Pragmatizam, Kritička teorija, Strukturalizam i Postmoderna | Kratka istorija filozofije\nPragmatizam je filozofski pravac koji je osnovao Čarls Sanders Pers (SAD, 1839-1914). Ni ovaj pravac nije mimoišlo opšte antimetafizičko raspoloženje 19. veka. Pers želi da filozofiju poveže sa realnim praktičnim životom. Zbog toga on uzima kao pravilo da je jedan stav važan samo po tome kakve su njegove praktične posledice u svakodnevnom životu, odnosno, da se značenje tog stava za nas iscrpljuje sa tim posledicama. Budući da je svaki čovek racionalno biće koje teži vlastitom dobru, u posledicama koje neki stav ima u odnosu na njegov život nalazi se kriterijum koji je u stanju da na dovoljno dobar načni razdvoji (trenutno) istinite od lažnih stavova. Pers je smatrao da je ovaj pritisak života da izaberemo tačne stavove posledica postojanja objektivne realnosti koja je ista za sve i koja ne zavisi od naših želja.\nPoseban Persov doprinos filozofiji je pokretanje ozbiljnijeg bavljenja značenjem jezičkih izraza. Jezik je posmatrao kao instrument kojim se postižu praktične svrhe i koji je nezaobilazno sredstvo saznanja koje zato moramo upoznati. Na ovom tragu kasnije je nastala nova disciplina u okviru filozofije – filozofija jezika.\nPersove ideje inspirisale su ostale američke filozofe od kojih su najpoznatiji Vilijam Džejms (1842-1910) i Džon Djui (1859-1952). Možemo reći da je pragmatizam sve do danas ostao važna crta filozofije koja se stvara u Americi.\nKritička teorija je pravac koji su pokrenuli filozofi takozvane “Frankfurtske škole” od kojih su najpoznatiji Maks Horkhajmer (1895-1973) i Teodor Adorno (1903-1969) (koji su nekoliko knjiga napisali zajedno). U krugu deluju i Herbert Markuze , Erih From , kasnije i Jirgen Habermas (1929-). U najkraćem, ovi filozofi se inspirišu Marksovim učenjem, ali ne smatraju da ono automatski odgovara na sve probleme savremenog sveta. Fenomeni koji su još uvek zahtevali objašnjenje bili su pad dela čovečanstva u varvarstvo tokom perioda nacizma i fašizma, i izrođavanje marksizma u totalitarnu ideologiju. Horkhajmer smatra da se i jedno i drugo moglo dogoditi prvenstveno zbo svojevrsnog ” pomračenja uma ” koje su dogodilo u evropskoj kulturi, a koje se ogleda u odustajanju od borbe za ideale uma, kao što su sloboda i jednakost. Osobito u okviru pozitivizma i pragmatizma borba za te ideale prikazana je kao stvar ukusa. Horkhajmer smatra da je taj neobavezan odnos prema osnovama civilizacije dozvolio njen pad u varvarstvo. Njegove simpatije za marksizam poklapaju se sa osobinom marksizma da određene vrednosti smatra ispravnim.\nAli pored ove pozitivne osobine, marksizam je imao i tu negativnu osobinu, da vlastitu istinu smatra sveobuhvatnom i potpunom. Za ubeđene marksiste njihova filozofija je bila primer Istine kojoj ništa ne protivreči, istine koja je postigla savršenstvo. Međutim, kroz istoriju se nakupilo previše argumenta da to nije tako. Na ovu novu situaciju reaguje Adorno u svojoj knjizi Negativna dijalektika. Negativna (opovrgavajuća, ona koja protivreči) dijalektika (promena) sastoji se u tome da se svaki sistem koji pretenduje da objasni celinu stvarnosti na kraju urušava pod teretom činjenica koje mu protivreče . Zato se Adorno zalaže za fragmentarnu teoriju, koja prihvata da je svaka ljudska teorija, svaki poredak, nesavršen. Svaki celoviti sistem će doživeti propast, tako da treba odustati od stvaranja takvih sistema.\nOvom poslednjim stavom koji li či na stav o propasti “Velikih priča” kritička teorija inspiriše Postmodernu, o kojoj ćemo govoriti posle kratke digresije o strukturalizmu.\nOvaj pravac se razvio najviše u Francuskoj i to pod uticajem osnivača moderne lingvistike Ferdinanda de Sosira (1857-1913). Sosir je uočio da se jezik može istraživati kao sistem nezavisno do promena koje se sa jezikom dešavaju u vremenu. Taj sistem uvek funkcioniše na isti način i to tako da svaki jezik mora, služeći se konačnim brojem “fonema”, da stvori simbole koji označavaju pojmove koji interesuju ljude koji se njime služe. Ova činjenica da se određena “struktura” stalno održava u jeziku inspirisala je filozofe da slične strukture traže i u funcionisanju društva. Do tada se društvo posmatralo prevashodno kroz njegovu istoriju. To istraživanje najčešće je pratila jedna nada: da će u budućnosti biti bolje nego što je bilo ranije, zahvaljujući kretanju istorije ili promeni koju će ljudski rod zahvaljujući novim znanjima i možda boljoj volji moći da postigne. Strukturalizam u sebi krije i motiv skepse u odnosu na ove očekivane promene. Strukturalisti veruju da se iza obećane bolje budućnosti krije motiv moći koja se ovakvim obećanjima održava i uvećava. Poznati francuski strukturalisti bili su Klod Levi Stros (1908-) i Mišel Fuko (1926-1984).\nI tako dolazimo do još jednog “francuskog” pravca (po mestu rođenja i najzanimljivije produkcije filozofskih dela) – postmoderne . Najistaknutije figure ovog pravca su Žan Faransoa Liotar (1924-1998), Žak Derida (1930-) i Žan Bodrijar . Ovi filozofi su originalni onoliko, koliko su pod izrazitim uticajem jako puno drugih filozofskih pravaca, od marksizma do strukturalizma. Postmoderniste povezuje shvatanje da je savremeno doba (a tu se najčešće misli na kraj 20 veka.) u mogućnosti da razvije nove modele društvenog povezivanja pošto su se stari modeli istrošili. Liotar se drži toga da ne treba ponovo pokušavati da se krhotine ” velikih priča “, kakav je npr. bio marksizam, povežu u novu jedinstvenu priču, jer bi to bilo nasilje nad heterogenim savremenim društvima . Derida se bavi ” dekonstrukcijom ” starih filozofija pokušavajući da otupi njihovu negativnu oštricu i spase njihov pozitivni sadržaj, dok je Bodrijar poznat po teoriji da na kraju 20. veka virtuelna, simulirana svarnost sadržana u simbolima i sredstvima komunikacije, odnosi prevagu nad “realnom” stvarnošću.\n« G. W. F. Hegel\nHegel – citati »\nSamirovo izvanredno mentorstvo | antiekran - September 4, 2014\n[…] Pragmatizam je filozofski pravac koji je osnovao Čarls Sanders Pers (SAD, 1839-1914). Ni ovaj pravac nije mimoišlo opšte antimetafizičko raspoloženje 19. veka. Pers želi da filozofiju poveže sa realnim praktičnim životom. Zbog toga on uzima kao pravilo da je jedan stav važan samo po tome kakve su njegove praktične posledice u svakodnevnom životu, odnosno, da se značenje tog stava za nas iscrpljuje sa tim posledicama. Budući da je svaki čovek racionalno biće koje teži vlastitom dobru, u posledicama koje neki stav ima u odnosu na njegov život nalazi se kriterijum koji je u stanju da na dovoljno dobar načni razdvoji (trenutno) istinite od lažnih stavova.Pers je smatrao da je ovaj pritisak života da izaberemo tačne stavove posledica postojanja objektivne realnosti koja je ista za sve i koja ne zavisi od naših želja. Poseban Persov doprinos filozofiji je pokretanje ozbiljnijeg bavljenja značenjem jezičkih izraza. Jezik je posmatrao kao instrument kojim se postižu praktične svrhe i koji je nezaobilazno sredstvo saznanja koje zato moramo upoznati. Na ovom tragu kasnije je nastala nova disciplina u okviru filozofije – filozofija jezika. Persove ideje inspirisale su ostale američke filozofe od kojih su najpoznatiji Vilijam Džejms (1842-1910) i Džon Djui (1859-1952). Možemo reći da je pragmatizam sve do danas ostao važna crta filozofije koja se stvara u Americi.http://kif.filozofijainfo.com/pragmatizam-kriticka-teorija-strukturalizam-i-postmoderna/ […]


Država duguje privredi 100 miliona evra - Bizlife.rs\n09:35 Beograd, 15/05/2017\nMinistarstva i ustanove čiji je osnivač država duguju privredi za obavljene usluge ili isporučenu robu gotovo 13 milijardi dinara, ili oko 100 miliona evra, pokazuju poslednji podaci sa sajta Ministarstva finansija.\nIako su među dužnicima policijske uprave, škole, fondovi, domovi za stare i ustanove kulture, računi koje oni još nisu platili deluju benigno u odnosu na obaveze koje su evidentirane kao stavka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, piše Danas.\nNaime, domovi zdravlja, klinički centri, bolnice i apoteke svojim dobavljačima nisu isplatili na vreme ukupan iznos od 12,8 milijardi evra. Zakon o rokovima za izmirenje novčanih obaveza koji propisuje rok od 60 dana za regulisanje plaćanja u komercijalnim poslovima, usvojen je početkom 2013. i očekivalo se da će staviti tačku na dugove javnog sektora, koji privredniku ne može duže od 45 dana da drži fakturu u fioci. Izuzetak su zdravstvene ustanove čiji je osnivač država, koje plaćanje mogu da odlože do 90 dana.\nMeđutim, i taj dvostruko produženi rok nije bio dovoljan a problem nagomilanih dugova u tom sektoru postoji već decenijama. Do prošle godine, obično ih je „pokrivala“ država, ali je onda pre nekoliko meseci saopštila da to više neće činiti i „vruć krompir“, bar kada su u pitanju najveći dužnici, apoteke, prenela na lokal.\nprivreda ministarstvo finansija dugovanja


Turska nastavlja operaciju u Afrinu\nGrad Salvah u blizini tursko-sirijske granice\nTurska vojna operacija na sjeveru Sirije će biti nastavljeno kako je planirano, rekao je portparol vlade, reagirajući na informacije da će prorežimske snage doći u Afrin kako bi pomogle kurdskim milicijama, prenosi Reuters.\nIz Ankare poručuju da bi takav korak bio davanje zelenog svjetla za podjelu zemlje. Kurdske milicije su zatražile podršku Assadovih snaga u borbi protiv turske vojske koja je pokrenula prekograničku akciju s ciljem razbijanja formacija povezanih s terorističkom Kurdskom radničkom partijom.\nReakciju Turske na informacije o dolasku prorežimskim snaga u Afrin iznio je zamjenik premijera Bekir Bozdag nakon što je održana sjednica vlade.


