostavnost socijalizma, nasilni upad u tržišnu raznolikost demokratije i sada je na milosti jeftinih materijala sa margine kapitalizma koji je trebaju uljepšati, a koji su se ishabali za kraće vrijeme od onog koliko je trebalo da se postave.\nUlazim u kancelariju u kojoj me dočekuju Adnan Abaza, rukovodilac Službe za održavanje kanalizacione mreže i objekata i Zaim Mešić, šef Odjeljenja za održavanje kanalske mreže, objekata i hitne intervencije. Nakon što su me ugostili i kafom počastili, gospodin Adnan mi objašnjava da sam malo fulio s pitanjima. Izvinjavam se i dodajem da tu dolazim kao laik, te da, pored toga, imam pitanja koja su 27 godina stara i molim ga da krenemo otpočetka, odnosno od logične početne tačke objašnjenja nepoznate materije.\nOk, idemo ispočetka\nU Sarajevu postoje tri tipa odvoda kanalizacije i otpadnih voda, a to su: fekalni, atmosferski i mješoviti kanalizacioni vod. Fekalni kanalizacioni vod podrazumijeva odvod otpadnih voda i kanalizacije iz svih sanitarnih prostorija, privatnih i javnih, putem kolektora do prečistača Butila. Atmosferska kanalizacija (to je ona u koju smo tri moja druga i ja htjeli uskočiti da istražujemo) podrazumijeva padinske vode, kišnicu, potoke, slivnike i odvode sa saobraćajnica koji vode do najbližeg većeg vodotoka, rijeke ili potoka. Mješovita kanalizacija podrazumijeva zastarjeli kanalizacioni vod, pomoću kojeg se vrši odvod otpadnih voda, fekalne kanalizacije iz privatnih i javnih sanitarija, koji vodi do najbližeg vodotoka – u ovom slučaju do Miljacke. To je dio kanalizacione mreže koji se nije uspio rekonstruisati u prijeratnom Projektu zaštite čovjekove okoline, a poslije rata nastoji se rekonstruisati paralelno s rekonstrukcijom cesta što vode kroz naselja, tako da se dobije dupli kanalizacioni sistem i razdvoje fekalna i atmosferska kanalizacija.\nDanas Sarajevo posjeduje dva glavna gradska fekalna kolektora, smještena s desne i lijeve strane Miljacke. Kolektori funkcionišu na principu gravitacije, tj. ne posjeduju sistem prepumpavanja. Ta dva kolektora vode fekalnu kanalizaciju iz gornjeg dijela grada prema prečistaču Butila i šire se u promjeru (zbog broja priključaka i opterećenosti mreže) do njihovog spajanja u jedan kolektor na području Novog Grada. Promjer kanalizacionih cijevi iznosi od 250 mm (stare kanalizacione mreže u starom dijelu grada), 300 mm standardne kanalizacione mreže, pa sve do 1.400 mm širine kolektora u donjem dijelu grada. Na gradski kolektor priključuje se i lukavički kolektor. A, pored ta dva kolektorska voda postoji i hrasnički, na koji se priključuje butmirski i blažujski, kao i zasebni rajlovački. Svi na kraju vode do Butila. Dok se na čitavoj kanalizacionoj mreži radi na čišćenju i pročepljavanju, postrojenje u Butilima jedino je gdje se radi prečišćavanje.\nNa području Kantona Sarajevo pod kontrolom preduzeća je cca 1.393 km kanalizacione mreže, 46.000 kanalizacionih šahtova i 10.313 slivnika. U sistemu postoje 24 kišna preliva, a za prihvatanje oborinskih voda sa padinskih dijelova izgrađena je 21 ulivna građevina.\nAtmosferska i drenažna (ukupno)\nUkupna dužina kanala (m)\nPodaci o dužinama kanalizacione infrastrukture su iz 2018. godine.\nOsim nabrojanog, upozorava me Abaza, 10% od ukupne javne kanalizacije u nadležnosti je općine na kojoj se nalazi. To je lokalna mreža koja nije geodetski snimljena, uvedena u katastar podzemnih instalacija u Zavod za izgradnju i koja nije tehnički primljena, te je građena mimo KJKP-a ViK, odnosno bez naše saglasnosti. Svaka općina u svom budžetu planira određena sredstva za održavanje takve mreže u toku godine. Mi na toj mreži imamo intervencije samo u slučaju da općina ili lokalna zajednica to plati.\nSeptičke jame poseban su dio kanalizacionog sistema i one se tretiraju kao građevinski objekti. Kada neko nema uslova da se priključi na kanalizacionu mrežu, gdje takva mreža ne postoji, ili postoji, ali je tehnički nemoguće izvršiti priključenje usljed nedostatka gravitacijskog pada, prave se septičke jame. Izgradnja septičke jame podrazumijeva posebnu proceduru, nešto slično kao za stambeni objekat. Traži se urbanistička i građevinska dozvola, kao i projekt koji se šalje na ovjeravanje u tehničku službu sektora Kanalizacije pri ViK-u, a onda se radi izvođenje i prijem.\nKanalizacione mreže, objekti koji su dio mreže, slivnici, separatori, septičke jame, bazeni, održavaju se u dvije smjene neprekidno, vikendom, državnim i vjerskim praznicima. Kada su gužve u pojedinim dijelovima grada tokom ljeta, kada se ne može raditi po danu, uvodi se treća smjena. Njoj je isključivo čišćenje i pročepljenje kanala i objekata posao. U prvoj smjeni radi se normalno održavanje mreže, a u dežuri druge smjene su hitne intervencije.\nPročitajte i prvi dio, o snabdijevanju vodom — Čarolija cijevi\nNajveći problemi su bespravna gradnja građevinskih objekata i samog kanalizacionog sistema, što onda narušava i opterećuje postojeću gradsku mrežu. Razvoj kanalizacione mreže zaostaje za razvojem grada. Problem su starost i manjak radnika, dotrajala mehanizacija, kao i činjenica da se od javnog preduzeća sa smanjenim i narušenim kapacitetom očekuje da besprijekorno funkcioniše. Jedan od najvećih izazova je osigurati potrebno finansiranje i saradnju sa općinama i vlastima da se kontinuirano radi na rekonstrukciji kanalizacione mreže, ukidanju mješovite kanalizacije razdvajanjem atmosferske i fekalne kanalizacije u dva zasebna sistema.\nPriključenje na kanalizacionu mrežu ima određene preduslove, koje moraju ispuniti kako pravna tako i privatna lica, a koji se po nekim tačkama razlikuju. Zajednički preduslovi su im da moraju imati pravosnažnu građevinsku dozvolu, načelnu saglasnost (kopija), kopiju katastarskog plana ili lokacije objekta, katastar podzemnih instalacija, ovjeren u Zavodu za izgradnju Kantona Sarajevo i zatim ovjeren u nadležnoj općini, sa ucrtanim gabaritima objekta, te ako se ovjeravao projekat priključenja na vodovodnu i kanalizacionu mrežu, za šta se traži priključak, potrebna je ovjera projekta (kopija). Pored ovoga, za pravna lica još je potrebno imati pismeni zahtjev, ovjeren potpisom i pečatom. U oba slučaja cijena izvođenja priključka zavisi od specifičnih uslova na terenu i definiše se nakon izlazaka tehničara na predmetnu lokaciju. Svoje zahtjeve korisnici predaju putem Centra za potrošače, koji se nalaze na tri lokacije: u Ulici Jaroslava Černija 8, Envera Šehovića 14. i Jošanička 80.\nKratka historija sarajevskih fekalnih odvoda\nPrvi vid sistema kanalizacije u Sarajevu napravljen je za vrijeme austrougarske vladavine, kada je na desnoj obali Miljacke, gledajući iz pravca Baščaršije, izgrađen kanalizacioni kolektor od Vijećnice do Dolac-Malte. Na lijevoj obali Miljacke kolektor nije građen, pa su postojali direktni izlivi u vodotok. U tom periodu izvedeno je cca 50 km primarne i sekundarne kanalizacione mreže. Primarni kolektori su izidani, a kasnije su korištene keramičke cijevi. Najveći pomak u modernoj izgradnji sarajevske kanalizacione mreže desio se u Projektu zaštite čovjekove okoline, realizovanom u periodu od 1976. do 1982. godine. Po tadašnjem planu, mješoviti sistem odvodnje trebao je biti sasvim napušten, a izgrađeni su kolektori za novi separatni sistem odvodnje, sa postrojenjem za prečišćavanje otpadnih voda na lokalitetu Butila, kao i kolektori oborinskih voda čiji su recipijenti najbliži vodotoci (Miljacka, Željeznica, Bosna...). Nažalost, zbog nedostatka sredstava taj sistem odvodnje nije bilo moguće provesti do kraja, pa su neki padinski dijelovi grada ostali na mreži mješovite kanalizacione mreže.\nPriča ispričana ovdje o Sarajevu može se ispričati i za svako drugo mjesto. Ono što bi obrazovnom sistemu bilo važno jeste da je prepozna kao važnu, i da upravo oko nje (ili neke njoj slične) organizuje nastavu iz više povezanih oblasti. Iskusan ili darovit nastavnik već je shvatio da đaci, otkrivajući način na koji pokretom ruke neugodna materija nestaje iz života (privilegija koju veliki dio čovječanstva nema), imaju i priliku i obavezu upoznati se sa gradivom hemije, fizike, matematike, historije, geografije, ekologije...\nPitanja, koja mogu odvesti u pojedinačna ili grupna istraživanja, ima mnogo. Ovo su samo neka: Kada su veliki gradovi dobili prve kanalizacije? Kako je taj problem rješavan u ranijim epohama? Kako su ga rješavale različite kulture? Šta se s fekalnim vodama događa ako ne prođu sisteme za prečišćavanje? Koje se sve informacije u laboratorijama iz njih mogu dobiti? Zašto se prečišćena masa ne koristi kao gnojivo? Može li se koristiti kao gorivo? Zašto je nepristojno govoriti riječi kojima se imenuje radnja oslobađanja tereta i sam teret?


