Hipertenzija - definicija, uzroci i posledice | Hispa\nHipertenzija - definicija, uzroci i posledice\nARTERIJSKA HIPERTENZIJA: DEFINICIJA, UZROCI I POSLEDICE\nKardiovaskularne bolesti (KVB) predstavljaju vodeći uzrok umiranja u svim delovima sveta, osim u subsaharskoj Africi gde dominiraju zarazne bolesti. U Evropi 30 % svih uzroka smrti predstavljaju kardiovaskularne bolesti. Najveća stopa smrtnosti od KVB se registruje u Rusiji i bivšim socijalističkim republikama, uključujući i Srbiju. U odnosu na postojeći trend, procenjuje se da će do 2020. godine KVB učestvovati u ukupnom mortalitetu sa 36%. Arterijska hipertenzija sa svojim komplikacijama (ishemijska bolest srca, kardiomiopatije, cerebrovaskularna oboljenja) je vodeći faktor kardiovaskularnog mortaliteta. Danas se smatra najčešćom nezaraznom bolešću u svetu od koje boluje oko milijardu ljudi sa očekivanim porastom na 1.56 milijardi stanovnika do 2025. godine. Statistika u Srbiji je još poraznija, jer prema poslednjim podacima oko polovine odrasle populacije ima ovu bolest.\nArterijska hipertenzija (povišeni krvni pritisak ili samo hipertenzija) se definiše kao stanje u kome su obe ili jedna komponenta krvnog pritiska povišene iznad vrednosti koje su označene kao normalne. Pri tome su normalne vrednosti za sistolni krvni pritisak < 140 mmHg, a za dijastolni < 90 mmHg. U odnosu na srednje vrednosti arterijskog krvnog pritiska merenog na dva ili više uzastopnih pregleda klasifikacija arterijske hipertenije je izvršena na sledeći način:\n- prema predlogu Zajedničkog nacionalnog odbora SAD (USA Joint National Commitee- JNC 8):\n- prema preporuci Evropskog udruženja za hipertenziju:\noptimalan krvni pritisak\nvisoko normalan krvni pritisak\nhipertenzija trećeg stepena\nIzolovana sistolna hipertenzija je stanje u kojem je sistolni krvni pritisak ≥ 140 mmHg, a dijastolni ≤ 90 mmHg.\nIzolovana dijastolna hipertenzija je stanje u kojem je sistolni krvni pritisak ≤ 140 mmHg, a dijastolni ≥ 90 mmHg.\nPodela je izvršena u odnosu na odrasle osobe koje nisu na antihipertenzivnoj terapiji i nemaju akutno oboljenje. Ukoliko se kategorije sistolnog i dijastolnog pritiska razlikuju težinu hipertenzije određuje ona komponenta krvnog pritiska koja je viša.\nKada govorimo o uzroku hipertenzije u najvećem broju slučajeva on ostaje nejasan, nedovoljno definisan ili predstavlja kombinaciju više faktora. Takvu hipertenziju označavao kao primarnu (esencijalna, idiopatska) i ona obuhvata oko 95 % bolesnika. Kao mogući faktori koji utiču na pojavu hipertenzije, bilo samostalno, bilo u kombinaciji sa drugim faktorima, navode se genetika, gojaznost, povećan unos soli, proces ateroskleroze, nedovoljna fizička aktivnost, kao i kod nekih psihijatrijskih oboljenja (poremećaj ličnosti). Kada govorimo o hipertenziji uglavnom mislimo na primarnu, osim ako to nije drugačije naznačeno. Sa druge strane, jedan mali procenat bolesnika (5 %) ima hipertenziju kao posledicu nekog drugog oboljenja ili stanja. Takve hipertenzije su označene kao sekundarne. Lečenje ovih oboljenja ili korekcija stanja dovode do normalizacije krvnog pritiska. Tu spadaju vaskularne bolesti bubrega (stenoza renalnih arterija), parenhimske bolesti bubrega, bolesti nadbubrežnih žlezda (feohromocitom, primarni aldosteronizam, Kušingov sindrom), oboljenja štitaste žlezde (hiper- i hipotiroidizam), hiperparatireoidizam, koarktacija aorte, sleep apnea sindrom i upotreba lekova (oralni kontraceptivi, NSAIL, antidepresivi, kortikosteroidi).\nHipertenzija je hronična, progresivna i neizlečiva bolest. Na tome treba insistirati kod edukacije pacijenata kada je reč o lečenju ove bolesti. Korekcijom nekih životnih stilova i redovnim uzimanjem terapije bolest može da se stavi pod kontrolu, neke komplikacije se izbegavaju, druge se odlažu za kasniji životni period ili je njihov uticaj smanjen. Oštećenje ciljnih organa nastaje kao posledica dugotrajnog delovanja hipertenzije. Rizik raste sa povećanjem krvnog pritiska, dužinom trajanja hipertenzije i od prisustva ili odsustva drugih faktora rizika. Najčešče komplikacije hipertenzije nastaju kao posledcica oštećenja mozga (ishemijski moždani udar i intrakranijalna hemoragija), srca (ishemijska bolest srca, infarkt miokarda, srčana insuficijencija, hipertrofija leve komore, pojava aritmija i naprasne srčane smrti), bubrega (hipertenzivna nefroskleroza, hronična bubrežna insuficijencija) i očiju (retinopatija).\nDijagnoza arterijske hipertenzije se postavlja na osnovu više merenja. Nikako ne postavljati dijagnozu na osnovu samo jednog merenja, a naročito ne samo merenja u ambulanti. Merenja je potrebno izvršiti u različitim momentima kao i u različitom okruženju (kod kuće, na poslu, u ambulanti).\nPrilikom merenja krvnog pritiska moraju da se poštuju neki opšti principi. Pritisak se najčešće meri na nadlaktici (kubitalna arterija) na obe ruke. Pacijent se nalazi u sedećem, položaju, relaksiran i minimalno nakon 5 minuta odmora. Mere se najamnje dve vrednosti u razmaku od oko 2 minuta. Fiziološka razlika između dve ruke je do 10 mmHg. Zvanična vrednost je ona koja je viša. Ukoliko je razlika u pritiscima na obe ruke veća potrebno je izvršiti dodatna merenja do dobijanja rezultata koji su ujednačeni. Dva poslednja merenja će predstavljati zvaničnu vrednost krvnog pritiska. Merenje se vrši odgovarajućom aparaturom. Kod nas su još uvek u širokoj upotrebi živini manometri sa manžetnom. Njihova uoptreba se polako napušta zbog toksičnosti žive i njihovo mesto sve više zauzimaju automatski (digitalni) manometri. Vrednosti krvnog pritiska merenog automatskim manometrima su nešto niže u odnosu na one merene živinim manometrima, a razlika je izraženija kod starije populacije (≥ 65 godina). Bez obzira na način merenja, od ključnog značaja za pozdanost podataka su edukovanost osoblja koje meri krvni pritisak (lekari, sestre), redovno servisiranje (kalibrisanje) opreme i veličina manžetne kojom se meri krvni pritisak. Naime, u svakodnevnoj praksi smo svedoci da se krvni pritisak svim osobama, bez obzira na obim nadlaktice, meri istim aparatima (manžetnama). Suviše male manžetne (kod gojaznih) ne mogu da stvore dovoljan pritisak koji će se preneti na brahijalnu arteriju čime se dobijaju lažno više vrednosti sistolnig pritiska i to za 10 do 50 mmHg. Dužina manžetne treba da bude najmanje 80 % obima nadlaktice, a njena širina najmanje 40 % obima nadlaktice.\nPostoje dve vrste preporuka za veličinu manžetne.\nPrema preporukama Američkog udruženja za srce dimenzije manžetne su određene u odnosu na obim nadlaktice:\n12 х 22 cm\n16 х 30 cm\n16 х 36 cm\n16 х 42 cm\nPrema preporukama Britanskog udruženja za hipertenziju dimenzije manžetne su definisane u odnosu na stepen uhranjenosti i treba da budu:\n12 х 18 cm\n12 х 26 cm\n12 х 40 cm\nKalibrisanje opreme treba vršiti bar dva puta godišnje.\nKod edukacije osoblja koje meri krvni pritisak treba naglasiti značaj dovoljnog naduvavanja manžetne kako bi se izbegao tzv. auskultatorni zjap. Auskultatorni zjap se obično javlja kod starijih osoba kod kojih je proces ateroskleroze odmakao i kod kojih, zbog toga, postoji povišena krutost arterija. Kod njih se Korotkofljevi tonovi mogu tranzitorno izgubiti u toku izduvavanja manžetne. Kao posledica toga ponovno javljanje Korotkofljevih tonova na nižim vrednostima može biti protumačeno kao prvi ton i vrednost sistolnog krvnog pritiska. Ako osoba ima npr. vrednost sistolnog krvnog pritiska od 190 mmHg, a auskultatorni zjap se javlja između vrednosti od 180 do 150 mmHg, naduvavanje manžetne do 170 mmHg i njeno lagano izduvavanje daće vrednost sistolnig pritiska od 150 mmHg. Da bi se izbegao ovaj fenomen u toku naduvavanja manžetne treba palpirati radijalni ili brahijalni puls i manžetnu naduvati za oko 30 mmHg iznad vrednosti sistolnog pritiska (gubitak pulsa).\nS obzirom na to da krvni pritisak karakterišu velike spontane varijacije u toku dana, meseca pa i godine, ne postoje jasni kritrerijumi nakon koliko merenja se postavlja dijagnoza hipertenzije, tim pre ukoliko ne postoji oštećenje ciljnih organa. Preporuke se kreću od 14 do 25 i više merenja u periodu od 7 dana tako da se pritisak meri više puta dnevno, u isto ili bar približno vreme. Obavezna su jutarnja i večernja merenja. U svakom slučaju, kada se prilikom jednog merenja krvnog pritiska dobiju povišene vrednosti neophodna su bar još dva merenja na uzastopnim pregledima da bi se postavila dijagnoza hipertenzije.\nUkoliko prilikom merenja krvnog pritiska postoje razlike u vrednostima dobijenim u ambulantnim i kućnim uslovima tako da ambulantna merenja ukazuju na hipertenziju, a kućna pokazuju normalne vrednosti treba posumnjati na fenomen „hipertenzije belog mantila“, naročito ako ne postoji oštećenje ciljnih organa. Naime, oko 20 do 30 procenata bolesnika koji imaju povišene vrednosti krvnog pritiska merenog u ordinaciji pripadaju ovoj grupi. Fenomen se češće javlja kod starijih. Ne postoje dokazi o nekim predisponirajućim faktorima kao što su tip ličnosti, reakcija na stres, biohemijske ili psihološke karakteristike. Za sada ne postoje precizni podaci koji pokazuju koliki je kardiovaskularni rizik kod ovih bolesnika, ali oni u svakom slučaju zahtevaju dalje praćenje.\nMala je verovatnoća da je u pitanju „hipertenzija belog mantila“ ukoliko su ambulantne vrednosti dijastolnog pritiska ≥ 105 mmHg. Da bi se dokazao ovaj fenomen potrebno je uraditi 24-časovno ambulatorno merenje krvnog pritiska. U slučaju tehničkih poteškoća (npr. nedostatak opreme) merenje u ordinaciji treba da izvodi medicinska sestra ili tehničar. Jedina prava alternativa 24-časovnom AMP monitoringu je samomerenje krvnog pritiska kod kuće. Međutim, mali broj aparata za merenje pritiska kod kuće zadovoljavaju međunarodne kriterijume u pogledu standardizacije.\nPostoje i slučajevi kada se u ambulantnim uslovima mere normalne, a kod kuće bolesnici beleže povišene vrednosti krvnog pritiska. Ovaj fenomen koji je suprotan „hipertenziji belih matila“ je označen kao „maskirana hipertenzija“. Javlja se kod 10 do 40 % osoba koje imaju normalne vrednosti krvnog pritiska merenog na klasičan način i najčešće se dijagnostikuje 24-časovnim AMP monitoringom. Značaj ovog fenomena leži u činjenici da ovi pacijenti imaju povišen kardiovaskularni rizik.


Kardinalna greška Žoržinja rešila londonski derbi (VIDEO) | Fudbal | Direktno\n12. 05. 2021. 23:20 0\nFudbaleri Arsenala pobedili su Čelsi na "Stamford Bridžu" sa 1:0 u londonskom derbiju u okviru 36. kola Premijer lige.\nTrijumf "tobdžijama" doneo je Emil Smit Rou u 16. minutu iz jedine prave prilike gostiju na Stamford Bridžu.\nTačnije, ni taj gol nije došao kao plod njihove dobre akcije, već kao velike greške veziste Čelsija Žoržinja. Naime, fudbaler "plavaca" je pokušao da vrati loptu golmanu Kepi, ali je to uradio na veoma loš način.\nČelsi je tokom većeg dela utakmice bio konkretniji rival, iako nije odigrao na svom nivou. Prvu šansu za "plavce" propustio je Mejson Maunt, zatim je gol Kristijana Pulišića opravdano poništen zbog ofsajda, da bi u završnici bila viđena prava drama u kojoj je čista sreća spasla Arsenal.\nTokom jednog napada domaći su dva puta pogađali prečku - najpre Kurt Zuma, pa Olivije Žiru, te je mreža Bernda Lena ostala netaknuta.\nFK Arsenal Premijer liga FK Čelsi\nPOTVRĐENO Pantić se vraća kući - u Partizan!\nIgrao 17 minuta u finalima, a uzeo četiri Lige šampiona!\nTuhel zaslužio novi ugovor sa Čelsijem