Akcionarska društva u Srbiji: Naših 1% - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tAkcionarska društva u Srbiji: Naših 1%\nBankocentričan sistem, slaba kultura akcionarstva i država koja ne zna kako da pomogne razvoj tržišta kapitala Srbiju čine neslavnim rekorderom regiona: jedina smo zemlja gde nije organizovana ni jedna inicijalna javna ponuda akcija (IPO). Zato, ne čudi da se akcionarska društva osnivaju retko i da na berzu izlaze uz dozu prisile a ne iz interesa.\nU Srbiji trenutno posluje 1.449 akcionarskih društava (AD), što je jedan odsto svih aktivnih privrednih društava. Milan Kovačević, konsultant za strana ulaganja koji odavno nije nekoga od svojih klijenata posavetovao da osnuje akcionarsko društvo u Srbiji, smatra da je i taj broj prevelik. „Kada se uzme u obzir da su to većinom preduzeća koja su silom prilika nastala iz procesa privatizacije, a da su ostala poput banaka i brokersko-dilerskih društava po zakonu obavezna da se registruju u formi AD, onda ne mogu da zaključim drugačije nego da ih je previše – nisu nastala zato što je to neko hteo, nego zato što se tako moralo“. U formi AD u Srbiji posluje tek svako stoto privredno društvo, što neminovno nameće pitanje zašto ih nema više, kada bi, makar u teoriji, mogla da preko potreban svež kapital potraže na našoj berzi?\nIvan Gligorijević, suosnivač tehnološke start-up kompanije mBrainTrain, objašnjava da su mu zainteresovani strani ulagači predlagali da kompaniju u Srbiji registruje kao akcionarsko društvo, „kako bi oni mogli da ulože novac i postanu vlasnici dela kapitala“. Gligorijević je, međutim, zaključio da bi takav potez bio neisplativ: „Osnivanje akcionarskog društva je, pre svega, administrativni problem: potrebno je angažovati barem troje ljudi da se bave veoma ozbiljnom papirologijom. Reč je o procedurama na osnovu Zakona o tržištu kapitala, pod jurisdikcijom Komisije za hartije od vrednosti (KHoV) i Narodne banke Srbije. Zatim, procenili smo da će nam trebati barem 60 hiljada evra da bismo uopšte krenuli u taj postupak. Ukratko, zaključili smo da za start-up kompanije forma AD nije realna opcija ali, kada se poslovanje razvije, verujem da ipak ima smisla da se preduzeće prevede u akcionarsko društvo.“\nI zaista, za razliku od popularnog društva sa ograničenom odgovornošću (DOO), za AD važe daleko strožiji kriterijumi u pogledu vrednosti osnivačkog kapitala (barem tri miliona dinara), transparentnosti poslovanja (posebni zahtevi izveštavanja javnosti za AD na tržištu kapitala) i odgovornosti (osim unetom imovinom, kod AD postoji mogućnost da direktori i članovi odbora odgovaraju i sopstvenom imovinom za štetu prouzrokovanu kršenjem propisa).\nOd većinskog vlasnika do gazde\nU Beogradskoj berzi kao i u KHoV ocenjuju da ni regulatorni okvir, ni troškovi nisu osnovni razlog slabe zainteresovanosti za formu AD. „Naši zakoni daju solidnu osnovu za osnivanje i funkcionisanje tih društava“, slažu se u obe institucije i podsećaju da ni u drugim zemljama osnivanje AD nije ni jednostavno, ni jeftino. Prema analizi Lidije Šeškar iz Berze, presudni razlog za mali broj novoosnovanih AD leži u tendenciji koncentracije kapitala u rukama malog broja vlasnika. „Društvo koje ima jednog, dva ili tri vlasnika kapitala koji ne žele da prikupljaju dodatni kapital menjanjem vlasničke strukture, nema ni interes, a ni razlog da bude organizovano u formi AD. Po pravilu, u ovakvim društvima sa izrazito privatnim karakterom, odnosi vlasnika kapitala su regulisani međusobnim privatnim dogovorima, a vlasnici, najčešće, i sami neposredno učestvuju u svakodnevnom upravljanju društvom“. Predsednik KHoV Zoran Ćirović dodaje da je tendencija i među akcionarskim društvima koja su nastala iz privatizacije da se vlasništvo koncentriše kod sve manjeg broja pravnih ili fizičkih lica, dok se, na kraju, ne ispune zakonski uslovi da se to društvo i formalno povuče sa berze.\nĆirović, međutim, skreće pažnju na to da domaće tržište kapitala ne ispunjava svoju osnovnu funkciju – da bude poligon za prikupljanje svežeg kapitala, i to za dugoročnije razvojne projekte kompanije. „U našem sistemu, koji je izrazito bankocentričan, kompanije takve aktivnosti finansiraju kreditima, pa se postavlja logično pitanje zašto bi neko prolazio kroz zahtevnu i skuplju proceduru osnivanja AD ako ne planira da svoje preduzeće u budućnosti listira na berzi i iskoristi pogodnosti takvog prikupljanja kapitala?“ Predsednik KHoV podseća da je inicijalna javna ponuda (IPO) uobičajen način da preduzeće „debituje“ na berzi. „Srbija je neslavni rekorder u regionu po tome što do sada nije bilo nijedne IPO. Čak je i u Republici Srpskoj, čije je tržište daleko mlađe od našeg, izvedeno nekoliko IPO“, kaže Ćirović. Šeškar i Ćirović su saglasni da bi IPO neke domaće privatne kompanije preko Beogradske berze bio pravi znak da dolaze bolja vremena za domaće tržište kapitala. „U toj situaciji, bilo bi pravo ohrabrenje videti da je domaća privatna kompanija uspela da zainteresuje i da ulije poverenje investitoru u svoje performanse“, dodaje Šeškar.\nKonsultant Milan Kovačević, ipak, smatra da je država ta koja daje veoma loš primer kada je reč o negovanju i razvijanju akcionarstva. Kao ilustraciju navodi situaciju oko „Telekoma Srbija“ („država odbija da uključi te akcije na berzu“), kao i samo postojanje Akcionarskog fonda („4,8 miliona građana-akcionara nemaju ni pravo da upravljaju niti da trguju tim akcijama“). Kovačević zaključuje da svaka vlast u Srbiji, izgleda, više voli monopole i „pregovore ispod tezge“, nego javnost i transparentnost kakve traži akcionarstvo.\nDodatni problem je i „plitkost“ domaćeg tržišta kapitala, gde, osim relativno malog broja akcija preduzeća, par municipalnih i obveznica stare devizne štednje, nema prave ponude za zainteresovane investitore. Ta plitkost je, prema mišljenju direktora poslovnih operacija Beogradske berze Siniše Krnete, zapravo odraz svih problema našeg akcionarstva: „Ukoliko je ponuda investicionih alternativa izrazito ograničena, ukoliko se privatizacija ključnih srpskih kompanija obavlja mimo tržišta kapitala, te ukoliko je regulatorno i institucionalno okruženje nenaklonjeno prikupljanju kapitala na tržištu kapitala, onda je racionalno zapitati se: može li tržište kapitala u toj zemlji i biti ikakvo drugačije do – plitko?“\nKapital kao motivacija\nIvan Gligorijević iz mBrainTrain-a susreo se, takođe, sa još jednim „izazovom“ domaćeg akcionarstva: pokušao je da proveri da li je u našem sistemu dozvoljen „vesting“ – obećanje zaposlenima da će posle određenog vremena provedenog u kompaniji dobiti ugovoreni vlasnički udeo. „Rekao bih da je ovde vesting pravno potpuno nepoznat, pa čak i u okviru AD ne možete da uradite ovako nešto kod nas, već morate da promenite osnivački akt kompanije i da, opet, fiksno definišete vlasnike udela. Sa druge strane, vesting je popularan na razvijenim tržištima kao model koji posebno pogoduje start-up kompanijama, budući da one obično na početku nemaju dovoljno novca, a moraju da nađu način da motivišu članove tima da se posvete i istraju do trenutka kada se ideja monetizuje a njihov vlasnički udeo postane kompenzacija za uloženi rad“.\nZoran Ćirović naglašava da pažljivo češljanje našeg Zakona o privrednim društvima, ipak, indirektno ostavlja prostora za određene oblike stimulacije zaposlenih putem dodele akcija. „U čak tri člana tog zakona pominje se pravo preče kupovine zamenjivih obveznica i varanata u korist postojećih akcionara ili zaposlenih, sticanje sopstvenih akcija na osnovu odluke odbora direktora odnosno nadzornog odbora radi raspodele zaposlenima, pa čak i pravo direktora da budu stimulisani dodelom akcija ili varanata“, kaže predsenik KHoV. Pravi problem, prema mišljenju našeg sagovornika, je kakav bi bio poreski i radnopravni tretman operacije kao što je vesting, što nije konkretno rešeno domaćim propisima. „A to je šire pravno pitanje o kome kao Komisija za hartije od vrednosti nismo nadležni da odlučujemo pa ne možemo ni da komentarišemo“, kaže Ćirović. Naš sagovornik smatra da u domaćem pravnom sistemu postoje mehanizmi koji bi mogli da budu iskorišćeni radi stimulacije zaposlenih dodelom akcija, ali da bi se takvi sistemi masovnije koristili, izgleda da ne bi bilo loše krenuti od osnove akcionarstva i graditi stabilno i raznovrsno tržište kapitala.\nFinansije Top 2014/15


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Rast BDP-a u prvom kvartalu tri odsto\nObjavio: M.L.B. [ Anadolija ]\nMONSTAT SAOPŠTIO 21. 06. 2019. 11:57 >> 13:14 1\n„U prvom kvartalu ove godine najznačajniji rast zabilježen je u turizmu, od 38 odsto kada su u pitanju dolasci turista, odnosno 22 odsto kada su u pitanju noćenja turista. Po tom osnovu, prihodi od turizma su u prvom kvartalu povećani osam odsto, a prema podacima Centralne banke iznosili su 47,3 miliona eura. Značajan rast je zabilježen i u sektoru usluga, saobraćaja i informisanja i komunikacija“, kazala je Gordana Radojević, direktorica MONSTAT-a.


Biznis.ba - Država je maćeha privatnom sektoru\nT. C. 08:49 / 23.01.2018.\nPreduzećima i ustanovama koji su u državnom vlasništvu se daju sve moguće beneficije, sve je povoljnije u odnosu na privredne subjekte u privatnom vlasništvu: do kada će biti tako?\nVeć dvadeset godina se na realni/privatni sektor od strane države gleda maćehinski, čega je najbolji pokazatelj višegodišnje ukazivanje na problem redovne kontrole onih koji redovno plaćaju porez i izmiruju sve svoje obaveze. Država redovno stimuliše državne firme i administraciju kroz razne vidove pomoći, redovna oslobađanja izmirenja obaveza i otpisima dospjelih potraživanja, te konstantnim finansijskim injekcijama kojima drži u prividnoj kontroli poslovanje istih. Realni sektor je blago rečeno razočaran ovakvim načinom i odnosom države prema sebi, odnosno prema pokretačkoj snazi svake države. Državna strategija realnom sektoru daje sve veće namete, koči razvoj realnog sektora, umjesto da stimuliše brži razvoj i upošljavanje više radnika, radi se upravo suprotno.\nU državnim firmama je dovoljno samo evidentiranje obaveze, a pritom se ne treba ništa ni platiti, čak ni plate radnicima. Postavlja se pitanje koliko bi radnici radili u realnom sektoru da ne dobiju plate po godinu dana? Ljudi bi otišli odmah drugi mjesec. Također, kao logično pitanje se nameće i zašto su radnici odlazili na posao i sve vrijeme šutjeli o svojim problemima?\nPreduzećima i ustanovama koji su u državnom vlasništvu se daju sve moguće beneficije, sve je povoljnije u odnosu na privredne subjekte u privatnom vlasništvu, koji su u obavezi odmah i unaprijed da plate robu. S druge pak strane državna preduzeća svjesno ne plaćaju dobavljačima svoje obaveze, te dobavljače stavljaju u nepovoljan položaj, onemogućavajući iste da isplate svojim radnicima zarađene plaće, te pritom niko ne postavlja pitanje gdje je artikulisan novac u ovim privrednim subjektima?\nDirektori javnih preduzeća imaju veća primanja od bilo kojeg premijera ili ministra u bilo kojoj vladi, te se sav teret neuspjeha vođenja propalih kompanija prebacuje na vlade u BiH. Nisu te iste vlade vodile kompanije, ali može im se pripisati nesavjesnost zbog činjenice da su tolerisale gubitke i na taj način doslovce stimulisale preduzeća koja su konstantno pravila finansijske minuse.\nRadnicima i cijelom realnom sektoru neshvatljiva je činjenica koja se manifestuje u visinama primanja radnika koji rade u realnom i državnom sektoru. Naime, velika diskriminacija se pravi između ove dvije vrste radnika, jer radnici koji su zaposleni u svim državnim firmama imaju daleko veća primanja u odnosu na one koji su zaposleni u realnom sektoru, a svima je poznato koliko se radi u oba ova sektora. Veliki broj ljudi koji radi u realnom sektoru zbog naprijed navedenog želi zaposlenje u javnom sektoru, te sve firme koje ne plaćaju radnicima plate, kao i ostale obaveze se moraju pod hitno restrukturirati, jer je to jedini put ka ozdravljenju privrede.\nNa ovaj način se neće dozvoliti da prođe niti jedan mjesec bez uplate plaća radnicima, ali i izmirenja ostalih obaveza koje sva preduzeća imaju. Naprijed navedeni način rada i izmirenja svih obaveza prisutan je u privatnom sektoru i na takav način bi trebala poslovati i preduzeća u državnom vlasništvu, s tim da se dug stavi na reprogram i da se ne dozvoli da više ijedan dan rada prođe bez ispunjavanja obaveza.\nMnogo se govori, isti trend je posebno izražen u posljednje vrijeme o smanjenju parafiskalnih nameta, a svjedoci smo da u suštini dolazi samo do povećanja istih. Zadnja odluka Grada Zenica, gdje se komunalne takse povećavaju i preko 100%, znači da se privrednici nemaju čemu nadati i da nema ništa od obećanog glede ispunjenja tih obećanja.\nRealni sektor je u prošloj godini napravio pomak i zaposlio dosta novih radnika. Na ovaj način se povećao priliv sredstava u sve budžete i umjesto da se ta sredstva vrate i ulože tamo odakle su i došla, jer dobro znamo da ako se u realni sektor uloži jedna marka, taj isti sektor vrati tri marke. Međutim, od ovakvog povrata sredstava nije bilo ništa, jer nakon informacije koja je izašla u medijima da će ZDK povećati plate administracije za 5%, a isti kanton nema sredstava da se riješi problem obespravljenim radnicima, koji svoja prava moraju tražiti preko štrajka glađu, ili pak blokadom saobraćaja. Također, ova sredstva su se mogla usmjeriti na pomoć pripadnicima boračke populacije, koji nemaju nikakvih primanja i za koje je pravo čudo kako preživljavaju u ovakvoj zemlji.\nSkoro svi radnici koji rade u administraciji, cjelokupnom državnom sektoru su istu tu državu tužili po osnovu kolektivnih ugovora i dobro naplatili svoj nerad. Za sve njih je prethodnih godina redovno isplaćivana plata i uplaćivani doprinos i kada steknu zakonske uslove za odlazak u penziju, svim silama nastoje da što duže ostanu u radnom odnosu, kako bi uživali sve beneficije koje rad u državnom sektoru nosi.\nRadnici, a naročito građevinci i zanatlije u posljednje vrijeme, iako rade, napuštaju posao i odlaze iz zemlje iz raznoraznih razloga. Plaće koje nisu dovoljne, nesiguran privredni ambijent, nezadovoljstvo u svim sferama života, sve to doprinosi da Bosna i Hercegovina polako ostaje bez adekvatne radne snage. Povlačeći paralelu sa glomaznom administracijom ove zemlje, vidimo da je situacija potpuno drugačija. Niko od radnika koji je zaposlen u ovom sektoru ne odlazi, iako je višak radnika prema nekim pokazateljima i više od 30% u administraciji.\nPostavlja se pitanje, formulisano logičkim slijedom ovog izlaganja: Koja je strategija razvoja Bosne i Hercegovine i ljudi koji je vode, ako većina radno sposobnog stanovništva ove zemlje, zaposlenog u realnom sektoru - pogonskom gorivu svake svjetske privrede i napretka, želi napustiti ovu zemlju? Bojim se prije nego što država pronađe adekvatan odgovor na ovo pitanje i ponudi rješenje ovog problema, da će biti odveć i prekasno.\nZbog niza nabrojanih problema, ističem i probleme unutar tužilaštva i sudstva gdje za zaštitu svojih prava i pokretanje postupaka se čeka od četiri do pet godina. Sudstvo je pretrpano bespotrebno nagomilanim predmetima, te smo dovedeni u stanje da se za zaštitu svojih prava nemate kome obratiti. Namjerno ili iz bilo kojih drugih, realnom sektoru neshvatljivih razloga se nije formiralo privredno odjeljenje sudova i tužilaštava. Ovakvo funkcioniranje i formiranje jednog doprinijelo bi efikasnijem rješenju problema privrednika, te bi se stvari koliko-toliko dovele u red i rješenje problema bi bilo gotovo u roku od bar šest mjeseci.\nPoseban problem predstavlja Ured za žalbe pri Agenciji za javne nabavke Bosne i Hercegovine, u okviru kojeg se ne vodi računa o glavnom aspektu svake javne nabavke, što je prije svega cijena, nego je izražena praksa da se gleda kroz bilo kakvu sitnicu tipa da li je neko potpisao neki dio, da li je imao pravo na to, i njegovo različito tumačenje istog činjeničnog stanja. Neke žalbe se uvijek usvajaju, neko uvijek ima potpuno pravo da dokazuje svoje, a nekome je ta mogućnost itekako uskraćena.\nPostoje već izrečene presude gdje država plaća nečiji nemar, ustvari nerad, gdje određeni organi ne rade profesionalno svoj posao. Postavlja se pitanje, da li u takvim slučajevima postoji krivična odgovornost onih koji ne rade adekvatno svoj izuzetno dobro plaćeni posao. Sve naprijed navedeno se može isto tako podvesti pod veoma dobro raširen plašt korupcije, kod velike većine građana postoji potpuna nesigurnost u državu i njene organe, te nije nikakvo čudo što strani investitori zaobilaze ovu zemlju.


