Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!! | Forum Krstarice\nPostati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nZačetnik teme DaXsm83\nDatum pokretanja 27.02.2012.\n27.02.2012. u 21:23 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nDa li neko moze da mi kaze koliko je isplativo baviti se web dizajnom u Srbiji. Koliko moze da se zaradi, i koje skole\_kursevi su najbolji. Kolika je potraznja za web dizajnerima i sta svaki web dizajner mora da zna.\n27.02.2012. u 21:50 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nS'obzirom kolike su prosecne plate u Srbiji, web dizajn i programiranje su dobro placeni.\nVelika je potraznja za web dizajnom kao i za programiranjem.\nHTML, Javu, php to su neke osnove da se znaju.\nSto se tice kurseva tu ne znam da ti odgovorim.\nHTML cak i preko interneta mozes nauciti, ukoliko imas predznanje C# jezika, java nece biti veliki problem.\n28.02.2012. u 08:15 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nzaboravi na kurseve. Kod dizajna je bitno da li imas ili nemas smisla za crtanje, kreiranje, dobru ideju ako nemas nista od toga trazi drugi posao\n28.02.2012. u 10:12 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nAli nekako mora nauciti internet programiranje.\n28.02.2012. u 11:14 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nImam dosta iskustva iz audio i video montaze, 3d max, photoshop, bilbordi, plakati, priprema za stampu, itd... Znam nesto malo o programiranju, ali imam volju i brzo ucim.\nCuo sam za "Krojacevu skolu". Jel' neko cuo za nju?\n28.02.2012. u 13:59 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nOd toga ce ti znaciti photoshop, html bukvalno mozes nauciti na internetu.\nKod nas je recimo predavanje o HTML-u trajalo nedelju dana, tu nema puno filozofije.\nJava je vec jezik i to slozeniji jezik, tu bi dosta valjao neki kurs, potrazi po fakultetima, njihovi kursevi. Na visoj poslovnoj imas odlican C# kurs, ali taj jezik nije za internet programiranje, mada je jako slican javi, i kad njega naucis java ce ti biti rutina. Mada ti je ipak blje neki pravi web dizajnerski kurs.\nTakodje jako dobri sajtovi http://w3schools.com/html/default.asp i http://www.programiranje.co/ samo se registruj, odlicni sajtovi bukvalno korak po korak, kreni sad sa html-om.\nNa sajtu http://w3schools.com/html/default.asp imas opciju "Try it yourself" da dizajniras stranu.\nPoslednja izmena: 28.02.2012.\n28.02.2012. u 21:21 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nJa idem na kurs iz C# i dosta sam toga tamo naucio a isto ima veze sa dizajnom...tacnije, grafikom, ali ne toliko za web design, ja sam ipak web developer...\n...ukoliko imas predznanje C# jezika, java nece biti veliki problem.\nnemoj zezas, znaci posle c sharp idem ucim javu, e bas mi se pogodi, da pravim igrice za telefone\n01.03.2012. u 10:11 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nOgromna je prednost nauciti bilo koji C jezik, jer je velika vecina ostalih zasnovana na njima. Inace kad se nauci jedan jezik i razradi logika u glavi, kasnije je dosta manji problem nauciti sledeci. Java i C# imaju skoro iste naredbe, samo im je namena drugacija.\n01.03.2012. u 11:07 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nVecina tih jezika je objektno orijentisana pa su zbog toga dosta slicni principi, dok se sintaktsa menja\n06.03.2012. u 20:09 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\ndefinitivno je ogromna predost znati C jezik , ali su ti sve vise i vise potrebni php ms sql baze , bez toga nemoj da radis (barem osnovno razumevanje) .\nU srbiji web dizajneri nisu cenjeni jer ih strano mesaju sa web adminima i moderatorima ,\nTakodje je veliki problem sto niko neshvata potencijal interneta u Srbijei ( tj mali je procenat onih koji to shvataju i primenjuju ) .\nJa radim zadnjih 2 godine , od toga zadnjih 8 meseci samostalno i mogu reci da se nisam previse opario od domacih firmi , da nema stranih firmi sa kojima saradjujem od domacih nebi ni racune poplacoa ...\n11.03.2012. u 10:13 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nJa sad celu drugu godinu radim C# Windows App sa bazama podataka.\nU trecoj je ASP.NET Internet Programiranje u C#\n11.03.2012. u 13:29 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nevo sta sam ja napravio sam malo znanja PHP , MYSQL-a i HTML-a -> http://intouch.phpnet.us/\nMakni blank sa linkova od clanaka prebaci login na prvo mesto na skroz dole, sve u svemu lepo svidja mi se.\n11.03.2012. u 15:21 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nKad smo već kod toga, baš me zanima koji je razlog što stavljate otvaranje internih linkova u novom prozoru? Koja je tu logika? Pitam ozbiljno, voleo bih da neko ko to radi odgovori.\n11.03.2012. u 22:02 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nJa ga uvek postavljam da ga otvori u novom tabu (naravno ako nije vezano za sajt) .\nPoenta je da se neko zadrzi na svom sajtu sto vise jer to tvom sajtu poomaze u rangiranju ...\nBarem kako su to meni objasnili\n12.03.2012. u 08:09 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nDa podebljam šta sam pitao:\n15.03.2012. u 11:34 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nDa li neko moze da mi kaze koliko je isplativo baviti se web dizajnom u Srbiji. Koliko moze da se zaradi\nSvi poslovi su isplativi ukoliko uspeš u tom poslu. Možeš da prodaješ avione i imaš manju zaradu od nekog ko prodaje šrafove.\nZa web dizajn je dobro što ti je ceo svet tržište, pa ne moraš da valjaš robu po osiromašenoj Srbiji.\nJedan deo uspešnih firmi ima veliki broj zaposlenih, sa prosečnom cenom posla od 5000e do 10000e\nJedan deo neuspešnih 'firmi' sanja o tome da uradi sajt za 500e.\nIma naravno i puno onih koji pokušavaju da zarade nudeći sajtove za manje od 100e.\nE sad kako biti uspešan, siguran sam da ti jedan web dizajner to ne može reći, savet traći od nekih marketinških menadžera isl.\n, i koje skole\_kursevi su najbolji\nsta svaki web dizajner mora da zna.\nKod nas se pod web dizajnerom podrazumeva osoba koja zna SVE. Što je naravno nemoguće. Znači trebalo bi da zna sledeće poslove:\n1. Grafički dizajn (PS, FW, Gimp ...)\n4. PHP, ASP is.\n5. MySql baze i sl.\n6. Flash, Flex isl.\n7. SEO, marketing ...\n15.03.2012. u 11:39 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nOvaj CMS je dobar primer kako početi.\nMalo naučiš HTML i CSS i odmah kreneš na free CMS-ove (Joomla, Drupal, Wordpress ...). Kada sa lakoćom postaviš neki free CMS sajt, to ti daje samopouzdanje da nastaviš da učiš.\n30.03.2012. u 23:31 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nIsplativo jeste,al je pitanje koliko imas vremena i volje da naucis to cime bi se bavio\n18.06.2012. u 03:02 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nPo meni, osnovna podela je na samostalne proizvođače sajtova i najamnike u firmama ("web studio"). Za ovo drugo imaš fiksnu malu platu, ali nisi opterećen nabavljanjem klijenata. Traže preveliko znanje da te zaposle, ali pošto nude siću onda uvek ima praznih mesta za znalca. (Znalci neće da rade za siću).\nDruga bitna podela je pravljenje unikatnih sajtova i rad sa šablonima, u šta bi se CMS mogli svrstati kao podskup.\nPošto si pomenuo Srbiju, znaj da ovde nema šeikova koji mogu sebi da priušte unikatne sajtove. Ovi iz vlasti što se razbacuju parama razbacuju se i tu, ali ako nisi njihov nemaš šanse za projekat.\nGlavno znanje je dosta skriveno u masi svega što se na Internetu, pa čak i na kursevima, nudi. Najefikasnije metode teško ćeš sam otkriti.\nMinimum je da znaš da preradiš neki postojeći sajt, postaviš to na server i povežeš sa domenom (ili kupiš paket).\nPotražnja za poslom postoji. Platežna moć je mala, kao i u svemu. Konkurencija je užasno brojna, a za prvi sajt naručilac retko zna kvalitetno da odabere izvođača.\nJedan štos za kraj, koji skoro da se podrazumeva: da bi stekao "portfolio" treba nekoliko projekata da uradiš po ma kojoj ceni, računajući i 0,00.\n18.06.2012. u 18:39 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nPosto vidim da imas iskustva, ajde ti meni reci sta da radim?\n21.06.2012. u 12:29 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\n1. Možeš da radiš u Srbiji, ali moraš se spremati da radiš za strance.\n2. U drugoj rečenici na ovoj strani http://en.wikipedia.org/wiki/VWorker su linkovi na berze poslova. (Malecki procenat će naći i domaćeg poslodavca, jedna od online domaćih berzi je http://www.elitesecurity.org/f28-IT-berza-poslova )\n3. Kada vidiš šta se traži, imaćeš savršen orijentir šta da učiš, za šta da se spremaš.\n4. Videćeš i sam, u (ozbiljnim) oglasima za izvršioca za pojedinačne projekte ne traži se diploma, nego "portfolio" i sposobnost samostalnog kompletiranja posla u dogovorenom roku.\n5. Nabavi osobu u inostranstvu da ti prikuplja zaradu i šalje u Srbiju. Paypal.\nTo su odgovori koje ja smatram bitnim. Izvini što sam neka pitanja preskočio. Btw, ja sam do sada pokušavao da preživim od domaćih projekata pa bih prepustio iskusnijima da dopune o međunarodnim berzama.\n21.06.2012. u 14:16 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nAha, izvini ako sam dosadan, ali me mnogo zanima sta posle. Recimo da nabavim osobu koja ce zaradu slati preko PayPal-a meni u Srbiju, kolika je zarada tu, znaci cisto procena neka u zavisnosti od sajta? E da, zar nije PayPal zabranjen u Srbiji ili je stupio onaj zakon da dozvoljavaju?\n21.06.2012. u 17:08 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nDa ti kazem malo o PayPalu posto imam iskustva.\nJa imam osobu preko grane, koja prima moj novac i prosledjuje mi ga preko drugih servisa koji rade u Srbiji i ne uzima mi procenat jer mi je rodjak.\nImas exchangere, koji uzimaju oko 10% po transakciji, i salju ti novac preko drugih servisa u Srbiju.\nMozes i da imas svoj PayPal u Srbiji koji radi, mada to su malo mutne radnje, i znam ljude koji su uspesno radili sa time, ali ne preporucujem, tako da ako imas nekog od familije u inostranstvu, zamoli ih da otvore PayPal, pod uslovom da se malo bar malo razumeju u kompove i da ti prebacuju novac preko drugih racuna u Srbiju. PayPal ima svoje neke takse, to ne znam koliko je, a zarada zavisi od toga koliko ti pogodis posao sa klijentom. PayPal nije dostopan u Srbiji, nije zabranjen, valjda, zbog zakona o ekonomiji ili nesto sa carinama nisam siguran.\n21.06.2012. u 18:24 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nAha, pa imam neke rodjake po SAD, Nemackoj, Svedskoj pa bih mogao to da sredim. A jeste li sigurno da zarada moze biti veca tako nego da se recimo zaposlim u nekoj Srpskoj kompaniji koja radi web sajtove?\n21.06.2012. u 19:01 - Postati WEB DIZAJNER u SRBIJI !!!\nTo je diskutabilno, jer da ti neko pruzi stalni posao, da budes prijavljen i sve to i da ti novac ide preko PayPal-a, malo teze, uglavnom jer su zapadnjaci nepoverljivi prema jeftinoj radnoj snazi, a i mislim da ima neka zakonska prepreka. U najboljem slucaju, mozes raditi kao freelance saradnik za neku firmu i da im pomazes pri radu sa njihovim projektima na duzi vremenski period, a koliko ce te placati zavisi od dogovora kao i od iskustva koje imas. Ne znam ni koliko placaju firme u Srbiji, ali moja pretpostavka je da bi plata bila veca, s obzirom na veci standard, ali ne drzi me za rec.\nKoliko znam, u UK placaju Junior web dizajnere, znaci HTML, Photoshop, CSS (opet od poslodavca zavisi sta trazi) oko 1200 funti na mesecnom nivou, to je ako radis tamo, a ako freelancujes, pa verovatno je manje, a koliko ne bih ti zaista mogao reci.\nProbao sam da saradjujem sa par firmi iz USA, i bili su zainteresovani dok nisam rekao da sam iz Srbije, posle toga, ni reci vise, jednostavno ne zele ljudi da zaposljavaju ilegalno non-US gradjane.