Upoznajte porodicu Gobeljić… | Lumiere.rs\nBy Maja Obradović | on Apr 24, 2017 | 0 Comment\nNa porodičnom gazdinstvu familije Gobeljić iz Velikog Sela baka ustaje prva. Obilazi baštu, ubira sveže voće i povrće. Ubrzo joj se priključuju i ostali ukućani jer, na gazdinstvu – zna se, ima puno posla. Sve mora da bude spremno kada stigne MAXI kamion…\n„Tradicionalno potrošači u Srbiji po sveže voće i povrće najviše vole da idu na “zelenu pijacu”, posebno jer sa nekim od prodavaca s vremenom izgrade odnos poverenja. Upravo ta navika domaćih kupaca je bila najveći izazov, ali i podsticaj da za MAXI kreiramo kampanju koja će u sebi imati lični pečat i ljudsku priču.\nKako bismo približili MAXI pijacu kao idealno mesto za kupovinu voća i povrća, predstavili smo porodice koje već godinama sa velikim zadovoljstvom proizvode voće i povrće samo za MAXI, poštujući stroge standarde kvaliteta i zdravstvene ispravnosti namirnica”, rekao je Slavko Marković, Group Account Director agencije McCann Beograd.\n“Jako nam je bitno da sa našom agencijom, kao i sa kupcima, gradimo odnose pune poverenja. Potrošaču je bitno da u MAXI supermarketu pronađe sve što je potrebno njegovoj porodici, ali su kvalitet namirnica i zdravstvena ispravnost ono na čemu mi svakog dana insistiramo. Želimo da mu pružimo vrhunsko iskustvo kupovine i da ga inspirišemo na svež izbor. Kampanja “Znate šta kupujete” je odličan pokazatelj kvalitetne saradnje koju imamo sa agencijom McCann, ali i pravi odgovor na potrebe naših kupaca da se upoznaju sa poreklom namirnica koje svakodnevno mogu pronaći na rafovima supermarketa. Oni žele da znaju odakle dolazi jabuka ili zelena salata koju pazare, a mi im ovom kampanjom upravo pružamo taj odgovor”, istakla je Ana Tiljak, marketing menadžer MAXIja.\nSlogan ove kampanje je ZNATE ŠTA KUPUJETE, kreiran da spoji ono što MAXI već jeste i ono što želi da bude.\nNovi spot možete pogledati na linku: https://youtu.be/oaRCTqaTkF4\nAccount: Slavko Marković, Vera Aćimović, Ana Babić\nStrateški planer: Katarina Pribićević, Aleksandar Milojević\nSupeRučak stiže, ekipa ruke diže\nNo Responses to “Upoznajte porodicu Gobeljić…”


Otvoreni parlament: Neprihvatljivo ponašanje poslanika u raspravi o godišnjem izveštaju Poverenika - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Otvoreni parlament: Neprihvatljivo ponašanje poslanika u raspravi o godišnjem izveštaju Poverenika\n0Piše: Danas Online 11. jula 2019. 18.52\nNakon pet godina čekanja da izveštaji nezavisnih organa budu razmatrani u plenumu, poslanici SNS-a, Pokreta socijalista i opozicionih radikala sveli su jučerašnju raspravu na kritiku ličnosti bivšeg Poverenika i degradiranje institucije, istaknuto je u njihovom saopštenju. Tokom 507 minuta koliko je trajao prvi dan sednice, imenom je Rodoljub Šabić pomenut čak 235 puta.\n„Takvim ponašanjem obesmišljen je čin razmatranja izveštaja u skupštinskom plenumu i propuštena je prilika da se objektivno sagleda da li su i kako građani imali pristup informacijama od javnog značaja, kao i kako je država štitila lične podatke svojih građana“, piše u saopštenju.\nOni su istakli da jučerašnja rasprava u plenumu najvišeg predstavničkog tela ukazuje na to da narodni poslanici ne poznaju osnove funkcionisanja demokratskog sistema i vrednosti dijaloga, niti poreklo svog mandata koji zloupotrebljavaju kako bi zadovoljili interese partije, a ne građana.\nKako su podsetili, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema radu nezavisnih tela od momenta njihovog osnivanja, a njihove nalaze je skoro uvek zanemarivala čime je i ograničavala njihov stvarni doprinos boljem životu građana.\n„Međutim, to ne predstavlja opravdanje, niti otklon od odgovornosti aktuelnog saziva i svih onih koji će doći posle njega“, piše u saopštenju.\nOtvoreni parlament je podsetio da kontrola izvršne vlasti predstavlja jednu od ključnih funkcija parlamenta, a nezavisna tela ključnog partnera Skupštine u sprovođenju suštinske i delotvorne parlamentarne kontrole nad radom državnih organa i stanjem ostvarivanja prava građana.\nOtvoreni parlament, Poverenik za informacije od javnog značaja, Skupština Srbije, Srpska napredna strankaBeograd