Chery A6 CC i Tiggo6 na salonu u Šangaju\n17 Apr 2007 - 13:53 Concept cars Link\nChery na salonu u Šangaju (od 22. aprila), osim Shooting Sport Concepta izlaže još nekoliko novih automobila a za evropske oči su možda najznimljiviji A6 CC (na prvoj slici) i Tiggo6 (druga slika). A6 CC predstavlja coupe-cabrio model modernog dizajna u koji bi trebalo da se ugrađuju benzinski motori od 2,0 litara (sa 4 cilindra) i 3,0 litarski V6 agregat. Iste motore koristiće i novi SUV model Tiggo6, koji će pored njih dobiti i 1,9 litarsku turbo-dizel mašinu.\nChery Shooting Sport Concept i zvanično\n17 Apr 2007 - 01:04 Concept cars Link\nKineski Chery je pustio u opticaj prve zvanične slike njihovog novog koncept automobila spremnog za toliko pominjani salon u Šangaju. Skice ovog prototipa već smo objavili početkom meseca a ova definitivna verzija izgleda potpuno spremna za proizvodnju. Kako bilo radi se o prilično atraktivno dizajniranom automobilu (potpisuje ga italijanski Torino Design) sa 3 vrata i mesta za 4 putnika mada treba reći da prednji kraj neodoljivo podseća na Toyotu Prius. Ovakva zanimljiva kabina (bela/zelena koža i žuto osvetljenje na oplatama vrata) verovatno neće videti proizvodnju ali elementi poput sedišta podesivih u osam pravaca, DVD navigacionog sistema ili zadnje klupe deljive u odnosu 60/40 imaju sve šanse da se nađu i u serijskom modelu. Ako ga bude naravno. Chery zasad nije saopštio podatke o motoru i ostaloj mehanici.\n«Prethodni 1 2 3 ... 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 244 245 246 Sledeći»


U bioskopima: Kuća uvek dobija - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » U bioskopima: Kuća uvek dobija\n"KuÄ‡a uvek dobija", Skot i Kejt u problemima\nU bioskopima: Kuća uvek dobija\nKatarina Vidaković 26. juni 2017. Film Postavite komentar\nAmerička komedija „Kuća uvek dobija“ stiže u beogradske bioskope u četvrtak 29. juna. Pogledajte šta se događa kada ćerka biva primljena na željeni fakultet, a para za školovanje nema.\nPreciznije, Skot i Kejt Džohansen (igraju ih Vil Ferel i Ejmi Perel) su novac odvajali za tu namenu, ali su ga potrošili. Skot po savetu prijatelja, koji već ima kockarskih problema, nagovara susede da u podrumu kuće otvore nelegalni kazino i zabava za gledaoce može da počne.\nKejti i Skot shvataju da moraju prihvatiti i druge uloge podrazumevane za vlasnike kazina, što ih dovodi u niz neočekivanih situacija. Ekipa broji oko dvadesetak glumaca, uglavnom poznatih ljubiteljima komedija, a među njima je i popularni Džeremi Rener.\nOriginalni naziv i prevod na srpski: The House / Kuća uvek dobija. Dužina trajanja filma: 88 minuta. Žanr: komedija. Država i godina proizvodnje: USA / 2017. Režija: Andrew Jay Cohen. Uloge: Will Ferrell, Amy Poehler, Jason Mantzoukas, Allison Tolman, Jeremy Renner.\nTagoviamerički film bioskop film komedija kuća uvek dobija\nPrethodni Desert i vino: Savršeni pratilac za vaš tiramisu\nSledeći Festival monodrame i pantomime, od 29. juna


Mađarska će na izborima u nedjelju skrenuti udesno - Klix.ba\nMađarska će na izborima u nedjelju skrenuti udesno\n9.4.2010. u 12:10\nMađarska će na parlamentarnim izborima u nedjelju skrenuti udesno i tako kazniti vladajuće socijaliste za rasprostranjenu korupciju i ekonomske nedaće u kojima se zemlja našla, piše u petak Financial Times.\nAnkete pokazuju da će većinu mandata osvojiti stranka desnog centra Fides bivšeg premijera Viktora Orbana, čije planove za osvajanje dvotrećinske većine u parlamentu može pokvari stranka krajnje desnice koju optužuju za antisemitizam i politiku netrpeljivosti prema Romima - Jobik.\nPredviđa se, naime, da bi Jobik mogao osvojiti i do 20 posto glasova Mađara.\nFinancial Times podsjeća da je Mađarska, pritisnuta skoro nepodnošljivim javnim dugom, u oktobru 2008. godine zatražila pomoć od MMF-a i dobila sumu od 20 milijardi eura. Po svemu sudeći, budući premijer Orban svoju ekonomsku politiku temelji na smanjenju poreza, otvaranju radnih mjesta i podršci za mađarska tvrtke.\nNo očekuje se da će i buduća vlada blisko surađivati s MMF-om budući da Fides smatra kako je 3,8 posto proračunskog deficita nemoguće ostvariti i da bi ta brojka ove godine mogla da se popne čak do sedam posto, piše Financial Times.\nDnevnik The Guardian piše o rastu popularnosti desnih i ultradesnih stranaka i pokreta, ne samo u Mađarskoj već i u drugim evropskim zemljama te prenosi riječi francuskog analitičara koji smatra da su ultradesne stranke u zapadnoj Evropi odavno postale stalna pojava.\nGuardian u prilog tome navodi podatak o 25-godišnjem prisustvu Le Pena u Francuskoj, Joerga Haidera od 90-tih godina u Austriji, kao i vladavinu Sjeverne lige u Italiji i jačinu krajnje desnice u Danskoj.\nKada je riječ o zemljama središnje Evrope, list navodi da u njima i dalje vladaju isti strahovi za razliku od zapadne Evrope koju su zahvatile, kako piše, nove fobije.\nTako su u Mađarskoj i dalje na meti Židovi, Romi i nacionalne manjine, pa Guardian prenosi podatak da 55 posto Mađara ne želi da im susjedi budu Romi, polovica ispitanika tako se izjasnila prema homoseksualcima, dok oko 20 posto ne bi voljelo živjeti vrata do vrata sa Židovima, Slovacima ili Rumunima.\nSvi avionski letovi na Zemlji tokom 24 sata\n09.04.2010. u 12:33\nOd subote pušenje samo u kafićima sa ventilacijom\n09.04.2010. u 11:18


Veronauka ili Veronavika | Institute for War and Peace Reporting\nVeronauka ili Veronavika\nSrpska pravoslavna crkva odnela pobedu u kontroverznoj debati oko uvodjenja veronauke u skole.\nUprkos ogorcenom protivljenju, Srpska pravoslavna crkva, SPC, nakon 55\ngodina ateizma, uvela je ove jeseni veronauku u skole. Vesto iskorisitvsi politicku borbu jugoslovenskog predsednika Vojisilava Kostunica i srpskog premijera Zorana Djindjica oko primata u Srbiji, crkva je odnela odlucujucu pobedu.\nPosto je Kostunica, prema sopstvenim recima vernik SPC, Djindjic je resio da pridobije simpatije iste institucije i potencijalnih glasaca, te popravi svoj imidz "nacionalnog izdajnika", posle isporuke Slobodana Milosevica Hagu.\nIz potrebe da paznju javnosti preusmeri sa izrucenja Milosevica na neku\ndrugu temu, i dokaze da njegov patriotizam i srpstvo ne zaostaju za\nKostunicinim, on je u julu 2001. posetio patrijarha Pavla, odrzao\nkonsultativni sastanak sa pobornicima veronauke i potom izjavio da je Srbija ponovo uvela veronauku.\nVladina uredba je doneta 27. jula, na brzinu, bez ikakve pripreme u skolama. Ostavljena je mogucnost da ko ne zeli veronauku, moze da izabere gradjansko vaspitanje. Verski krugovi su navijali da predmeti budu obavezni, sto je ministarstvo prosvete odbilo, pozivajuci se na postojeci Zakon o skolstvu.\nPremijer Djindjic je zato 17. avgusta ponovo posetio Patrijarsiju, te potom izjavio kako ce veronauka, na njegovu zalost, biti fakultativna, zbog postojeceg zakona koji je na snazi, ali da ce se i to uskoro promeniti, pa ce biti obavezan predmet.\nPosledica ishitrene uredbe je opsta zbunjenost nastavnog kadra, haos u\nskolama sirom Srbije, a od roditelja se moze cuti kako kazu da ne zele da im deca "ljube krst". Dugorocno, takva uredba vodi klerikalizaciji drustva, a ne reformama, tvrde u liberalnim krugovima. Ustav definise da u Srbiji ne postoji drzavna crkva kao i da su sve verske zajednice ravnopravne.\nRaspolozenje u drustvu ne odslikava, medjutim, u potpunosti politicke\n"Nemam nista protiv veronauke, ali kada su rekli da ce tamo da krstavaju decu, ja sam odustao", kaze Dule, srednjoskolac iz tehnicke skole u Zrenjaninu. "Razredna nam je kazala da moramo da se odlucio za jedan predmet, pa sam upisao onaj drugi, iako ne znam o cemu se radi. Jos nam je kazala da ce nastava poceti polovinom oktobra".\nDuletov brat Toma, koji pohadja poljoprivrednu skolu u Zrenjaninu kaze: "Ja sam glasao da se veronauka uvede, ali i ja sam cuo da ce da se ljubi krst, tako se prica, pa necu da se prijavim". I dodaje: "Sto se mene tice, ja najradije ne bih nijedan predmet. Dosta mi je skole".\n"Ja nisam za veronauku," kaze Milan, tata djaka prvaka i programer iz\nBeograda. "Mislim da bi bilo mnogo bolje da je napravljen predmet istorija religije uz malo sociologije, i to me malo buni sto nije ucinjeno. Ovako, protivim se i veronauci i onom drugom predmetu".\nNastavnici i direktori skola su vise nego zbunjeni. "Mi nemamo nikakve\ninformacije", kaze Branislav Mincic, vrsilac duznosti direktora OS "Zmaj" u Sremskoj Kamenici. "Iz ministarstva su obecali informativne materijale koje ce deca odneti roditeljima... a skole ce morati da organizuju nastavu. Mi ionako kuburimo sa prostorom, pa ce biti problematicno smestiti jos dva predmeta u raspored".\nNi oni koji su vernici, nisu sigurni da je predlozeni fakultativni model pravi. Na primer, Andjelka, arhitektonski tehnicar iz Beograda i majka osnovca kaze da i srcem i dusom podrzava veronauku, ali "ukoliko to podrazumeva ono sta ce deca da uce. Mislim da su deca suvise mala da donose samostalne odluke o veri, to ce doci kasnije. Moja prijateljica misli da bi bilo bolje da deca imaju informativne casove bez ikakvih obaveza, domacih zadataka i slicnog, i slobodu da mogu da ne dolaze ukoliko se od nastave zamore ili postanu zbunjena".\nJavna rasprava na ovu temu je trajala skoro godinu dana, i nije pokazala da u drustvu postoji konsenzus. Naprotiv, protivnici i zagovornici ideje gorko su se sukobljavali. Ni u institucijama drustva nije bilo saglasja.\nMinistarstvo prosvete se mesecima zalagalo da se veronauka ne uvede u sve skole ove godine. Zabrinutost prosvetara bila je vise profesionalne prirode - zalagali su se, barem u pocetku, da se veronauka prvo uvede kao samo u ogledne skole, da se analiziraju problemi i propusti, i da se prepravljen nastavni plan I udzbenici pripreme za sledecu godinu za uvodjenje u sve skole.\nKasnije su njihovi razlozi popustili pred politickim zahtevima, pa su se poslusno ukljucili u klerikalizaciju obrazovnog sistema. Ali, liberalni krugovi, nevladine organizacije i mnogi uticajni profesori univerziteta u Beogradu i Novom Sadu su od pocetka podsecali da je upravo SPC bila jedan od tvoraca nacionalnog programa koji je Milosevica doveo na vlast.\nPodsecali su da se SPC okrenula od Milosevica kad je on poceo da gubi ratove, a ne zato sto ih je vodio. Otuda sada mnogi izvode zakljucke da je pogubna ideja nastavila da zivi i sa novim vlastima. Njihov otpor, sa usvajanjem vladine odluke, nije otupeo.\nNaprotiv, kada su pobornici verounauke u skolama mislili da su dobili bitku i kada se Ministarstvo prosvete konacno odlucilo da sledi premijersku liniju odlucivanja o nastavnom sistemu i verskom obrazovanju, protivnici su digli glas.\nAktivisti nevladinih organizacija za zastitu ljudskih prava, demokratiju I mnostvo univerzitetskih profesora i javnih i kulturnih licnosti od nedavno zapoceli su akciju pod nazivom 'Veronavika'. Potpisali su proglas protiv veronauke, osnovali internet web stranicu\ni svakodnevno objavljuju oglase u\nnovinama, gde obavestavaju javnost o razlozima poziva na bojkot.\n''Postovani roditelji, da li vidite razliku u sledecim stavovima? Zelim da moje dete upozna razlicite religije NASPRAM zelim da moje dete upozna samo moju religiju" - ovako glasi pocetak oglasa objavljenog u beogradskom dnevnom listu DANAS, 7.9.2001.\nOsnovni prigovor potpisnika jeste krsenje ustavnog principa da je Srbija sekularna drzava, kao i da uvodjenje veronauke "stvara novi izvor nedopustivih diskriminacija i konflikata na osnovu vere i drugih ubedjenja,... da se ugrozavaju osnovna decija prava politickim instrumentalizovanjem vaspitno-obrazovnog sistema... kao i da ugrozava multikonfesionalnost I multikulturnu koegzistenciju u drzavi, posebno u Vojvodini".\nU Vojvodini, naime, postoji najmanje 60 registrovanih verskih zajednica.\nPotpisivanje i akcija traju i dalje, a broj potpisnika je sve veci. Medjutim odluke su vec donete i malo je verovatno da ce gradjanska akcija nesto moci da promeni u ovoj skolskoj godini. Moguce je da ce Ministarstvo prosvete ipak napraviti procenu situacije na polugodistu i na kraju godine i da ce tada neumitno doci do odredjenih promena.\nKakvi god bili rezultati ove gradjanske pobune, vladina odluka ce svoj pravi ispit doziveti vrlo skoro, kada se bude znalo koliko ce tacno dece pohadjati veronauku. To ce se znati cim roditelji potpisu prijavnicu koje ce svako dete poneti kuci iz skole. Posle sabiranja brojki svaka skola ce znati za koliko dece treba da organizuje koju versku poduku. Brojke ce, svakako, biti predmet novih briga, jer je vec sada izvesno da se mnoga deca i roditelji nece olako izjasniti u korist veronauke. A prica se da nema dovoljno ni\nDo tada, skole cekaju detaljna uputstva, roditelji razmisljaju, drzava\npise uredbe I planira da menja zakone.\nVerske zajednice ukljucene u uredbu (pored pravoslavaca tu su jos katolici, pripadnici islamske veroispovesti, Jevreji, luterani i reformate), trljaju ruke jer ce drzava ovim putem finansirati njihove verske aktivnosti.\nBranko Bjelajac je dopisnik Keston News Agency iz Beograda.