Dragi Guest546190, Nažalost, nemate nijedan model na svojoj listi prijatelja. Predlažemo Vam da se upoznate i sprijateljite s nekim. Potpuna lista naših modela nalazi se na naslovnoj stranici.


AutoBlog | Nova Kia Sportage predstavljena u Budimpešti, u Srbiji od 18.990 evra\n16 Jul, 2010 - 14:13\nNova "kija sportidž" je još jedna potvrda da Azijci\nbolje od Evropljana znaju šta Evropljani žele, bar što se tiče dizajna i voznih\nkarakteristika.Automobili bez imidža predodređeni su za neuspeh na Starom\nkontinentu o čemu "Kija", kada je "sportidž" u pitanju, ne\nbi trebalo da brine. Dizajn potpisuje bivši "audijevac" Peter Šrajer,\nkoji se proslavio "audijem TT", a koji je po dolasku među\nJužnokorejci radio novi "sorento", "soul" i\nBlic pogled prema novom "sportidžu" dovoljan je za zaključak da se\nu potpunosti razlikuje od druge generacije (predstavljena je 2004.). Napušten\nje monoton, poluterenski izgled, a veća pažnja je poklonjena aerodinamici, tako\nda je koeficijent otpora vazduha karoserije smanjen sa 0,40 na 0,37. Novi\n"sportidž" je postao ugledniji član modernog društva, odnosno\nautomobil koji biste voleli da parkirate ispod prozora. Sportska linija "Sportidž" ima dosta zajedničkog sa bratskim "hjundaijem\nix35" (ex "hjundai tuson"), koji je već više meseci prisutan na\nnašem tržištu. Oba modela se proizvode u fabrici u Slovačkoj i praktično su kao\nblizanci. Naravno, u tome nema ništa lošeg jer se "Kija" i\n"Hjundai" zajednički, ruku pod ruku, bore na većini svetskih tržišta.\nKod nas bi ipak trebalo da stavimo znak nejednakosti i da o\n"sportidžu" govorimo kao o modelu za sebe. Dizajn je urađen po\nposlednjim standardima i, verujte na reč, mnogo bolje izgleda u prirodi nego na\nfotografijama. Snažna silueta zadovoljava čulo vida, pogotovo u kombinaciji s\ntehnonarandžastom bojom, koja je postala zaštitni znak novog\n"sportidža", dužeg, šireg i nižeg od prethodnika. Vizuelni doživljaj\npojačavaju i dnevna LED svetla i novi aluminijumski naplaci od 18 inča.Pametni AWD sistem Unutrašnjost je odrađena klasičnije sa preglednom i jasnom grafikom\ninstrumenata. Vozač očekivano sedi visoko, a upravljač nam je poznat iz\n"pro sida". Preglednost je vrlo dobra, a vozača i putnike oduševiće\nveća ponuda prostora za kolena, glavu i laktove. Veliki napredak je učinjen\nupotrebom kvalitetnijih materijala. Plastika je mekana i prijatna na dodir.\nSet-ap novog "sportidža" zadovoljiće i fanove sportske vožnje, pre\nsvega zbog direktnog upravljača i novog "dynamax AWD" sistema pogona\nna sve točkove urađenog u saradnji s "Magnom". "Dynamax" je\nnazvan pametnim jer, za razliku od konkurencije, na osnovu prikupljenih\npodataka AWD sistem prilagođava putu pre nego što se uslovi promene.Dva motoraZa početak, u ponudi su dva motor, oba zapremine dve litre. Benzinac razvija\nmaksimalnih 163 konja, ali uz skroman maksimalni obrtni momenat (195 Nm), dok\nje iz CRDi dizelaša izvučeno 136 KS (319 Nm). Bez sumnje, dizelaš je pravi\nizbor jer dolazi sa šestostepenim ručnim menjačem. Benzinac, za koji je teško\npoverovati da ima 163 KS, ima stepen manje, što ga čini bučnim i većim\n"trošadžijom" pri brzinama od 120 km/h i naviše. Oba motora mogu da\nse naruče i sa automatskim menjačem (šest stepeni), koji se dodatno naplaćuje,\nkao i s pogonom na sve točkove. Iskreno, manuelni menjač je ne samo jeftinija\nveć i bolja opcija. Do kraja godine očekuju se i novi 1,6-litarski benzinac\n(140 KS) i 1,7 CRDi sa 115 KS.Cena 18.990 evra Cenovnik novog "sportidža" za Srbiju biće kompletiran u narednih\nnekoliko dana, kada će i početi zvanična prodaja, a poslednja informacija je da\nće ulazni model sa benzinskim motorom, 2WD pogonom i punom sedmogodišnjom\ngarancijom koštati 18.990 evra. Vredno pomene je da bazni paket opreme, pored\nručnog klima-uređaja i šest vazdušnih jastuka, podrazumeva i ESP i\naluminijumske felne. Isporuka kupcima u Srbiji počeće u septembru.Kija sportidž 2.0 CRDi\nDIMENZIJEDužina: 4.440 mm\nMeđuos. razmak: 2.640 mmPrtljažnik: 564 lMOTOR\nZapremina: 1.998 kubika\nObrtni momenat: 319 NmRezervoar: 55 lPERFORMANSE\nUbrzanje: 11,3 sekundi\nMaks. brzina: 181 km/h Autor : Aleksandar PijevacFoto : Blic.rs i Kia čitanja : 5222\nUh, zver, sa sve ovim felnama :)\nKoliki ovo ima klirens?\n16 Jul 2010, 14:51\nKatalog kaze 265mm\n16 Jul 2010, 15:11\nKlirens 265 mm? Deluje nemoguće... Pa, nema ni pravog terenca sa tim klirensom, a ne SUV-a. Nije to Pinzgauer ...\nVidiš pinzgauera sam "smetnuo sa uma". I to bi divlja sprava, nezavisno vešanje sa svim potrebnim blokadama. Znaš da sam nekada vozio karburator od pinza na Yugu. 1.3 motor sa minimum 110ks.\nA ovi SUV sa tolkim klirensom i 2WD su neupotrebljiva stvar, ni za asfalt ni za off road. Kao vodoinstalater na kraljevskom balu.\nAko lazu oni, lazem i ja :)\nHrabar dizajn koji izgleda odlicno!\nKia sve bolja i bolja.\nI kad uporediš dizajn sportage-a i hyundai-ja ix 35 , vidiš da je kia lepša u svakom pogledu\nAko je klirens kako kažu, izgleda da će vojska ubuduće ovo voziti umesto "Pinza" ...\nRazmišljam, koliko li ti je yugo trošio sa tim karburatorom...\nOpet sam pročitao tekst, ovaj novinar blic-a ne zna ni padeže ni gramatiku uopšte.\nA za dizajn imam 1 zamerku koju opraštam, a to je preširok C stub krova! Mogu misliti kakva je preglednost unazad.\nДизајнер прешао из Аудија у Кију? А из БееМВе-а у Хјундаи? Дизајнирао и кију соул? Па он дефинитивно обожава задњи стуб од 60см ширине.\nА колики је коефицијент отпора југа?\n16 Jul 2010, 16:27\nNa otvorenom, šdeljiva vožnja, mali gas do 140km/h, potrošnja je bila 7.5l/100km.\nA "uktanje" nikad nije izračunato. Inače dizne nisu od pinza. Prvo grlo na minimumu a na drugom je regulacija daleko veća nego na pinzu.\nMnogi su dolazili da vide...\nA i oni pretečeni stizali pred kafane da vide čudo...\nDa dizajner bmw-a serije 1 je dizajnirao poklopac prtljažnika hyundaiju i30. E da i soul i sportage imaju preširok C stub.\nMeni je podatak o klirensu sumnjiv, kolike su onda gume, kad je klirens 265mm? Sajtne (pragovi) su negde malcice ispod polovine gume, pa ispada da je guma 2x265mm\nTaj yugo je trošio kao da je imao motor EURO 5 ...\nJeste on vizuelno dosta "visok", ali je fotografisan tako da se ne vidi "pod" kola i elementi vešanja, tako da je teško proceniti klirens. Ja zaista ne znam ni jednog terenca sa klirensom 265 mm ...\n16 Jul 2010, 18:09\nlik je dizajnirao i audi a6 c5\nKlirens mu je ovako na oko ~20cm, pristojno izgleda limarija ali ja ovo nikada ne bih kupio iz 2 razloga:\n- Korejanci imaju vasarsku politiku u Srbiji i takve klijente privlace sa svojim kampanjama i cenama.\n- 7 godina bez chipovanja dizela! :O\n16 Jul 2010, 18:51\nJedno stručno pitanje! Šta ti je lepše, ova KIA ili iX 35?\nI ako bi inače morao, šta bi uzeo?\nPosto si me stavio uza zid...\nSigurno imaju i neki razlozi iz kojih sledi Tvoj zaključak? Udostoji nas Tvoje još jedne rečenice bar ...\nZbog "Kijinog" izgleda, pre bih uzeo 3 Lade Nive...\n1 da vozim a 2 za delove...\nIli Duster i Niva...\niX 35 izgleda Ok, ali SUV nikad ne bih uzeo u obzir...\nZahvaljujemo na eseju ... Nadamo se da nije suviše mučno ...\nMada suprotno praksi...\nMeni ix 35 deluje kao da ima male točkoe, a prostor iznad prednjeg točka pa sve do haube je toliki da ceo auto visi u vazduhu, a tek ogromna limena površina iznad zadnjeg točka, možda bi se crnom plastikom preko rubova to sredilo donekle...\nAUto je vrh. Za te pare nema bolje\n31 Avg 2010, 19:15\nNovi Komentari ▪[Orlo] @Milos Ako na kolovozu nije bilo padavina, citaj snega, ili leda onda nemas problema....\n▪[Jimmy] Kao da je prosao tretman u obdanistu. ▪[Pit] Bolje izgleda M4, ali plava boja obavezno. Odlično odradjena oba. Popularno