09:54h ČIME BI SE BAVILI FUDBALSKI STRUČNJACI DA NISU U SPORTU Englezi uradili PROFIL LIČNOSTI, rezultati su URNEBESNI: Klop se opija četvrtkom, Solskjer živi kod majke i igra video igrice! Ima i izbacivača u noćnim klubovima, glumaca, modnih ikona...\nEKSKLUZIVNO! Ovako su KRALI POMOĆ SRBIJE za Srebrenicu i DELILI PLEN: Sve 15\t217\nČUDO U DOMU CUCKIĆA IZ ŠILOVA: Kupili drva za ogrev, pa ostali zatečeni 6\t1.4k\n(NE) RAČUNAJTE NA BALAŠEVIĆA! Kako je od jugonostalgičara postao jugoplastičar! 92\t492\nSRPSKI GENERAL OTKRIO PAKLENI NATO PLAN: Major Binel mi je pokazao nacrt 4\t131\nSRBI, KO JE NORMALAN POMISLIO DA ĆEMO POSLE 500 GODINA VRATITI KOSOVO?! 6\t370\nČETVORICA NA JEDNOG! NOVI ŠOK SNIMAK VRŠNJAČKOG NASILJA IZ SOMBORA: Psovali 5\t396\nDANAS JE VELIKI PRAZNIK, SLAVIMO SVETE VRAČE KOZMU I DAMJANA: Na ovaj dan 8\t27\nBIO SAM SVEDOK ČUDA U MANASTIRU VRAČA KOZME I DAMJANA U ZOČIŠTU: Biserki 9\t42\n12.08.2017. 20:47h 13.08.2017. 15:33h\nU Goraždevcu će danas biti služen pomen Ivanu Jovoviću (19) i Panteliji Dakiću (12), koji su ubijeni rafalom iz automatskog oružja dok su se sa svojim vršnjacima kupali u reci Bistrici.\nZa stravičan zločin, u kom su tog kobnog 13. avgusta 2003. još ranjeni i Đorđe Ugrenović (20), Bogdan Bukumirić (14), Marko Bogićević (12) i Dragan Srbljak (13), niko nije odgovarao. Roditelji nastradale dece gube nadu da će se to ikada dogoditi, a srpska vlast bez trunke srama namerava da pravi vlast sa zločincima iz OVK!\nOčevi ubijenih dečaka tvrde da se zna ko je pucao na Ivana i Panteliju i iz godine u godinu ponavljaju da su to rekli i Kforu.\n- Nije ovo običan zločin, ja razumem neko može nekog da ubije, da kidnapuje, ali da pucaš u 100 gole dece, sa 78 metaka u dva rafala i jednom pojedinačno, to je zločin nad zločinima - rekao je Milisav Dakić, otac ubijenog Pantelije.\nUprkos činjenici da ubice i dalje slobodno šetaju, pošto za srpsku decu na Kosovu očigledno nema pravde, vlast u Beogradu pokazuje spremnost za saradnju sa zločincima iz bivše OVK s Ramušem Haradinajem na čelu, koji očekuje da će biti izglasan za kosovskog premijera, i to uz pomoć glasova Srpske liste.\nTo se više i ne krije - član GO SNS Vladimir Đukanović nagovestio je saradnju Srba s ratnim zločincem i osvedočenim ubicom, potkrepljujući to procenom da će Beograd tako izabrati manje zlo.\n- Dok sva ubistva Srba na KiM ostaju nerasvetljena, vlast SNS preko Srpske liste priprema saradnju s Haradinajem i podršku njegovoj vladi, a sve pod plaštom borbe za bolji položaj Srba na KiM. Kao da im slučaj SLS nije dovoljan dokaz da se ljudi lako kupe i još lakše prodaju - kaže bivši šef pregovaračkog tima Beograda u dijalogu s Prištinom i lider Levice Srbije Borko Stefanović.\nSramota stranih tužilaca\nSlučaj u Goraždevcu smatra još jednom sramotom međunarodnih tužilaca, Unmika i Euleksa, koji ništa nisu uradili:\n- Važnije je bilo zaštititi nove lažne heroje i teroriste. Sramota koja raste iz korena tzv. države Kosovo. Najteže je roditeljima, koje svi tapšu po ramenu i obećavaju, a pravde nema.\nNema volje vlasti\nIako je zbog ubistva srpskih dečaka sazvana i sednica Saveta bezbednosti UN, istraga nije odmakla s mrtve tačke. Specijalno tužilaštvo Kosova i Euleks su 2010. obustavili istragu zbog nedostatka dokaza koji ukazuju na počinioce. Istraga, međutim, može ponovo biti otvorena. Da je Beograd zainteresovan.\n- Međunarodna zajednica nema želje da se s tim suoči jer iz Beograda nema pritisaka da se to razreši. Neophodno je da se vrši permanentni pritisak u međunarodnim organizacijama, svim bilateralnim susretima, ali mislim da to naše diplomate ne čine. Za razliku od albanske strane, koja ne propušta nijednu priliku u susretima sa međunarodnim faktorima da insistira na razrešenju, recimo, „slučaja Bitići“ - kaže za Kurir lider GI SDP Oliver Ivanović i upozorava da zločin u Goraždevcu ne smemo da zaboravimo.\nStravičan slučaj u Goraždevcu, nažalost, nije usamljen i jedan je od četiri najveća zločina nad Srbima od 1999. godine i dolaska međunarodnih snaga na KiM. Ubice su nekažnjene i u zločinima u Starom Grackom, gde je ubijeno 14 žetelaca, Obiliću - porodica Stolić, a kod Podujeva je autobus dignut u vazduh i stradalo je 12 putnika koji su pošli na zadušnice.\nPucano i na spomen-obeležje\nPre dve godine u seriji napada na povratnike u Klini i incidenata u Goraždevcu bačen je Molotovljev koktel na spomen-obeležje srpskim žrtvama rata i deci stradaloj na Bistrici. Krajem 2015. pucanjem je dodatno oštećen taj spomenik, koji je Kancelarija za KiM potom obnovila.\nMarko Ðurić prisustvuje pomenu\nTači bio prošle godine\nPomenu ubijenim srpskim dečacima u Goraždevcu prisustvovaće i v. d. direktora Kancelarije za KiM Marko Đurić. Ne zna se da li će se sresti sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem. On je, naime, prošle godine, prvi put položio cveće na spomenik ubijenim dečacima. Senka Jovović, majka ubijenog Ivana, uzela je Tačijev venac sa spomenika i odnela ga u policijsku stanicu s porukom da je trebalo da se založi za otkrivanje ubica i pravedno suđenje.\nfoto: Fonet, Dragana Udovičić\nSmišljeno zbog proterivanja\nUbice neće biti otkrivene dok se ne uspostavi srpska vlast na Kosovu. To nije bilo slučajno, već planirano ubistvo, smišljeno da se Srbi odluče da beže s Kosova. U tu svrhu Albanci ne prezaju ni od ubistva dece.\nPoložaj Srba sve lošiji\nTo je slika odnosa kako Albanaca tako i EU prema zločinima počinjenim nad Srbima. To je ujedno i odličan pokazatelj u kakvoj se situaciji nalaze Srbi na KiM i činjenice da će se ona samo pogoršavati ako sadašnja vlast, na tragu prethodne, nastavi postepeno da priznaje secesiju.\nDANAS U KURIRU: Sve o insulinskoj rezinstenciji\nU današnjem dodatku Dr Kurir saznajte šta se krije iza gojaznosti, teškog gubitka kilograma, potrebe za slatkišima i pospanosti. Šta je insulinska rezinstencija, na koji način se manifestuje, kao i kako je lečiti.\nPored toga, donosimo vam efikasan tretman kod diskus hernije, saznaćete zašto je bitno da čitate uputstva za korišćenje leka, a takođe vam omogućavamo besplatan pregled sluha tokom avgusta meseca.\nSvake nedelje u Kuriru čekaju vas korisne informacije kako da sačuvate i unapredite svoje zdravlje.\nGoraždevaczločinterorizamovkteroristi ovkšiptarski teroristiRamuš HaradinajHašim Tači\nEKSKLUZIVNO! Ovako su KRALI POMOĆ SRBIJE za Srebrenicu i DELILI PLEN: Sve popola, ne može Mladen da uzme sve, a ja ništa (AUDIO SNIMAK) 15\t217