ВАЖНО ОБАВЕШТЕЊЕ поводом појаве COVID-а 19 – корона вируса | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > VAŽNO OBAVEŠTENJE povodom pojave COVID-a 19 – korona virusa\nOdluke Vlade Republike Srbije o zabrani javnog okupljanja u zatvorenim prostorijama (pod javnim okupljanjem smatra se okupljanje u jednoj zatvorenoj prostoriji sa više od 100 ljudi) od 11.03.2020. godine\nObaveštenja Ministarstva Prosvete, nauke i tehnološkog razvoja upućenog Konferenciji Univerziteta Srbije od 12.03.2020. godine\nPreporuka sa Sednice Senata Univerziteta u Beogradu od 11.03.2020. godine\nZaključaka sa sastanka proširenog dekanskog kolegijuma od 11.03.2020. godine\nArhitektonski fakultet donosi sledeće mere i preporuke u cilju sprečavanja širenja i suzbijanja COVID-19 – korona virusa:\nReorganizuje se nastava u delovima koji podrazumevaju više od 100 učesnika u istoj prostoriji, na način da se nastava odvija po ustaljenom rasporedu, s tim da će studenti prema potrebi biti podeljeni u grupe (prema rasporedu dogovorenom između predmetnog nastavnika i prodekana za nastavu)\nOdlažu se sve ekskurzije, programi razmene, studijska i druga putovanja u inostranstvo.\nOtkazuju se svi skupovi, konferencije, radionice i druge manifestacije na fakultetu u kojima je predviđeno učešće gostiju.\nU skladu sa zdravstvenim preporukama pojačavaju se mere higijene na fakultetu: provetravanje amfiteatara, vežbaonica, kabineta i svih prostorija u kojima borave studenti i zaposleni; redovno pražnjenje korpi za otpatke koristeći rukavice; pranje i dezinfikovanje podova, zidova, vrata i površina klupa; redovno snabdevanje sapunom toaleta, učionica, vežbaonica.\nPreporučuje se studentima i zaposlenima: izbegavanje bliskih kontakata sa drugim osobama (grljenje, ljubljenje, rukovanje); učestalo pranje ruku sapunom; izbegavanje dodirivanja očiju, nosa i usta neopranim rukama.\nPreporučuje se studentima i zaposlenima koji su proveli vreme u inostranstvu da po povratku u zemlju prate svoje zdravsteveno stanje i da se u aktivnosti Fakulteta uključe tek dve nedelje od dolaska u Srbiju.\nS poštovanjem, D E K A N\nProf.dr Vladan Đokić\nKljučne reči:Covid-19, mere i preporuke, odluka Dekana\nVeb izložba: STUDIO 03a – RAZVOJ PROJEKTA


Fali vam jedan papir: Da li smo zadovoljni javnim uslugama? – Moja uprava\nHomeFali vam jedan papir: Da li smo zadovoljni javnim uslugama?\nEvropski pokret u Srbiji i Centar za evropske politike organizuju okrugli sto pod nazivom Fali vam jedan papir: Da li smo zadovoljni javnim uslugama? u sredu 29. novembra 2017. godine, sa početkom u 11 časova u Press centru Udruženja novinara Srbije (Knez Mihailova 6/III).\nNa događaju će biti predstavljeni rezultati istraživanja o zadovoljstvu građana javnim uslugama domova zdravlja, izdavanja ličnih dokumenata i upisa dece u osnovne škole i predškolske ustanove, kao i iskustva građana prikupljena preko portala mojauprava.rs u okviru kampanje JA u centru pažnje.\nNov 29 @ 01:00 pm\nistrazivanje javnog mnjenja, javne usluge, partnerstvom do dobre javne uprave, reforma javne uprave, stavovi građana o policiji, zdravstvo\nPres Centar NUNS-a\nOkrugli sto o saradnji civilnog društva i javne uprave\nJA u centru pažnje u Grdelici


Inače, ove prognoze Pavel Globa je izneo još 2009! Evo šta je tada još rekao.\n"Krizu neće preživeti ni Ukrajina, koju čeka raspad na tri dela. Raspad se neće desiti sada, već će 2014. u Ukrajini postojati dve defakto nezavisne administracije, zadržavajući formalno integritet teritorije, približno u istom formatu kao danas u Moldaviji. Istočnoukrajinska federacija neće slušati Kijev, i defakto će postati deo Ruskog carstva, Krim će postati ukrajinska Čečenija” - smatrao je tada astrolog.\nEkonomska kriza, koja će se produžiti do 2020. godine, na kraju će prekrojiti geopolitičku kartu sveta i iz korena izmeniti geopolitičku raspodelu snaga. SAD čekaju teška vremena, a Ukrajina i Evropska unija prestaće da postoje. Tada, 2009, na pres konferenciji u Moskvi, on je zaključio da predsednika SAD očekuje nezavidna sudbina koju je predskazao još srednjovekovni ruski astrolog Vasilije Nemčin. „Još 1999. govorio sam da će se svet suočiti sa neviđenom krizom, koja će početi posle dolaska 44. predsednika SAD”. Naravno, 44-ti predsednik je Barak Obama. Lošu sreću SAD, kako je tada objasnio, predskazao je još ruski astrolog i monah iz 16. veka Vasilije Nemčin, koji je ukazivao na potrese koji dolaze iza okeana, kada na okeanskoj strani bude na vlasti 44-ti vladar. Njega je Nemčin nazivao „crni čovek”. „Tada, 1999, verovao sam da je crni čovek bio pomenut u alegorijskom smislu, ali pokazalo se da je crni upotrebljen u pravom značenju. Kao rezultat toga, pogrešio sam za nekoliko meseci, ali kako je kriza započela nedugo po dolasku Obame, to je dozvoljena greška” - primetio je astrolog. Pavel Globa je naglasio da će, prema horoskopu, za Obamu biti najteža 2011. godina, kada će mu život biti ugrožen.\n"Pažljivo sam proučio horoskop Baraka Obame i video da je neverovatno sličan horoskopu Džona Kenedija. Posebna opasnost preti mu 2011, ali nadam se da će preživeti”. Kao što znamo, preživeo je... Kako je primetio astrolog, uopšteno govoreći, „za SAD, kao vodeću svetsku silu, nema bolje budućnosti”: „Ameriku čeka velika depresija. Zemlju će uspeti da spasu, ali ona će izgubiti liderski status. Pri tome će najteže vreme za SAD nastupiti nakon odlaska Obame, koji neće ostati u predsedničkoj fotelji više od jednog mandata”. U ovoj prognozi Pavel Globa je očigledno pogrešio jer je, kao što znamo, u toku i drugi Obamin mandat. Americi se, dakle, ne piše lepo, ali Evropsku uniju očekuje još tužnija budućnost: „Umesto jedne Evropske unije pojaviće se nekoliko saveza. Zemlje Skandinavije i Pribaltika formiraće Severni savez, koji će postati naslednik Hanzeatskog saveza. Francuska, Italija i Španija će se ujediniti u Južnoevropski savez i tako dalje. Evropska unija će možda i opstati kao formacija, ali samo na papiru”. Prema prognozi astrologa, raspašće se i nama omiljeni vojni i politički savez: "Do kraja krize neće opstati blok NATO, koji će prvo malo ojačati, ali će zatim prestati da postoji” - izjavio je Globa.\nPo njegovim prognozama, 2014. će predstavljati godinu kada će čovečanstvo biti blisko Trećem svetskom ratu: "Godina 2014. opasna je zato što se Uran nalazi u Ovnu, a to je veoma ratoborna kombinacija. Bojim se početka trajnog rata na Istoku. Ne daj Bože da to bude povezano sa Iranom, tada bismo u svakom ishodu dobili pravu eksploziju apsolutno nekontrolisanog terorizma. Ali, do 2014. godine neće biti nikakvog rata u Rusiji. Biće eksplozije razbojništva, ali ništa više od toga” - izjavio je Globa. Po njegovim prognozama, ekonomska situacija u svetu u bliskoj budućnosti nastaviće da se pogoršava: „Za dolar će naredne dve godine biti veoma teške, iako se kolaps američke valute još neće dogoditi. Najteže vreme za dolar nastupa 2017-2018. Dolar će potpuno devalvirati, novčanice će lepiti preko zidova u toaletima i neće znati šta će sa njima. U tom smislu, evro je pouzdanija valuta” - izjavio je Globa i primetio da je bolje čuvati ušteđevinu u evrima, iako se ranije verovalo švajcarskom franku. Po njegovim prognozama, cene nafte će pasti u nastupajućim godinama. „Cena barela će ići do 30 dolara, ali neće dalje padati. A posle 2016. cena nafte počeće da raste, a to će pomoći Rusiji da izađe iz krize kao svetski lider”. Procenjujući verovatnoću prirodnih kataklizmi i tehnogenih katastrofa, Pavel Globa je rekao da će 2014. biti godina povišenog rizika, i upozorio na avionske letove. "Mnoge katastrofe će dešavaju blizu vremena pomračenja. U julu 2014. godine očekuju nas cela tri pomračenja, u tom smislu to je godina „žetve”, jer se verovatnoća tehnogenih katastrofa dramatično uvećava. Najverovatnije, u julu-avgustu treba očekivati talas avionskih nesreća, pa bih savetovao da se svi uzdrže od letova u svim pravcima. U decembru i januaru 2015. dramatično će porasti opasnost od zemljotresa, posebno u vodama Pacifika”. Po njegovim prognozama, svetu prete ekonomski i geopolitički potresi do kraja 2020. godine: sve države će preživeti teška vremena, ali će na kraju teških godina Rusija postati moćna imperija i novi svetski lider. Kako smatra Globa „tokom naredne tri godine čitav svet očekuje teško vreme, sa čim je, sa tačke gledišta astrologije, povezana opozicija Saturna i Urana. Takva konstelacija, koja se ponavljala u istoriji, svaki put donosi globalne političke i društvene kataklizme” .\nPo rečima astrologa, Rusija će zajedno sa čitavim svetom preživeti tri vrhunca globalne krize, pri čemu će njen pik biti 2014-2015. "Prvi talas krize produžiće se do 2012. godine, a njen vrhunac će biti na leto 2012. Biće postignuta određena stabilnost, kada će mnogi pomisliti da je kriza došla do svog dna i da će uskoro početi oporavak. Međutim, nije tako”. Druga velika depresija Ipak, prema rečima astrologa, teška kriza neće dovesti do građanskog rata u Rusiji, ni drugde: "Posle 2011. kriza će početi da slabi i završiće se 2012. Međutim, to će biti samo njen prvi talas. Od 2014. počeće drugi talas krize, još moćniji i razorniji”. Pri tome je Globa skrenuo pažnju da je 2014. veoma zanimljiva sa tačke gledišta istorijskih paralela i astrologije. „Još je Ana Ahmatova (pesnikinja) u svoje vreme primetila da se strašne kataklizme dešavaju na godišnjicu rođenja i smrti Mihaila Ljermontova (književnik). Na stogodišnjicu njegovog rođenja (on je rođen 1814) počeo je Prvi svetski rat. Sto godina od njegove smrti (poginuo je u dvoboju 1841) - Drugi svetski rat. Na 150-tu godišnjicu smrti raspao se Sovjetski Savez. I 200-ti rođendan Ljermontova donosi zemlji nešto strašno... Ali to, naravno, nije zvanično istorijsko posmatranje (mada nije ni nezapaženo). A sa tačke gledišta astrologije, upravo 2014. godine mnoge astrološke konstelacije dolaze do kritične tačke” .\nSve u svemu, za Rusiju će period od 2014. do 2016. biti vreme velikih promena, povezanih sa velikim potresima, a ni ostatak planete neće bolje proći. A onda nastupa ono najgore: „Treći talas krize, koji će se dogoditi od 2017. do 2020. neće biti najteži, ali tu je uticaj ljudskog faktora, zbog premora u uslovima stalnog stresa. Veoma se bojim tog talasa. Tek na kraju 2020. čitavo čovečanstvo će se sa ovom krizom, koja će biti nazvana Druga velika depresija konačno oprostiti. Kraj krize se povezuje sa blizinom Jupitera i Saturna, koje se dešava jednom u 20 godina i označava pozitivne promene. S obzirom na to da će se Jupiter približiti Saturnu na prvom stepenu Vodolije - sazvežđa koje se povezuje sa Rusijom, to ukazuje da će baš Rusija, koja će do tog vremena povratiti svoje imperijalne moći, imati najveće šanse da postane novi svetski lider” - smatra Globa. Po njegovim rečima, postkriznih trideset godina - od 2020. do 2050, postaće vreme preporoda Rusije. Pri tome je Globa podsetio na predviđanja Vasilija Nemčine, koji je živeo i radio još pre Nostradamusa. „Na vlast će u Rusiji 2020-2021. doći moćna, nova ličnost, koju Nemčina zove Jahač na belom konju. Po svojim srazmerama moguće ga je porediti sa Petrom Prvim. Biće visokog rasta. Šta označava beli konj - ne znam. Ali, moguće je da bude rođen u godini konja. Novi vođa neće dugo vladati, ali će ostaviti izuzetan trag. Njega će zameniti drugi veliki vladar, sa kojim će biti povezan preporod ruske kulture. Nemčina ga je nazvao Veliki grnčar. I preporod Rusije trajaće najmanje 30 godina” - zaključio je Globa.


BIOGRAD Gradonačelnik Knez našim novcem kupuje luksuzni automobil, a odbija kupiti magnetsku rezonancu bolnici | Kalelarga info\nAktualnoIzdvojenoPolitikaVijesti 3. kolovoza 2019. R. I. 2\nDopredsjednik biogradskog Gradskog vijeća, dipl. ing. Ante Fuzul, poslao je priopćenje za javnost koje objavljujemo u cijelosti. “Obično nakon sjednice prespavam noć, pustim da...\nDopredsjednik biogradskog Gradskog vijeća, dipl. ing. Ante Fuzul, poslao je priopćenje za javnost koje objavljujemo u cijelosti.