BIC Commerzbank, Bruchsal (Nemačka) (SWIFT kod).\nPoštanski broj: 76643\nTelefon: +49 (0)7251 9701 0\nBIC Commerzbank, Bruchsal (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Commerzbank u gradu Bruchsal je COBADEFFXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 234566525 i šifre banke 66340018, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 6634 0018 2345 6652 5. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Commerzbank, to je 66340018. Iz tog razloga BIC, u našem primeru COBADEFFXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Commerzbank u gradu Bruchsal. Shodno tome, Bruchsal se nalazi u zemlji Nemačka. Commerzbank se može kontaktirati na (07251) 9701-0.


Istorija | ROSTILJIJADA 2012 LESKOVAC\nTradicija majstora skare\nGrad Leskovac nalazi se na reci Veternici, nedaleko od njenog ušća u Južnu Moravu. Graniči se sa opštinama Doljevac, Gadžin Han, Vlasotince, Vranje i Kosovska Kamenica. Od Niša je udaljen 45, a od Beograda 298 kilometara.\nSredinom 12. veka ovu oblast je Stefan Nemanja dobio na poklon od vizantijskog cara Manojla Komnina. Turci su grad osvojili 1454. godine, a u 18. veku postaje važno trgovačko mesto, pa Turci u njega premeštaju sedište svog sandžaka. Kasnije, nakon oslobođenja od Turaka, 1877. godine dolazi do naglog preobražaja grada. Zahvaljujući uzgoju konoplje i izradi proizvoda od nje, Leskovac pokreće svoju industriju koja se uglavnom orijentisala ka tekstilnoj proizvodnji, pa je između dva rata ovaj grad nazivan i Srpski Mančester, a proizvodi iz Leskovca prodavani su na dalekim svetskim tržištima.\nIako je najveći deo centra grada nakon Drugog svetskog rata preuređen u modernističkom stilu, u glavnoj ulici još uvek postoje zgrade koje svojom veličinom i lepotom podsećaju na zlatno doba Leskovca. U Bulevaruoslobođenja nalazi se stara kuća Šop-Đokića sa svojim širokim dvorištem. U pitanju je lep primer građanske arhitekture 19. veka, i u njoj je danas smeštena Turistička organizacija Leskovca.\nStara i nova crkva su u blizini kuće Šop-Đokića. Stara crkva, Crkva odžaklija, s početka 19. veka, ima vrlo neobičnu istoriju svog nastanka. Kako Turci nisu dozvolili meštanima da ovde sagrade crkvu, oni su prijavili da grade kuću za sveštenika, a da bi bili uverljivi, na crkvu su dodali i nefunkcionalni dimnjak. Pod arkade crkve vodi šest stepenika, koliko je crkva ukopana u zemlju. Unutrašnjost je vrlo mračna, jer je osvetljava samo nekoliko malih prozora. Odmah do nje smeštena je nova crkva koja je, arhitektonski gledano, njena sušta suprotnost. To je monumentalna Saborna crkva Svete Trojice, slave Leskovca, građena je po ugledu na manastir Gračanicu. U pitanju je petokupolna građevina sa lepo izvedenom dekoracijom nadahnutom raznolikim stilovima srpskog srednjovekovnog nasleđa, čija je izgradnja privedena kraju 1931.\nOkolina Leskovca pravi je dar prirode. Tu je planina Kukavica, kao i planina Radan. Do najbližeg izletišta,Pašine česme, dolazi se preko Bojnika. U Babičkoj gori ima puno divljači, a Brestovačko jezero(Radansko jezero) prepuno je ribe. Jezero Barje na Veternici, pod Kukavicom, široko je čak kilometar, a dugačko devet.\nU okolini Leskovca nalazi se izuzetno bogato kulturno-istorijsko nasleđe. Skoro da nema sela u kome nisu pronađeni tragovi prošlosti, od neolitskih dana do Srednjeg veka; na primer Skobaljića grad na Kukavici, iznad kanjona Vučjanke. Svoje opredeljenje da se bave tekstilom, Leskovčani su potvrdili uspostavljanjem Muzeja tekstilne industrije u Strojkovcu, na putu Leskovac–Vučje. Na reci Vučjanki, u prelepoj zgradi iz 19. veka, nalazi se Električna centrala iz 1902. (danas muzej), koja još uvek proizvodi struju. U Rudaru je hram Svete Paraskeve, neutvrđene starosti, a sačuvani su i delovi ranohrišćanske bazilike. Na Hisaru, tvrđavi–brdu iznad Leskovca, nalaze se spomenik Neznanom junaku i monumentalni Spomenik streljanim i poginulim u Drugom svetskom ratu.\nU Leskovcu je tradicionalna proizvodnja paprike, koja je jedan od simbola ovog grada. Međutim, Leskovac je mnogo slavniji po svom čuvenom roštilju – skari. Ovaj specijalitet može da se proba čitave godine, ali je najzanimljivije doći na Roštiljijadu, koja se u ovom gradu održava svakog septembra. U Leskovac tada dođu najbolji majstori roštilja iz Srbije, Bugarske, Makedonije. Leskovčani su, inače, svoju osnovnu recepturu za pripremu pljeskavica i patentirali. Poznati specijalitet je i leskovački voz, sačinjen od raznih vrsta mesa sa žara koje, u maloj količini i uz razne salate, stižu jedna za drugom na sto. Još jedna poznata manifestacija koja se održava u ovom gradu je Leskovačko leto, na kome se svakog dana do kraja jula organizuju razne manifestacije za sve uzraste. Leskovčani imaju i svoj Karneval, gde se neguju tradicionalni narodni oblici zabave – dodole, koledare, narodne igre…\nU tom smislu se iz godine u godinu organizuju atraktivni koncerti, modne revije, karnevali, izbori za mis… Do sada je dosta učinjeno da se se podizanjem kvaliteta, organizovanjem karnevala po formuli ‘Oktober festa’ iz Minhena, medijskim prezentacijama drugim markentiškim aktivnostima Roštiljijada privuče turiste iz inostranstva.