Opel Zafira 1.6 CDTI 136 vs Chevrolet Orlando 2.0 VCDi - AutoManijak\nPOČETNA strana / Poređenje / Opel Zafira 1.6 CDTI 136 vs Chevrolet Orlando 2.0 VCDi\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije minivan sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane dizelom, koji su u njih ugrađivani. Oba motora potpisuje General Motors. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 136ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 130ks .\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, američki automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nNe volim da generalizujem stvari kada je pouzdanost u pitanju, mada izgleda da Chevrolet ipak ima blagu prednost, kada se svi modeli uzmu u obzir. To su rezultati nekih nezavisnih istraživanja, dok posetioci našeg portala pouzdanost marke Opel vrednuju prosečnom ocenom 4.3, a modele marke Chevrolet u proseku sa 4.1 od 5. Kada posmatramo nezavisna istraživanja jasno je da je model Zafira prosečan što se pouzdanosti tiče, pri čemu je model Orlando isto tu negde.Osim toga, vozači raznih automobila u koje je ugrađivan motor koji ispod haube skriva nemački automobil u proseku smatraju da on zaslužuje ocenu 4.6, dok je onaj ispod haube konkurenta ostvario ocenu 4.0 od 5.\nChevrolet je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.9 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 180 kilometara na čas, 13km/h manje nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako nemački automobil, trošeći u proseku 4.1 litara goriva na 100 kilometara (69 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 46% više goriva koje potroši američki automobil.\nOpel deluje nešto malo pouzdanije, mada je razlika marginalna. Ipak, najvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, američki automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Chevrolet nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude Opel. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao Virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Staračka psihodelia Faih No Morea novom spotu “Sunny Side Up” ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nStaračka psihodelia Faih No Morea novom spotu “Sunny Side Up”\n22.10.15 desavanja, muzika No comments\nSTARAČKA PSIHODELLIJA FAITH NO MOREA u novom spotu "SUNNY SIDE UP"\nMiljenici srpske publike, američki bend FAITH NO MORE, obradovao je fanove najnovijim spotom za pesmu “Sunny Side Up” sa njihovog poslednjeg albuma “Sol Invictus”\nSpot je režirao filmski reditelj Joe Lynch (The Movie Crypt, Everly i Knights of Badassdom) i u stilu svojstvenom Faithima, provocira vitalnom energijom prateći halucinogenu transformaciju vremešnih stanovnika staračkog doma u razigrane kreature mladalačkog duha.\nSol Invictus (Reclamation Recordings/Ipecac Recordings) je prvi album Faith no Morea posle 1997. godine, od “Album of the Year”. Sol Invictus debitovao je na šestoj poziciji Billbordove top liste a bend je, posle objavljivanja, nastupao kao hedlajner na brojnim festivalima među kojima su Rock for the People, Sonisphere, Download, Riot Fest, Bumbershoot i Rock in Rio.\n“Rolling Stone” magazine album je nazvao “trijumfalnim pobedničkim krugom više nego povratničkim albumom”, prema “The New Your Times” album prikazuje bend “ponovo ujedinjen i ponovo na svom zasluženom mestu” a Los Angeles Times kaže da “Faith No More ima istoriju prkošenja iščekivanju i to je ono što ponovo radi sa Sol Invictus”.\nAlbum “Sol Invictus” od petka možete nabaviti i u svim domaćim cd radnjama, u distribuciji Lampshade Media!


"Političari prave liniju podele na srpsko i albansko"\n"Na Kosovu postoji kolektivna svest svih naroda o očuvanju kulturne baštine i spomenika, a politika pokušava da podeli tu baštinu po nacionalnosti, na srpsko i albansko", poruka je debate "Kosovo – Nasleđe sećanja", koja se održava tokom drugog dana festivala "Mirdita, dobar dan" u Beogradu, saopštili su organizatori.\nSa debate "Kosovo – Nasleđe sećanja" (Foto Promo)\nKorab Krasnići iz foruma ZFD sa Kosova, koji je menadžer projekta i publikacije "Kosovo - Nasleđe sećanja", rekao je na debati u Centru za kulturnu dekontaminaciju da za njega neće biti problema ako se kaže da su neki objekti samo srpski ili samo albanski, ali do to treba biti polazna osnova za razgovor i diskusiju o kulturnom nasleđu, navodi se.\n"Ljudi treba da istražuju o toj temi, a ne da govorimo samo o politici i o podelama", kazao je Krasnići.\nDurim Abdulahu sa Filozofskog fakulteta u Prištini je kazao da je Kosovo prostor na kojem su ziveli i danas žive različiti narodi koji ravnopravno gledaju na kulturne baštine, na spomenike, crkve, džamije.\nKako se navodi, na pitanje moderatora debate, novinarke Antonele Rihe, da li su danas mogući momenti zajedništva na Kosovu, pored sve veće napetosti, učesnici su zaključili da je politika fokusirana na politiku identiteta i podela, ali da to nisu procesi koji se tiču kulture ljudi koji žive na tim prostorima.\nNa pitanje da li su svesni da se u Srbiji gleda na to da su crkve i manastiri na Kosovu baština Srpske pravoslavne crkve i da to ne pripada Kosovu, Krasnići je rekao da su interpretacije različite i da one otvaraju put razgovora koji se tiče kulturne baštine, dodaje se u saopštenju organizatora.\n"Sve dok postoje dva suprotna narativa tesko je da pronadjemo sredinu. Prvi korak treba da bude da naša društva započnu dijalog, da budu fokusirani na istraživanja a ne na političke podele", kazao je Krasnići.\nGovoreći o tome da li se na isti način čuvaju srpske crkve i spomenici na Kosovu, kao i ostali objekti i šta su prioroteti, Abdulah je rekao da ne postoje tendencije naroda sa Kosova da nešto unište i da bastina postaje subjekt politike.\n01.12.2020 U srpskim sredinama na Kosovu dva smrtna slučaja, 102 novoobolela (327)\n01.12.2020 U opštini Gračanica deset novoobolelih (293)\n01.12.2020 Krivična prijava protiv gradonačenika Gračanice (207)\n01.12.2020 Profesoru Radivoju Mladenoviću nagrada Pavle i Milka Ivic (167)\n01.12.2020 Darku Tasiću smanjena kazna zatvora na 11 godina (146)


Republika / Prekidamo post zbog se*sa: Vesna i Đole Đogani surovo iskreni na tabu teme!\nPrekidamo post zbog se*sa: Vesna i Đole Đogani surovo iskreni na tabu teme!\nIZVOR: A. P. - G. D.\nsubota, 30. 11. 2019.| 05:15\nPevačica Vesna Đogani bez imalo zadrške za Srpski telegraf je ispričala da njen brak sa 22 godine starijim kolegom Đoletom Đoganijem, pored ljubavi i poštovanja, čuva i odličan seksualni život.\n- Mnogo se volimo i poštujemo, ali bez dobrog seksa ni brak ne bi bio dobar - rekla je Vesna, dok je Đole klimao glavom podržavajući ono što Vesna govori, a onda se nadovezao sa zanimljivim objašnjenjem.\n- Mora da se vodi računa o ishrani i da se posti, odnosno da se suzdržava čovek od loših namirnica. Ja praktikujem da po par dana budem vegetarijanac, pa onda vegan, pa onda konzumiram i zdravo meso. Prilagođavam sebi i svojim potrebama ishranu - objasnio je Đole.\nKad je već Đogani pomenuo post, pitali smo ga da li to znači da poste u pravom smislu te reči, a on je odmah znao da nas zanima da li tokom posta imaju intimne odnose.\nKnjiga "50 nijansi sive" nam je spasla brak, priznala je pevačica\n- Mislite na seks?! E, tu nema posta, nikada ne postimo što se tiče intimnih odnosa. Kad nam naiđe potreba za seksom, post prestaje - rekao je denser smejući se, a Vesna dodala:\n- Šteta bi bilo postiti na tome, seks bi trebalo što češće upražnjavati.\nDenser je onda dao i konkretan savet vezan za zdrav život:\n- Zbog zdravlja i vitalnosti bar jednom nedeljno čovek mora da ima seks.\nPoznati supružnici ispričali su da svoj brak osvežavaju i učeći o intimnim odnosima i primenjujući metode zavođenja iz filmova i knjiga koji se bave intimnim odnosima i bude strast, pa to savetuju i drugima.\n- Moram da budem iskrena i da priznam da mi je knjiga "50 nijansi sive" spasla brak i osvežila seksualni život, donela nam je revoluciju - otkrila je Vesna Đogani.\nVesna: Luna je lako postala zvezda\nO bratanici svog supruga Luni Đogani Vesna je sada imala samo reči hvale i rekla je da su njene pesme postale hitovi za kratko vreme, što je po njenom mišljenju već veliki uspeh.\n- Luna je napravila super posao i samo bi trebalo da nastavi da radi na sebi i na karijeri. Ona kao deo muzičke porodice ima odličnu odskočnu dasku da postane zvezda ukoliko se bude trudila - ispričala je pevačica grupe Đogani fantastiko.\nPevačica Estrada Zabava Đogani Seks Post Tabu tema Vesna Đogani Đole Đogani Muž i žena\nVladimir30. novembar 2019. u 09:21\nOvi se direktno protive hriščanskom postu. Ne znamo ni da li su hrišćani. Njihove intimne stvari nas ne interesuju. Mi hrisćani ne pominjemo njihovu veru.