Licenca nikome, Partizan najbliži! - B92.net\nIzvor: B92 sreda, 24.04.2013. | 15:23\na sto da igramo u evropi kad nismo ni za balkansku ulicu.\n(dragan bataja ukleti grobar, 25. april 2013 15:07)\nPitanje za genijalce koji su zidali stadion u Uzicu. Kako moze da se sazida nov stadion za evrokupove koji ne ispunjava uslove za evrokupove. To je isto ko dvorana u Smederevu. Sazidana za SP za zene u rukometu, kad se ispostavilo da je mala za rukomet.\n(Joca, 25. april 2013 01:26)\nBolje vi ucite gramatiku srpskog jezika, a bezbednost stadiona ostavite ljudima koji su odgovorni za to!\n(FKCZ, 24. april 2013 22:00)\nZato ja kazem, milion puta je bolje da se sruse i prodaju i JNA i Marakana. Da PFC i CZV dobiju kintu od toga. Tole napravi jedan nacionalni stadion, a PFC i CZV dva mala (maks 10.000-15.000 kapacitet), jeftina ali koja ispunjavaju sve uslove. U tom slucaju bi 95% utakmica u toku sezone bile pune tribine, bolja atmosfera, veca zarada jer su manje cene odrzavanja manjeg stadiona. A na nacionalnom (kapaciteta do nekih 55.000) da igra reprezentacija, da se igraju ta dva, tri derbija u sezoni i ukoliko PFC i CZV igraju Evropu da igraju samo velike utakmice (poput PFC-Arsenal ili Zvezda-Milan) i mirna backa. Svi su u plusu, svi ispunjavaju sve uslove i 10 puta lepse i komfornije..\nA ne ovako da ti zvrndaju tokom sezone prazne tribine, stadion propada, ne odrzava se. Ne ispunjava nikakve uslove a ti se busas u grudi kako imas veliki stadion i svake sezone nova prica, neko budzenje stadiona, zavarivanje ogradi, kartonskih loza, krpljenje stolica, budalastine sve u svemu..\n(milan, 24. april 2013 21:29)\ndoci ce neki seik i kupice zvezdu ili partizan za sto miliona a onda ce da potrosi pedeset miliona za dobre igrace i onda ce da ih posalje u Borcu da igraju protiv BSK :)\n(marko, 24. april 2013 20:51)\nZasto bi bogati klubovi kupovali seniore od nas i slicnih kad mogu da odvode klince za bedne pare. Nece proci mnogo vremena, ni u kosarci necemo imati ekipe u Evroligi.\n(g4, 24. april 2013 20:45)\nništa, sad opet neka država, odnosno graðani izdvoje pare da državni projekti mogu odigrati koju utakmicu u europi.\n(fdkafkh, 24. april 2013 20:40)\nI Zvezda, i Partizan i Vosa imaju skoro dobar tim za Evropska takmicenja.Samo da drzava da pare da uklonimo dugove i nebi bilo problema.\n(Marko, 24. april 2013 20:23)\nDa,zato sto je samo Partizan siuguran ucesnik,ostali tek treba da se bore.\n(Lazar, 24. april 2013 20:08)\nÈinimi se da UEFA polako poèinje da stvara evropsku super ligu koji æe èiniti najbogatiji timovi ( tu osim zapadno-evropskih, ukljuèujem i bogate ukrainske i ruske timove), srednje fudbalsko razvijene zemlje èini æe drugu i treæu ligu a mi æemo najverovatnije igrati u nekoj regionalnoj. I ako možda to nije dobro za nas to æe se eventualno destiti. Pogledajte amerièku fudbalsku ligu( nas fudbal i njihov fudbal "ragbi"), košarkašku ligu itd.Nema svaka država SAD svoj tim u ovim sportovima. Ovome æe se protiviti , u poèetku, nacionalne lige Nemaèke ,Engleske, Španije, Francuske, Rusije ali æe na kraju svi sesti na rudu. Moja prognoza- najranije za 10 god.imaæemo Evropsku super ligu gde æe mo iz nedelje u nedelje gledati derbi utakmice.\n(dejan, 24. april 2013 19:55)\nAko niko nije zasluzio, niko ne treba ni da dobije; cela Srbija zaludjeno bulji kada bilo koji klub igra evro-kup, a onda Vosa dobije od lihtenstajnske ekipe, Partizan od Iraca a ostali na koga god nalete - problem...Bolje je da se ne nerviramo...Gledamo Noleta- a i ti stadioni bi bas bili lepo mesto za teniske terene...mozda neki bazencic za vaterpoliste i plivace...\n(mitablesan, 24. april 2013 19:53)\nKad vec FSS se busa u grudi sa super finansijskom situacijom, neka sada pomogne ovim klubovima! To mu je OBAVEZA!\n(neko iz mase, 24. april 2013 19:53)\nNikome nista nedajte, ni jedn nas klub ne treba u evropu, samo nas brukaju. I dokle se huligani ne isteraju sa tribina. Pozdrav pravim navijacima.\n(srbin, 24. april 2013 19:52)\nEno Mamiæ dijeli pare opæinama, stanite u red možda i vas zapadne.\n(Robbie, 24. april 2013 19:12)\nBliza je i Vojvodina od Zvezde\n(alo alo, 24. april 2013 18:58)\nAli svi imaju volju.\n(Zoki nish, 24. april 2013 18:56)\nLjudi moji oko cega se vi svadjate.Ne treba nikome licenca.Ionako se samo brukaju u Evropi.Nema dobrog kluba,tima ni rezultata bez velikih para.Kod nas ih nema i tacka.\n(marko, 24. april 2013 18:37)\nU prevodu, svi stadioni su nebezbedni. Raspad sistema.\n(brm, 24. april 2013 18:22)\numesto nacionalnog stadiona poboljsati 5 postojecih i resis stvar makar za to sto hvali ali veliki mozgovi srpskog fudbala su neverovstno strucni zato nam tako i ide\n(ne pucaj ja sam, 24. april 2013 18:14)\nIgrajte u Skopje :P\n(mk, 24. april 2013 18:01)\nКаква нам је држава такав нам је фудбал.\n(Србин, 24. april 2013 17:59)\najmo svi: SRBIJA! SRBIJA! SRBIJA!\ndobili smo to, sta smo zeleli, ocigledno.\n(s., 24. april 2013 17:44)\nPARTIZAN?? Opet je Tole kriv, sudije i filijale??\n(fergi, 24. april 2013 17:38)\nA da nema ovo mozda veze sa pricom o izgradnji jednog zajednickog stadiona i tim shemama?Bas niko ne ispunjava samo taj kriterijum?Pa kako su ga prosle godine ispunjavali?\n(Hm, 24. april 2013 17:29)\nDa li je drzava dobra ili losa ne ogleda se samo kada je czvdivafmpbgd vodeca na tabeli ! cim ne ispunjavate opste uslove ( osim za vas glavnih uslova : volja , zelja , broj navijaca sa neplacenom kartom) onda drzava ne valja , ne pratite sport . . . Pare da vratite "srpskoj deci" koja su napustila "srpski klub" i otisla daleko od "srpskog giganta" !\n(istina, 24. april 2013 17:28)\nNema pokrivenu ni jednu tribinu.Ima kartonske loze na istoku. Ima ocajne zute i sarene stolice bez ikakvog ukusa.Neme duzinu terena 105 metara. Ima tim koji ne moze ni jednu pobedu da napravi.\nSve ovou sustini nema veze. Bezbednost oko stadiona???? kakva bezbednost???Pa onda administrativno personalna uprava.???? NIsu knjigovodje dobre ili kafe kuvarica ne pravi dobru ekspres kafu??? Finansijski domen??? Koji tim nema finasijske probleme u Evropi ??? Od MU do raznih spanskih timova.\n(Samo pitam, 24. april 2013 17:19)\nAko je FSS to procenio...onda...nema tu sale. Ma daj bre smesni ste kao crtani film. Ljudi nemojte iz FSS ista da shvatate ozbiljno...pa njima je i Mihajlovic ozbiljan trener i strucnjak...sta ima da pricamo vise.\n(wroom1975, 24. april 2013 17:18)\nau al tonete!!\nZa vas smo institucija!Zato ne brini i gledaj svoju ligu bez briga!\n(samo partizan, 24. april 2013 17:14)\nKako moze Partizan da bude najblizi? A svetski mega giga prvaci imperatori, koji danas slave 22 godine, a sutra vec 22 godine i 1 dan i to od polu-finala KES-a? Ne moze to tako.\n(sofronije, 24. april 2013 17:14)\nRadnicki 1923 pobedio :D\n(m, 24. april 2013 17:03)\nAuu jadni smo u svakom smislu..Samo se pretvaramo da znamo i imamo dobre igrace nemamo mi nista....kamoli stadione i uslove..\n(Marko, 24. april 2013 17:01)\nBanana drzava - Banana sportska drustva.\n(Joe, 24. april 2013 17:00)\nMarakana, domen bezbezdnosti - neispunjen? U kom smislu?\nPa to je najbezbezdniji i najbolji stadion u Srbiji.\nMožda fale metal-detektori i slièno?\nDugovi se vraæaju, šta je novi problem?\nDa nije Tole steg'o kaiš pred vanrednu skupštinu? Ahahhaa...\n(Mirko, 24. april 2013 16:57)\nOstavimo na stranu ( na trenutak ) licemerje koje dolazi iz Evrope po pitanju politike, oduvek su bili takvi i bice u buducnosti. Protiv toga se moramo boriti i naravno nastavicemo, nadam se.\nAli katastrofalno je u stvari to sto NE ISPUNJAVAMO osnovne OPRAVDANE zahteve npr. finansijske, organizacione, pravne, infrastrukturne, borba protiv kriminala u sportu...\nKao sto je Momo Kapor jednom zapisao: Cekamo da nam ukinu sankcije da bi ocistili svoje dvoriste...\n(terrorsoft, 24. april 2013 16:52)\nI sad æe opet revizije, poseta uz èašicu dve, peèenje i opa svi imaju licencu.\n(mimi, 24. april 2013 16:51)\nMuke nase,da se prijavimo za neka africka fudbalska takmicenja.\n(zeljko, 24. april 2013 16:47)\nBice gomila ''inteligentnih'' komentara kako treba da se izbacuju ovi i oni klubovi iz lige, bla-bla, a lepo se vidi da nema klubova koji ce u buduce ispunjavati ijedan uslov kod nas jer kompletno cela zemlja zaostaje za svim modernim tokovima.\nNisu krivi klubovi, ne grade klubovi drustvo i uslove u njemu, posao vlasti drzave je da izgradi drustvo koje dozvoljava klubovima da ulazu u sebe, to u Srbiji nije slucaj i svakoga dana u svakom pogledu zbog tog javasluka sve vise nazadujemo.\nNe treba otkrivati toplu vodu, sve vec postoji sprovedeno u razvijenijim zemljama, samo treba sve primeniti, ali nasi politicari nece to da sprovedu jer oni tu nece biti finansijski dobri, iako bi cela zemlja na duge staze bila u velikom dobitku, licni interes je ovde daleko iznad opsteg.\nZato kazem, ne mogu klubovi da se bore s vetrenjacama dragi gledaoci, krivica je na visim instancama, tj. odlucuju dzepovi ljudi kojima se ovo propadanje itekako isplati.\n(Treba da dodju Japanci, 24. april 2013 16:46)\n(Filip, 24. april 2013 16:45)\na koje uslove ispunjava fss?!?\npersonalno-administrativne sigurno ne (a ni pravne verovatno)...\n(dule, 24. april 2013 16:37)\nZnaci Djura je ipak frizura.\n(frizura, 24. april 2013 16:37)\nNije mi jasno sta ce ovde Radnicki 1923? Svi ostali klubovi imaju sanse, neki manje neki vise za evropske utakmice, ali mi nije jasno zasta se prijavio Radnicki.\n(Pedja, 24. april 2013 16:36)\nProkleti novac! Hahah\n(mane HR, 24. april 2013 16:31)\nEto to je srpski fudbal.\nA neko poziva na prosirenje lige.\nAlo ljudi, kakvo prosirenje lige?\nBolje ici na to da imamo 10 klubova cetvorokruzno(kao Skotska), ali da savez i drzava pomognu tim klubovima oko infrastrukture. Pa ko udje u najvisi rang dobija pomoc oko sredjivanja infrastrukture. Osim toga, potrebno je manje kvalitetnih sudija, najbolji igraci ce biti skoncentrisani u 10 klubova, pa ce kvalitet biti kako tako veci.\nIsto napraviti i drugu ligu sa 10 klubova i posle idu regionalne lige.\nNemamo mi para za bahanalisanje. Iz ove price bi se mozda i izrodio neki kvalitet. Ali tako treba gurati godinama. Kada klub udje u drugu ligu, vec mora da ima neku infrastrukturu. A u prvoj ne moze da igra ako ne zaovoljava u startu 3 od 5 UEFA kriterijuma. Tome treba teziti, a ne da imamo 20 klubova od kojih se ne zna koji je gori.\n(neko, 24. april 2013 16:30)\nPobednik je Radnièki :D\n(Niko i Ništa, 24. april 2013 16:28)\nKomedija od nase lige i stadiona\n(Milivoje vrati se, 24. april 2013 16:22)\n(nikola zrinski, 24. april 2013 16:19)\nMogu s svoju kuæu da se opkladim da æe svima koji se plasiraju u Evro kupove dati licencu nakon žalbe - zbog toga što je ovo zemlja Srbija u kojoj se sve može ako imaš "svog èoveka" i malo više love od ostalih...a za ulaganje u fudbal ko ih pita, uzmu pare dok su u upravi i onda put pod noge!\n(Shole78, 24. april 2013 16:16)\nKo bre pita FSS. Znaci treba srusiti Zvezdin stadion jer po njima ne obezbedjuje bezbednost. Svi engleski stadioni su u centru grada ili naseljenog mesta.Kamp Nou i Santiago Bernabeu su u strogom centru. MU duguje 320 miliona evra.Ovo ne sprovodi UEFA vec nas savez\n(Dokle bre, 24. april 2013 16:14)\nKako sad to odjednom stadion Partizana ne ispunjava uslove? Jesu neki novi uslovi u pitanju, ili sta? Zna li neko?\n(?, 24. april 2013 16:11)\nPo ovome bice da djura frizura ne laze za finansijsku stabilnost.\nTo znaci da ce on jos dugo biti predsednik.\nKoliko je to dobro,toliko je i lose.\nA ovi drugi ... pa neka im je sa srecom.\n(Hoces Iskreno ?, 24. april 2013 16:11)\n(München, 24. april 2013 16:09)\n(Esad skrijelj, 24. april 2013 16:08)\nvazno je da Tole kaze da je sve savrseno u basem fudalu,a ovi nasi nesrecnici nemaju uslove !!!! NAS FUDBAL JE TOLIKO PAO DA AD BI HTELI DA VIDIMO DNO MORALI BI DA PODIGNEMO GLAVU :(\n(nbgd, 24. april 2013 16:08)\n(Esad skrijelj, 24. april 2013 16:07)\nTo bre! Da se naucimo jednom pameti, a i ovako bi se samo brukali u Evropi, tako da je najbolje za nas fudbal da preskocimo jedno 10 godina u evropskim takmicenjima...\n(vagabundo borracho, 24. april 2013 16:02)\nslika i prilika SRPSKOG fudbala. I posle se, kao, iscudjavamo....\n(epa, 24. april 2013 15:58)\nEto ko u Srbiji ima pare...\n(Realan, 24. april 2013 15:52)\nBas sam iznenadjen . . . posle mraka i beznadja, zadnjih 20 godina, bas sam zapanjen da je tako.\n(NEVEROVATNO, 24. april 2013 15:44)\novo su sve prica samo da bi im partizan i zvezda dali da grade novi stadion,a da sruse jna i marakanu.kako je onda partizan igrao ligu sampiona i ligu evrope?\n(GrObAr, 24. april 2013 15:42)\nnapred FK Radnièki 1923! i pored svega osvaja LS\n(egzibicionista, 24. april 2013 15:41)