Grad star 12 hiljada godina uskoro će nestati pod vodom - Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Slider \_ Grad star 12 hiljada godina uskoro će nestati pod vodom\nNeolitske pećine, litice u karakterističnoj boji meda i minareti iz 15. veka koji krase živopisne ulice zauvek će nestati pod vodom, kao i ostatak tog „živog muzeja“.\nDa bi se od potapanja spasilo sve što se može spasiti iz drevnog grada, Turci su preselili hamam iz 12. veka težak 1.500 tona, a osim kupatila sele se i drugi spomenici iz Hanaskejfa na mesto udaljeno tri kilometra.\nGrad star 12 hiljada godina nalazi se na obali Tigirisa u turskoj provinciji Batman. Stručnjaci predviđaju da će nestati do kraja godine zbog poplave koja je rezultat brane čija je izgradnja započeta pre 12 godina povodom projekta jugoistične Anadolije (GAP) u okviru kojeg se grade brojne hidrocentrale i industrijske zone i jačaju obrazovni i infrastrukturni resursi u regionu.\nHasankejs se nalazi na nešto manje od 100 kilometara od brane, a predviđa se da će se kroz par meseci nalaziti 60 metara ispod površine, kao što je bio slučaj i s ostalim istorijskim gradovima, sopmenicima, ali i domovima ljudi koji su morali da se presele nakon izgradnje Asuanske brane ili kineske hidroelektrane s branom Tri klanca na reci Jangče.\nIgor | Slider, Zanimljivosti | 1. Septembra 2018. 10:26\nBritanci hvale Zvezdu: Sastav koji je promijenio istoriju engleskog fudbala\nRonaldo “poludeo” jer je nagrada UEFA otišla Modriću


Usluge Arhive - Stranica 94 od 94 - VirtualniGrad.Com\nAdvokatske kancelarije, odnosno advokati se bave zastupanjem i savetovanjem fizičkih i…\nAgencije za čišćenje objekata\nAgencije za nekretnine Vam nude veliki izbor stanova za prodaju ili…\nKablovska industrija, onakva kakvu je i danas znamo, nastala je u…\nKnjigovodstvo je evidentiranje finansijskih promena. POd tim promenama se podrazumevaju prodaja,…\nPrevodilačke agencije, Prevodioci\nPrevodioci su lica koja se bave prevodom tekstova sa jednog jezika…\nPotreban Vam je prevoz do aerodroma? Ili želite da prisustvujete nekom…\nUsluge transportnih preduzeća su ponekad neophodne svakome od nas. Da li…\nRent a car agencije se bave iznajmljivanjem vozila. Ukoliko ste u…\nMobilni telefoni su danas postali svakodnevna potreba svakog pojedinca. Česta upotreba…\nTempo i dinamika života savremenog čoveka nalaže ako ne čestu, onda…\nUgradnja alarma i sigurnosne opreme\nEkser u gumi? Potreban Vam je hitno vulkanizer? Vulkanizeri će Vam…\nRezultati 3 iz 933 stavke\nStudio lepote Nastasija piercing\n← Prethodna 1 … 92 93 94


Rijad obećao više od milijardu dolara za borbu protiv klimatskih promena | Novosadski informativni portal 021\n17:48 > 18:02\nOva objava dolazi nekoliko dana pre početka UN konferencije o klimi COP26 koja se održava u Škotskoj.\n"Otvaramo danas zelenu eru za region. Ubeđeni smo da te promene nisu samo u prilog životnoj okolini nego i ekonomiji i bezbednosti", rekao je saudijski prestolonaslednik Mohamed ben Salman u Rijadu.\nOn je u subotu rekao da njegova zemlja ima za cilj da postigne ugljeničnu neutralnost do 2060. godine.\nSAUDIJSKA ARABIJA\tklimatske promene\n26.10.2021\t• 18:55\n"Rijad obećao više od milijardu dolara za borbu protiv klimatskih promena"\nCorak, civilizaciju moze spasiti jedino povratak duhovnim vrednostima.\nDuhovne vrednosti nemaju nikakve veze sa religijama. Primeri duhovnih vrednosti su postovanje, empatija i ljubav prema partneru, deci, roditeljima, komsiji, saradniku, postovanje prema hrani koju jedemo, suncu koje nas greje, drvecu oko nas...


Boemi | Za media\nHumanitarni koncert Boema za Sanelu\nFondacija Iskorak i orkestar "Boemi" pridružili su se humanitarnoj akciji za pomoć nastavnici likovne kulture Saneli Stefanović. Tim povodom će sutra (petak, 7. oktobar) u Omladinskom centru, biti organizovan koncert zaječarskog sastava “Boemi”. Sva sredstva prikupljena od prodatih karata su namenjena za lečenje ove mlade umetnice u inostranstvu. Cena ulaznice je 200 dinara, a početak je u 21:30...Više\nPročitaj više o Humanitarni koncert Boema za Sanelu\n15.04.2016 - 11:15\nTradicionalni humanitarni koncert zaječarske grupe Boemi ovog puta bio je namenjen prikupljanju pomoći za osnovnu školu "Ljubica Radosavljević Nada". Sala pozorišta koja inače ima 330 mesta, bila je pretesna za sve koji su hteli da prisustvuju nastupu Boema ali i njihovih specijalnih gostiju Lene Stamenković i Željka Vasića, inače bivših učenika ove škole. Kako se čulo sinoć, od prodaje ulaznica...Više\nPročitaj više o Na humanitarnom koncertu Boema i prijatelja sakupljeno 120 000 dinara za pomoć školi (VIDEO)\nBoemi i prijatelji održali deveti humanitarni koncert\n04.04.2015 - 14:15\nSinoć je u prepunoj sali pozorišta Timočke krajine Zoran Radmilović u Zaječaru, deveti put za redom, održan humanitarni koncert "Boemi i prijatelji". U saradnji sa zaječarskom fondacijom Iskorak, kompletan prihod namenjem je za kupovinu histeroskopa koji je neophodan Ginekološkom odeljenju zaječarskog zdravstvenog centra. Zaječarci su imali prilike da kupovinom karte po ceni od 200 dinara pomognu...Više\nPročitaj više o Boemi i prijatelji održali deveti humanitarni koncert\nVeć devet godina zaječarski ansambl Boemi uz pomoć prijatelja organizuje u pozorištu "Zoran Radmilović" humanitarne koncerte, a sa nastupa u petak, 3 aprila,prikupljeni novac biće namenjen Službi ginekologije Zdravstvenog centra Zaječar, za kupovinu histeroskopa. Početak koncerta je u 20 sati.Ulaznica košta 200 dinara.Više\nPročitaj više o Humanitarni koncert Boema i prijatelja u zaječarskom pozorištu (VIDEO)\n08.04.2014 - 13:45\nU petak, 11. aprila u Pozorištu Timočke krajine “Zoran Radmilović" u Zaječaru biće održan 8. tradicionalni humanitarni koncert grupe Boemi i njihovih prijatelja. Sav prihod od prodatih ulaznica ovoga puta namenjen je maloj Staši Milenković i njenom lečenju u Austriji. Na sceni će, pored Boema biti veliki broj muzičara i vokalnih solista. U celu priču uključen je i zaječarski Crveni krst, čiji su...Više\nPročitaj više o “Boemi i prijatelji” - 8. humanitarni koncert za malu Stašu Milenković