SNEŽNA ČAROLIJA PRIHVATILIŠTA ZA DECU BEOGRAD - Tvojih5minuta\nDodeljene nagrade za najkreativnije dečije radove\nBeograd, 12. decembar 2016 – U oranizaciji Prihvatilišta za decu Beograd u Skupštini grada održan je drugi po redu nagradni konkurs pod nazivom „Snežna čarolija“. Više od 300 radova mališana iz oko 20 beogradskih vrtića, osnovnih škola i domova za decu takmičili su se u izradi najlepše maske, ukrasa, čestitke i pisma za Deda Mraza, a sve učesnke kompanija Don Don je obradovala slatkim Tvojih 5 minuta paketićima.\nNagrade je najuspešnijima dodelili su košarkašica Milica Dabović, glumac Svetislav Bule Goncić, reli trkač Dušan Borković i drugi.\n„Jako je značajno što je manifestacija okupila decu iz prihvatilišta, iz predškolskih i školskih ustanova, jer svima njima je zajedničko drugarstvo i solidarnost. Grad se maksimalno trudi da bude deo te priče. Ove godine pokrenuli smo akciju „1000 dana deteta” koja ima za cilj da pomogne i deci i roditeljima, a po prvi put Grad Beograd je izradio i protokol o zaštiti dece ulice– istakla je gradska sekretarka za socijalnu zaštitu, Nataša Stanisavljević.\nManifestacija Snežna čarolija organizovana je u okviru projekta „Pobedi za decu Prihvatilišta“ čiji je cilj prikupljanje novčanih sredstava za preseljenje ustanove u novi i veći dom. Od 2010. godine prikupili smo preko 9 miliona dinara.\n„Don Don već duži niz godina ima vrlo lepu saradnju sa Prihvatilištem. Ove godine smo se zaista trudili da pomognemo većem broju ustanova nego inače. Na tom putu stekli smo mnogo novih drugara, ali sa decom iz Prihvatilišta imamo poseban odnos. To su divna deca, i ja uvek koristim priliku da pozovem sve i pojedince i druge kompanije koji mogu da pomognu da podrže rad Prihvatilišta, ne samo u periodu novogodišnjih i božićnih praznika, već tokom cele godine“ – dodala je Aleksandra Đurišić, PR kompanije Don Don.


Ski-centar Štedim će preporoditi Rožaje – Sandžaklija\nSki-centar Štedim će preporoditi Rožaje\n,,Sjever Crne Gore neopravdano je bio zapostavljen tri decenije i zbog toga je platio veliku cijenu. Mi u Vladi Crne Gore imamo poseban senzibilitet prema sjeveru i u tom smislu vam stojimo na raspolaganju", kazao je Abazović.\nPotpredsjednik Vlade Dritan Abazović istakao je važnost razvoja putne infrastrukture na sjeveru kao preduslova bolje prekogranične saradnje. On je naglasio važnost projekta skijališta Štedim i naglasio da je on posebno važan zbog polugodišnjeg zadržavanja snijega i potencijala koji taj projekat nosi sa sobom, naročito u pogledu turizma, s obzirom na geografski položaj Rožaja.\nU razgovoru sa predsjednikom Opštine Rožaje Rahmanom Husovićem i njegovim saradnicima, kao i predsjednikom Skupštine Opštine Almirom Avdićem, Abazović je naglasio da mu je zadovoljstvo što Vlada prvu od zvaničnih posjeta u 2021. godini počinje u Rožajama.\n,,Sjever Crne Gore neopravdano je bio zapostavljen tri decenije i zbog toga je platio veliku cijenu. Mi u Vladi Crne Gore imamo poseban senzibilitet prema sjeveru i u tom smislu vam stojimo na raspolaganju”, kazao je Abazović.\nHusović je poželio je dobrodošlicu potpredsjedniku Vlade i njegovim saradnicima, uz želju da se između Vlade i Opštine Rožaje nastavi saradnja u još jačem intezitetu.\nOn je upoznao potpredsjednika Vlade i njegove saradnike sa prilikama u Opštini Rožaje i projektima koji su započeti, ali i onima koji tek treba da se aktuelizuju.\nIstakao je kao prioritet projekat izgradnje ski-centra Štedim, gdje će biti uloženo 20 miliona eura, a koji treba da bude završen tokom naredne godine.\nHusović je kazao da je taj projekat od višestrukog značaja za razvoj ovog kraja, jer ima potencijal da bude regionalni skijaški centar i da privuče turiste iz regiona, što bi donijelo ekonomski prosperitet Rožajama.\nU tom smislu, on je naglasio važnost razvoja putne infrastrukture kao preduslova bolje prekogranične saradnje.\nPotpredsjednik je naveo da Vlada želi da radi na otvaranju novih, kao i na modernzivanju starih graničnih prelaza, koji bi ovom kraju donijeli bolju povezanost sa Kosovom i Srbijom.\nAbazović upoznao je predsjednika Opštine Rožaje i sa idejom Vlade da svaka opština bude zastupljena u kapitalnom budžetu, ali i trenutnim mogućnostima ulaganja s obzirom na to da je Vlada donijela odluku o privremenom finansiranju.\nU tom smislu, Abazović je kazao da očekuje da će se u Rožaje ulagati i kroz kapitalni budžet i pozvao lokalnu saoupravu da participira sa projektima.\n”Nakon sastanka u zgradi Opštine Rožaje, predstavnici Vlade i lokalne samouprave zajedno su obišli radove na izgradnji zaobilaznice, novu zelenu pijacu koja je u finalnoj fazi izgradnje, kao i prostor na kom treba da bude izgrađena nova osnovna škola”, zaključio je Abazović.