Đurović: Pravnici ne mogu predavati u auto školama\n"IMPROVIZACIJA I DEVASTACIJA STRUKE"\nĐurović navodi da studijski program pravnih nauka nema nijednu odredbu koja se odnosi na pravila saobraćaja\n2125 pregleda\t1 komentar(a)\nIzmjenama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima predviđeno je da predavači u auto školama moraju imati VI nivo kvalifikacije obrazovanja - studijski program drumski saobracaj ili pravne nauke i najmanje tri godine radnog iskustva u bezbjednosti saobraćaja.\n„Pravnik nakon završetka studija iz oblasti prava ne zna nijedan saobraćajni znak niti bilo koje pravilo iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, sva njegova znanja iz ove oblasti svode se na eventualno pohađanje nastave u auto školi“, kazao je Đurović agenciji MINA.\nOn smatra da tri godine radnog iskustva u oblasti saobraćaja „ne znače ništa, jer pravnik nije mogao raditi u oblasti bezbjednosti saobraćaja“.\n„Uvođenjem pravnika u oblast saobraćaja je čista improvizacija i devastacija struke, koristi se samo za zakonsko pokriće, a Pravila saobraćaja predaju razne zanatlije“, rekao je Đurović.\n„Pravnik ne može obavljati nijednu struku, koja nije u okviru studijskog programa pravnih nauka. Zamislite, kako bi pravnici statički projektovali zgradu, izvodili radove na građevinskim objektima, bavili se hirurgijom ili, recimo, obavljali veterinarske poslove“, kazao je Đurović.\n„U Crnoj Gori ima više od 50 stručnjaka (eksperata) iz ove oblasti, a ima ih još najmanje toliko, koji su angažovani na fakultetima, u transportnim organizacijama, osigurajućim zavodima“, rekao je Đurović.\n„Zato nema potrebe da se tu petlja nijedna struka koja kroz svoj studijski program nije izučavala ovu oblast“, ocijenio je Đurović.\nPravniciMirko ĐurovićAuto škole\n25.10. 08:31 h\t82641\t9\n24.10. 16:08 h\t40360\n24.10. 15:22 h\t36135\n24.10. 18:32 h\t32772\n25.10. 06:15 h\t29319\n25.10. 11:26 h\t56


Vesti Autor:Beta30. jul. 202116:4424 komentara\nProfesor Imperijal koledža u Londonu Džastin Stebing ocenio je da bi treću dozu vakcine protiv koronavirusa trebalo da primi starija i najugroženija populacija, koja bi zatim bila vakcinisana jednom godišnje, a mlađi i zdravi ljudi svake druge godine.\nOn je na onlajn panelu o potrebi uvođenja treće doze vakcine protiv kovida-19, koju su organizovali beogradski Medija centar i Fondacija Fleksiterijan sa sedištem u Londonu, ocenio da su kombinacije vakcina delotvorne i da ne bi bio problem ako bi neko bio vakcinisan vakcinom drugog proizvođača.\n28. jul. 2021 148\nRadan Stojanović: Treća doza nije treća sreća, za sada je ne bih nikom dao\n26. jul. 2021 94\nStebing, jedan od vodećih imunologa-onkologa u svetu i učesnik u istraživanjima i proizvodnji AstraZeneka vakcine koja se pokazala kao veoma delotvorna protiv delta soja koronavirusa, rekao je da ne misli da vakcinacija treba da bude obavezna.\nOn je istakao da se zalaže da vakcinacija bude slobodan izbor, posebno mlađih uzrasta, navodeći da je teško bilo koga usloviti u situaciji kada neka istraživanja ukazuju na to da bi bilo važno vakcinisati decu jer će to sprečiti širenje virusa, dok nasuprot tome ima i ocena da neće.\n„Iskustvo Izraela naučilo nas je da će biti teško postići kolektivni imunitet. Živećemo sa tim virusom“, rekao je Stebing i ukazao da i u Velikoj Britaniji, gde je vakcinacinisano oko 80 odsto punoletnih bar jednom dozom, ponovo rastu brojevi hospitalizovanih i preminulih, i da se ne može proceniti kada će biti kraj pandemije.\nPorfirije dočekao arhiepiskopa Stefana: Naša srca biju od radosti\nRužić: Sve dojave o bombama u školama bile lažne, od danas neposredna nastava


Stomatološki glasnik Srbije - Podrška kvalitetu časopisa\nU upravljanju uređivačkim i administrativnim poslovima, uključujući i one koje se odnose na autora i njihove radove, časopis Stomatološki glasnik Srbije se oslanja na Urednički servis SCIndeksa. Tim putem obezbeđujemo takođe tehničku podršku, stručna mišljenja i gotova rešenja koja štite časopis od različitih rizika. Tehnička podrška je namenjena isključivo uredništvu časopisa. Na poseban zahtev koristi se izuzetno i za potrebe samih autora, na njihov zahtev.\nKao autor rada objavljenog u časopisu Stomatološki glasnik Srbije možete na taj način pratiti njegov prijem od strane svojih kolega. Ako se registrujete u SCIndeksu, što je besplatno, možete koristiti uslugu koja će vas upozoriti svaki put kada je vaš rad citiran. To će vam omogućiti da pravovremeno reagujete na citirajući rad, što je nekada umesno, a nekada neophodno.\nIskorišćenost časopisa Stomatološki glasnik Srbije i svih njegovih članaka se takođe prati i redovno iskazuje u SCIndeksu. Posete stranicama časopisa, posete sletnim stranicama članaka (naslovima i sažecima) i broj preuzimanja punog teksta radova registruju se odvojeno u realnom vremenu i prikazuju na stranici časopisa (Bibliometrijski učinak - Iskorišćenost) , odnosno na stranici članka (Metrika članka).\nPored pokazatelja uticajnosti u časopisu Stomatološki glasnik Srbije detaljno se prati više izdavačkih karakteristika obuhvaćenih zajedničkim nazivom „bibliometrijski kvalitet“. Mere kvaliteta se izražavaju kvantitativno i uporedno u odnosu na druge časopise obuhvaćene SCIndeksom, što uredništvu omogućava da koriguje uočene manjkavosti, poboljšava kvalitet časopisa i upravlja njegovim strateškim pozicioniranjem.\nAutori zainteresovani za objavljivanje u časopisu Stomatološki glasnik Srbije treba da budu svesni toga koje osobine radova doprinose njegovom bibliometrijskom kvalitetu. Od autora se očekuje da se oslanjanju na savremenu (svežu) literaturu iz proverenih izvora, prvenstveno kvalitetnih časopisa. Posebno treba da izbegavaju postupke, kao što su nezasluženo autorstvo, manipulativno citiranje ili neoznačena upotrebu tuđeg teksta i ideja. Postupci te vrste ne utiču samo na ocenu kvaliteta časopisa, već nanese i ozbiljnu štetu ugledu samih autora i njihovih afilijativnih institucija.\nStomatološki glasnik Srbije je časopis otvorenog pristupa (OA). Sav sadržaj je dostupan svima, besplatno i bez odlaganja. Poznato je da su OA časopisi vidljiviji i pristupačniji, zahvaljući čemu se, uz iste ostale uslove, radovi objavljeni u njima više koriste i češće citiraju. Objavljivanje u našem časopisu donosi autorima prednost u odnosu na mnoge istaknute časopise koji su dostupni samo na bazi pretplate.\nVisoka vidljivost radova objavljenih u časopisu Stomatološki glasnik Srbije je trajno obezbeđena posredstvom SCIndeksa i dodatno uvećana automatskim reindeksiranjem metapodataka u DOAJ i punog teksta u Google Scholar-u.


Vašington se izjasnio o incidentu sa ruskom vojnom kolonom u Siriji - 23.01.2020, Sputnik Srbija\nIzmeđu ruskih i američkih vojnika u Siriji nije se dogodilo „ništa ozbiljno ili opasno“, izjavio je specijalni predstavnik SAD Džejms Džefri, komentarišući navode... 23.01.2020, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, sirija\n20:56 23.01.2020 (Osveženo: 21:03 23.01.2020)\n© AP Photo / Baderkhan AhmadAmerički vojni konvoj u blizini grada Tel Tamr na severu Sirije\nGovoreći o incidentu, Džefri je naveo da se ruske i američke snage nalaze veoma blizu jedne drugima na severoistoku Sirije, na osnovu ranije postignutog dogovora Moskve i Ankare.\nPrema njegovim rečima — u toj oblasti nema „detaljnih pravila za sprečavanje sukoba na kopnu i nisu utvrđene linije koje ljudi ne smeju da prelaze bez dozvole“.\n„Tamo prolazi mnogo patrola. Manji broj tih patrola je doveo do neznatnih incidenata. Ništa ozbiljno, ništa opasno. Sve je rešeno vojnim kanalima“, rekao je specijalni predstavnik Stejt departmenta SAD.\nDiplomata je, takođe, podsetio da postoji mehanizam za sprečavanje incidenata između Rusije i SAD, koji je na snazi već nekoliko godina.\n„On, pre svega, obuhvata operacije u vazduhu. Bilo je problema na kopnu u Manbidžu, pre oko 14 meseci, nakon što su Rusi napredovali ka jugoistoku. Nije sve rešavano vojnim kanalima“, izjavio je Džefri.\nOn je, takođe, naglasio da Rusija i SAD naglašavaju važnost funkcionisanja takvog mehanizma.\nruska vojska u Siriji


Katarza sazrevanja - Strip - Nedeljnik Vreme\n5. 12. 2018. / 21.42\nGrafički roman Čudan zvuk motora (Besna kobila, 2018), po scenariju Gaetsa i sa crtežom Žonatana Munjoza, poigrava se osetljivom temom dečije nevinosti i odrastanja na originalan način – metaforom serijskog ubistva\n"Ja sam dete što ubija ljude." Ovom jednostavnom rečenicom sa početka stripa Gaets već uspeva da čitaoca izbaci iz zone komfora. Poigravanje sa idejom deteta serijskog ubice, spajanjem dečije nevinosti sa kapitalnim zločinom graniči se sa horor žanrom. U spoju defakto nespojivih ideja uvek se krije veće značenje od proste pripadnosti kriminalnom ili horor miljeu, pa je to ispoštovano i u ovom slučaju. Neimenovani dečak nema više od devet godina, a prvi događaj u stripu prikazuje ga kako ubija polubrata kamenom, a potom u stilu najuvežbanijeg sociopate glumi šok pred ocem, maćehom i meštanima. Njegove sadističke fantazije prožimaju ceo strip, a opet, u suštini, on do kraja ostaje dosledan onome što jeste.\nOvo, ipak, nije priča o njemu, već pripovest koju on narativno obogaćuje ubilačkim namerama. Pravi akteri ovog romana su ljudi iz dečakovog okruženja, skupina moralnih degenerika koji svakom stranicom otkrivaju svoje pravo lice. Gramzivost, porodično nasilje, laži… Skoro da nema smrtnog greha koji ovi meštani ne počine u nekom trenutku, što je krunisano snažno nagoveštenom ali nikada eksplicitno prikazanom pedofilijom prema lokalnoj devojčici Lori Gandrijal, jedinoj prema kojoj dečak-ubica pokazuje neki nagoveštaj naklonosti. Ma koliko postupci dečaka serijskog ubice delovali šokantno, on je jedini za koga čitalac može da navija, jer njegove ubilačke fantazije (i dela) u kontrastu sa okruženjem degutantnih meštana sasvim su dobrodošle.\nMeđutim, posmatrati Čudan zvuk motora samo kroz prizmu sociopatskog dečaka bilo bi suviše jednostavno i deplasirano prema autorima. Isto kao što je Gospodar muva Vilijama Goldinga više od priče o skupini dece na napuštenom ostrvu već metafora o dekadenciji društva, tako ni Čudan zvuk motora nije kriminalistički roman o novoj verziji Majkla Majersa iz Noći veštica Džona Karpentera. To postaje sasvim jasno samom činjenicom da junakov pogled na svet ipak jeste detinji. Čudan zvuk motora je zapravo pripovest dečaka neizmerne mašte koji će učiniti sve samo da se izvuče iz tog toksičnog okruženja i degenerativne zabiti koja ga okružuje. On čita atlas sveta i mašta o životu izvan zabiti, vrlom novom svetu u kome može da bude ono što jeste, a ne ono na šta ga osuđuje neposredno okruženje. U tom smislu, ubistva koja čini mogu biti i simbolični stadijumi njegovog odvajanja od detinjstva u tom mestu i pojedinačni oproštaji od autoriteta koji ga sputavaju.\nTa zabit, kao poprište zločina, nije ništa više od rupe u kojoj meštani životare i venu sve do smrti, a dečak ne želi da učestvuje u tom procesu. Za njega je rupa nešto iz čega se može pobeći, dok ostalima, osuđenim na sporo umiranje, samo treba ubrzati proces: "Deca kažu rupa. Odrasli kažu grob. Deca su u pravu." Svako ko je sanjao da ode iz rodnog mesta bez perspektive (ili zemlje bez budućnosti) birao je između bekstva iz rupe ili polaganog umiranja.\nMunjoz i Gaets su Čudan zvuk motora bazirali na istoimenom romanu Žan-Lika Lučanija, autora usmerenog uglavnom ka književnosti za mlade. Lučani se nije previše trudio da sakrije simboliku radnje. Njegovi nagoveštaji da dečakova ubistva nisu ništa više od fantazija su direktniji, a osnovna poruka je da se sudbina mora uzeti u svoje ruke i ne dopustiti okolini da proguta potencijale koje svako gaji u sebi. Munjoz i Gaets su pak bili suptilniji i namenili su strip zrelijim generacijama. Pored Gaetsove selekcije materijala koji će prikazati u stripu, najveću zaslugu za to ima upečatljivost Munjozovog crteža. Većim delom karikaturalan, prilagođeniji humorističkom stripu, u sebi nosi dozu groteske pojačane eksplicitnim ubistvima, što dodatno pojačava teza o spoju slatkaste dečije naivnosti i serijskih ubistava. Munjoz je u ovom smislu neodoljivo sličan Vinšlusovom Pinokiju, krunskom dragulju političke nekorektnosti i bizarnosti u iskrivljivanju bajke u provokativno štivo (Darkwood, 2014).\nEksplicitna ubistva i još skarednije ponašanje meštana sigurno nisu za svačiji ukus, ali poruka je tu. Od toksičnog okruženja treba pobeći na vreme, pa čak i ubiti u mašti, i tim katarzičnim činom sazreti u slobodnu individuu. Ili pokleknuti, sahraniti se i dopustiti sredini da uništi potencijal. Drugog izlaza nema.\nAnatomija jedne izdavačke katastrofe\nPoezija pirinejskih majstora\nIntervju – Jovana Stojiljković, glumica\nTačan presek nas danas