Građani Istočnog Sarajeva dobijaju savremenu polikliniku | Trebevic.net\nDo kraja ove sedmice u Istočnom Sarajevu biće otvorena poliklinika površine 3.000 metara kvadratnih, za čiju opremu je izdvojeno oko dva miliona KM, izjavio je Srni šef tima Vlade Republike Srpske za praćenje realizacije projekta izgradnje nove bolnice zadužen za medicinsku opremu Zoran Aleksić.\nAleksić je napomenuo da će ova poliklinika biti pandan “Južnom krilu” Univerzitetskog-kliničkog centra Republike Srpske u Banjaluci i da će sve grane koje postoje u opštoj bolnici, i hirurške i nehirurške, imati svoje ambulante.\n“Poliklinika je sastavni dio projekta izgradnje i opremanja nove bolnice u Istočnom Sarajevu i bolnica bez nje ništa ne znači. Objekat je završen prije dvije godine, ali nije bio namješten. Sada smo završili opremanje. Za kupovinu namještaja, medicinskog namještaja i opreme utrošeno je oko dva miliona KM”, rekao je Aleksić.\n“Poliklinika je potpuno informatički opremljena sa novim računarima i u tom dijelu spadaće među najmodernije poliklinike. Dopremljeni su ultrazvučni aparati za sedam ambulanti, kompletna oprema za oftalmologiju, otorinolaringologiju, kardiološku ambulantu, ginekologiju sa novim kolposkopom i stolom, potpuno nova endoskopija, dopremljena je i ergometrija i traka za trčanje”, naveo je Aleksić, istakavši da je značajno i to što su kupljena dva nova sanitetska vozila.\nOne thought on “Građani Istočnog Sarajeva dobijaju savremenu polikliniku”\nBas u septembru, pred izbore


Arhiva Udruženje obrtnika Nova Gradiška - Radio Nova Gradiška\nPosts tagged with "Udruženje obrtnika Nova Gradiška"\n24/05/2019999 Sinoć je održana 4. sjednica Skupštine Udruženja obrtnika Nova Gradiška u prostorijama Udruženja, gdje su se sastali članovi kako bi sumirali rezultate rada protekle i iznijeli planove za sljedeću godinu. Skupštini su svojim prisustvom podržali i gradonačelnik grada Nove Gradiške Vinko Grgić, zamjenik...\n18/12/20181348 Jučer je održana 3. sjednica Skupštine Udruženja obrtnika Nova Gradiška u prostorijama Udruženja, gdje su se sastali članovi kako bi sumirali rezultate rada protekle, a i iznjeli planove za sljedeću godinu. Skupštini su svojim prisustvom podržali i gradonačelnik grada Nove Gradiške Vinko Grgić, zamjenik...\nOtvorena 16. izložba "Dani tehničke kulture"\n24/11/2018987 U organizaciji Zajednice tehničke kulture grada Nova Gradiška jučer je u prostoru Udruženja obrtnika svečano otvorena 16. izložba “Dani tehničke kulture”, koja je i ovoga puta nadmašila sva očekivanja. I ove godine kao i prethodnih petnaest skupili su se na jednom mjestu svi oni koji vole tehniku, bave se elektronikom i...\n24/09/20181773 U prostorijama Udruženja obrtnika Nova Gradiška održana je redovna izborna skupština za mandatno razdoblje 2018-2022 u kojoj je čast obnašati dužnost predsjednika ponovno pripala Tomislavu Šimiću. "Čast je to jednako koliko i odgovornost i obveza, čeka nas puno rada u novom mandatnom razdoblju"- istaknuo je...\nU vrijeme sve veće digitalizacije- održana edukacija "Uvid u internet marketing"\n22/03/20181049 Branding, web developing, community management, reach, ad words, google businesses samo su neki od termina koji se zadnjih godina sve više spominju kada je riječ o aktivnostima kojima se bave marketing stručnjaci na Internetu. Mlađe populacije, internetski pismene dobro poznaju navedene termine, no oni stariji, ako nisu stručnjaci u...\n20/01/20181345 Jedan od sadržaja dvodnevne manifestacije, 20. jubilarnih "Poljoprivredno poduzetničkih ideja" koje se još danas održavaju u našem gradu bio je izrada i demonstracija tradicijskih djevojačkih frizura. Organizirali su je članovi Ceha frizera Udruženja obrtnika Nova Gradiška, potpomognuti članovima Udruge čuvara pučke...\n16/12/20172293 Jučer je održana 9. svečana, a ujedno i izvještajna redovna sjednica Udruženja obrtnika Nova Gradiška. Predsjednik Udruženja, Tomislav Šimić, kroz Dnevni red je, zajedno s članovima Skupštine komentirao i obrazložio aktivnosti koje su imali u 2017. godini. Dnevni red se sastojao od deset točaka koju su svi članovi...\nOtkazana edukacija za sve djelatnosti koje podliježu nadzoru sanitarne inspekcije\n06/03/20171458 Udruženje obrtnika Nova Gradiška obavješćuje sve sugrađane i zaniteresirane kako je edukacija za sve djelatnosti koje podliježu nadzoru sanitarne inspekcije otkazana. Edukacija je odgođena do daljnjeg, a o novom terminu pravovremeno će obavijestiti javnost.\nObrtništvo je temelj gospodarstva - učvrstimo ga zajedničkim snagama / Foto\n07/05/20162613 Sinoć je održana 4. sjednica Skupštine Udruženja obrtnika Nova Gradiška u Pansionu "Slavonski biser". Pozdravnu riječ održao je Predsjednik Udruženja obrtnika Nova Gradiška, Tomislav Šimić, te tom prilikom poželio dobrodošlicu gostima dogradonačelnici grada Nova Gradiška Mireli Glavaš, predsjednici Obrtničke komore...\n"Kosa ljubavi", humanitarna akcija novogradiškog Udruženja obrtnika\n26/02/20162051 Članovi Ceha frizera i kozmetičara Udruženja obrtnika Nova Gradiška uključili su se u hvale vrijednu humanitarnu akciju „Kosa ljubavi“. Kako ističe predsjednik Udruženja obrtnika Nova Gradiška Tomislav Šimić, frizerski saloni dva su mjeseca vrijedno prikupljali kosu kako bi pomogli djeci oboljeloj od malignih bolesti....\n17/12/20153767 Sinoć je u restoranu "Slavonski biser" održana 3. Skupština Udruženja obrtnika Nova Gradiška. Predsjednik Udruženja, Tomislav Šimić, kroz Dnevni red je, zajedno s članovima Skupštine komentirao i obrazložio aktivnosti koje su imali u 2015. godini. Naglasio je kako su nakon nekoliko pasivnih godina pokrenuli aktivnosti vezane...\n21/05/2015232 Jučer s početkom u 13.00 sati u prostorijama novogradiškog Udruženja obrtnika gostovali su predsjednik Hrvatske obrtničke komore Dragutin Ranogajec, potpredsjednici Darko Knežević i Mirza Šabić, predsjednica Županijske obrtničke komore Jelena Ivaniš, te predsjednica Udruženja obrtnika Slavonski Brod Anka Šakić. Održan je...\n12/08/2012699 Tomislav Šimić vlasnik limarsko-bravarskog obrta „LIM-MONT“ iz Cernika, dobio je priznanje - PLAKETU ZLATNE RUKE S PISANIM PRIZNANJEM, koje Hrvatska obrtnička komora dodjeljuje uspješnim, uglednim i časnim obrtnicima za izuzetna dostignuća u obrtu i zasluge u razvoju i promicanju obrtništva i malog...


28/04/2021 | 19:34\nVlada Srbije usvojila je Predlog zakona o metrou i gradskoj železnici, koji se odnosi na izgradnju beogradskog metroa kao jednog od, kako su naveli, najkompleksnijih infrastrukturnih projekata, a koji će biti osnov javnog prevoza u glavnom gradu.\nOvim zakonskim predlogom omogući će se brža i jednostavnija realizacija projekta, od procesa pribavljanja zemljišta do izdavanja neophodnih dozvola i ubrzavanja procedure javnih nabavki neophodnih za njegovu realizaciju, navodi se u saopštenju iz vlade.\nTakođe su, dodaje se, uređeni i regulatorni, tehnički i drugi uslovi za bezbedno, pouzdano i uredno odvijanje saobraćaja.\nPlanirano je da se sa realizacijom projekta, čija je ukupna vrednost šest milijardi evra, počne do kraja ove godine.


Talijani biraju nove parlamentarce - Index.hr\nTalijani biraju nove parlamentarce\nTALIJANI će u sedam izbornih okruga u subotu i nedjelju birati sedam novih zastupnika, umjesto onih koji su izabrani u Europski parlament i koji će zastupničko mjesto u Rimu zamijeniti onim u Strasbourgu.\nNa birališta je pozvano oko 730 tisuća birača koji do ponedjeljka u 14 sati moraju izabrati zamjenu za, među ostalima, Umberta Bossija, Massima DAlemu, Alessandru Mussolini.\nZanimljiv će biti dvoboj u Milanu, u okrugu u kojemu je na talijanskim parlamentarnim izborima 2001. godine s 53,1 posto glasova pobijedio čelnik Sjeverne lige Umberto Bossi. Sada je kandidat lijevog centra bivši predsjednik državne televizije RAI Roberto Zaccaria koji se uoči izbora prije tri godine, na kojima je pobijedio desni centar, otvoreno sučelio s čelnikom desnog centra Silviom Berlusconijem. Današnji kandidat desnog centra je kardiolog Luciano Bresciani, koji je u predizbornoj kampanji u Milanu na ulicama mjerio krvni tlak svima koji s to htjeli.\nZanimljivi će biti i ostali dvoboji između kandidata lijevog i desnog centra, jer bi mogli pokazati raspoloženje talijanskih birača prema vladinoj koaliciji i prema oporbenom lijevom centru. Naime, bira se u šest različitih regija od sjevera do juga (Lombardija, Liguria, Emilia Romagna, Toscana bira dvojicu, Campania i Puglia), pa će to biti i dobar uzorak za procjenu mišljenja talijanskih birača.


Intervju: Stefan Kapičić, glumac — Wannabe Man\nIntervju: Stefan Kapičić, glumac\nSan svakog dečaka je da postane superheroj. San svakog glumca je da bude u holivudskom hit filmu. Dokaz da snovi mogu da postanu stvarnost jesu život i karijera Stefana Kapičića.\nOdrastajući uz stripove iz Dečijeg dnevnika kao što su Alan Ford ili Zagor, Stefan je sakupljao i originalne američke kopije X-men-a. Tako je odavno ljubitelj “Deadpool”-a, filma koji je trenutno najgledaniji širom sveta. Uloga Kolosusa, velikog metalnog mutanta, u ovom filmu pripala je njemu. Prilikom posete Njujorku kako bi promovisao film, odvojio je malo vremena da porazgovara sa nama.\nWANNABE MAN: Kako ste saznali da ste dobili ulogu?\nSTEFAN KAPIČIĆ: U početku nisam znao na koju audiciju idem. Snimao sam u Crnoj Gori i Hrvatskoj, a moj menadžer mi je poslao tekst sa čudnim imenima i rekao mi da prihvatim to. Prošao sam tri nivoa, a zatim su promenili neka imena. Poznavajući stripove, povezao sam imena i shvatio da to može biti samo Vejd Vilson u “Deadpool”-u. Moj lik je trebalo da bude ruski superheroj, a to može biti samo Kolosus, i to mi je pomoglo. Kada sam došao u Los Anđeles, imao sam samo tri slobodna dana između predstava. Putovao sam ceo dan, došao sam u Los Anđeles i tamo radio sa Timom Milerom. Trebalo je da to bude četiri sata, ali smo radili oko devet sati. Nakon toga sam se odmah ukrcao na avion i stigao pravo pred audiciju. Sve je tako brzo prošlo da sam, dok sam nastupao, pomislio da je to bio san. Kada su me zvali u 3 sata ujutru i rekli mi da sam dobio ulogu, tek tada sam shvatio da to nije bio san. Zahvaljujući tome, ja sam najsrećniji čovek na svetu!\nRecite mi nešto o Vašem životu i karijeri pre filma “Deadpool”?\nTokom druge godine studija na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu sam najpre dobio uloge u pozorištu, pa stoga volim da kažem da sam prvenstveno pozorišni glumac, pa onda sve ostalo. Ja sam veliki ljubitelj pozornice, a to je suština našeg posla. Radio sam svuda u Evropi, čak i u republikama bivše Jugoslavije – u Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Sloveniji. Uradio sam mnogo filmova, TV show programa, reklama… Zatim sam se preselio u Los Anđeles gde sam radio u stvarno dobrim TV show programima kao što su “24”, “Numb3rs”, “The Unit”. Snimio sam film sa Dru Barimor za kuću Universal koji se zvao “Veliko čudo”. Zatim sam se vratio u Hrvatsku jer je počeo štrajk pisaca i recesija u Americi, pa je bilo zaista teško raditi i plaćati račune.\nDa li je Vaše iskustvo na bini pomoglo da postanete glumac u Holivudu?\nNaravno. Kao što sam ranije napomenuo, bavljenje pozorišnom glumom je nešto što je suština. Kada viđamo filmske zvezde u pozorištima na Brodveju, to je zato što svaki glumac poželi da se vrati na pozornicu, odakle je, u većini slučajeva, i počeo. Kada snimaš filmove oni te zaustavljaju, nema kontinuiteta. U pozorištu počneš svoju ulogu i dok sve nije gotovo ne prestaješ. Kod snimanja filmova ima jako puno prekidanja, ponavljanja, eksperimentisanja…U pozorištu ljudi mogu da vide kakav si glumac, jer imaš svoju ulogu koju moraš da preneseš, ne možeš je promeniti i početi od početka.\nKljučne reči Interviewintervjumagazin za muškarcemuški magazinstefan kapičićtijana ibrahimovićwannabe interviewwannabe intervjuWannabe Man


Predstavnici Svetske banke o Koridoru 10 sa gradonačelnicima Leskovca i Vranja - JuGmedia\nPredstavnici Svetske banke o Koridoru 10 sa gradonačelnicima Leskovca i Vranja\nDelegacija Svetske banke koju je činilo osam izvršnih direktora, na čelu sa Vernerom Gruberom koji predstavlja Srbiju u Bordu direktora ove institucije, sastala se juče u Vranju sa gradonačelnicima Leskovca i Vranja Goranom Cvetanovićem i Slobodanom Milenkovićem i predsednikom opštine Vladičin Han Goranom Mladenovićem.\nOvom prilikom bilo je reči o ekonomskom aspektu projekta izgradnje Koridora 10, kao i o problemima koji su se javljali tokom izgradnje\nSastanku su prisustvovali i predstavnici Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, preduzeća „Koridori Srbije“ i direktori preduzeća iz ovih sredina koja su angažovana na izgradnji Koridora 10.\nNa skupu se, između ostalog, čulo da je za izgradnju Koridora 10 i Koridora 11 angažovana do sada preko 600 domaćih preduzeća i više od 30 000 ljudi, od čega je najveći broj radnika angažovano upravo preko srpskih podizvođača.\nPosebna pažnja bila je posvećena rešavanju žalbi građana.\nVisoka delegacija Svetske banke zahvalila se lokalnim samoupravama na pruženoj podršci i iznetim mišljenjima o mehanizmima koje treba primeniti u realizaciji novih projekata.\n28.03.2017. u 22:15\nda nam nisu ovom prilikom nagurali neki kredit na silu ?