Otvorena rekonstruisana zdravstvena stanica Doma zdravlja Podgorica u Ublima | Dom zdravlja Podgorica\nOtvorena rekonstruisana zdravstvena stanica Doma zdravlja Podgorica u Ublima\nMinistar zdravlja prof. dr Budimir Šegrt, gradonačelnik Podgorice Slavoljub Stijepović i direktor Doma zdravlja Podgorica, doc.dr Nebojša Kavarić otvorili su, u ponedjeljak, 11. jula 2016.godine, rekonstruisani objekat zdravstvene stanice „prof.dr Obren Milačić“ Ubli, Kuči.\nObjekat je rekonstuisan i savremeno opremljen zahvaljujući zajedničkom angažovanju Doma zdravlja Podgorica i Fonda za razvoj Kuča „Marko Miljanov“, koji su, kroz donacije prikupili potrebna sredstva za ova projekat.\nMinistar Šegrt je kazao da je otvaranje ovakih zdravstvenih objekata za lokalnu zajednicu znači sigurniji i kvaliteniji život njihovih stanovnika. Politika Ministarstva zdravlja, kako je istakao ministar Šegrt, upravo je približavanje primarne zdravstvene zaštite pacijentima. Na ovaj način, obezbjeđuje se kvalitetnija, efikasnija i dostupnija zdravstvena zaštita.\nDirektor Doma zdravlja Podgorica, doc.dr Nebojša Kavarić istakao je da je zdravstveni objekat u Ublima renoviran zajedničkom željom i akcijom Fonda za razvoj Kuča i Doma zdravlja Podgorica kao dijela sistema Ministarstva zdravlja.\n– Ovaj objekat, vlasnšstvo Glavnog grada , koji je putnim pravcem, renoviranim zajednickom akcijom Glavnog grada i mještana, praktično udaljen samo 20 minuta od gradskog jezgra, nazvan je po prof. dr Obrenu Milačiću, uvaženom kolegi, poznatom i priznatom crnogorskom stručnjaku i kučkom vrlom plemeniku, hirurgu, pregaocu i dobrom čovjeku.\n– Ima dosta simbolike u tom imenovanju i odavanju trajnog poštovanja imenu i liku humanisti koji je uvijek bio podjednako utemeljen u svojoj državi , gradu i rodnom ponosnom kraju. Samim tim činom žitelji ovog kraja su izrazili poštovanje nasljedju, tradiciji, ali i javnom sistemu zdravstva , čiji je prof. dr Milačić bio nerazdvojni dio, ali i očekivanja od tog sistema da zdravstvena zaštita bude dostupna na svakom pedlju crnogorske teritorije , kazao je dr Kavarić.\nDr Kavarić je naglasio da Ministarstvo zdravlja, odnosno Vlada Crne Gore, dinamičnim programom strukturnih reformi , prioritetno kroz dalje unaprjedjenje primarne zdravstvene zaštite , posebno na seoskim područjima kao što je područje Kuča, šalje jasnu poruku građanima Crne Gore, koji žive i privređuju na seoskom području, da će se odgovorno i predano raditi na stvaranju uslova za unapredjenje kvaliteta života gradjana na svakom dijelu teritorije naše države.\n– Današnjim završetkom obnove zdravstvene stanice u Kučima stvaraju se uslovi za širenje i unapredjenje primarne zdravstvene zaštite na ovom području i to kroz povećanje učestalosti prisustva tima izabranog doktora, kao i uvođenje novih usluga potrebnih domaćinstvima koji stalno borave u Kučima, kao što su mogućnost vađenja laboratorijskih nalaza dva puta mjesečno, jednomjesečno prisustvo ginekološke i internističke usluge, a težićemo da , u skladu sa propisima, omogućimo stalno prisustvo tima izabranog ljekara, kazao je dr Kavarić.\nNa svečanm otvaranju mještanima i gostima obratili su se predsjednik Fonda za razvoj Kuča Radomir Prelević i sin prof. dr Obrena Milačića Bojan Milačić.\nOd dzpg | 11. Jula 2016. | Vijesti | 0 Komentari | 2


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Šahovski blic turnir povodom Dana državnosti\n13. JULA 08. 07. 2019. 13:18 >> 13:18 0\n"Turnir se igra na tempo igre od 3 minuta za partiju uz bonifikaciju od 2 sekunde za svaki odigrani potez, po švajcarskom sistemu u 11 kola, a biće rejtingovan jer se igra pod zastavom svjetske šahovske federacije FIDE", saopštili su organizatori.\nSudija turnira je internacionalni arbitar Fide majstor Mladen Popović.\nPrema riječima direktora i glavnog i odgovornog urednika Pobjede Draška Đuranovića, nagradni fond je 1.200 eura, a svi učesnici su oslobođeni upisnine. Pored nagradnog fonda Pobjeda obezbjeđuje i specijalne robne nagrade.\n“Ovim takmičenjem smo htjeli da, sa jedne strane, simbolično obilježimo Dan državnosti Crne Gore i da posebno u godini velikog jubileja 75 godina postojanja Pobjede, a sa druge strane i okupimo crnogorski šahovski vrh, koji će se nadmetati za pobjednički Pehar i prigodne nagrade”, zaključuje Đuranović.\nPo riječima predsjednika Šahovskog saveza Crne Gore Jovana Milovića, jedini uslov za učešće na ovom takmičenju je da su takmičari sa crnogorske rejting liste izmirili administrativne obaveze prema Šahovskom savezu Crne Gore.\n“Ovo je istovremeno i odlična priprema crnogorskim šahistima za Prvenstvo Crne Gore u brzopoteznom šahu koje će se već 14. jula odigrati u Nikšiću. Očekujemo da ovaj turnir bude čak i međunarodnog karaktera, sa učešćem velikog broja igrača sa najvećim titulama, a posebno se očekuje učešće članova crnogorske reprezentacije predvođenih aktuelnim devetostrukim prvakom Crne Gore Nikolom Đukićem, kao i svjetskim šampionom u šahu za slabovide osobe Predragom Nikačem. Među favoritima je i popularni “cugeraš” inter majstor Blažo Kalezić”, kazao je Milović.


Partizan "zgazio" FMP - Glas Srpske\nUtakmica je počela prilično sporo, a na prve poene smo morali da čekamo skoro pa tri cijela minuta, da bi dva koša u nizu postigao Stefan Janković.\nIpak, domaćin je uspio da napravi svoju seriju da priđe na svega tri poena zaostatka i da unese malo drame. Tada se Partizan ipak probudio i preko Mozlija, Voldena, Birčevića i Pejdža uspijeva da vrati visoku razliku i da na poluvrijeme ode sa 36:21.\nPoslije kombinacije Tomasa i Jankovića, uslijedila je trojka Markusa Pejdža i tada je već bilo kristalno jasno da će FMP–u biti potrebno čudo kako bi izbjegao poraz na svom parketu od lidera ABA lige.