Preko pronađite potencijalno 43.000 proverenih preduzeća samo jednim tenderom.\nNadgradnja vozila: Vozilo sa podvozjem za izmenljivi sistem nadgradnje\nNadgradnja vozila: Jumbo, Mega, Vozilo sa podvozjem za izmenljivi sistem nadgradnje\nNadgradnja vozila: Frigo\nNadgradnja vozila: Sandučar\nZainteresovani ste za ovu ponudu od 'DE' do 'DK'? Testirajte nas sada do 4 nedelje besplatno!\nZainteresovani ste za ovu ponudu od 'DE' do 'HU'? Testirajte nas sada do 4 nedelje besplatno!\nZainteresovani ste za ovu ponudu od 'DE' do 'RO'? Testirajte nas sada do 4 nedelje besplatno!\nZainteresovani ste za ovu ponudu od 'DE' do 'SK'? Testirajte nas sada do 4 nedelje besplatno!\nZainteresovani ste za ovu ponudu od 'DE' do 'CZ'? Testirajte nas sada do 4 nedelje besplatno!\nNadgradnja vozila: Jumbo, Mega, Cerada\nPoslednje osvežavanje Sat.Jul.2020\nVozilo sa podvozjem za izmenljivi sistem nadgradnje\nJumbo, Mega, Vozilo sa podvozjem za izmenljivi sistem nadgradnje\nJumbo, Mega, Cerada


MOSTAR Aluminiju rok do 14 sati da pronađe novog opskrbljivača el.energijom | Poskok.info\nMOSTAR Aluminiju rok do 14 sati da pronađe novog opskrbljivača el.energijom\nAluminiju, kojem zbog ogromnih dugovanja prijeti gašenje, Nezavisni operator sistema u BiH dao je rok do 14 sati da pronađe novog, odnosno alternativnog opskrbljivača električnom energijom. U protivnom će Aluminij s prijenosne mreže isključiti noćas, točno u ponoć.\nInače, Uprava Aluminija uspjela je u nedjelju kupiti još 24 sata za život Aluminija, odnosno odgoditi ”skidanje” Aluminija s naponske mreže, prenosi Bljesak.info.\nIsključenje bi, kako je rekao Direktor korporativnih komunikacija Aluminija, Darko Juka, značilo smrt Aluminija u roku od tri sata.\nNakon hlađenja tekućeg aluminija došlo bi do nesagledivih havarija, pa čak možda i do eksplozija, a da ne pričamo o ugrožavanju života naših radnika, rekao je Juka.\nDosta je teško i neizvjesno. Ako smo kupili jedan dan, pokušat ćemo kupiti još jedan dan, ali opet ponavljam bez direktnog uključenja Vlade i nadležnih organa situacija se neće riješiti, rekao je Pandža.\nPovodom situacije u Aluminiju nisu se službeno oglasili s bilo koje razine vlasti, niti su bilo što rekli hrvatski dužnosnici u BiH. Reagirali su drugi sindikalisti poručivši kako su spremni dignuti cijelu Hercegovinu na noge.


GIZ:Pirot pionir u energetskoj efikasnosti u zgradarstvu | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/GIZ:Pirot pionir u energetskoj efikasnosti u zgradarstvu\nOpština Pirot je pionir u Srbiji kada je reč o nastojanjima da se poboljša energetska efikasnost zgrada, kazala je danas u Pirotu predstavnica Nemačke organizacije za tehničku pomoć – GIZ Renate Šindelberg, koja je sa predsednikom opštine Pirot Vladanom Vasićem potpisala memorandum o saradnji koji predstavlja početak rada na poboljšanju energetske efikasnosti stambenih zgrada u našem gradu.\nPo rečima predsednika opštine Pirot Vladana Vasića, već sada postoji interesovanje stanara zgrada u Pirotu koji žele da se informišu na koji način može da se poboljša energetska efikasnost objekata u kojima stanuju.\n-Cilj saradnje je da se za početak izradi akcioni plan kojim će se najpre sagledati stanje u zgradama i objektima individualnog i kolektivnog stanovanja. Najpre mora da se sagleda u kakvom su objekti stanju, znamo da su zgrade u centru i širem centru grada građene pre više decenija, da su sa aspekta potrošnje energije u lošem stanju, da su fasade loše, da su materijali koji su korišćeni pre više decenije loši i nadamo se da ćemo naći načina da mi iz lokalne samouprave i stimulativnim metodama i direktnim ulaganjima dovedemo te objekte u dobro stanje, da imamo energetski efikasne objekte a da sa druge strane imamo energetski efikasne objekte i uređenjem fasada poboljšamo izgled grada. Ja sam zadovoljan saradnjom sa GIZ-om, mi sarađujemo već dugo sa institucijama Nemačke, bilo kada je reč o toplotnoj energiji, izgradili smo novu energanu, promenili kotlove, toplovode, preko šest miliona evra smo uložili u to. Takođe, sa KFW bankom radimo i u oblasti vodosnabdevanja tako da mislim da će i ovo biti plodotvorna i uspešna saradnja-kazao je Vasić.\nPredstavnica GIZ-a Renate Šindelberg zahvalila je opštini Pirot na odličnoj saradnji i kazala da je opština Pirot pionir u Srbiji kada je stremljenjima ka poboljšanju energatske efikasnosti stambenih objekata reč. Time se po njenim rečima opština Pirot među prvima priključila realizaciji strategije države Srbije, ali i EU koja za cilj ima povećanje energetske efikasnosti u pomenutim objektima.\nGIZ i grad Pirot zajedničkim snagama do…\nenergetska efikasnost giz istaknuto pirot\nBolji uslovi za rad Poljoprivredne stručne službe u Pirotu od jeseni\nLepi Mica says:\n26. October 2015. at 21:17\nNas Vladan Vasic ko Alen Delon,molim moje sunarodnike da obrate paznju na Asimetriju Lica i tela svih Belosvetskih Protuva i Mesetara koji dolaze u nas grad!\nPosebnu paznju na Tarzan- Englisch.\nPoreski obaveznik says:\n27. October 2015. at 21:31\nLepa zamiso ali..Gospodine Vasicu dodjite na veznom traku I pogledajte sta su uradili nedavno vasi kontrolori radova I dozvolili da se to uradi tako lose voda curi, svetla ne rade farbali su samo gde su mogli a ne gde su trebali.U jedinom prolazu na veznom traku sva prljava voda sa terasakoje pru je ukljucena u odvodne cevi pa prljavstina smrdi na sve strane I pored 5t mojih molbi I prijava sanitarnoj inspekciji do danas nije reseno.I ono malo sto je uradjeno se ne odrzava stepenista se ne ciste redovno pa je ponekad pravo ruglo I pored vise opomena komunalnom I dalje su stvari iste,mada u jednom ulazu ima privatno postavljena kamera uzmete snimke I resite stvar ali gospodine Vasicu vasi ljudi zaduzeni da rade svoj poso ne rade ga kako treba ili nikao ne rade nista zato nam I grad izleda ko groblje oblepljen plakatama, oglasima koji treba da se objavljuju putem medija pa bi I medije I sama opstina imala nekiu financisku pomoc a grad bio cist I lepsi Gospodine Vasicu napravi rotaciju cistku I rasteraj neradnike koji ne rade poso kako treba a sami znate da se sve greske pripisuju vama sto se I ja kao kriticar ne slazem ali vam je okruzenje takvo kakvo je .I malo nas koji pokusavamo da napravimo da ulozimo u lepsi izgled grada nemamo podrsku vasih ljudi zaduzeni da rade poso za koji su placeni a ne rade ga pa je ovo pitanje upuceno vasim saradnicima a ne da mi za svaku stvar pokusamo da dodjemo do vas da bi vi resavali stvari koje treba da resavaju drugi .Isto ispred jedne kuce u jednoj ulici isecen je trotoar radi postavljanja podzemnih kablova a covek bio sredio I sam placao sve I do dan danas nije vraceno u prvo bitni polozaj mada je bilo obecanje za par dana sredicese I od vasih najblizih saradnika Popovica,Cirica I direktora Baneta drugo kamere koje su pokradjene neka plati onaj ko ih je postavio ili naredio da se postave bez rekordera koji bi snimao sve ovo sve u svemu Gospodine predsednice neodgovornost ljudi prema poslu je glavni krivac za sve.a ciju lovu trose nasu vasu moju.Iz opraddanih razloga sam se predstavio onako kako sam a svi znaju ko sam a ima nas dosta koji misle ko ja.\nU nadi da ce neko procitati I preneti ovaj moj komentar nekima koji nemaju vremena da prate ove komentare sto je I opradanio, a voleo bih da vidim jos vise komentara-misljenja jludi koji vole svoj grad Pirot.


Budimo podrška ženama u biznisu - Komuna Market\nKomuna Redakcija Posted on March 8, 2021 March 8, 2021\nUprkos svim pomaknućima na polju rodne ravnopravnosti i ženskih prava, u ovo moderno doba, na internetu još uvek retko vidimo žene u ulogama vlasnica preduzeća, žene koje upravljaju i vode svoje firme. A toliko je važno da vidimo primere takvih žena koje razvijaju svoj biznis! Ima nas koje smo tek na početku i kojima bi to bila ogromna inspiracija, zar ne?\nGranice shvatanja tradicionalnih rodnih uloga na radnom mestu se izuzetno polako pomeraju i zato smo želeli da iskoristimo ovu platformu da uoči Dana žena skrenemo pažnju na žene preduzetnice koje uspešno vode sopstvene shopove na marketu. O takvim ženama treba više pričati, dati im na značaju, odati priznanje, učiti od njih i izvući korisne savete koji mogu biti od velike pomoći za buduće žene preduzetnice. Zato…\nProslavite Međunarodni dan žena sa Komunom!\n88% prodavaca na Komuni su žene! To znači da kupovina na marketu gotovo uvek ima direktan uticaj na žene širom Srbije – ne samo na njihovo ekonomsko osnaživanje, već i na njihove živote. To je jedan od mnogih razloga zbog kojih slavimo Međunarodni dan žena.\nUpoznajte žene koje stoje iza uspešnih brendova koje su same kreirale i podržite njihove napore da održe i dalje razvijaju svoje poslovanje. Čitajte dalje da biste upoznali neke od naših omiljenih osnivačica handmade brendova!\nMargo & Lola\nOvaj mali brend čine Jelena i Lazar, i dve devojčice Viola i Margo i već četiri godine prave retro kapice za bebe i decu. Jelena je “umetnička duša” iza ovog malog brenda, a suprug Laza joj pomaže s menadžerske strane i gura je da ostvari svoje ideje.\n“Prvo smo kapice pravili samo za naše devojčice, a onda smo odlučili da počnemo da ih pravimo i za vas. Raduje nas što možemo da vam ponudimo nešto kvalitetno i drugačije i puno nam znači vaša podrška.”\nMargo & Lola – pamučna kapica Kata\nKupovinom Margo & Lola kapica podržavate jednu porodicu u kojoj je dobar odnos prema ljudima na vrhu liste vrednosti. Podržavate jednu mamu koja želi da bude tu za svoju decu kad god im je potrebna, ali takođe i ispuni svoju potrebu za kreativnošću. Podržavate i ljude koji njima pomažu da kapice naprave, a oni se uvek trude da materijale nabavljaju tamo gde im znaju poreklo. Nadamo se da podržavate i sebe u svojoj odluci da kupujete manje, ali kvalitetnije.\nTijana je majka, supruga, ćerka i osnivačica brenda Štap & kanap. Ima 28 godina i živi u Bačkoj Palanci i takođe je Master inženjer tehnologije i Specijalista planiranja proizvodnje.\nNa svom stalnom poslu, koji takođe voli i koji je deo nje, radi u “muškom svetu”. Od nje se očekuje da bude ozbiljna, stroga, da ne pokazuje osećanja i ne odstupa od pravila. Svaki dan ustaje, odlazi na posao, sedi 8h u kancelariji, telefonira, odlazi na sastanke… I razmišlja kako njeno postojanje ne doprinosi svetu na način na koji bi želela. A onda se porodila.\n“U meni su se probudila sva ona “ženska” nežna osećanja, koja sam godinama potiskivala. Tada sam shvatila i odlučila da zbog nje, ja pre svega moram da budem zadovoljna sama sobom. Moram da budem osoba koja želim da ona postane, promena koja želim da se desi.”\nRučno tkana tapiserija sa vezom – Poljsko cveće\n“Ubrzo zatim sam pokrenula svoj mali biznis, iako tada nisam znala tačno u šta se upuštam. Sad mogu da kažem da sam potpuna. Saznanje da delo mog uma i mojih ruku krasi i usrećuje nečiji dom mi zaista daje neku posebnu svrhu. U svim tim domovina nalazi se delić mog srca i ja se na taj način širim i razvijam na beskonačno mnogo nivoa. Sve to je prosto rezultat prepuštanja sebe sebi. Ne pravilima, ne ustaljenim rutinama, ne onome što se od mene očekuje, već jednostavno sebi.”\nPosetite Tijanin shop Štap i kanap gde ćete naći originalne ručno rađene makrame visilice i ručno tkane tapiserije najrazličitijih dezena i veličina sa mogućnošću personalizacije!\nKarel, poreklom iz Arizone, je prvi put upoznala Srbiju pre 2 godine. Prilagođavanje novom tržištu i pronalazak organskih, jednostavnih, svestranih a efikasnih proizvoda bio je novi izazov za nju. Vođena njenom željom da sve te stvari ima u jednom, rođen je MNML Intensions.\nKarel i njen partner Stefan osnovali su porodično preduzeće koje izrađuje neophodne proizvode za kožu, kosu i dom i divan su primer koliko je važno imati podršku svog partnera!\n“Imala sam ideju i Stefan mi je pomogao da je oživim. Oboje volimo jednostavnost, prirodu i multi-funkcionalnost. Inspirisani time, želeli smo da uradimo nešto za nas. Oboje smo umetnici i sve proizvodimo zajedno dok uživamo u vizualnom konceptu koji stoji iza brenda.”\nMNML Intensions je američko-srpski, 100% prirodni, handmade kozmetički brend koji se fokusira na minimalizam, održivost i osnaživanje pojedinca. Celu kolekciju prirodne kozmetike potražite u njihovom shopu na marketu!\nMaja Vojinović proizvodi i dizajnira torbe brenda Mavo Bags. Počela je kao tašner za popravku u svojoj radionici u Mirijevu ali ubrzo je shvatila koliko dame imaju problem da nađu klasičan i skroz jednostavan model za svaki dan! Bez suvišnih metalnih delova kojima uvek zafali ili pokvari se bravica, šraf, alka, šnala…\nMavo Bags – teget kožna “bucket bag” torba\n“Naš dizajn torbi je jedinstven i ponosimo se istim, kao i kreativnošću koju pokazujemo kroz torbe, bez suvišnih metalnih delova – koristimo isključivo kožu, konac i ruke. Svi naši modeli su zaštićeni u zavodu za intelektualnu svojinu!”\nAko ste u potrazi za jednobojnom i klasičnom kožnom torbom, svratite do Mavo Bags shopa na marketu!\nValentina Rosić je još kao mala naučila da šije a godine vežbanja su rezultirale u njen brend Tina veze. Danas u njenom shopu možemo naći izvezene reči i šumske motive, jer kako kaže, boravak u prirodi je najviše inspiriše. Pored vezenja, bavi se i šivenjem, heklanjem i fotografijom a trenutno radi na novoj kolekciji ručno šivenih i vezenih torbi.\n“Kada ljudi kupuju od mene, pre svega, podržavaju moj san da živim na selu i da zarađujem od svojih rukotvorina, podržavaju jednu osobu koja zbog tih snova i posle bezbroj neuspešnih pokušaja da radi “normalan” posao nije uspela. Podržavaju silne sate koje sam provela učeći, radeći za taj san… koji će se jednog dana, nadam se, ostvariti.”\nRučno rađeni vez – Dve ptice na grani\nPosetite Valentinin shop na marketu prepun modernih vezova na đerđefima i ramovima koji već krase domove širom Srbije!\nMariana je je majka, supruga, pilates instruktorka i obožavateljka biljaka. Godinama proučava žensko telo i sve faze kroz koje ono prolazi – od trudnoće, porođaja, dojenja pa i same menstruacije.\n“Na početku najveća prepreka sam bila sama sebi sa malom dozom nesigurnošću ali najveću podršku sam dobila od supruga i mojih dragih drugarica. Ali i od svake žene kojoj je Veshta stigla u ruke.”\nKroz svoj jedinstven proizvod – Veshta paket – uči žene da neguju svoje telo i da ga prihvate u celini. Spaja žene sa prirodom i pruža im uživanje u malim sitnicama koje puno znače. Mali rituali koji dolaze uz Veshtu doprinose boljoj harmonizaciji u ženskom telu i poboljšanju hormonalnih ravnoteža. Savršena je kao poklon sebi ali i nama dragoj ženi.\nVeshta je paket za ženu u kojem se nalaze eko torba, rokovnik, 4 karte koje upoređuju ženski ciklus sa četiri godišnja doba sa uputstvom za male rituale za svaki period. Tu su još i čaj za naparavanje, veza ruzmarina za ispiranje kose, čaj za uživanje i veza žalfije za kađenje.\n“Kroz Veshtu upoznajem druge žene, razmenjujemo utiske. Često sa mnom podele intimne priče ali to mi je samo znak da imaju poverenje u mene. Volela bih da moj rad probudi saznanje u svakoj ženi da ono što oseti u sebi, stvarno može i da postigne.”\nSvaki put kada Veshta paket dođe kod neke žene, meni daje ogroman podstrek da nastavim da širim priču o ženskom ciklusu. Da ja podstičem žene da više osluškuju svoje telo i da se sa njim spoje. Tako zapravo osnažujemo jedna drugu.\nSvetski ekonomski forum predvideo je da je za „brisanje” neravnopravnosti potrebno 108 godina a 202 godine da bi se dostigao ekonomski rodni paritet.\nŽensko preduzetništvo predstavlja važan zamajac u razvoju ukupnog ekonomskog rasta i potrebno je iskoristiti sve kapacitete. Kroz razna životna iskustva žena, dolazimo do nekoliko bitnih zaključaka:\nŽene, budite dosledne sebi i postavite sebe na prvo mesto. To je suština ženske, savremene rodne ravnopravnosti za koju su se mnoge hrabre žene pre nas i za nas tako neustrašivo borile!\nZa žene koje žele da se upuste u preduzetničke vode, najvažnija je podrška, ohrabrenje i razumevanje porodice. Previše često ostanemo zaglavljene u strahu od neuspeha ili smo jednostavno nedovoljno informisane o načinima pokretanja biznisa. Zato je važno da budemo tu jedni za druge i da muškarce aktivno uključujemo u naše razgovore, planove i ambicije. Potrebno je podsticati žene da samostalno pokrenu svoj posao i dati im do znanja da će imati podršku i pomoć svih ključnih subjekata kad se odluče da realizuju njihovu biznis ideju.\nSkrenimo pažnju na ono što je zaista važno i zašto je nastao Dan žena. Podržavajte svoje žene i ohrabrite ih da isprate svoja verovanja, ne samo 8. marta, već tokom cele godine. Dajte im priliku da budu svoje, jer žene previše često prave ustupke tako da zapravo nikad ne rade ono što zaista žele, već ono što čini ostale srećnim.\nTags: e-commerce, handmade, izrada, komuna market, kupovina, lifestyle, mali proizvođači, podrška, posao, prodaja, proizvod, proizvodnja, ručni rad, web prodavnica, web shop, zanat, žene preduzetnice, žensko preduzetništvo\nProizvođači rukotvorina često su frustrirani i osećaju se potcenjenim u svom radu i obrnuto, (nekim) kupcima se handmade proizvodi čine preterano skupim. Kako je...