Snimatelji na konferenciji za novinare predsednika Srbije, arhivska fotografija\nMedijska situacija je sigurno jedan od razloga zaostajanja Srbije na evropskom putu, a prethodna garnitura na čelu Ministarstva kulture i informisanja, pre svih ministar Vladan Vukosavljević i državni sekretar Aleksandar Gajović nisu previše doprineli poboljšanju stanja u medijskoj sferi.\nNakon izbora nove vlade i imenovanja funkcionerke SNS Maje Gojković za ministarku kulture i informisanja pitali smo predsednike dva vodeća novinarske organizacije – Udruženja novinara Srbije (UNS) i Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) šta pre svega očekuju od nove vlade i novog ministarstva.\n“Najbolje da ne očekujemo ništa, pa da budemo iznenađeni kad se nešto desi”, kaže predsednik UNS-a Vladimir Radomirović i dodaje da vlada može da računa na ogromnu većinu u skupštini, zbog čega on ne isključuje mogućnost da zaista budu usvojene neke izmene zakone koje će ići u korist ne samo novinara, nego i građana Srbije.\n“Znajući kako je medijska strategija pisana i koliko je jedan dokument koji vlada usvaja, koji treba da se napiše i usvoji za 6 do 9 meseci, a to pisanje i usvajanje je trajalo dve-tri godine. Možda nećemo dočekati ni da ova vlada predloži izmene Zakona o javnom informisanju i medijima, već će to ostaviti narednoj vladi. Kao i svi novinari treba sa skepsom da priđemo i ovoj vladi, i njenim obećanjima”, kaže Radomirović za Glas Amerike i podseća da je premijerka najavila da će vlada u prvih 100 dana usvojiti akcioni plan za medijsku strategiju.\nVlada da poštuje svoje zakone\nZa predsednika NUNS-a Željka Bodrožića, za početak bi bilo dobro da nova vlada samo poštuje postojeće zakone.\n“Očekujem od svake vlade da poštuje zakone koje ona predlaže i koje većina iz njihove stranke usvaja u Skuštini Srbije. Ti naši zakoni, s obzirom da smo bili na evropskom putu, nisu loši. Oni su usklađeni sa evropskim zakonima u najvećem broju slučajeva, i oni sadrže sve ono što bi moglo umnogome da popravi medijsku scenu. Poštovanje zakona je prvi lek za ovu našu situaciju. Ako Ministarstvo bude insistiralo na poštovanju zakona i podzakonskih akata koji uz zakone izlaze, mi ćemo imati za tri meseca mnogo, mnogo bolju medijsku scenu”.\nSagovornici Glasa Amerike se slažu u oceni da su jedan od najvećih problema koji treba rešavati način raspisivanja konkursa i dodele sredstava za sufinansiranje medija.\n“Evo sad ćemo videti, počeće konkursi za sufinansiranje medijskih sadržaja. To će biti prvi ispit i mislim da se tu ništa neće promeniti, da će oni i dalje gledati da te konkurse naprave tako da ih dobijaju podobni mediji i da mediji koji su nezavisni, slobodni i profesionalni ponovo ostanu kratkih rukava”, kaže Bodrožić.\n“Izmenama Zakona o javnom informisanju i medijima treba precizirati kako se raspisuju konkursi za sufinansiranje medijskih projekata, ko je u komisijama koje odlučuju o projektima, kao i iznose koje lokalne samouprave davati za projekte medija. UNS već godinama traži da to bude 2% lokalnih budžeta. Nama je uvek do sada govoreno da je nemoguće, da je to protivno propisima, Ustavu, ali sve ove godine političke stranke se finansiraju iz budžeta lokalnih samouprava, pa ako mogu stranke da se finansiraju, zašto ne bi i mediji mogli isto tako da se finansiraju”, dodaje Radomirović.\nPartijski kadar na čelu ministarstva\nNa pitanje koliko je sam izbor Maje Gojković za ministarku kulture i informisanja svojevrsna poruka medijima, predsednik UNS ističe da Gojković može da utiče na poboljšanje medijske situacije ukoliko to želi, ali da je ipak ključno pitanje ko će biti državni sekretar za informisanje.\n“Do sada je na tom mestu bio Aleksandar Gajović, čiju smo smenu mi u UNS-u, iako je on naš član, tražili više puta zbog raznih njegovih spornih izjava. U poslednje vreme on je promenio svoj rečnik, ali čini mi se da ćemo ipak dobiti novog državnog sekretara. Kad budemo znali ko će to biti – znaćemo da li će biti i tog dijaloga sa medijima koji se najavljuje.”\nPo mišljenju Željka Bodrožića, dosadašnja biografija Maje Gojković ne obećava da će se medijska situacija u Srbije promeniti na bolje. Umesto čoveka iz branše koji se razume u kulturu i medije, “dobili smo političarku koja do sada nije pokazivala blagonaklonost prema slobodnim i nezavisnim medijima i novinarima”, kaže za Glas Amerike predsednik NUNS-a.\n“Onako kako se ona ponašala prema opoziciji u Skupštini ne uliva poverenje nama da će biti neutralna i da će biti konstruktivna kada su naši problemi u pitanju. A oni su veliki, nagomilani i morali bi da se hitno rešavaju”, ističe Bodrožić i dodaje:\n“Maja Gojković nije neko ko se istakao do sada prema demokratičnosti u odnosu prema slobodnim i nezavisnim medijima. Ona je isto sledila politiku i SRS i SNS. Da nas smatraju, dok su bili radikali izdajnicima i stranim plaćenicima, a sada kao naprednjaci to baš ne govore direktno, ali to očigledno misle”, kaže na kraju Željko Bodrožić.


OSM Televizija - Todorović: Plata i doprinosi 1. jula\nTodorović je rekao novinarima u Istočnom Sarajevu da desetak godina unazad radnicima konstantno kasni isplata dvije plate.\nKomentarišući izjavu predsjednika Unije sindikata u zdravstvu u Bolnici Istočno Sarajevo Tanje Jovičić da je ova zdravstvena ustanova za ovu godinu dobila 7,5 miliona KM, od čega se mora izdvojiti oko četiri miliona za dugove iz različitih programa, reprograma i ostalog, Todorović je rekao da 7,5 miliona KM nisu jedina sredstva ove bolnice, s obzirom da postoje i drugi izvori prihoda.\nPrema njegovim riječima, tu su sredstva van ugovora koja iznose od 2,5 do tri miliona KM za citostatike i skupe lijekove. "Imamo i sredstva za neugovorene usluge, zato nije u redu govoriti samo o jednom elementu našeg ugovora", istakao je Todorović.\nPrema njegovim riječima, u cijeloj Republici Srpskoj postoje određeni problemi u snabdijevanju zdravstvenih ustanova.\n"U suštini nismo došli u situaciju da nešto nemamo, ali postoji i nestašica povremeno. Snabdijevanje reagensima je uglavnom popravljeno", naglasio je Todorović.\nOn je dodao da se aktivno i intenzivno razgovara i o izgradnji nove bolnice.\nMarin: Mogući novi protesti radnika\nJanuarski prosjek 829 KM\nJoš iz iste kategorije: « Radnici traže aprilsku platu i uplatu doprinosa U srednjim školama oko 70 slobodnih mjesta »


Predstavljen smartfon-projektor Samsung Galaxy Beam 2 |\nHome » IT VESTI » Predstavljen smartfon-projektor Samsung Galaxy Beam 2\nPredstavljen smartfon-projektor Samsung Galaxy Beam 2\nby S.Simić|Published April 25, 2014\nKompanija Samsung je predstavila obnovljeni smartfon sa ugrađenim projektorom – Galaxy Beam 2 (G3858). Informacije o uređaju su se pojavila na internet stranici kineskog odeljenja kompanije.\nNavodno, Samsung GALAXY Beam 2 ima instaliran mini projektor sa “profesionalnim” nivoom auto-boja i skupom posebnih podešavanja za njegovu primenu.\nGalaxy Beam 2 dolazi sa 4,66-inčnim TFT ekranom sa rezolucijom od 480 x 800 piksela, gustoće 200 ppi-, može prikazati i 16 miliona boja. Pokreće ga četverojezgreni procesor sa radnim taktom od 1,2 GHz, podržava microSD kartice sa 64 GB kapaciteta, dok količina radne i interne memorije za sada nije poznata. Zadnja kamera ima rezoluciju od 5 MP, LED blic i auto fokus, dok prednja kamera ima rezoluciju od 0,3 MP. Samsung je ovaj model opremio i baterijom većeg kapaciteta – 2600 mAh.\nDimenzije novog modela Galaxy Beam 2 su 134,5 x 70 x 11,64 mm, dok je težina 165,5 grama. Smartfon-projektor pokreće Android 4.2.2 Jelly Bean.\nKarakteristike projektora nisu poznate, ali znamo da njegov prethodnik može da se formira sliku sa dijagonalom od 50 inča i ima visoku stopu maksimalnog osvetljenja – 15 lumena.\nIzvor: Samsung China\nToshiba je napravila najbržu microSD memorijsku karticu\nKompanija Toshiba je uvela novu memorijsku karticu microSD, za koju tvrde da ima najveću brzinu prilikom ažuriranja informacija.\nKartice su u skladu sa standardom UHS (Ultra High Speed) Speed Class 3. On pruža minimalnu brzine pisanja podataka do 30 MB/s.\nToshiba će ponuditi microSD UHS-II kartice kapaciteta 32 GB i 64 GB sa oznakom THNSX032GAJCM4 i THNSX064GBK5M4 respektivno.… Opsirnije >>\nPrevious post Fujitsu je predstavio seriju ultra tankih laptopova na konferenciji All-New-In-Touch\nNext post Smartfon Sharp AQUOS 304SH sa 5,2-inčnim ekranom