Pravni osnov za uspostavljanje\nProfil Opština Republika Kosovo\nKancelarija generalne sekretarke\nOdeljenje za opšte administrativne usluge\nOdeljenje za međuopštinsku i prekograničnu saradnju\nOdeljenje za održivi lokalni razvoj\nOdeljenje za evropske integracije i koordinaciju politika\nOdeljenje za opštinski učinak i transparentnost\nPravno odeljenje i nadgledanje opština\nODSEK UNUTRAŠNJE REVIZIJE\nODSEK ZA KOMUNIKACIJU SA JAVNOŠĆU\nNacionalna strategija za razvoj\nZakonodavni program Vlade\nStrategija za lokalnu samoupravu\nStrategija za lokalni ekonomski razvoj\nNacrt zakoni i podzakonski akti za javne konsultacije\nUsvojeni zakoni 2016\nUsvojeni zakoni 2015\nUsvojeni zakoni 2014\nUsvojeni zakoni 2013\nUsvojeni zakoni 2012\nUsvojeni zakoni 2011\nUsvojeni zakoni 2010\nUsvojeni zakoni 2009\nUsvojeni zakoni 2008\nPriručnik zakona za opštine\nMehanizmi o identifikaciji zakonskih dužnosti opština koje proističu od 2012\nUredbe / opštinske\nProcena zakonitosti u opštinama\nPoziv / Obaveštenja\nGodišnji izveštaji MALS-a\nRadni plan MALS-a\nOdržan zajednički sastanak MALS-a, opština i organizacija civilnog društva u vez...\nPriština, 13. maj 2022 Ministarstvo administracije lokalne samouprave, opštine i Nevladina organizacija Syri Vizioni u okviru Alijanse za aktivno građanstvo, održali su zajednički sastanak na temu „Or...\nMinistar Krasniqi je na okruglom stolu u organizaciji DEMOS-a razgovarao o Zakon...\nPriština, 11.05.2022. Ministar administracije lokalne samouprave g. Elbert Krasniqi je na okruglom stolu koji je organizovao DEMOS razgovarao sa relevantnim akterima o Zakonu o glavnom gradu, s...\nIzvještaj o funkcionisanju opština predstavljen predsjedavajućima skupština opš...\nPriština, 11. maj 2022. Predsedavajućima skupština opština, danas je na održanoj sednici predstavljen izveštaj o funkcionisanju opština. Na današnjem sastanku, sekretarka MALS-a gđa. Çerkini izrazila ...\nMinistar administracije lokalne samouprave Elbert Krasniqi dočekan je na sastank...\nMinistar administracije lokalne samouprave g. Elbert Krasniqi dočekan je na sastanku od strane generalnog sekretara Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti pri Savetu Evrope z. Andreas Kiefer, gde su z...\nMinistar Krasniqi se sastao sa visokim predstavnicima tokom svoje posete Strazbu...\nPriština, 5. maj 2022. Ministar administracije lokalne samouprav g. Elbert Krasniqi u sklopu posete u Strasburgu i Briselu, imao je odvojene posete sa predstavnicima Komisije i Evropskog parlamenta uk...\nMinistar Krasniqi je na okruglom stolu u organizaciji DEMOS-...\nIzvještaj o funkcionisanju opština predstavljen predsjedavaj...\nMinistar administracije lokalne samouprave Elbert Krasniqi d...\nMinistar Krasniqi se sastao sa visokim predstavnicima tokom ...\nOdsek Unutrašnje Rivizije\nOdsek Javne Komunikacije\nTeleprisustvo sa sednica uživo\nKonsultativni forum lokalne samouprave\nPrekogranična saradnja sa Crnom Gorom\nPrekogranična saradnja sa Makedonijom\nInstrument Kapitalnih Investicija (CIF)\nOdržan zajednički sastanak MALS-a, opština i organ ...\nMinistar Krasniqi je na okruglom stolu u organizac ...\nIzvještaj o funkcionisanju opština predstavljen pr ...\nOdržan zajednički sastanak MALS-a, opština i organizacija civilnog dru ...\nMinistar Krasniqi je na okruglom stolu u organizaciji DEMOS-a razgovar ...\nIzvještaj o funkcionisanju opština predstavljen predsjedavajućima sku ...\nGrađani mogu da postave pitanja ministarstvu o svojoj zabrinutosti i problemima\nPostavite /pišite pitanje\nGledaj sva pitanja\nplatforma za javnu konsultaciju\nAdresa: Bivša zgrada Rilindije\nSprat: 11, 12 i 13 Priština,\nMatrice za sprovođenje obaveza iz evropske agende\nProjekti prekogranične saradnje


KAPA : Članak : Rođenje nije početak života\nObjavljen: 15. oktobar, 2012. | Autor: Bern Jurečič\nMnogi posmatraju natalnu kartu kao zaključanu priču o karakteru neke osobe, sa mogućom nadgradnjom samo u smislu predikcija.\nIpak, horoskop govori puno više od toga. Ovisno o zahvatu koji upotrebimo, natalna karta otkriva mnogo više informacija korisnih i za klijenta, ali i za astrologa.\nSa druge strane, psihologija troši mnogo vremena za to da pronađe uzorke, korjene i odatle uzroke dešavanja. Naša povezanost sa koreninama u biti je puno veća nego smo spremni da to priznamo. Mi znamo koje smo osobine nasljedili, isto tako nam je poznato da brojne uzore dobivamo za vreme detinjstva, pa u dobu uzrasta i kasnije. Ali, mnogo važniji (a da za njih najčešće ni ne znamo!) su uzroci dobiveni za vreme trudnoće naše majke.\nTo možda zvuči iznenađujuće ili čak šokantno, ali horoskop veoma tačno pokazuje šta je majka osećala kada je saznala da smo na putu, zatim kako se otac ponašao, pa i to je li trudnoća proticala u miru i harmoniji. Isto tako, može se videti jasno kako smo došli na svet – da li je bilo sve mirno ili, pak, napeto – da li smo osećali oslobođenje ili je naše rođenje predstavljalo muku i slično. Postoji poseban astrološki metod koji ove događaje i osećanja može proceniti i posledično u vremenu života natusa.\nO tom aspektu horoskopa govori posebna teorija koju je pre oko trideset godina predstavio poznati američki i svetski astrolog, predavač i autor Tad Mann, kojeg je beogradska publika imala prilike da pozdravi pre dve godine na 10. Međunarodnoj Astrološkoj Konferenciji na Balkanu. On je taj svoj metod nazvao "Astrologija životnog doba" (u originalu "Life-Time Astrology"), zbog toga što omogućava celokupan pogled u životni ciklus, bez nekih dodatnih proračuna, pa bi se stoga mogao zvati i "astrologijom životnog ciklusa". Prema toj teoriji životni ciklus ne počinje rođenjem, nego začećem, a celi život podeljen je na tri glavna segmenta razvoja: na trudnoću, detinjstvo i odraslu dob.\nPorođaj u taksiju\nSamo rođenje predstavljeno je Ascendentom, dok nam znak u kome se on nalazi priča puno o tome kakav je bio taj naš dolazak. Tako Ascendent Bika pokazuje mirno i rutinsko rođenje, saznajemo da je majka bila spremna na porođaj te da su uz nju bile prisutne naklonjene osobe, većinom žene. Sasvim druga priča povezana je sa ascendentom Vodolije, koji pokazuje da se naše rođenje zbilo nekako "na brzinu", bez priprema, sa izvesnom dozom panike, neočekivano ili pre očekivanog roka, a među takve primere moženo slobodno da ubrojimo i sve porođaje koji su se dogodili na putu ka bolnici, u taksiju, liftu i slično.\nVeoma su pričljivi i planeti koji se nalaze u prvoj astrološkoj kući te njihova aspektiranost. Tako će nam neugodni Saturn u prvoj kući govoriti o bolestima ili problemima deteta, o neprihvaćanju sa strane oca ili o bolesti majke, dok će Neptun pokazati neku vrstu razočarenja roditelja sa tim detetom – na primer da su priželjkivali ili očekivali suprotni pol deteta.\nSlično vredi i za planete u ostalim kućama, od kojih svaki donosi neku bitnu informaciju o našem razvoju. "Astrologija životnog doba" donosi jasan i lagan sistem određivanja vremena na koji se određeni planet odnosi. Veoma lako možemo da lociramo vreme za koje je neki neugodan planet ostavio utisak, dovoljno značajan da bi bio zapisan u našu podsvest, a u datom vremenu se manifestirao kao događaj. Naravno, tu govorimo o informacijama koje su već "prošlost", ali te su informacije zakopane duboko, te osoba ne može doći do njih tek tako, već jedino uz pomoć psihoterapije ili "astrologije životnog doba", koja nam otkriva zapise iz razdoblja koje smo preživeli još u utrobi majke!\nPogledajmo primer: u 11. kući natala nalaze se Mars i Uran u tačnoj konjunkciji, bez ikakvih drugih aspekata u horoskopu. Mars može biti nešto naprasno, a Uran iznenadno. Bez aspekata moglo bi značiti "bez povezanosti", kao da su sami za sebe. Videvši u koje razdoblje trudnoće pada taj dvojac, pitanje koje je astrolog postavio klijentu je glasilo: "Šta se iznenadno i agresivno dogodilo vašoj majci u petom mesecu trudnoće, a da to nije imalo nikakvih posledica?" Odgovor je bio brz: "Ah, pa ja to znam. Pala je sa kuhinjskih merdevina direktno na trbuh. Odmah su je odveli u bolnicu na pretrage i brzo ustanovili da je sa detetom sve u redu."\nOvaj događaj iz prenatalnog perioda će se svakako odraziti na sve ono što je povezano sa 11. kućom (prijatelje, udruženja, planove, nade...), ali će pored toga izazvati i tačno određen događaj u simbolici ove dve planete u periodu vremena koji se na osnovu metode "Astrologije životnog doba" može odrediti.\nZašto toliko besno nastojimo biti uspešni ili vredni?\nJe li naša majka bila presretna kad je saznala za svoju trudnoću? Je li otac kada je saznao da je dete na putu, isčezao i ostavio je na cjedilu? Kakav je bio utjecaj jednih i drugih roditelja? Da li je u toku trudnoće doživljela neku nesreću ili traumu? I na kraju, kako na celi život utiče spoznaja da već od samog početka nismo bili željeni ili da su roditelji tada možda čak razmišljali o prekidu trudnoće?\nPrednost ovog pogleda na natalnu kartu je u tome da pomoću njega vidimo i one uzroke koji nam obično bivaju sakriveni i za koje možemo saznati samo od vlasnika horoskopa – uz uslov da ih on poznaje i da želi da razgovara o njima. Oni su u horoskopu nacrtani kao na dlanu i njihovim poznavanjem astrolog može klijentu otkriti štošta novo o njegovom životu. Neki od tih principa toliko su jaki da usmeravaju čoveka da nesvesno radi neke stvari, za koje bi se "mogao zakleti" da nikada neće ići u tom pravcu, s tim da to mogu biti i dobri i loši potencijali (na primer: vezanost za prijatelje, upotreba veza, sposobnost upravljanja samim sobom i sa masama ljudi, kao i različite kočnice i frustracije).\nPraksa nam pokazuje da nam poznavanje takvih informacija otvara nova saznanja o sebi, pomoću kojih često dolazimo u poziciju da možemo da objasnimo zašto ponekad radimo nešto protiv čega se ne možemo izboriti. Razlozi za to leže duboko u našoj podsvesti. Sve je negde zapisano.


Počinje Arsenal fest 07 - oradio.rs\nVečeras u Kragujevcu počinje sedmo izdanje Arsenal festa, sa možda najozbiljnijim i najzvučnijim spiskom izvođača u svojoj istoriji. Kao i tokom prethodna dva izdanja festivala, Oradio će ponovo izveštavati iz Kneževog arsenala, imaćemo svoj studio na Garden stejdžu i u programu ćemo direktno prenositi gotovo sve najvažnije koncerte koji će se održavati na ovoj bini.\nNavikli smo da na Arsenal festu nastupaju najzvučnija domaća i regionalna imena. Ovoga puta organizatori su otišli korak dalje, pa će program na glavnoj bini festivala, Mejn stejdžu, biti dodatno pojačan izvođačima kao što su Anthrax, Thievery Corporation, DubFX ili Ana Popović. Neke od ovih imena, poput Anthraxa recimo, organizatori koncertnih i festivalskih događaja u našoj zemlji pokušavali su i ranije da dovedu, ali prvi put dolaze tek sada u Kragujevac.\n"Prvi put u jedan mali grad dolazi bend koji nikada nije bio u Srbiji. Mnogi su pokušavali da ih dovedu, ali mi smo uspeli. U pitanju je Anthrax koji dolazi 22. juna da otvori Arsenal festival. Posle Ane Popović, na binu 23. juna dolaze Thievery Corporation koje ste ranije mogli da slušate na Exitu. Pored njih, na Mejn stejdž izaći će i Darko Rundek, a poslednje večeri dolaze DubFX, Skindred i mnogi drugi, što regionalni što naši bendovi", kaže PR Arsenal festa Maja Cvetković.\nZa slušaoce Oradija posebno zanimljiva biće dešavanja na Garden stejdžu. Nekada "prateća" bina Arsenala vremenom je dobijala sve ozbiljniji karakter, pa će tako ove godine na njoj nastupiti i legendarni britanski punk bend Buzzcocks, kao i velika regionalna imena kao što su slovenački Elvis Jackson, Brkovi, Goblini, Damir Urban ili Rambo Amadeus.\nTradicionalno, studio Oradija nalaziće se pokraj Garden bine i u pauzama između direktnih prenosa koncerata u studiju ćemo ugostiti brojne učesnike festivala, ne samo one koji nastupaju na Gardenu, već i izvođače sa Mejna i Explosive DJ stejdža.\nProgram Oradija sa Arsenal festa počinjaće svake večeri u 22 časa i trajaće do ranih jutarnjih sati. Budite uz nas tokom naredna tri dana, a na sajtu Oradija i na našim stranicama na društvenim mrežama pratite izveštaje, intervjue i video zapise iz Kragujevca. Festivalsko leto se ozbiljno zakuvava.\nRazvaljivanje za Instagram generaciju\nPregled druge večeri Arsenal festa 11 biće jedan pravi atmosferski izveštaj. Ali, ne onaj koji govori o vremenskim uslovima, već…