ФРАНЦУСКИ НОБЕЛОВАЦ: Масовна вакцинација је кобна грешка, ствара нове варијанте короне\nFRANCUSKI NOBELOVAC: Masovna vakcinacija je kobna greška, stvara nove varijante korone\nFrancuski virolog i dobitnik Nobelove nagrade Lik Montanjije nazvao je masovnu vakcinaciju protiv koronavirusa tokom pandemije „nezamislivom“ i istorijskom greškom koja „stvara varijante“ i koja dovodi do smrti od te bolesti.\nTo je ogromna, neprihvatljiva greška, rekao je Montanjije u intervjuu koji je juče objavila RAIR fondacija SAD. – Istorijske knjige će to pokazati, jer je vakcinacija ta koja stvara varijante.\nMnogi epidemiolozi to znaju i „ćute“ o problemu poznatom kao „ojačanje zavisno od antitela“, rekao je Montagnier.\n„Antitela proizvedena od virusa omogućavaju da se infekcija intenzivira“, rekao je on.\nIako se varijante virusa mogu pojaviti prirodno, Montanjije je rekao da vakcinacija vodi proces. „Šta radi virus?“ Da li umire ili pronalazi drugo rešenje? “\n„Jasno je da su nove varijante nastale selekcijom putem antitela za vakcinaciju. Vakcinacija tokom pandemije je „nezamisliva“ i uzrokuje smrt“, rekao je dobitnik Nobelove nagrade za medicinsko otkriće 2008. godine.\n„Smrti prate vakcinaciju“\n„Nove varijante su proizvod i rezultat vakcinacije. To vidite u svakoj zemlji, to je isto: u svakoj zemlji smrt prate vakcinaciju“, rekao je.\nVideo objavljen prošle nedelje na Jutjubu koristi podatke Instituta za zdravstvene metrice i procenu Univerziteta u Vašingtonu za ilustraciju skokova smrtnosti u brojnim zemljama širom sveta nakon uvođenja KOVID vakcinacije, što potvrđuje zapažanje francuskog nobelovca.\nOn je ukazao na podatke Svetske zdravstvene organizacije (SZO), koji pokazuju da je od uvođenja vakcina u januaru, „eksplodirala“ nova kontaminacija infekcijama, zajedno sa smrtnim slučajevima, „posebno među mladima“.\n„Da, slažem se“, rekao je Montagnier, profesor na šangajskom univerzitetu Jiao Tong, „sa trombozom itd.“\nTromboza – ili krvni ugrušci – su neočekivani problem novih vakcina protiv koronavirusa i uzrok povlačenja vakcine protiv AstraZeneke u nekoliko zemalja. Kanadska šefica javnog zdravstva Tereza Tam rekla je na konferenciji za novinare da sada postoji 21 potvrđeni slučaj trombotičke trombocitopenije izazvane vakcinom, uključujući tri žene koje su umrle od poremećaja zgrušavanja krvi potencijalno povezane sa vakcinom AstraZeneka, a još 13 je pod istragom.\nMontanjije je rekao da trenutno sprovodi istraživanje sa onima koji su se zarazili koronavirusom nakon prijema vakcine. Centri za kontrolu i prevenciju bolesti izvestili su u aprilu da je primio 5.800 izveštaja o ljudima koji su „primili“ KOVID nakon vakcinacije, uključujući 396 ljudi kojima je bila potrebna hospitalizacija i 74 pacijenta koji su umrli.\n„Pokazaću vam da vakcine stvaraju varijante otporne na vakcine“, rekao je Montanjije.\nKorona virus napravljen u laboratoriji\nPoznati francuski virolog je u aprilu 2020. godine francuskoj televizijskoj stanici rekao da veruje da je SARS-KoV2, novi pandemijski koronavirus, napravljen u laboratoriji. „Prisustvo elemenata HIV-a i klica malarije u genomu koronavirusa vrlo je sumnjivo i karakteristike virusa nisu mogle nastati prirodnim putem“, rekao je on.\nIako su ga francuski stručnjaci ismevali zbog njegove „teorije zavere koja nije povezana sa stvarnom naukom“, Montanjije je u julu 2020. objavio rad u kojem podržava svoje tvrdnje da novi koronavirus mora da potiče iz eksperimenta sa ljudima u laboratoriji – teorije koja se nedavno pojavila i trenutno se smatra najverovatnijim poreklom virusa.\nLik Montanjije (franc. Luc Montagnier; Šabri, 18. avgust 1932.) je francuski virolog, dobitnik Nobelove nagrade za fiziologiju i medicinu 2008. Godine 1983. izolovao je HIV virus i nazvao ga je LAV (engl. lymphadenopathy-associated virus), jer je u početku ovaj virus usko povezivan sa limfnim sistemom. Montanje je 1990. izneo tvrdnju da HIV virus ne može sam da izazove sidu, već da je potrebno prisustvo kofaktora za koji je on verovao da je mikoplazma.\nSada će srpski vakseri da pišu peticiju da se ovom Francuzu oduzme licenca. A Vojislav Šešelj će predlagati da se ovaj naučnik osudi na dugogodišnju robiju.\nVidimo promenjen je stil prikaza ovog bakcila. Nisu više pipci kao truba i Šrekove uši, sada bakcil liči na topuzinu Kraljevića Marka. Sa opasnim šiljkovima, bići je to ta nova mutacija. Sada iza ovih topuzina treba postaviti pozadinu u obliku iscepane i ispucane zastave Srbije, kao što to rade „Novosti“ i slični patriotski portali.\nOvo je pravi naucnik i Nobelovac a citav zapad "pljuje" po njemu i napadaju ga u svim medijima jer je od pocetka lepo objasnio kako je ovo virus stvoren u laboratoriji i kako su vakcine velika prevara. Svet je okrenut naglavacke, marionete su postavljene na kljucna mesta u skoro svim drzavama sveta (osim Rusije i Kina koja ionako radi sto misli da je dobro za nju i oslanja se na zapad). Tuzna i dovratna vremena za ljudsku rasu... Sva ljudska glupost i primitivnost je isplivala na povrsinu.\nGde nadje Vojislava Seselja?\nNadje ga jer je Sesko najveca slugeranja haskih perika i podguzna muva svih rezima.\n@ rade n, …..Vojislav Šešelj je u emisiji na Ju Tube (Hepi?) rekao pre dvadesetak dana da antivaksere treba HAPSITI, da bi se sprečilo njihovo subverzivno delovanje. ……………Uz put da ti kažem, Vojislav Šešelj je prošle godine rekao da trebamo u Srbiji graditi Nuklearne fukušime kao ekološki najbolje proizvođače električne energije, i najčistije ekološki. A ove godine je rekao da su Mini hidroelektrane u Srbiji ekološki najštetnije, znate one kradu srpsku vodu u nekim cevovima, i tu vodu odnose od nas negde daleko, daleko….\nSvi će sa vide i pelcovani i oni koji nisu htjeli , reultate za godunu ili dvije a neki iposlije kad budu potomstvo trebali da dobiju a ono neplodna sperma ! Svođenje na 1/2 zlatne. Ilijarde ! Zbogom Srbska pameti i omladino naivna !\nVakcionisani su otpisani, poznajem nekoliko osoba koje ne mogu da se sastave posle vakcinisanja. Posledice tog nacistickog eksperimenta su uzasne. Padace ljudi na ulici i to uskoro. Definitivno najopasnije su vakcine koje se naturaju Zapadnjacima. Ne uzimajte Fajzer, Modernu, Astra Zaneku i Dzonson/Dzonson. Ti je cisto samoubistvo. Verujem da su ruske i kineske vakcine manje opasne, ali nemam dovoljno podataka da bih tvrdio.\nPa naravno, ali već i sami znamo odgovor na ovo: "Da, ali je sa vakcinacijom mnogo manji rizik da se razboliš?!!!" što ide uz subliminalnu poruku "Vakciniši se i ti." Nije interesantno da tako mnogo ljudi šrvlja po svetu, morima, plažama onako go bez maske i ne vakcinisan. Svo to krdo mora u jedan tor izolovati i bosti dok ne svisne. E, di je sad onaj Karađorđe Petrović, junak nad junacima? Ovi savremeni Otomani mnogo će da nas izdrndaju za male pare. E, vala neka je sve u rukama Božijim pa ćemo se nasititi pravde.