12.01.2011, 21:58 #1\nZdravo svima,ja sam Zoran iz Gornjeg Milanovca,inace se bavim muzikom.Slucajno sam naleteo na vas sajt i mogu vas pohvaliti za njegov izgled:Takodje vas mogu pohvaliti za postavljen materijal.Svidja mi se sto ima dosta uzivo muzike koju volim da slusam kao i narodnih kola i pesama.Zelim vam sve najbolje u daljem radu i da dugo,dugo trajete i napredujete.Sve najbolje\n13.01.2011, 09:04 #2\nPozdrav zsimke i dobro dosao na forum ! zelim ti dobrodoslicu i ugodan boravak na forumu !\n22.04.2013, 18:58 #3\nzsimke, pozdrav zoki,pozdrav za Gornji Milanovac i dobrodoslica na Delta radio forum....\nBy srdjant in forum Predstavljanje i Dobrodoslica\nZadnji Post: 28.11.2015, 19:51\nBy Dinko89 in forum Predstavljanje i Dobrodoslica\nZadnji Post: 07.10.2012, 19:20\nBy Sebastian78 in forum Predstavljanje i Dobrodoslica\nZadnji Post: 18.09.2012, 14:07\nBy MireP in forum Predstavljanje i Dobrodoslica\nZadnji Post: 07.06.2012, 21:29\nBy usamljena in forum Predstavljanje i Dobrodoslica\nZadnji Post: 21.05.2012, 00:51


Prvi Red Dot Award za kompaniju Frikom | Ekspres.net\n„Izuzetno smo ponosni na nagradu koju smo osvojili ubrzo nakon lansiranja novog proizvoda, King dezert u čašici. Ova nagrada je zaista prestižna i poseban je osećaj kada je dobijete prvi put, što nas motiviše da i dalje stremimo ka istom cilju a to je da našim vernim i dugogodišnjim potrošačima pružimo najkvalitetnije proizvode koji ujedno i izgledaju kraljevski“, izjavila je Ivana Dukić, direktor marketinga kompanije Frikom.\nTags dizajnfrikomnagradaRed Dot Awardsladoledsladoled King\nFrikomov praznik sladoleda na Tašmajdanu DOĐITE DA ZAJEDNO PROSLAVIMO SLADOLEDAN MNOGO VIŠE OD UŽITKA: Da li ste spremni za sladoledna iznenađenja iz Frikoma ove zime? Okreni život na dezert uz KING sladoled


Projekat “Svi smo jednaki” – Youth initiative I want! I can!\nProjekat “Svi smo jednaki”\n06/02/2017 06/02/2017 Marija Krečković\nDONJI MILANOVAC – Inicijativa mladih “Hoću! Mogu!” iz Donjeg Milanovca od početka programa počela je realizaciju “Svi smo jednaki”. Osnovni cilj projekta je promovisanje tolerancije i borba protiv diskriminacije izbeglica i njihova brza i bolja integracija u evropsko društvo.\n“Projekat se ne odnosi samo na izbeglice iz Sirije i Avganistana o kojima se u poslednje dve godine najviše govorilo, već na sve imigrante koji su se iz bilo kog razloga preselili sa područja svoje države da žive na području neke druge države, na ostvarivanje njihovih osnovnih ljudskih i građanskih prava. Istraživaćemo kako se prema njima odnose institucije i građani.” – rekla je Marija Krečković iz Inicijative mladih “Hoću! Mogu!” iz Donjeg Milanovca.\nOsim organizovanja radionica, razgovara sa građanima i predstavnicima lokalne samouprave u planu su i obilasci izbeglica i ljudi koji brinu o njima i pokretanje antidiskriminatorne kampanje u medijima i na internetu.\nProjekat “Svi smo jednaki” traje do kraja novembra i realizuje se sa partnerskim organizacijama iz Rumunije, Španije, Portugalije, Italije i Bugarske, pod pokroviteljstvom programa “Evropa za građane”.\n← “We are all Equal” preparatory meeting\nDONJI MILANOVAC: FESTIVAL KRATKOG FILMA “IRON GATE ART OPEN” →


Robert Desnos - VideoSound Art Magazine\nFrancuski pesnik, Robert Desnos rodjen je u Parizu, 4. jula 1900. godine, u starom delu grada, nedaleko od nekadašnje Bastilje. U početku je bio hipnista, a kasnije dadaista, zajedno sa Bretonom (André Breton), Carom (Tristan Tzara), Aragonom (Louis Aragon)…\nOd 1922. godine prelazi u nadrealizam, da bi od krize pokreta, 1930. godine, postao jedan od njegovih najaktivnijih branilaca. Vodio je polemiku i sa Andre Bretonom. Jedan njegov spis nazvan je Treći manifest nadrealizma. Zajedno sa Remboom (Arthur Rimbaud) , Apolinerom (Guillaume Apollinaire) i drugima, Desnos ulazi u red prvih pesnika francuske moderne poezije. Tokom tridesetih godina dvadesetog veka, Desnos je bio aktivan na radiju, gde je doprineo razvoju čitave plejade dramskih umetnika. Kod njega su se sastajali Ernest Hemingway i John Dos Passos. U to vreme, Desnos se bavio pisanjem filmskih scenarija. Pisao je i stihove za decu.\n„Nikada jedna pesma Pola Valerija nije uticala toliko, da življe zakuca srce mladog čitaoca, dok su pesme Elijara, Rene Šara, i Desnosa izazivale uzdahe i odavale dela „puna dinamita“ Pjer Berže u Studiji o Desnosu.\nRobert Desnos (1900 -1945)\nda se moje ruke – navikle da grleći tvoju senku\nsklapaju prazne na mojim grudima –\nToliko sam puta sanjao o tebi,\nToliko lutao, toliko govorio,\nToliko voleo tvoju senku,\nDa mi više ništa nije ostalo od tebe.\nOstaje mi samo da budem senka među senkama,\nDa budem sto puta više senka nego senka,\nDa budem samo senka koja će dolaziti\ni ponovo navraćati u tvoj život pun sunca.


Skokovima sa Gradskog mosta počinje tradicionalna manifestacija – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSkokovima sa Gradskog mosta, jednim od zaštititnih znakova “Ljeta na Vrbasu”, u nedjelju 22. jula biće i zvanično otvorena ova, tradicionalna manifestacija, koja je, od ove godine obogaćena nizom atraktivnih sadržaja, poput novog turističkog proizvoda – spuštanja užetom preko Vrbasa.\nPrema najavama iz Turističke organizacije (TOBL), ovogodišnju “Banjalučku lastu” skakaće dvadesetak mladića iz cijelog regiona. Početak je zakazan za nedjelju, u 14.00 časova.\nIz programa “Ljeta na Vrbasu”, koje će trajati od 22. do 29. jula, vrijedi izdvojiti još jedan novitet – bioskop na otvorenom, koji će biti organizovan na tvrđavi Kastel 24.jula, sa početkom u 21.00 čas. Ipak, jedan od najtraktivnijih sadržaja je tzv. zip-lajn spust na užetu iznad rijeke Vrbas, a iz TOBL-a najavljuju da će obezbijediti nekoliko besplatnih spuštanja za one koji se uključe u nagradnu igru na fejsbuk stranici TOBL-a.\nPored toga, “Ljeto na Vrbasu” i ove godine nudi brojne sportske sadržaje – fudbal na pijesku, odbojka na pijesku, basket za dječake i djevojčice, škola sportsko-rekreativnog ronjenja, kao i međunarodni turnir u odbojci na pijesku.\n“U nedelju, 29. jula, organizujemo i kotlićijadu, koja će biti održana u podne na plaži ispod tvrđave Kastel. Stručni žiri će i ove godine ocijeniti najbolje kotlić koji ekipe vrijedno pripreme. Zbog radova na gradskoj plaži kod Zelenog mosta sva sportska dešavanja biće premještena u vodeni park Akvana, osim trke dajak-čamaca. Kao i prošlih godina, biraćemo i sada najljepši dajak čamac. Trka dajaka će biti održana na plaži Abacija, 29. jula s početkom u 17.00 časova”, kažu u Turističkoj organizaciji Banja Luka.\n“Ples pod zvijezdama”\nPrvobitno je bilo planirano da se prvog dana “Ljeta na Vrbasu”, u nedjelju 22. jula, održi “Ples pod zvijezdama”, ovogodišnji novitet manifestacije, kojem su se pridružili i plesni kubovi Gema i Tango Natural. Međutim, pošto je za nedjelju uveče najavljeno loše vrijeme, organizatori su odlučili da “Ples pod zvijezdama”, umjesto 22. jula, bude održan 29. jula na plaži kod dvorane Obilićevo, sa početkom u 21.00 čas. U plesnoj čaroliji pod zvijezdama moći će da učestvuju svi koji dođu na obalu Vrbasa.