Kupatilski Nameštaj Police Za Kupatilo Sa Ogledalom i Svetlom K 105 G: Nameštaj za kupatila: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Kupatilski Nameštaj Police Za Kupatilo Sa Ogledalom i Svetlom K 105 G\nUgrađeno halogeno svetlo - 2 sijalice\nSimetričan i funkcionalan dizajn\nDimenzije: 105 x 108 x 20 cm\nOpis proizvoda: Kupatilski Nameštaj Police Za Kupatilo Sa Ogledalom i Svetlom K 105 G\nViseći nameštaj za kupatilo. Komplet čine dva ormarića, dve mini police, ogledalo i dve halogene sijalice. Delovi su izrađeni od visokokvalitetnog lakiranog medijapana koji je otporan na vlagu. Preciznost i kvalitet izrade su na izuzetno visokom nivou. Dimenzije: 105 x 108 x 20 cm.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 20722\nSifra 20722, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 20722, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Hotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada | Letovanje Hurgada\nHotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada Letovanje Hurgada Egipat\nNaslovna Letovanje Egipat Hurgada Hotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada\nHotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada\nHotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada je kategorisan sa 3* i nalazi se u centru letovališta Hurgada, u Sakali na oko 6 kilometara udaljenosti od aerodroma.\nHotelski kompleks se sastoji od centralne zgrade u kojoj se nalazi recepcija i manji deo smeštajnih jedinica, kao i dve zgrade sa smeštajnim jedinicama od bazena do plaže. U sastavu hotela nalazi se recepcija, sefovi na recepciji, 2 glavna restorana (Water blue, Sunshine), 3 a la carte restorana (Sea Bride, Italian, Oriental), 3 bara, Shisha bar, otvoreni bazen, fitnes centar, sauna, đakuzi, parno kupatilo, salon lepote, usluge pranja i peglanja veša, usluge čuvanja dece, doktor na poziv, prodavnica suvenira, menjačnica. Suncobrani i ležaljke se ne naplaćuju dodatno.\nBesplatne aktivnosti: dečije igralište, animacija za decu i odrasle, mini klub za decu, teretana, pikado\nAktivnosti uz doplatu: ronjenje (ronilački centar), bilijar, stoni tenis\nIma ukupno 299 smeštajnih jedinica od kojih je 228 soba sa balkonom i 71 bez balkona. Sve sobe poseduju: klima uređaj, balkon ili prozor (neke umesto balkona imaju verandu ili prozor od poda do plafona), TV sa satelitskim kanalima, fen za kosu, sef.\nUsluga hotel MINAMARK BEACH RESORT Hurgada: All inclusive (sve uključeno po hotelskim pravilima).\nHOTEL MINAMARK BEACH RESORT HURGADA GALERIJA\nMINA MARK BEACH RESORT Hurgada\nHOTEL MINAMARK BEACH RESORT HURGADA CENOVNIK\nTERMINI 14.11.- 21.11. 21.11.-28.11. 28.11.-05.12. 05.12.-12.12. 12.12.-19.12. 11.11.-21.11. 14.11.-28.11. 21.11.-05.12. 28.11.-12.12. 05.12.-19.12.\nStandard soba 435 515 615\nΩ 289 289 289\nDoplata za period putovanja (12.08. – 31.08. i 01.10.-31.10.) – 5€ po osobi po noći\n10 / 11 noćenja u izabranom hotelu na bazi navedene usluge\nAerodromske takse iznose ukupno oko 52 €\nMeđunarodno zdravstveno osiguranje Dunav osiguranje (za državljane Republike Srbije do 75 godina starosti) u iznosu osigurane sume od 15.000 EUR KOJE POKRIVA I LEČENJE COVID-19\nEgipatsku vizu i usluge viziranja (25€ po pasošu) plaća se na aerodromu po sletanju na aerodrom Hurgada / turističke vize su ukinute za boravak putnika koji uđu u Egipat do 31. oktobra 2020., a ova informacija se odnosi samo na državljane zemalja (medju kojima je i Srbija) koji vize mogu kupiti na licu mesta, na aerodromu u Hurgadi.\nHOTEL MINAMARK BEACH RESORT HURGADA – VAŽNE NAPOMENE – COVID-19:


PRIŠTINSKI MEDIJI: Nikad jasnija poruka predstavnika Evropske unije da Kosovo za njih NIJE DRŽAVA! | Info | Region\n27. October, 05:41\nPRIŠTINSKI MEDIJI: Nikad jasnija poruka predstavnika Evropske unije da Kosovo za njih NIJE DRŽAVA! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKosovo Evropska unija


Kemal Pajevic – Pljevaljske novine\nnedelja , mart 29 2020\nU Pljevljima privedena jedna osoba zbog kršenja mjere samoizolacije\nIJZ: Još 2 osobe zaražene koronavirusom, ukupno 84\nKompanija Glosarij obezbijedila 11 respiratora\nSimović: CG ulazi u kritičnu fazu, od naredne sedmice očekuje se vrhunac epidemije\nLazović: Stigla oprema kojom će biti zadovoljene potrebe zdravstva u naredne tri do četiri sedmice“\nSlužbenik IJZ CG osumnjičen za zloupotrebu službenog položaja\nDonacija Rotari kluba bolnici u Pljevljima\nRadnici „Grijanja“ kojima se duguje 7 zarada donirali Opštoj bolnici 1.000 eura\nStavite maske da vas ne gledamo\nPredstava „Dobro drvo“ na YT kanalu Gradskog pozorišta iz PG\nPočetna / Tag Archives: Kemal Pajevic\nTag Archives: Kemal Pajevic\nDo poslednjeg Pljevljaka\ndecembar 10, 2019\tDruštvo 0\ntekst Kemala Pajevića, građanskog aktiviste Pred svaku Novu godinu u skladu sa tradicijom u Pljevlja redovno navrati Deda Mraz, da obraduje pljevaljsku djecu sa skromnim poklonima,a pošto je iz godine u godinu te djece sve manje i Deda Mrazova torba je sve tanja.Uzgred, ne zadržava se on puno u gradu, …\nPljevljaci su taoci razvoja šire društvene zajednice\nmaj 15, 2018\tPolitika 0\nZa rješavanje problema potrebno je mnogo veće angažovanje nadležnih u lokalnoj upravi, državnih organa i međunarodne zajednice jer vremena za čekanje nema Obično se kaže da je grad koji izgubi ljude, osuđen na umiranje. Ono što povezuje razne ljudske sudbine u jednu zajedničku je činjenica da za njih nema …\nKemal Pajević: Lud, zbunjen, normalan\noktobar 24, 2017\tDruštvo, Politika, Vijesti 0\nRijaliti program oko katastrofalne ekološke i zdravstvene situacije u kojoj se nalaze građani Pljevalja nastavlja se sa početkom nove grejne sezone i traje već godinama do njenog samog kraja. Najvažniji akteri samo preko ljeta dobiju zasluženi odmor. Ono što je sigurno je da se organizatori ovog državnog rijaliti programa mogu …\nĆutnja i muk na trovanje, sa prekoračenjima 17 puta većim od dozvoljenog, PM10 česticama\nAndrej Nikolaidis kao Miško Vuković: Ako uspije Amfilohije, Crna Gora će biti nalik Teheranu 1979.\nDemokrate formirale Mjesne odbore Komini, Odžak i Lovćen\nnovembar 6, 2017\nIJZ CG: NE SMIJEMO DOZVOLITI OPUŠTANJE\nIz Pljevalja se prošle godine iselilo 379 stanovnika\nPzP: Progon porodice Medojević, Đukanović obišao pola Evrope, a nije u samoizolaciji


TotalCar.rs » Mitsubishi razmišlja o konstrukciji nove generacije modela Pajero\nMitsubishi je tokom nekoliko prethodnih godina redovno osvežavao svoj SUV model Pajero, ali je on ostao skoro potpuno isti od 2006. godine kada je predstavljena njegova četvrta generacija.\nMeđutim, to bi se uskoro moglo promeniti, s obzirom da japanski proizvođač, koji je sada u alijansi sa kompanijama Renault i Nissan, razmišlja o konstrukciji potpuno novog modela.\nNaime, Trevor Men, jedan od zvaničnika kompanije Mitsubishi, je u jednom intervjuu naveo da odluka još uvek nije doneta, ali da čelni ljudi kompanije itekako imaju želju da kreiraju novi Pajero. On je naveo i da na njihovu odluku u velikoj meri utiču standardi o emisiji štetnih gasova.\n“Novi Pajero je nešto što naši inženjeri itekako žele da konstruišu, ali pre nego što preduzmemo konkretnije korake moramo da budemo sigurni da imamo pravi biznis plan”, rekao je Men i dodao je: “Moramo da budemo sigurni da kada nešto radimo, to radimo kako treba”.\nS obzirom da članice alijanse Renault-Nissan-Mitsubishi dele platforme, novi Pajero bi mogao biti znatno drugačiji u odnosu na trenutni model. Na primer, Nissan u svojoj gami ima Petrol, model koji je sličan modelu Pajero, s tim što je nešto veći od njega. Šesta generacija modela Petrol je na tržištu od 2010. godine, te bi uskoro mogli videti i njegovog naslednika, s kim bi novi Pajero potencijalno delio platformu.\nTime bi ove dve kompanije svakako uštedele novac na troškovima proizvodnje, naravno, ako Pajero dobije “zeleno svetlo”.


SL Benfica – SSC Napoli, 06.12.2016. – Liga prvaka, TIP\nSL Benfica – SSC Napoli, 06.12.2016. – Liga prvaka\nSL Benfica – SSC Napoli – Drugi susret posljednjeg šestog kola B grupe UEFA-ine Lige prvaka bi svakako trebao biti puno zanimljiviji od onog koji se u isto vrijeme igra u Kievu, obzirom da se međusobno sastaju trenutno dvije vodeće ekipe na tabeli, Benfica i Napoli. No, ono što predstavlja problem i jednima i drugima je podatak da treći Besiktas trenutno ima samo bod manje od njih, tako da bi Turci pobjedom u Kievu sigurno prošli dalje, dok bi onda ovaj okršaj u Lisabonu direktno odlučivao o tom drugom putniku u osminu finala iz B grupe. Doduše, postoji tu i opcija da Besiktas izgubi, što bi onda značilo da bez obzira na ishod meča u Lisabonu i Benfica i Napoli idu dalje, s tim da bi u slučaju remija na prvom mjestu završio italijanski predstavnik, obzirom da je prvi njihov duel u Napulju završen pobjedom domaćina od 4:2. Početak: 06.12.2016. – 20:45 SEV\nOvdje još svakako treba spomenuti i opciju da bi Benfica u slučaju novog poraza od Napolija te remija u Kievu također prošla dalje, kao druga u grupi, jer imaju bolji međusobni omjer od Besiktasa, i to zahvaljujući upravo tome što su u posljednjem petom kolu u Istanbulu odigrali 3:3. Naime, prvi duel ta dva tima u Lisabonu je završen rezultatom 1:1, što znači da bi tu onda presudio veći broj postignutih golova Benfice u gostima, dok s druge strane u slučaju pobjede Besiktasa u Kievu, Portugalcima za prolaz dalje odgovara samo pobjeda nad Napolijem, i to s najmanje dva gola razlike.\nNaravno da sve ove kombinacije mogu itekako utjecati na psihu samih igrača, ali isto tako smatramo da oni imaju jako puno iskustva pa bi se zbog toga prvenstveno trebali fokusirati na teren, i to s namjerom da savladaju svog narednog protivnika. Tim više jer se izabranici trenera Vitorie i u domaćem prvenstvu trenutno nalaze na liderskoj poziciji, uprkos tome što su proteklog vikenda na gostovanju kod Maritima doživjeli prvi poraz u sezoni. No, to nam samo govori da su oni već tada mislima bili u ovom meču s Napolijem, za koji inače ne konkurišu povrijeđeni braniči Grimaldo i Eliseu, veznjak Horta i napadač Jonas.\nVjerovatni početni sastav Benfice: Ederson – Semedo, Luisao, Lindelof, Almeida – Salvio, Fejsa, Pizzi, Cervi – Guedes, Mitroglou\nŠto se tiče gostiju iz Napulja, već smo ranije rekli da bi njih bilo koji remi ili pobjeda u Lisabonu sigurno odveli u osminu finala, jer bi u slučaju istog broja bodova imali bolji međusobni skor od Benfice, ali se zato u slučaju poraza moraju nadati jedino da će i Besiktas izgubiti u Kievu, obzirom da Turci imaju bolji međusobni skor od njih. Naime, u toj situaciji bi ih onda skupo koštao domaći poraz od Besiktasa, koji im je ustvari bio i jedini u prethodnih pet kola, jer su u preostalim mečevima slavili u gostima kod Dynama i kod kuće nad Benficom te remizirali s Besiktasom u Istanbulu i u prošlom kolu na svom terenu protiv Ukrajinaca.\nNaravno da je to bio veliki kiks za ekipu Napolija, obzirom da bi pobjedom u tom meču bili samo na korak od plasmana u nokaut fazu Lige prvaka, ali i ovako oni sve drže u svojim rukama jer im u Lisabonu odgovara čak i remi. No, to uopšte ne znači da će se izabranici trenera Sarrija samo braniti protiv Benfice, pogotovo nakon što su proteklog vikenda u domaćem prvenstvu na svom terenu s čak 3:0 deklasirali velikog rivala Intera, čime su i dalje zadržali priključak za vodećim ekipama na tabeli. Dodajmo još da je kod njih trenutno van stroja samo odranije povrijeđeni napadač Milik.\nVjerovatni početni sastav Napolija: Reina – Hysaj, Albiol, Koulibaly, Ghoulam – Allan, Jorginho, Hamsik – Callejon, Mertens, Insigne\nSL Benfica – SSC Napoli TIP\nIako bi u slučaju poraza Besiktasa u Kievu obje ekipe prošle u osminu finala, čisto sumnjamo da će se oni uzdati baš u takav scenario, pogotovo tu mislimo na domaću Benficu koja je još u drugom kolu poražena na gostovanju kod Napolija, tako da se od njih svakako očekuje da im sada pokušaju uzvratiti istom mjerom pred svojim navijačima.\nTip: azijski hendikep 0 Benfica\nKvota: 1,83 kod bet365 (sve do 1,75 se može odigrati bez problema)\nSL BenficaSSC Napoli