Dijamanti • Zlatara AS • Beograd, Novi Sad • Sertifikovani poklon\nPoklon sa sertifikatom\nDijamanti odnosno njihove cene su iskazane u evrima, i informativne su, plaćanje se vrši u dinarima. Trudimo se da budemo što precizniji u opisu proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su sve informacije i cene kompletne i tačne i bez slučajnih grešaka. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude i ne podrazumeva da su dostupni ili na stanju u svakom trenutku.\nDostupnost možete proveriti pozivanjem Call Centra na 066/20-50-60. Posetite nas u Novom Sadu i Beogradu.\nIF VVS1 VVS2 VS1 VS2 SI1 SI2 I1 (P1) I2 (P2)\nD E F G H I J K Mlečna\nnone very slight slight faint medium strong very strong\nEX/EX/EX EX/EX/VG EX/VG/EX EX/VG/VG G/G/G G/VG/G G/VG/VG VG/EX/EX VG/EX/VG VG/G/VG VG/VG/G VG/VG/VG\nPodrazumevano Ceni: rastuće Ceni: opadajuće\nNa sniženju Na stanju\nRound Brilliant Diamond 0,09ct\nod 220 € 200 €\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,09ct • Dimenzije u mm (2,80-2,82×1,83) • Čistoća: SI1 • Boja: E • Kvalitet brusa: VG/EX/VG • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,09ct • Dimenzije u mm (2,78-2,88×1,82) • Čistoća: SI2 • Boja: G • Kvalitet brusa: G/G/G • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,09ct • Dimenzije u mm (2,86-2,95×1,77) • Čistoća: SI1 • Boja: E • Kvalitet brusa: G/VG/G • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,09ct • Dimenzije u mm (2,79-2,93×1,78) • Čistoća: SI2 • Boja: E • Kvalitet brusa: VG/G/G • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,09ct • Dimenzije u mm (2,81-2,83×1,77) • Čistoća: SI1 • Boja: E • Kvalitet brusa: EX/EX/EX • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nRound Brilliant Diamond 0,10ct\nObilk: Round Brilliant • Težina: 0,1 ct • Dimenzije u mm (3,20-3,24×1,76) • Čistoća: SI1 • Boja: G • Kvalitet brusa: G/VG/VG • Fluorescencija: SLIGHT • Sertifikat: IGI\nRound Brilliant Diamond 0,16ct\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,16ct • Dimenzije u mm (3,63-3,70×2,05) • Čistoća: VS1 • Boja: G • Kvalitet brusa: G/VG/G • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nRound Brilliant Diamond 0,20ct\nod 740 € 630 €\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,20 ct • Dimenzije u mm (3,75-3,78×2,27) • Čistoća: SI1 • Boja: F • Kvalitet brusa: VG/VG/VG • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nRound Brilliant Diamond 0,25ct\nod 1.070 € 910 €\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,25ct • Dimenzije u mm (4,08-4,15×2,41) • Čistoća: VS1 • Boja: E • Kvalitet brusa: VG/G/VG • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL\nRound Brilliant Diamond 0,30ct\nod 1.310 € 1.110 €\nOblik: Round Brilliant • Težina: 0,30ct • Dimenzije u mm (4,21-4,26×2,63) • Čistoća: VVS2 • Boja: D • Kvalitet brusa: VG/EX/VG • Fluorescencija: bez • Sertifikat: IGI • Laserski serijski br: ne • Pakovanje: SEAL


Dok nas smrt ne razdvoji - Mira Furlan | Predstava\nPočetna / Događaji / Dok nas smrt ne razdvoji / Dok nas smrt ne razdvoji\nPredstava JDP 29.05.2022. 20:00 1h 50 min\nPredstava jugoslovenske dive Mire Furlan.\nKada bismo sastavljali listu aktivnosti koje najviše opuštaju, za ljubitelje umetnosti to bi definitivno bio odlazak u pozorište. Kao institucija čiji koreni datiraju od najranijih vremena, pozorište kao takvo mnogima predstavlja drugi dom. Srpska pozorišna scena je moderna na toliko načina, da u njenom kreiranju učestvuju svi umetnici iz različitih delova sveta.\nPredstava Dok nas smrt ne razdvoji, koja gostuje na daskama Jugoslovenskog dramskog pozorišta, je dramski prvenac velike glumice Mire Furlan, a režirao ju je sjajni Predrag Miki Manojlović.\nNjemu se na sceni pridružuju Anita Mančić, Jasna Đuričić i Jovana Gavrilović. Ovo je zapravo jedna kompleksna priča o ljubavi koju nije lako sačuvati u svom zagrljaju, o samom odrastanju, životu, pa i smrti. Blanka, Ljubić, Mina i Martin su protagonisti jedne porodične drame koja nas okupira od prve do poslednje klape.\nU kuloarima je opisana kao pitka priča sa gorkim ukusom. U epicentar stavlja razrušene iluzije, izgubljene snove, neminovnost prihvatanja teskobe življenja i patnji. Svaka emocija pružena publici je prava i nju je ista ta publika prepoznala. Predstava ‘Dok nas smrt ne razdvoji’ je projekat Radionice integracije.\nPozorište ne može biti čarobno bez čarobnjaka koji učestvuju tokom procesa kreiranja jednog scenskog komada. Jedna takva čarobnica je bila Mira Furlan. Bila je jedna od najistaknutijih glumica na prostoru bivše Jugoslavije, a njen talenat i beskrajna harizma su joj pružili priliku da učestvuje u brojnim umetničkim projektima. Prvo izvođenje predstave ‘Dok nas smrt ne razdvojii’ izvedena je 2013. godine i od tada beleži veliko interesovanje i posećenost od strane domaće i strane publike.\nCene ulaznica za ovaj komad iznose 500 i 1200 dinara. Nju možete rezervisati na zvaničnom sajtu pozorišta, a gotovo svakodnevno vam je dostupna i biletarnica u ulici Kralja Milana 50 ukoliko preferirate ovakav vid kupovine.\nMagija koja je prisutna u jednom pozorišnom komadu je moguća zahvaljujući njenim akterima. Sigurni smo da će vas ovo ostvarenje od prve scene u potpunosti očarati.


Ovog proleća zaboravite na fensi krpice i skupe autfite, u trendu je nešto sasvim drugačije!\nPromo | četvrtak 28. februar 2019. 12:00h\nNisu vam potrebne skupe krpice, najnovije frizure i gedžeti da biste bili u korak sa vremenom. Potrebno je samo da imate jedan papir u rukama.\noxford • Promo / Promo\nU 21. veku vladaju neka čudna pravila da se fizički izgled i materijalni status ponekad cene više nego znanje i obrazovanje. Ipak, to uopšte ne mora da bude tako. U samo tri koraka preokrenite situaciju i pokažite svetu da je ono što imate u glavi i u rukama, mnogo važnije i dugoročnije nego ono što imate na sebi.\n1.Dajte šansu novim iskustvima i saznanjima. Ako ste nezadovoljni sadašnjim poslom ili razmišljate o promeni iz korena, budite odvažni i odlučite se za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju. Ulaganje u zanat je uvek dobra investicija jer se danas više nego ikada ti poslovi cene.\n2.Naučite jezike. Pola posla ste obavili na razgovoru za posao ako posedujete znanje nekog svetskog jezika. Veoma je važno da izaberete pravu školu koja nudi širok spektar izvođenja nastave, a iz koje ćete izaći sa poudanim znanjem.\n3. Završite fakultet. Ako iz nekog razloga niste nastavili školovanje posle srednje škole, a voleli biste ili bi vam diploma značila u odabiru posla, dajte sebi šansu. Fakultet za menadžment je odlična prilika da steknete znanje i veštine u jednoj od najtraženijih profesija današnjice.\nAko vam je na novom putu lične transformacije i usavršavanja potrebna pomoć oko dokumenata ili literature na engleskom ili na nemačkom jeziku, sudski tumač je najbolji izbor. Literatura će vam biti brzo dostupna, kvalitetno i tačno prevedena, a ako želite da život ili karijeru nastavite u inostranstvu, tačan prevod dokumenata je od vitalnog značaja.\nI jedno opšte pravilo za uspeh: uvek imajte na umu svoje želje i mogućnosti i hrabro idite napred da biste ostvarili svoj cilj. Moda i trend ionako brzo dođu i prođu, a znanje ostaje zauvek.