Cvijanović: Sve žrtve rata zaslužuju jednak tretman | Argumenti\nNaslovna Srpska Cvijanović: Sve žrtve rata zaslužuju jednak tretman\nKomentarišući izjavu lidera SDA Bakira Izetbegovića da ne treba izjednačavati strane u prošlom ratu i da ga ne treba zvati nekim nesretnim sukobom jer je to bila, kako kaže, agresija na BiH, te da je „srpski svijet drugo ime za veliku Srbiju“, Cvijanović je danas novinarima u Mrkonjić Gradu rekla da Izetbegović zaista mrzi sve ono što nije bošnjačko.\n– Mislim da Izetbegović nije kapacitiran, ni sposoban da živi sa drugima u istoj državi i da sa njima sjedi i to je konačno i pokazao, te da priča o problemima te države na način da vidi šta su potrebe svih, a ne šta je potreba jednih. Time zatvara mogućnost za zajednički život, razumijevanje stavova i za dogovor šta je ta budućnost – istakla je Cvijanović.\n– Jedini pravi remetilački faktor je ta invazivna politika koja dolazi iz Sarajeva koja želi da sve druge preplavi, da dominira i da pravi državu koja je po mjeri jednom narodu, umjesto da se sjedne i razgovara, dogovara kakva je to država koja će biti po mjeri svima ako hoće da imaju zajedničku državu – napomenula je predsjednica Republike Srpske.\nKomentarišući izjavu Izetbegovića u kojoj navodi da je „srpski svijet drugo ime za veliku Srbiju“, Cvijanović je rekla da u Sarajevu definitivno imaju trajnu mržnju prema svemu onome što se zove Srbija ili inicijativa koje dolaze iz Srbije.\n– Oni u suštini ne vide tu nikakvu prijetnju, ali žele da nametnu to kao prijetnju svima okolo – pojasnila je Cvijanović.\n– BiH je nekapacitirana, zarobljena sobom i svaka ideja je samo prijetnja, umjesto da u Sarajevu sjednu i razgovaraju sa svojim partnerima na koji način mi možemo svoje kapacitete osloboditi i staviti u funkciju naroda i opšteg napretka – zaključila je Cvijanović.