Aleksa i Milica: Zasmejavaju jedno drugo vicevima, maštaju o velikoj svadbi… | ZVEZDE GRANDA - Cela emisija - FINALE - Grand Online\nMladi bračni par Milicu i Aleksu sreli smo na snimanju jedne Grandove emisije. Lepa voditeljka i Jutuberka treba da se porodi za tri meseca ali i dalje prati svog supruga kad ima televizijska gostovanja. U razgovoru su otkrili…


Autor Tema: Aerodrom Ponikve (Pročitano 18022 puta)\n« poslato: 20.03.2006. 10:59:56 »\nPromotivni let sa aerodroma Ponikve kod Užica zakazan za 17. maj\nDva aviona i velika fešta\nUžice - Ivan Živadinović, narodni poslanik G17 Plus iz Užica, izjavio je za Danas da je za 17. maj ove godine zakazan promotivni let dva aviona Jata na realciji Beograd-Ponikve-Beograd.\n- To je obećao direktor Aerodorma Beograd Nebojša Nedeljković- rekao je Živadinović i dodao da će to biti veliko slavlje za Užičane i stanovnike užičkog regioina. On nije mogao da precizira koji će tipovi aviona biti korišćeni na ovom promotivnom letu.\nPre nekoliko godina, pokrenuta je inicijativa da se ovaj aerodrom, osim u vojne, koristi i u civilne namene, jer za to postoje opravdani razlozi privrede užičkog regiona. Poslednji skup na tu temu, i na inicijativu Živadinovića održan je pre mesec dana u RPK Užice. Na tom skupu, direktor Aerodroma Beograd Nebojša Nedeljković obećao je da će stručnjaci tog preduzeća izraditi studiju opravdanosti korišćenja Ponikava u civilne svrhe, i ponuditi neophodnu tehničku pomoć.\n- Stručni timovi Aerodroma Beograd trebalo bi da za dva meseca izrade studiju izvodljivosti. Pored toga, Aerodrom Beograd finansiraće i uklanjanje pet neeksplodiranih projektila sa aerodromske piste, koja je uništena tokom Nato bombardovanja 1999. godine, rekao je Danasu Živadinović i dodao da će deo novca za funkcionisanje Ponikava u civilne namene biti obezbeđen i projektom "Milijarda evra za Srbiju" koji je nedavno promovisao minsitar finansija Mlađan Dinkić. Pomoć je najavilo Ministarstvo poljoprivrede kako bi se kargo letovima omogućio izvoz svežeg voća i povrća iz užičkog kraja.\n- Vojska je dala svoju ponudu za vađenje projektila, ali su u međuvremenu povećali cenu, pa će Aerodrom Beograd raspisati tender, odabrati najpovoljnije ponude i finansirati ceo posao. Bombe će biti izvađene za 30 do 50 dana, nakon toga će Aerodrom Beograd obaviti tehničke pripreme piste, koja će biti spremna za promotivni let - zaključio je Živadinović.\nInače, tokom Nato bombardovanja aerodromska pista na Ponikvama dužine 3.150 metara potpuno je uništena. Do sada je sanirano oko 2.400 metara, pa bi trebalo obezbediti novac i za sanaciju ostatka piste.\n« Odgovor #1 poslato: 20.03.2006. 11:42:12 »\nweee... mozemo avionom na more hahaha...\nNije lose sve ovo sto se desava.. ali koliko je zagadjenje?!\n« Odgovor #2 poslato: 20.03.2006. 14:16:29 »\nZagadjenje je u ovom trenutku verovatno nebitna tema. Shto se tiche Uzica, ne verujem da moze biti zagadjenije od onoga shto smo videli ove zime.\nValjda cje aerodrom profunkcionisati. Valjalo bi\n« Odgovor #3 poslato: 20.03.2006. 14:47:12 »\nPa lepa ideja samo da se ostvari pa onda moze i da se planira i pricha hehehhe\n« Odgovor #4 poslato: 20.03.2006. 15:30:02 »\nA neka hvala ne seda se meni u avion\n« Odgovor #5 poslato: 20.03.2006. 15:32:11 »\nJa bih bash volela da to zazhivi... Na moru za 1/2 sata! U Bgd-u za 1/2 sata! Taman sednesh i namestish se... a vec si stigao... Joj, kako bi to bilo lepo...\n« Odgovor #6 poslato: 20.03.2006. 15:34:47 »\nJes i za tih pola sata puknes 70 eura, neka pre cu ja da gegam sa ETC-om do BG-a za 240 dinara...\n« Odgovor #7 poslato: 20.03.2006. 15:36:19 »\nNe znam, ali imam informaciju da je proshle godine povratna Bgd-Tivat bila 110 evrica (drugarica putovala poslovno)... A ti vidi koliko ti benzina i vremena treba za taj put... Isplativo 100%\n« Odgovor #8 poslato: 20.03.2006. 18:22:40 »\nPre bombardovanja 99' mislim da su postojale linije za Tivat sa Ponikava , samo sto su avioni bili poluprazni pa su ukinuli zbog troskova , mada sada mislim da se planiraju neki cargo letovi sto bi trebalo da ima prodju.\n« Odgovor #9 poslato: 20.03.2006. 20:59:11 »\naerodrom je mnogo skup a gore imaju samo pistu ito do pola unistenu\ncisto sumnjam da ovde ima dovoljno ljudi koji bi putovali preko tog aerodroma\npo onome sto sam ja cuo to gore treba da bude rezervna pista za ovaj beogradski aerodrom u slucaju neke nesrece ili ako avion nemoze da sleti u bg to je po nekim standardima valjda nem pojma a prave ga na ponikvama zato sto taj rezervi aerodrom za beograd se trenutno nalazi u bugarskoj a prelazak granice avionom se napalcuje 5000 eura\npa su ovi nasi sracunali da im je jeftinije da srede ponikve kolko tolko nego da placaju bugarima kad je magla ili nevreme a cisto sumnjam da ce imati bilo kakvu drugu namenu nego cisto da stoji i verovatno ce toranj samo da radi sto nije vishe od 10-20 radnika a za ceo aerodrom treba preko 100 radnika\nal sta ja znam : )\n« Odgovor #10 poslato: 20.03.2006. 21:31:41 »\nZashto bi aerodrom morao da koristi samo u te svrhe ...\nZar nije logichno da se upotrebi i za neshto drugo ...\nKao npr. trgovinu..\nLichno mislim da bi osposobljavanje aerodroma bio pun pogodak ... I da bi ceo region koliko toliko zivnuo ..\nMnogo ljudi iz ovog regiona ..koje posao obavezuje da putuju avionom.. mora da ide u Beograd da bi otputovali negde ... Zar ne bi bilo lakshe kada bi uzeli taxi ili lichnim kolima i za pola sata se nashli gore A i mislim da bi frekvencija turista kroz grad znatno porasla ...\nA to znachi da ce se ovaj uchmali grad bar koliko toliko probuditi ... i postati dinamichniji ..\n« Odgovor #11 poslato: 20.03.2006. 22:16:53 »\npa jednostavno ne ispalti im se da zidaju gimilu zgrada i da srede put i celu pistu za 1000 putnika godisnje\n« Odgovor #12 poslato: 20.03.2006. 23:48:09 »\n« Odgovor #13 poslato: 02.04.2006. 12:05:30 »\nkoliko ja znam, on ce prvenstveno biti korishcen za transport, trgovina itd...\ni teshko da neko razmishlja o putnicima.. josh uvek je to teshko da zazhivi, ali ako se uvedu oni niskobudzetni letovi... npr 20e do bgd... to ce biit puno.\n« Odgovor #14 poslato: 06.04.2006. 12:37:20 »\nUžičani tvrde da će aerodrom biti adaptiran\nJeftiniji letovi idu na Ponikve\nUŽICE - Aerodrom „Ponikve“ kod Užica neće trpeti zbog kraljevačkog aerodroma „Lađevci“ jer su to dve nezavisne investicije. Adaptacija „Ponikava“, koji je sada vojni objekat, za potrebe civilnog saobraćaja veoma je izvesna jer od Vlade Srbije i Aerodroma „Beograd“ imamo čvrsta obećanja da će finansirati ovaj projekat - kaže za „Blic“ poslanik Ivan Živadinović (G17 plus).\nUprkos izjavi ministra za kapitalne investicije Velimira Ilića da „ne želi da se jedan promotivni let pusti iz političkih razloga“ i da je „u Užicu trenutno nestabilna politička situacija i da oni mnogo žure sa osposobljavanjem ‘Ponikava’ u civilne svrhe“, Ivan Živadinović ostaje pri tvrdnji da će promotivni let Beograd – Ponikve – Beograd biti izveden 17. maja. Živadinović podržava inicijativu da se i kraljevački „Lađevci“ osposobe za putnički saobraćaj.\n- Direktor Aerodroma „Beograd“ Nebojša Nedeljković potpisao je 31. marta ugovor sa Vojskom SCG o vađenju preostalih NATO bombi koje se nalaze u zemlji pod pistom „Ponikava“. Video sam deo studije izvodljivosti iskoristivosti aerodroma, koji je do sada završen, i na njoj je uočljiva zgrada novog terminala za prijem putnika i roba. Još uvek se ne zna koliko će novca biti potrebno za investiranje u potrebe aerodroma, ali je izvesno da će novac obezbediti Vlada Srbije. Očekujemo i donaciju od Vlade Norveške - napominje Ivan Živadinović.\n- U američkoj „Letačkoj reviji“ nedavno je izašao tekst o razvoju regionalnog aerodroma „Ponikve“ u Srbiji. Već smo uspostavili prve kontakte sa loukost kompanijama koje avio-saobraćaj vrše po niskim cenama, i oni su pokazali interesovanje za saradnju u perspektivi. Aerodrom „Beograd“ planira da mu „Ponikve“ budu rezervna varijanta za prijem jeftinijih letova - kaže Ivan Živadinović, ne dovodeći u sumnju da će užički aerodrom biti isplativ poduhvat.\nPlan je da „Ponikve“ budu vojno-civilni aerodrom koji će poslovati kao akcionarsko društvo. Pored Aerodroma „Beograd“, koji bi bio većinski vlasnik, i Vojske, akcionari bi bile neke od opština Zlatiborskog okruga i zainteresovani privrednici užičkog kraja. Ekonomski efekti ove investicije, čulo se to u više navrata na skupovima opštinara i preduzetnika, bili bi veoma pozitivni.\nPredsednik opštine Užice Miroslav Martić nedavno je kazao za ‘’Blic’’ da postoje četiri bitna razloga zbog kojih je aerodrom potreban ovog gradu, ali i Zlatiborskom okrugu.\n- U ovom delu Srbije nalaze se veliki turistički centri. Zatim, za malinu iz našeg kraja veliko interesovanje pokazuju Amerikanci, i „Ponikve“ bi bile idealno mesto za izvoz ovog voća u svežem stanju. Dalje, naša privreda je ostvarila najbolje rezultate u poslovanju od svih regiona u Srbiji, izvoz je veći od uvoza. Na kraju, formiranjem pratećih službi na aerodromu i investicionim ulaganjima otvorila bi se nova radna mesta - objasnio je Martić.\n„Ponikve“ su strateški važne i za Čajetinu, pre svega zbog razvoja turizma na Zlatiboru. Ova planina boluje od manjka stranih gostiju, a razlog je upravo loša saobraćajna komunikacija od Beograda do Zlatibora. Strancima je nepojmljivo da posle leta do Beograda „klackaju“ još 250 kilometara do Zlatibora drumskim prevozom.\n- Osposobljavanjem „Ponikava“ za civilni saobraćaj bio bi rešen najveći problem Zlatibora kao turističkog centra, a to bi iniciralo nova ulaganja kod nas - objasnio je Milan Stamatović, predsednik opštine Čajetina.\n« Odgovor #15 poslato: 18.04.2006. 20:49:25 »\nAVIONOM DO TARE I ZLATIBORA\nVojni aerodrom Ponikve od septembra se otvara za civilni saobraćaj\nBEOGRAD - Turisti kojima su omiljene destinacije Tara i Zlatibor od septembra će do srpskih planinskih lepotica moći da dolete avionom jer se očekuje da će do tada vojni aerodrom Ponikve, koji se uveliko obnavlja, biti otvoren za civilni saobraćaj. Time će i malinari iz zlatiborskog kraja biti u prilici da koriste avione, koji će, natovareni voćem iz užičko-ariljske regije, leteti do destinacija u zemlji i Evropskoj uniji.\nI turisti i privrednici koristiće još uvek nepripremljenu pistu aerodroma Ponikve, a za stavljanje tog aerodroma u funkciju ostalo je da se demontira sedam neeksplodiranih eksplozivnih naprava, zaostalih od NATO bombardovanja, da se postavi horizontalna signalizacija piste i urede prateći objekti. Goran Kaličanin, zamenik generalnog direktora Aerodroma "Nikola Tesla", kaže za Kurir da je ta kompanija dosad izdvojila 3,5 miliona dinara za demontiranje zaostalih mina.\n- Na aerodromu Ponikve upotrebljivo je 2.000 metara piste, a to je sasvim dovoljno za sletanje i poletanje manjih aviona do 40 tona ili 70 mesta. Mi se nadamo da će do septembra sve biti spremno, ali to više zavisi od vojske nego od nas - kaže Kaličanin, uveren da su ulaganja u aerodrom Ponikve investicija za budućnost.\n- Ponikve se nalaze između turističkih centara na Tari i Zlatiboru, pa ne treba da se naglašava šta će to značiti za turizam, a i privreda će imati velike koristi - kaže Kaličanin i dodaje da će u izgradnji aerodroma učestvovati domaće građevinske firme.\nInače, malo je poznato da Srbija ima čak 77 aerodroma. Međutim, samo tri služe za civilni saobraćaj, dok sve ostale koriste vojska i "sportski i poljoprivredni letači". Taj broj, konstatuje Kaličanin, jeste impozantan. Ali, naglašava on, samo deset aerodroma ima betonsku pistu, dok njih 67, zbog travnate piste, u stvari treba svrstati u letelišta.\n« Odgovor #16 poslato: 18.04.2006. 23:52:56 »\n<mod: uklonjeno zbog uvredljivog sadrzaja>\n« Odgovor #17 poslato: 19.04.2006. 16:34:45 »\nTo shto je uklonjeno u kratkim crtama glasi:\n"Osoba iz G17+, na sve nachine pokushava da se prikljuchi na republichki budzet,pa izmedju ostalog svesno obmanjuje javnost nekim aerodromom na Ponikvama.\nPun avion malina koshta manje od goriva koje je potrebno da taj teret prebaci na potrebnu destinaciju u Evropu.\n« Odgovor #18 poslato: 24.04.2006. 20:57:14 »\nMa, nema od toga vajde... Jedno je ono shto bi mi voleli i zeleli, ali nema tu 'leba. Ovo se zove "bacanje prashine u ochi"... Kao, "eto, ostali smo bez skoro svih vecih firmi, svi nas zivi zaobilaze, kao da se ne valja proci pored Uzica, ali, eto, barem cemo imati aerodrom..."\nKoja je ovo pushiona od grada...\n« Odgovor #19 poslato: 25.04.2006. 12:50:28 »\n« Odgovor #20 poslato: 10.05.2006. 22:27:14 »\nAerodrom na ponikvama je vec otvaran u ranijim kampanjama,na jednom od letova sam bio u pratnji koja je potrebna za svaki let!\n« Odgovor #21 poslato: 17.05.2006. 09:54:03 »\nUpravo chuh na radiju da je danashnji promotivni let sa aerodroma Ponikve odlozhen zbog "kvara aviona"\n« Odgovor #22 poslato: 17.05.2006. 20:34:36 »\nChoveche, daj Boze da je to samo fora i izgovor... Ako se avion zaista pokvario na dan promotivnog leta (kada bi sve trebalo da je "pod konac"), kako li ce tek biti u svakodnevnom avio-saobracaju?? Hell, ja u te krsh-skalamerije ne ulazim. :?\n« Odgovor #23 poslato: 17.05.2006. 21:49:55 »\nMa fora za promotivni let,nema od toga nista,ali i da ima nama smrtnicima je to nedostupno,doduse ako bude letova,mozda ce za ove nase poslanike sto ojadise drzavu i Martic i Zivadinovic i Miailovic a tek Karaicic,strava koliko je pasao,ali to nece niko da objavi,ali lako je proveriti,posaljes mail na sjkupstinu ipo zakonu dobijes odgovor koliko je ko potrosio,marno sto bi ja rekao.Svi,odreda svi spavaju u BG a uzimaju dnevnice i to bogami u svojim stanovima.Kakav bre promotivan let,jednom je jedan nas gastarbajter platio nasim zemljacima,tj.svojoj famili da idu na neko veselje,mislim u Bugarsku,oni poslali avio ja se prestravio na sta je to licalo i koliko je DRCALO!\n« Odgovor #24 poslato: 22.05.2006. 12:06:02 »\nLET OTKAZAN ZBOG BOMBI\nKurir saznaje da Vojska SCG nije odobrila let sa "Ponikvi" jer na pisti ima još zaostalih mina od NATO bombardovanja\nBEOGRAD - Promotivni let između Beograda i aerodroma "Ponikve" kod Užica, zakazan za 17. maj otkazan je jer Vojska SCG nije odobrila takvu "egzibiciju", pošto na pisti ima još zaostalih mina od NATO bombardovanja, saznaje Kurir. Promo let, u organizaciji Aerodroma "Nikola Tesla" trebalo je da "dočara" dugo najavljivanu priču da će turisti iz Beograda moći avionom do Tare i Zlatibora.\nGoran Kaličanin, zamenik generalnog direktora beogradskog aerodroma, nije mogao da potvrdi da li je let otkazan zbog nedostataka potrebnih dozvola, jer "nema saznanje da je u kompaniju stiglo zvanično obrazloženje zbog čega je let otkazan".\n- Aerodrom je uradio sve neophodne stvari. Šta se u međuvremenu desilo, ne znam. Dosada smo u "Ponikve" uložili 3,5 miliona dinara kako bi se uklonile zaostale mine iz NATO bombardovanja. Dokle je to stiglo i da li je Vojska ili Ministarstvo za kapitalne investicije trebalo da obezbedi mašine za njihovo uklanjanje, nije mi poznato - kazao je on za Kurir.\nMilan Moković, pomoćnik ministra za kapitalne investicije, zadužen za avio-saobraćaj, ističe da do tog leta nije moglo da dođe pošto nije uklonjeno pet NATO mina sa piste na vojnom aerodromu "Ponikve".\n- Nismo ni znali da je let bio zakazan. Pošto ima pet mina na pisti, vrlo je rizičan potez da neko leti i sleti na takav aerodrom - kazao je on za Kurir.