Civilni nadzor nad sektorom sigurnosti u Bosni i Hercegovini – EU-Monitoring.ba\nCivilni nadzor nad sektorom sigurnosti u Bosni i Hercegovini\nAutor: Denis Hadžović\nUkupne demokratske promjene uticale su i na uspostavljanje novih koncepata civilne kontrole nad institucijama države kojima je povjerena moć za legitimnom upotrebom sile u svojim poslovima (vojska, policija, obavještajne službe i privatne agencije za zaštitu ljudi i imovine). Za razliku od onoga što se u teoriji naziva vertikalna kontrola sektora sigurnosti i odnosi se na kontrolu od strane građana, horizontalna kontrola povjerena je državnim institucijama. Osim parlamenta, sudske kontrole i nezavisnih tijela, civilna kontrola provodi se i od strane izvršne vlasti. U slučaju BiH, to su institucije Predsjedništva BiH, Vijeća ministara BiH, Vlade Republike Srpske i Federacije BiH te kantonalnih vlada i Vlade Brčko distrikta BiH.\nNormativno – pravni okvir civlnog nadzora:\nZakonom o odbrani BiH donešenim 2005. godine uspostavljena je struktura civilne kontrole nad oružanim snagama koja se provodi putem Predsjedništva BiH, koje ima vrhovnu kontrolu i komandu nad Oružanim snagama BiH. Lanac komandovanja i kontrole se zatim ostvaruje preko Ministarstva odbrane BiH kojem su podređene uspostavljene strukture jednistvenih oružanih snaga.\nNadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH (OSA BiH) i osiguranje zakonitosti u njenom radu nadležnost je predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, u skladu sa odredbama Zakona o OSABiH iz 2004. godine. Određena prava i odgovornosti u kontroli rada nad Agencijom povjerene su i Vijeću ministara BiH i Predsjedništvu BiH, poput pripreme i odobravanja godišnje Platforme sigurnosno obavještajne politike ili odobravanja godišnjeg izvještaja o radu i troškovima Agencije.\nStruktura organizacije policijskog sektora u Bosni i Hercegovini je uspostavljena u skladu sa ustavnim administrativnim uređenjem. Tako na državnom nivou imamo ministra sigurnosti koji je nominalno zadužen za civilnu kontrolu i rukovodi radom Ministarstva sigurnosti BiH te sedam upravnih organizacija koje imaju operativnu samostalnost, a nalaze se u okviru ministarstva (poput SIPA BiH, Granične policije BiH ili Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH). Za civilnu kontrolu entitetskih policijskih struktura, odnosno MUP-a RS i MUP-a Federacije BiH, zaduženi su ministri policije RS-a i Federacije BiH. U dijelu kantonalnih policijskih strukutura za civilni nadzor nad 10 kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova nadležni su ministri unutrašnjih poslova u kantonalnim vladama. Policija Brčko distrikta je institucija Distrikta koja je operativno samostalna, a šef Policije podnosi gradonačelniku i Skupštini Brčko distrikta izvještaj o radu Policije BD i informacije od značaja za sigurnost.\nPrivatne zaštitarske službe, odnosno Agencije i unutrašnje službe za zaštitu ljudi i imovine u Federaciji BiH i Agencije za obezbjeđivanje lica i imovine i privatnoj detektivskoj djelatnosti RS-a, potpadaju pod kontrolu i inspekcijski nadzor entitetskih i kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova, u zavisnosti od toga na kojem dijelu teritorije BiH su registrovane za obavljanje svojih poslova.\nCivilna kontrola u praksi\nPrimjećujemo da su se u protekloj dekadi desile značajne novine u funkcionisanju sektora sigurnosti. Po prvi put u historiji uspostavljeni su institucionalni mehanizmi civilne kontrole, odnosno predstavnici izvršne vlasti, uglavnom u svojstvu ministara, nadređeni su svojim kolegama koji upravljaju vojskom, policijom ili obavještajnom službom. Čak i konsolidovane demokratije nisu imune na političko uplitanje u operativni rad sigurnosnih službi, pa je iluzorno očekivati da mlade demokratije poput Bosne i Hercegovine mogu osigurati da je civilni nadzor nad sektorom sigurnosti samo puka kontrola zadužena za zakonitost djelovanja ovih institucija i zaštitu ljudskih prava i sloboda, kao ključnih pretpostavki ove vrste nadzora.\nU domenu odbrane svjedočimo da je nedavno imenovanje najviših vojnih oficira Oružanih snaga u činu generala bilo predmetom političkih previranja, jer imenovanje koje je utvrdilo Predsjedništvo BiH nije naišlo na saglasnost članova Parlamentarne skupštine BiH. Također, na određeni politički dogovor ukazivalo je i kašnjenje sa ovim imenovanjima od skoro godinu dana u odnosu na istek mandata tadašnjem generalskom kadru. Konstantna politička trvenja primjetna su i u implementaciji dogovorenih strateških vanjsko političkih ciljeva u domenu odbrane. Iako je postojećim strateškim dokumentima i zakonima jasno definisan pravac ka integraciji u punopravno članstvo u NATO, svakodnevno svjedočimo oprečnim interpretacijama ovog cilja od strane članova Predsjedništva BiH, odnosno institucije koja ima vrhovnu komandu i kontrolu nad Oružanim snagama. To u mnogo čemu usložnjava i limitira djelovanje i mogućnosti bržeg napretka sektora odbrane u zacrtane integrativne procese. Jedan od primjera je i usvajanje bitnog strateškog dokumenta ‘Pregled odbrane’ koji je Predsjedništvo usvojio tek nakon sedam godina od njegovog podnošenja od strane Ministarstva odbrane. Ipak, mora se naglasiti da princip civilnog nadzora nad sektorom odbrane u BiH funkcioniše i da je postojeći sistem subordinacije u odnosu civilne vlasti prema vojnim strukturama do sada u skladu sa naznačenim demokratskim principima i standardima, ako izuzmemo politička previranja koja utiču na efikasnost i funkcionalnost vojnih struktura.\nAktivnosti i djelovanje Obavještajno-sigurnosne agencije BiH nisu toliko otvoreni za javnost, pa su građani uskraćeni za informacije o praksi provođenja civilne kontrole nad radom direktora i njegovog zamjenika koji rukovode Agencijom. Primjetno je da Vijeće ministara BiH, kao jedan od aktera civilnog nadzora, ne ispunjava u potpunosti svoje obaveze jer se često dešava kašnjenje u dostavljanju Godišnje platforme sigurnosne politike. Upitno je onda kako ocjenjuje rad Agencije ako se ovaj dokument umjesto na početku godine usvoji na samom kraju godine ili se ne usvoji uopšte, a predstavlja osnov za tekuće aktivnosti. U protekloj godini nisu zabilježeni slučajevi koji bi ukazivali na bilo kakve zloupotrebe ovlasti od strane Agencije, niti je bilo saopštenja o radu Agencije od strane civilnih rukovodilaca nad radom Agencije, mada je povremeno bio primjetan određeni politički pritisak na rad ove jedine civilne obavještajno-sigurnosne institucije u BiH. Dodatnu usložnjenost u odnosu na informisanje javnosti o radu Agencije izazvao je i izostanak aktivnosti nadležne parlamentarne komisije, Zajedničke komisije za nadzor nad radom OSA BiH, koja uslijed političkih nesporazuma nije vršila svoju funkciju tokom tekuće godine.\nU kontekstu civilne kontrole nad radom policije znatno je teže pružiti jedinstvenu procjenu o fukcionalnosti ovog vida nadzora uslijed postojanja velikog broja nadležnih policijskih agencija. Nesporno je da u ovako uređenom policijskom sektoru nije lako uspostaviti civilni nadzor jer je primjetno da u određenim agencijama nisu imenovani rukovodioci ili je njihov mandat upitan uslijed nepostojanja nezavisnih organa zaduženih za imenovanja (slučaj komesara MUP-a HNK-a ili MUP-a USK-a). Određeni nedostaci ili zakonske nedorečenosti primjetni su i u efikasnom civilnom nadzoru policijskih struktura na državnom nivou. U proteklom periodu nisu zabilježeni istupi predsjedavajućeg ili članova Vijeća ministara BiH u odnosu na rad upravnih organizacija Ministarstva sigurnosti BiH, iako su oni nominalno nadležni da izrađuju godišnje planove rada i odobravaju budžete. U javnosti se stiče utisak da je za ove poslove nadležan ministar sigurnosti, ali njegova ovlaštenja po pitanju kontrole svode se uglavnom na proslijeđivanje izvještaja policijskih agencija ka Vijeću ministara. Na značajne probleme u provođenju efikasnog i neovisnog civilnog nadzora nad policijskim strukturama zorno upozoravaju i ispitivanja javnog mnijenja. Rezultati istraživanja stavova građana u 2018. godini, koje je objavio Centar za sigurnosne studije, ukazuju da 79% ispitanika smatra da političari imaju uticaj na rad policije. Ovako visok procenat stavova građana o ovoj tematici svakako ukazuje na neadekvatno provođenje civilne kontrole i nepobitno ukazuje na potrebu kvalitetnijeg uređenja odnosa u cilju uspostave profesionalnije, neovisnije i efikasnije policijske strukture u službi građana. Istrage u slučajevima Dragičević i Memić, dodatno bacaju sjenu na kvalitet civilnog nadzora nad policijskim strukturama uključenim u provođenje istražnih radnji te procese otkrivanje počinilaca ovih krivičnih djela, koja su izazvala veliku pažnju javnosti, ali i medija.


OBJAVA: 29.04.2017, 17:23h\nIZMJENA: 29.04.2017, 17:23h\nPoznata šibenska vizažistica Enia Milanko u novoj kolumni savjetuje kako se našminkati kada imamo ekcem na licu te otkriva kake proizvode treba koristiti u tim situacijama.\nAko imate ekcem na licu, a trebate se našminkati,veliku pažnju obratite na proizvode koje koristite i na tehniku apliciranja.Osnovno je da izaberete pravu make up formulu za taj problem.\nKoža mora biti pripremljena hidratantnim proizvodima koji sadrže sastojke koji umiruju kožu, a ako koristite kremu koju vam je propisao dermatolog, nanesite je prije šminkanja te izbjegavajte proizvode koji isušuju kožu i sadrže alkohol.\nPuderi mogu biti ili tekući ili u kremi, a obvezno mora biti naglašeno da u njima postoje sastojci za hidrataciju, u suprotnom će lice izgledati još gore.\nKorektor u žućkasto zelenoj boji je idealan za prikrivanje crvenila,jer će ga neutralizirati, rumenilo obvezno u kremi, dakle, izbjegavamo praškaste proizvode.\nMalo sjaja na licu je u redu, ipak, pokušajte zaobići one koji imaju bijeli, odnosno pastelni ton.\nKod ovakvih problema obvezno je nanošenje šminke čistim rukama, prethodno dezinficiranim, jer aplikacija šminke kistovima može još vise iziritirati ionako već oštećenu kožu.\nČistači za lice neka budu na bazi ulja, a dobro je koristiti maske za smirenje kože\nOBJAVA: 29.04.2017, 17:23h • IZMJENA: 29.04.2017, 17:23h komentara • ISPIŠI\nU Bilicima prometna nesreća, vozač motocikla prebačen u bolnicu nakon sudara ...\nDečki znaju što rade\nŠibenčani u proljetnim kombinacijama koji su ovog tjedna privukli pažnju ...


Liftovi – BU3\n25/06/20 – Komšija Zoran, Žikica i Stevan su otišli do Stambenog i podneli zahtev za raskid ugovora po stavki liftovi. Zahtev je zaveden pod brojem 08-26292/1-2020. Obavestićemo komšije kada održavanje bude preneto na novu firmu. Do tada, ostavljam ovde slike iz lift kućice u našoj zgradi za vreme održavanja kod Gradskog Stambenog.\n16/07/19 – Lift je popravila ekipa Gradskog Stambenog. Ostaje pitanje remonta i modernizacije za male liftove, jer pretpostavljam da ćemo imati još problema sa njima.\nKao što je verovatno i većina stanara primetila, liftovi su užasnom stanju. Veliki lift još uvek nije popravljen. Mislim da je Ivana uspela da sakupi sve potpise i da će Žikica ovih dana otići u Infostan da preda potpise, kako bi mogli da krenu sa popravkom lifta.\nMoj predlog je da nakon popravke velikog lifta krenemo i u sređivanje druga dva lifta. Nijedan od njih nije u zavidnom stanju, desni ni ne staje na pojedinim spratovima i verovatno ih čeka ista sudbina kao i veliki lift. Predlažem da sakupimo ponude za kompletno renoviranje od firmi koje su voljne ovo da rade na rate i da onda izaberemo ponuđača koji nam se učini najpametnijim izborom.\nProblem sa velikim liftom je identifikovan i u radu, dok su druga dva lidta trenutno samo kao identifikovani problemi.