SVET KOMPJUTERA - LAKI PINGVINI - Orange Pi 2G-IoT\nIoT na kineski način\nOvaj računar je svojevrsni odgovor kineske kompanije Shenzhen Xunlong Software (paradoksalno, bave se mahom hardverom) na pojavljivanje modela Raspberry Pi Zero W, koji, za razliku od prethodnika Zero, donosi Wi-Fi i Bluetooth komunikaciju po ceni od deset funti. Orange Pi 2G-IoT bi po karakteristikama trebalo da bude sličan modelu Zero W, ali nudi i jednu veliku prednost – podršku za prenos podataka putem GSM mreže. Do sada je za korišćenje mobilne infrastrukture bilo potrebno pazariti eksterne module sa cenom od 30 evra pa naviše, a ovde ceo sistem dobijamo za impresivnih 9,99 dolara!\nKako je bilo moguće postići takvu cenu? SBC računari koriste čipove koji se ugrađuju u raznorazne tablete i mobilne telefone. Procesor (SoC) RDA8810PL je korišćen za neke od najjeftinijih pametnih telefona namenjenih tržištima zemalja u razvoju (Indija), ali nije postigao veći tržišni uspeh. Proizvođač je rešio da zalihe rasproda po bagatelnoj ceni, što je stvorilo preduslove za kreiranje SBC računara sa prenosom podataka putem mobilne mreže. Karakteristike samog čipa su skromne : jedno Cortex-A5 jezgro sa frekvencijom od jednog gigaherca i 256 megabajta LPDDR2 SDRAM, ali i 512 megabajta integrisanog NAND SLC skladišta. Ovu memoriju je moguće koristiti samo uz operativni sistem koji je na njoj instaliran. Pošto se tek po završetku testiranja pojavila distribucija Linuksa koja bi stala u tih 512 megabajta, nismo stigli da je probamo, ali postoji Android 4.4 (KitKat) sa kojim možemo da koristimo dual boot prebacivanjem džampera na štampanoj pločici.\nPo gabaritima je računar dosta sličan modelu Zero W, ali je za nekoliko milimetara širi i za trećinu duži od njega. Konektor sa GPIO izvodima se nalazi na standardnom mestu i kompatibilan je sa modelima Raspberry Pi B+ i novijim. Sa leve strane se nalazi konektor za LCD ekran, dok je sa desne konektor za video kameru. Jedini za sada dostupni ekran dijagonale 3,5 inča, u obliku je tipičnog touch displeja za Android telefone sa rezolucijom od 800x480 piksela i po ceni od deset dolara. Što se tiče kamere, ona za današnje uslove ima skromnu rezoluciju od dva megapiksela, ali s obzirom na to da joj je cena pet dolara, može da bude i te kako korisna u nekim projektima. Na prednjoj strani pločice srećemo micro USB OTG konektor za napajanje, ali i standardni USB A konektor, što omogućava priključivanje mnoštva hardverskih periferija, bez upotrebe adaptera. Tu je i kombinovani konektor za slušalice, mikrofon i FM radio antenu, dok se dodatni mikrofon nalazi zalemljen na štampanoj pločici. Taster push tipa, namenjen je za uključivanje računara u Android režimu i u Linuksu nema nikakvu funkciju (može se dodeliti programskim putem). Aluminijumska pločica pod sobom skriva čip RDA5991, namenjen Wi-Fi (802.11b/g/n, 2.4 gigaherca) i Bluetooth (2.1 + EDR) komunikaciji. Isti čip ima i funkciju FM dekodera koji funkcioniše u opsegu 50 – 115 megaherca. Osam malih prekidača pokrivenih prozračnim filmom žućkaste boje generalno ne bi trebalo da diramo, mada skrivaju neke zanimljive mogućnosti za napredne korisnike. Pored njih se nalazi boot selektor preko koga džamperom biramo da li će se sistem podizati sa micro SD kartice ili iz interne NAND memorije. Da ne zaboravimo da spomenemo i tropinski UART interfejs koji se nalazi iza USB konektora (u radu sa SSH, brzinu postaviti na 115200 ili 921600 bps).\nUz uređaj dolaze i dve antene sa IPX konektorima. Jedna je (takozvani „mišji rep”) namenjena za WiFi, dok druga služi za potrebe komunikacije sa GSM mrežom. Ova druga antena dolazi sa postavljenim dvostranim lepilom, što omogućava fiksiranje za neki predmet. Treba biti oprezan prilikom rukovanja, pošto je ta antena veoma krhka.\nSa donje strane štampe smešten je slot za micro SD karticu, mesto za mikro SIM karticu, kao i modul za GSM komunikaciju. Taj GSM modul je svakako najkontroverzniji deo ovog računara. Naime, solidan broj razvijenih država je već ugasio svoje 2G predajnike i oslobodio njihov elektromagnetni opseg za druge namene. Nešto slično u skoroj budućnosti nameravaju da urade i mnoge druge zemlje, tako da će za korisnike iz tih država GSM modem biti praktično nefunkcionalan. Odmah da kažemo da je ovo stvar koja ne treba da brine naše korisnike, pošto je sasvim sigurno da se isključenje kod nas neće dogoditi u skorijoj budućnosti. Po ceni računara od deset dolara, zaista je teško zameriti na (za današnje standarde) niskim brzinama prenosa podataka putem GPRS i EDGE protokola. Generalno, pri radu sa GPRS možemo očekivati brzine prijema i slanja do oko 40Kb/s, dok nešto napredniji EDGE može ostvariti maksimalnih 236 Kb/s na prijemu i 118 Kb/s prilikom slanja podataka. Više nego dovoljno za najveći broj primena ovog minijaturnog računara.\nKo se dima ne nadimi…\nPočetak rada sa pločicom je bio više nego katastrofalan. Prvo smo se mučili oko izbora distribucije koju smo nameravali da instaliramo sa ulogom operativnog Sistema. Pokušavali smo sa nekoliko varijanti ponuđenih na sajtu proizvođača, i nismo imali sreće. Onda smo probali sa Armbianom, koji je po običaju najbolje rešenje, i ponovo bez uspeha (posle smo saznali da je čovek iz Armbian tima koji je nameravao da kreira podršku za ovaj model, digao ruke od svega). Na kraju balade i praktičnog testiranja svih varijanti, zaključili smo da je jedina Linuks distribucija koja omogućava normalan rad, ona pod nazivom Ubuntu Server. Da stvar bude dodatno zakomplikovana, na sajtu postoje dve varijante Ubuntu Servera pod istim nazivom, od kojih je u trenutku pisanja radila samo ona čija arhiva se naziva „Ubuntu” (krajnja desno). Posebna priča se odnosi na osetljivost računara na micro SD kartice, i potrebno je potrošiti mnogo vremena i živaca dok se ne pronađe odgovarajuća. Mi smo pokušavali sa većim brojem Kingston, Sony, Samsung, Sandisk i Lexar modela. Situacija je, metaforički rečeno, šizofrena. Proizvođač tvrdi da je za rad potrebna kartica klase 10, a mi smo imali prilike da vidimo kako brojne kartice te klase odbijaju da rade, dok su neke kartice klase 4 (Sandisk) radile bez ikakvih problema. Dalje smo imali priliku da vidimo kako pojedine kartice kapaciteta osam gigabajta rade lepo, dok isti modeli većih kapaciteta odbijaju da funkcionišu! Dešavalo se i suprotno, pa smo videli da kartica Samsung EVO+ 32GB (HC I) radi, dok model od 16 gigabajta ne radi. Ono što možemo potvrditi jeste da, osim pomenute Samsung EVO+ 32GB, mogu da posluže i sledeći modeli klase 10: Sandisk Ultra 8GB i 16GB, kao i Lexar 8GB. Kao i kod nekih drugih modela osetljivih na memorijske kartice sa kojima smo radili ranije, Sandisk se nameće kao najsigurniji izbor.\nMikroprocesor sa Cortex-A5 jezgrom obezbeđuje za nekih 20 procenata brže izvršenje instrukcija od onih koje postižu procesori arhitekture ARM11 (ARM1176JZ-F) ugrađeni u model Zero W. Uz to, ovaj mikroprocesor poseduje hardverski FPU i podršku za NEON instrukcije. Jedino mesto gde mikroprocesor „maline” ima prednost jeste grafički podsistem, ali to ne igra veliku ulogu pošto Orange Pi 2G i nije pravljen sa namenom da bude medija plejer ili igračka konzola. Ipak, grafički procesor Vivante GC860 obezbeđuje podršku za 1080p30 video i ima performanse na nivou modela arhitekture Mali 400MP.\nČisto iz radoznalosti, instalirali smo LXDE okruženje i VNC server, kako bismo proverili kako se računar ponaša u radu sa grafičkim interfejsom. Sistem automatski rezerviše 32 megabajta za grafički podsistem, pa nam je preostalo samo 224 megabajta RAM. Nakon podizanja sistema ostaje oko 60-80 megabajta slobodne memorije. Malo za ozbiljan multitasking, ali dovoljno za osnovne stvari. Brzina rada je ostavila vrlo pristojan utisak.\nTokom testiranja računara, više puta smo imali želju da ga pošaljemo u kantu za otpatke. Istina, očekivali smo nedorađenost ponuđenih distribucija i lošu podršku, ali je ono kroz šta smo prolazili prevršilo svaku meru. Čak nekoliko dana je potrošeno na dovođenje sistema u radno stanje. Za divno čudo, nakon toga se situacija stabilizovala i računar je postao dovoljno upotrebljiv. Nismo isprobavali komunikaciju preko GSM mreže, ali na forumima može da se pročita da ona funkcioniše stabilno. Čitali smo da se pojedinci žale na Wi-Fi, ali je on kod nas radio sasvim solidno. Jednostavni test sa GPIO portovima i bibliotekom Wiring Pi je pokazao da on (po svemu sudeći) radi svoj posao.\nGlavni konkurent, Raspberry Pi Zero W, poseduje dvostruko više memorije (512MB), ali je praktično sve ostalo na strani ovog mališana. Skoro sve, pošto Raspberry Pi modeli poseduju Raspbian sa odličnom podrškom za prateći hardver. Prava je šteta što kineski proizvođači ne posvećuju pažnju razvoju kernela, već umesto toga forsiraju „štancanje” velikog broja bagatelno jeftinih pločica sa lošom podrškom. Kada bi Orange Pi 2G-IoT imao kvalitetan softver, bio bi sjajan izbor za veliki deo projekata iz IoT sveta. I ovakav kakav jeste, može sasvim solidno da posluži u realizaciji mnoštva zadataka.\nRDA Micro 8810PL Cortex-A5 1 × 1,0 GHz\n256 MB 32bit LPDDR2\n512 MB NAND SLC, micro SD\n1 × 2.0, 1 × micro USB OtG\n802.11b/g/n, Bluetooth 2.1 + EDR, GSM/GPRS/EDGE\nLCD touch displej, MIPI-CSI kamera, GPIO, SIM, UART, mikrofon, slušalice, konektor za bateriju