Intervju: Domen koji napreduje – Vladimir Manić, RNIDS | PC Press\n7. septembar 2018. 7. septembar 2018. Vesna Čarknajev\nDana 10. septembra, Registar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) slavi deset godina od početka slobodne registracije .RS domena. Tim, ali i drugim povodima, razgovarali smo sa gospodinom Vladimirom Manićem. On je krajem juna postao novi direktor Registra nacionalnog internet domena Srbije, te smo iskoristili ovaj lep povod da razgovaramo sa njim. Teme su obuhvatale utiske o prvim nedeljama na novoj poziciji, kao i planove za neposrednu budućnost RNIDS-a.\nVladimir Manić dolazi na funkciju direktora RNIDS-a sa preko 20 godina iskustva u IT firmama. Njegova profesionalna karijera počela je u kompaniji Pakom gde je, još tokom studija na Elektronskom fakultetu u Nišu, radio kao Web i sistem administrator. Posle završenih studija i sticanja titule diplomiranog inženjera, gospodin Manić nastavlja studije na Univerzitetu u Beogradu i stiče zvanje mastera ekonomskih nauka. Karijeru nastavlja u kompaniji List Computers kao lider IT ravojnog tima, a zatim postaje IT menadžer u kompaniji Autokomerc, a zatim i Porche SCG. Radio je i u kompanijama Saga i Vip mobile, a na mesto direktora RNIDS-a dolazi s pozicije Head of Project Management Office u kompaniji Ibis-Instruments.\nPC Press: Prošlo je skoro dva meseca otkako ste stupili na dužnost direktora RNIDS-a. Kako se osećate kao novi frontmen najmlađeg nacionalnog registra u Evropi?\nPrvi utisci su veoma pozitivni. RNIDS je jedinstvena organizacija, s vrlo značajnom funkcijom u srpskom IKT prostoru. Funkcionisanje Registra je usklađeno s najboljim primerima svetske prakse, a organizacija je otvorena za učlanjivanje, za sva pravna lica i preduzetnike u Srbiji. Fondacija upravlja Registrom internet domena u dva domenska prostora, kao i s preko 100.000 aktivnih domena. Proces registracije domena je liberalizovan, tako da naše domene, kroz brzu proceduru lišenu papirnih dokumenata, mogu da registruju pravna i fizička lica, kako strana tako i domaća, bez ikakvih ograničenja. Servisi koje RNIDS pruža korisnicima su izgrađeni korišćenjem savremenih tehnoloških rešenja i pružaju savršenu dostupnost kritičnog DNS servisa. Istovremeno, sigurnost servisa i zaštita podataka je na najvišem nivou.\nPC Press: Šta planirate u prvim mesecima rada?\nOd 2012. godine domen je deo porodice domena sa internacionalizovanim nazivima (Internationalized Domain Name – IDN), odnosno domena čiji nazivi nisu napisani engleskim alfabetom. Uskoro će se ta porodica proširiti. Pri kraju su pripreme za uvođenje slova specifičnih za latiničko pismo u .RS domen, kao i specifičnih ćiriličkim i latiničkih slova nacionalnih manjina u oba domena. Do kraja godine nas očekuju operativne pripreme za IDN s ovlašćenim registrima, kao i početak registracije naziva domena s tim proširenim setom karaktera.\nPC Press: Radili ste na visokim pozicijama u nekoliko važnih firmi koje se bave telekomunikacijama i razvojem rešenja. Koja Vaša iskustva možete da primenite u RNIDS-u?\nPC Press: Ovih dana objavili ste Javni poziv za prikupljanje ponuda za uvođenje standarda ISO 9001 i ISO/IEC 27001. Šta će uvođenje tih standarda doneti RNIDS-u, a šta korisnicima?\nFondacija od svog osnivanja veliku pažnju posvećuje jasnim i dokumentovanim procesima poslovanja. Jedan od osnovnih razloga je i težnja za maksimalnom transparentnošću rada, kako ka Konferenciji suosnivača RNIDS-a, tako i ka najširoj javnosti. Za 12 godina postojanja Fondacije postignuta je zavidna zrelost poslovnih procesa i pokriveni su svi segmenti poslovanja. Sa stanovišta IKT bezbednosti, RNIDS ima implementirane višestruke nivoe zaštite servisa, obezbeđena je maksimalna pouzdanost i kontinuitet rada. To ilustruje i činjenica da DNS servis koji RNIDS administrira ima 100% dostupnost u periodu od skoro deset godina, čime mogu da se pohvale još samo šest registara domena najvišeg nivoa u svetu.\nKao rezultat uvođenja standarda, korisnici mogu očekivati da se usluge koje RNIDS pruža podignu na još viši nivo, kao i da se poveća agilnost organizacije. Sa stanovišta IKT bezbednosti, uvođenje standarda treba da osigura da se servisima, koji su deo kritične internet infrastrukture, upravlja u skladu sa najstrožim pravilima, a u cilju nastavljanja tradicije besprekorne dostupnosti i maksimalne pouzdanosti. Za RNIDS, uvođenje standarda će predstavljati potvrdu da su temelji na kojima je Fondacija izgrađena stabilni i da će biti garancija održivog kontinuiteta organizacije.\nPC Press: Kako se RNIDS prilagođava GDPR regulativi i budućem domaćem zakonu iz te oblasti? Pre nekog vremena ste iz javno dostupne baze uklonili sve podatke o registrantima domena koji su privatna lica, što se nije baš svima dopalo. Da li WHOIS servis praktično prestaje da postoji?\nRNDIS je ovoj temi posvetio značajnu pažnju tokom 2017. i 2018. godine. Obavljene su konsultacije sa svim relevantnim subjektima i sagledani svi aspekti koji dotiču rad Registra. U skladu sa izvedenim zaključcima, izvršene su izmene Politike privatnosti, koja obuhvata i pitanja o obavezama i odgovornosti Registra u vezi prikupljanja podataka. Utvrđene su i dokumentovane kategorije ličnih podataka, procedure pristupa ličnim podacima i druge.\nTagovi: ćirilički domen, Dan internet domena Srbije, domen, domeni, internet domen, registracija domena, RNIDS\n← Google planira da promeni izgled URL-ova\nPoezija vikendom: Granata →


Srbija danas obilježava Dan državnosti: Svjetski zvaničnici uputili čestitke Aleksandru Vučiću | BL Portal\nSrbija danas obilježava Dan državnosti: Svjetski zvaničnici uputili čestitke Aleksandru Vučiću\nCentralna državna ceremonija povodom Dana državnosti biće održana u Orašcu u 12 sati kada će vijence na spomenik voždu Karađorđu položiti premijerka Srbije Ana Brnabić i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić uručiće odlikovanja zaslužnim pojedincima i institucijama na ceremoniji u zgradi Predsjedništva u Beogradu dok će predsjednica Skupštine Srbije Maja Gojković položiti vijenac kod Spomenika Neznanom junaku na Avali.\nDan državnosti 15. februar, ustanovljen je u znak sjećanja na Sretenje 1804. kada je u Orašcu počeo Prvi srpski ustanak za oslobođenje od Turaka, ali i na proglašenje prvog srpskog Ustava 1835. godine, kojim je označen početak savremene srpske države.\nSvjetski zvaničnici čestitali Vučiću Dan državnosti\nPredsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je, povodom Dana državnosti Republike Srbije, primio čestitke brojnih svjetskih zvaničnika, saopšteno je iz Predsedništva Srbije.\nU čestitki predsjednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa se kaže:\n“Poštovani gospodine predsjedniče, u ime američkog naroda, zadovoljstvo mi je da uputim iskrene čestitke povodom Dana državnosti Srbije. Ove godine se, od proslave stote godišnjice od kada se srpska zastava vijorila nad Bijelom Kućom, okrećemo ka tome da obezbijedimo da naredni vijek našeg partnerstva bude na sličan način posvećen miru, prosperitetu i slobodi. Sjedinjene Države ostaju nepokolebljive u svojoj podršci Vašoj posvećenosti da produbite regionalnu saradnju, a naročito Vašim zalaganjima ka normalizaciji odnosa sa Kosovom. Dok je na stranama da postignu dogovor koji obje mogu da podrže, smatramo da bi uzajamno priznanje trebalo da bude centralni element trajne normalizacije odnosa. Takav istorijski dogovor, sa uzajamnim priznanjem u svojoj suštini, izgradio bi put za ciljeve evrointegracije Srbije i ekonomski rast”, navodi se u čestitki predsjednika Trampa.\nPredsjednik Vučić primio je čestitke i drugih evropskih zvaničnika, među kojima su predsjednik Republike Turske Redžep Tajip Erdogan, predsjednik Republike Francuske Emanuel Makron, Savezne Republike Njemačke Frenk-Valter Štajnmajer, predsjednik Republike Austrije Aleksander Van der Belen, predsjednik Republike Italije Serđo Matarela, predsjednik Švajcarske Konfederacije Uli Maurer, predsjednik Republike Bugarske Rumen Radev, predsjednik Republike Grčke Prokopis Pavlopulos, predsjednik Češke Republike Miloš Zeman, predsjednik Mađarske Janoš Ader, predsjednica Republike Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović, predsjednik Republike Slovenije Borut Pahor, predsjednik Republike Finske Sauli Ninisto, predsjednica Gruzija Salome Zurabišvili, predsjednik Irske Majkl Higins, britanska kraljica Elizabeta Druga, kralj Švedske Karl Gustav XVI, kralj Belgije Filip i kapetani regenti San Marina Mirko Tomasoni i Luka Santolini.\nDan državnosti predsjedniku Vučiću čestitali su i predsjednik UAE šeik Halifa bin Zajed el Nahjan, princ prestolonasljednik Abu Dabija šeik Muhamed bin Zajed el Nahjan, kao i potpredsjednik i premijer UAE šeik Muhamad bin Rašid el Maktum, poželjevši građanima Republike Srbije obilje napretka i prosperiteta pod mudrim vođstvom predsjednika Vučića.\nČestitke su uputili i japanski car Akihito, predsjednik Republike Indije Ram Nat Kovind, predsjednik Republike Azerbejdžan Ilham Alijev, predsjednik i premijer Republike Kazahstan Nursultan Nazarbajev i Bakitžan Sagintajev, kao i predsjednik Parlamenta te zemlje Nurlan Nigmalutin, predsjednik Republike Jermenije Armen Sarkisijan, predsjednik Arapske Republike Egipat Abdel Fatah El Sisi, predsjednik Demokratske Narodne Republike Alžir Abdelaziz Buteflika, predsjednik i premijer Republike Irak Barham Salih i Adil Abd Al-Mahdi, kralj Maroka Muhamed VI, predsjednik Republike Koreje Mun Đe In, predsjednik Prezidijuma Vrhovne Narodne Skupštine DNR Koreje Kim Jong Nam, predsjednik Državnog vijeća i ministara Republike Kube Migel Dijas-Kanel Bermudes, predsjednik Južnoafričke Republike Siril Ramafosa, kralj Tajlanda Maha Vadžiralongkorn, predsjednik Narodne Republike Bangladeš Abdul Hamid i generalni guverner Australije Piter Kosgrouv.\nIzvor:(BETA / RTS)