Alijansa civilizacija - Wikipedia\nLogo Alijanse civilizacija\nAlijansa civilizacija ili Savez civilizacija (engl. Alliance of Civilizations, akr. UNAOC) je politička incijativa pod okriljem generalnog sekretara Ujedinjenih nacija od 2005. godine. Njen cilj je interkulturalni dijalog, a četiri osnovna područja delovanja su: mediji, mladi, obrazovanje i migracije.\n2 Jugoistočna Evropa\nOvu inicijativu pokrenule su 2005. vlade Španije i Turske pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija. Tokom 2005. i 2006. godine održana su četiri sastanka, i to u Španiji, Kataru, Senegalu i Turskoj. Nakon ovih sastanaka u aprilu 2007. godine generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-Mun je imenovao bivšeg portugalskog predsednika Žoržea Sampaija na mesto viskog predstavnika Alijanse civilizacija, a u maju 2007. godine donet je plan implementacije za period od 2007. do 2009. godine. Planovi implementacije doneti su i 2009. i 2011. godine za dvogodišnje periode. Takođe se izrađuju godišnji izveštaji o aktivnostima Alijanse civilizacija.\nJugoistočna Evropa[uredi - уреди | uredi izvor]\nZa region jugoistočne Evrope je doneta regionalna Stretegija na sastanku u Sarajevu u decembru 2009. godine. U Srbiji je u okrobru 2011. na dan proslave 66 godina od formiranja Ujedinjenih nacija u Kolarčevoj zadužbini održan koncert posvećen Alijansi civilizacija. \n↑ History | United Nations Alliance of Civilizations (UNAOC), Pristupljeno 8. 4. 2013.\n↑ MVEP, Pristupljeno 8. 4. 2013.\n↑ The UN in Serbia celebrates its 66th Anniversary in 2011 under the banner of the Alliance of Civilizations | United Nations Alliance of Civilizations (UNAOC), Pristupljeno 8. 4. 2013.\n↑ Zagrljaj civilizacija povodom Dana UN : Vesti kultura i zabava : POLITIKA, Pristupljeno 8. 4. 2013.\nAlijansa civilizacija na Wikimedijinoj ostavi\nZvaničini sajt Alijanse civlizacija\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Alijansa_civilizacija&oldid=40788515"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 14:32, 24 decembar 2017.


Mama i beba : Inglesina prenosivi krevetac 04.05.2021 - ID 92973620 - KupujemProdajem\nMama i beba > Kreveci i kolevke > ID oglasa: #92973620 (postavljen: pre nedelju dana)\nInglesina prenosivi krevetac\nMoji Oglasi offline\nInglesina prenosivi krevetac Lodge\nLodge je prenosivi krevetac koji kombinuje praktičnost i dizajn. Pratkičan, lagan, sa dosta funkcija, jasnih linija i jarkih boja koje ga čine inovativnim komadom nameštaja.\n• Multifunkcionalni prenosivi krevetac sa dva nivoa\n• Može se koristiti i kao ogradica\n• Praktični sistem kišobran sklapanja\n• Stranice od prozračne mreže\n• Lak za premeštanje zahvaljujući 2 točka\n• Bočna strana sa otvorom i rasjfešlus zatvaranjem\n• Udoban postavljeni dušek\n• Džep za odlaganje stvari sa bočne strane\n• Zaštita od komaraca uključena u pakovanje\n• Praktična torba za prenošenje uključena u pakovanje\nDimenzije rasklopljenog: visina X širina X dubina 79x126x72 cm\nDimenzije sklopljenog: visina X širina X dubina 26x79x26 cm\nMaterijal: tkanina 100% poliester\nstruktura anodizirani aluminijum\nAdidas Superstar 40 2/3 REZERVISANO\nAdidas bluza L- Novo\nNazuvice BAMBUS set 5 pari\nAdidas sandale 34 nove original\nSve super. Moja preporuka za saradnju.


Turska vojska uništila 108 od 113 predviđenih položaja PYD/PKK-a | TRT Bosanski\nTurska vojska uništi...\nTurska vojska uništila 108 od 113 predviđenih položaja PYD/PKK-a\nGeneralštab Oružanih snaga Republike Turske (TSK) potvrdio je da je danas počela operacija u sirijskom Afrinu pod nazivom ofanziva "Maslinova grana"\n20.01.2018 ~ 16.01.2019\nGeneralštab Oružanih snaga Republike Turske (TSK) potvrdio je da je danas počela operacija u sirijskom Afrinu pod nazivom ofanziva "Maslinova grana", čiji je cilj da se očiste teroristi iz ove regije, javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopštenju iz TSK-a navedeno je kako je danas od 17 sati po lokalnom vremenu počela operacija u Afrinu pod nazivom ofanziva "Maslinova grana".\n“Oružane snage Republike Turske su u regiji Afrin, na sjeveru Sirije, sa ciljem uspostavljanja sigurnosti i stabilnosti na našim granicama i regiji, pokrenule ofanzivu 'Malsinova grana', kako bi neutralizirali teroriste pripadnike PKK/KCK/PYD-YPG i ISIS-a, te kako bi prijateljski i bratski narod u regiji oslobodili od njihovog pritiska i nasilja”, poručeno je iz TSK-a.\nNaglašeno je također kako je “Maslinova grana“ u Afrinu pokrenuta u okviru turskih prava zasnovanih na međunarodnom pravu i rezolucijama Ujedinjenih nacija.\nOfanzivom komanduje načelnik Generalštaba Turske general Hulusi Akar, iz Komandnog centra Oružanih snaga u Ankari.\nPotom je i turski premijer Binali Yildirim potvrdio je da je na sirijski Afrin pokrenut vazdušni napad kako bi bili eliminisani PYD/PKK i elementi ISIS-a.\nOglasio se i turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan, koji je naglasio kako je Turska dugo upozoravala na ono što se dešava u sirijskoj regiji Afrin.\n“Ranije smo upozoravali, na to nije obraćana pažnja, sada radimo ono što treba“, kazao je Erdogan.\nBekir Bozdag, zamjenik premijera i glasnogovornik Vlade Republike Turske, izjavio je kako je Turska danas pokrenula ofanzivu prema regiji Afrin, uz poštivanje teritorijalnog integriteta, suvereniteta i političkog jedinstva Sirije.\n“Turska je ovu ofanzivu pokrenula uz poštivanje teritorijalnog integriteta, suvereniteta i političkog jedinstva Sirije. Tokom ofanzive pridržavat ćemo se ovih temeljnih principa, a nakon što ofanziva bude uspješno obavljena, napustit ćemo regiju”, poručio je Bozdag, te dodao:\n“Ofanziva koju je pokrenula Turska nije usmjerena protiv Sirije, sirijskog naroda, sirijskog teritorijalnog integriteta i suvereniteta i političkog jedinstva, Turkmena, Kurda i Arapa koji žive na tom području, nego protiv terorističkih organizacija ISIS, PKK, PYD i YPG.“\nMinistar vanjskih poslova Republike Turske Mevlut Cavusoglu razgovarao je sa Rexom Tillersonom, ministrom vanjskih poslova Sjedinjenih Američkih Država (SAD). Iz diplomatskih izvora potvrđeno je da su dvojica ministara obavila telefonski razgovor na zahtjev američke strane.\nMinistarstvo odbrane Rusije objavilo je da su ruski vojnici iz Afrina premješteni u Tel Firat.\nŠefovi diplomatskih misija Irana, Rusije i SAD-a u Turskoj pozvani u Ministarstvo vanjskih poslova u Ankari, te informisani o ofanzivi u Afrinu.\nTagovi: Afrin , Maslinova grana


Izvor\tMegaComFilm\toktobar 15, 2017\nNakon „Dedpula“ i „Logana“, iz studija "Twentieth Century Fox" 2018. godine stiže još jedno ostvarenje o superherojima inspirisano „Marvelovim“ stripom, a protkano odličnim sižeom trilera – film „Novi mutanti“.\nUpravo je objavljen prvi zvanični trejler, a premijera filma je zakazana za april sledeće godine.\nNovi mutanti je priča o pet mladih ljudi sa nadljudskim sposobnostima koji su zarobljeni u tajnom objektu protiv svoje volje. Svako od njih nosi teret misteriozne prošlosti i moći koju ne mogu da kontrolišu.\nKada shvate da su u još većoj opasnosti, zbog toga što su skriveni u skloništu, pokušaće da pobegnu, a uskoro će shvatiti da ih progoni natprirodno zlo, koje budi njihove najgore strahove.\nRežiju novog filma o superherojima potpisuje Džoš Bon, a u glavnim ulogama će se naći Ana Tejlor Džoj, Mejsi Vilijams (poznata po ulozi Arje Stark u seriji Igra prestola), Čarli Hiton i Henri Zaga.\nFilm Novi mutanti najavljuju kao potpuno različit od svih dosadašnjih filmova iz serijala Iks-men, a publika će imati priliku da se uveri u to u aprilu sledeće godine.\n« Najave nove sezone 'Dosije X' Snima se treći nastavak filma "Seks i grad" »


Predlog Zakona o inovativnoj djelatnosti: Cilj otvoriti nova radna mjesta – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Ekonomija/Predlog Zakona o inovativnoj djelatnosti: Cilj otvoriti nova radna mjesta\nVlada je na današnjoj sjednici utvrdila prijedlog Zakona o inovativnoj djelatnosti, sa ciljem unapređenja okvirnih uslova i pristupa za finansiranje istraživanja i inovacija, kako bi se omogućila transformacija inovativnih ideja u proizvode i usluge koji će stvarati rast ekonomije i nova radna mjesta.\nKako je saopšteno iz Ministarstva nauke, tim Zakonom uređena je inovativna djelatnost u Crnoj Gori, na način koji će omogućiti da inovacije postanu stub razvoja dinamičnog i relevantnog okruženja za razvoj nauke i istraživanja, da naučne ustanove i javna i privatna preduzeća iskoriste svoju aktivniju ulogu u istraživanjima i razvoju, kao i mogućnosti za transfer tehnologija i da se podstiče kvalitet i značaj istraživanja i inovacija u Crnoj Gori.\n“Zakonom će se obezbijediti povezivanje naučnoistraživačkih ustanova, odnosno naučne i akademske zajednice sa privrednim sektorom u realizaciji primijenjenih i razvojnih istraživanja,poboljšanje kompetitivnosti malih i srednjih preduzeća i promocija preduzetništva i podrška start-up privrednim društvima”, navodi se u saopštenju.\nOsnovno načelo na kojem se temelji pomenuti Zako se, kako su kazali, odnosi na dostupnost obavljanja inovativne djelatnosti svima pod jednakim uslovima.\nPo prvi put, zakonom se uređuje obaveza Vlade za donošenje Strategije inovativne djelatnosti na period od pet godina.\n“Strategiju predlaže Savjet za naučnoistraživačku djelatnost, i njome se uređuju specifični ciljevi inovativne djelatnosti, prioritetni programi i projekti od opšteg interesa, praćenje realizacije programa i projekata, način finansiranja programa i projekata i infrastruktura za podršku inovacijama”, dodaje se u saopštenju.\nNajznačajnija novina odnosi se na uvođenje novih instrumenata u naučni sistem Crne Gore.\n“Tri nova instrumenta i to Centar za transfer tehnologija, Naučno-tehnološki park i Inovaciono-preduzetnički centar, će pored postojećih naučnih ustanova, centra izvrsnosti i ustanova visokog obrazovanja, omogućiti dalje podizanje nivoa i kvaliteta ukupne istraživačke zajednice u Crnoj Gori i njene uporedivosti van granica naše države”, zaključuje se u saopštenju.\nradna mjesta Vlada zakon\nĐAUKANOVIĆ: Protesti su poslednji pokušaj da se spriječi ulazak u NATO


Živimo značajno duže, ali ne svuda\nU analizi 2013. znanstvenici projekta Global Burden of Disease (GBD) zaključili su da životni vijek raste gotovo svuda u svijetu, s iznimkom subsaharske Afrike, gdje je smrtnost od HIV/ AIDS-a umanjila životni vijek od 1990. za oko pet godina.\n"Napredak koji vidimo kod raznih bolesti i ozljeda je dobar, čak izvanredan, ali možemo i moramo učiniti još i bolje", rekao je Christopher Murray, profesor globalnog zdravlja na Sveučilištu u Washingtonu u Sjedinjenim Američkim Državama, koji je vodio istraživanje objavljeno u medicinskom časopisu Lancet.\nMurray je rekao da je veliki porast kolektivnog djelovanja i financiranja doveo da potencijalno smrtonosne zarazne bolesti poput proljeva, ospica, tuberkuloze, HIV i malarije smanjuju stopu smrtnosti i šire životni vijek.\nNo, dodao je da su neke velike kronične bolesti zanemarene i da im se podiže važnosti kao prijetnji životu, posebno problemi s drogom, ali i ciroza jetre, dijabetes te bolesti bubrega.\nGBD 2013 daje naj sveobuhvatniji i naj svježiji pregled broja godišnjih smrtnih slučajeva od 240 različitih uzroka u 188 zemalja tijekom 23 godine, od 1990. do 2013.\nPosljednje istraživanje Murrayjeva tima pokazuje da su neke siromašne zemlje napravile izuzetne uspjehe u očekivanom trajanju života u tom razdoblju jer ljudi u Nepalu, Ruandi, Etiopiji, Nigeru, Maldivima, Istočnom Timoru i Iranu danas žive u prosjeku 12 godina dulje.\nIpak, unatoč dramatičnom padu smrtnosti djece tijekom posljednje 23 godine, malarija, proljev i respiratorne infekcije poput upale pluća i dalje su prvih pet svjetskih uzroka smrti u djece mlađe od pet godina.