Uređenje dvorišta, Bašaid :: Daibau.rs\nUREĐENJE DVORIŠTA, BAŠAID\nTražim dobrog stručnjaka za uređenje dvorišta: Skupili smo i proverili stručnjake za uređenje dvorišta, koji rade u mestu Bašaid i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stručnjaci za uređenje dvorišta će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar stručnjak za uređenje dvorišta Bašaid, koji može da uradi:\tsijanje trave, rezanje žive ograde, čiščenje korova, polaganje travnog plasta, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Etnički čiste Delije - Ljubodrag Stojadinović - Peščanik\nJezu ne proizvode utvare, to smo mi sami. Ovo nije citat iz knjige znamenitog pisca, koji bi pokušao da svoju literarnu istinu ili fikciju ostvaruje kao strah. Nego je to misao starog profesora fiskulture, čija predanja o istinskom sportu rado slušam. On je bio šampion u rvanju a danas se jedva kreće, ali ume lepo da objasni kako je trnulo i potpuno se ugasilo sportsko viteštvo. Šta je sve publika, ko je čini, oblikuje i neguje. Koji demoni pretvaraju navijače u fanatičnu rulju, bez emocija i mozga. Osim ako to nije sistem koji se izgrađuje u sferama politike, a on pretvara gomilu u paravojsku dirigovane mržnje. Ako je u temelju sistema vrhunsko ludilo bez terapije, onda je normalno da nam fašizam bude pred vratima.\nZvezda je odigrala jednu od svojih košarkaških utakmica. Rezultat je krajnje nevažan. U njenom sastavu bio je i novajlija, Alen Omić, slovenački reprezentativac. Dočekao ga je veliki transparent ekstremne šovinističke grupe Delija: „Hrvat, Šiptar, Balija, nisu moja bratija“. Utakmica je odigrana pod tom strašnom porukom, koja je namenjena dečaku rođenom 1992. godine. Niko tu poruku nije uklonio, niti prekinuo utakmicu. To je atmosfera u kojoj nam je ugodno. Ne mrze samo „oni“ nas, mi to umemo bolje, naša je mržnja dalekometnija i sigurnije ubija. Nas same, pre svega, ubija naprečac.\nTransparent ovde citiram uz veliki stid, jer su njegovi autori uopštili pripadnost jednom narodu kao argument za rezolutno nepristajanje na prisustvo drugih („drugačijih“) i to smatraju presudnom vrednošću. Dakle, srećemo se sa ogoljenom idejom o srpskom ibermenšu, nakaznom kao i rulja koja ga proizvodi. Ali, i iza toga bi morala da stoji neka praideja, ma kako bila ojađena skučenim i bitno nedorađenim autorskim duhom.\nZbog te skučenosti ona (ideja) nije manje opasna, naprotiv. Poruka da Zvezdin košarkaški tim ima nužno da bude etnički čist, bar u eksjugoslovenskom poimanju arijevske čistote, samo je najava vulgarne, no agresivne varijante ovde uzgajanog navijačkog neofašizma. Sve je to negovano u svakoj državici bivše Jugoslavije, skoro po istoj mustri, uz neke opskurne folklorne osobenosti. I medijski i politički više smo brinuli o komšiluku, verujući da je ovdašnja septička mržnja manje zloćudna od njihove. Ta sentimentalnost prema našemu zlu, dovela je do toga da zlo postaje vladajuće: najmoćnije navijačke grupe postale su vojska najmoćnijih političkih stranaka. Njima niko ništa ne može, samo zbog toga što to ne želi onaj koji može.\nNavijačke grupe, sa svojim vođama, postale su silne kriminalne grupacije, i sila sama po sebi; one se slobodno hvataju u koštac sa državom, koja velikodušno posustaje. Da bi se održale u ideološkoj ravni i nadripatriotskoj baruštini, neophodan im je mit o rodoljublju. Ovde je godinama patriotizam utočište najgorih, pa je prirodno da iz njihove vizije ljubavi prema apstraktnom nacionu mora da da prsne čir koji inficira sve što je „drugačije“, ali pre svega ono što oni smatraju samo svojim.\nAnatomija mržnje objašnjiva je samo za one koji naivno veruju u laganu evoluciju njenog nestajanja. Tačno u dan kad je istaknut fašistički transparent, 27. januara 1993. od posledica strašnog prebijanja umro je Srđan Aleksić iz Trebinja. Čovek koji je od vojnika Vojske Republike Srpske branio svog sugrađanina Alena Glavovića, a oni su ga pretukli na smrt.\nTo teško ubistvo ponegde je tumačeno kao patriotski čin, jer je Srđan od zlikovaca branio „baliju“. Alen Glavović je danas čistač, živi u Malmeu u Švedskoj i kaže da svoje dvoje dece uči da budu ljudi. Kao Srđa.\nSrđanov otac Rade već četvrt veka ima na umu samo ono što večito traje u životu i smrti njegovog sina: „Umro je vršeći svoju ljudsku dužnost!“\nNe tako davno, samo pre četvrt veka, ginulo se zbog izostanka solidarnosti u mržnji i otpora ubicama. To se može dogoditi ponovo. Pisci transparenta o „baliji“ među Zvezdinim košarkašima, Delije sa Severa, u opširnoj deklaraciji su najavili da neće dolaziti na utakmice dok „bratija“ ne bude ustrojena po njihovoj užasnoj matrici.\nKošarkaš Alen Omić se poneo sportski pomirljivo, pokušavajući da ignoriše poruke čiji je smisao zlokoban. Rekao je: „Ko za Zvezdu navija, biće moja bratija“. Ali kome govoriti!\nDelija, brate, zar tај pojam nije esencijalni simbol netaknutog srpstva, možda i svetosavlja, borbe za krst časni i slobodu zlatnu. Znak najčistijeg roda!\nDelije su turska paravojska, neka vrsta agresivnog, haotičnog i pijanog bašibozuka bez preterane komandne kontrole. Laka konjica na Balkanu, od kradenih i zaplenjenih grla. Delije su dobrovoljno ili prisilno regrutovane iz redova islamiziranog stanovništva na teritorijama koje su zauzele osmanlije. Krajem 17. i u 18. veku, delije su bile udarni pljačkaški i banditski odredi za napade i pogrome na hrišćanska sela i gradove.\nIstorija, mržnja i neznanje okončavaju se u apsurdnom epilogu. A on je ovde nejasan, nečitljiv i opasan. Posle zastrašujućih poruka i simboličkog etničkog čišćenja velikog kluba, Delije sa Severa mogu da se odaju pesmi i veselju: Sitno kolo do kola, vije se do Stambola!\nSrodni link: Saša Đorđević – Ko je na vratima


Objavljene preliminarne liste upisane dece u beogradske vrtiće - Beogradski Portal\nObjavljene preliminarne liste upisane dece u beogradske vrtiće\nBeogradski vrtići objavili su danas preliminarne liste upisane dece na ovogodišnjem konkursu na kome je ponuđeno oko 14.000 slobodnih mesta, izjavio je danas gradski sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak.\n– Liste su istaknute na sajtovima ustanova i vrtićima, što znači da počinje rok za predavanje žalbi roditelja do 15. juna. Nakon toga objavljujemo i konačne liste – rekao je Gak.\nOn je rekao da se u proseku odobri oko 40 odsto žalbi, budući da se najčešće radi o specifičnim slučajevima gde se naknadno mora dokumentovati prioritet. Na konkurs za mesto u beogradskim vrtićima stiglo je 17.806 validnih zahteva, što je pad broja prijava u odnosu na ranije godine.\n– Ovo je za nas jako dobra pozicija, broj zahteva je manji nego prošle godine, a broj slobodnih mesta veći. Grad Beograd će ove godine, uz pomoć privatnih vrtića, konačno ukinuti listu čekanja i to je najvažniji rezultat u ovom sektoru – istakao je Gak i podsetio da je pokrenut projekat izgradnje 25 državnih vrtića, te da su od prošlog konkursa otvorena tri nova vrtića.\nDodao je da će se tokom leta svuda gde je to moguće odobravati proširenje kapaciteta i do 20 odsto, tako da roditelji koji danas nisu na listi ne bi trebalo da brinu jer će u vrtićima biti dovoljno mesta za njihovu decu. Takođe, istakao je da se Beograd brzo širi, zbog čega su potrebe za vrtićima veće, ali da se uspelo u tom izazovu.\n– Cilj nam je bilo podizanje obuhvata dece i u tome smo uspeli, tako da danas u vrtiće ide oko 75 odsto dece, što je veliki rast u odnosu na nekadašnjih 45 procenata – zaključio je Gak.


Mitropolit Ilarion: Za RPC je sada nemoguće da bude u jedinstvu sa Carigradskom patrijaršijom – Svetosavlje\nMitropolit Ilarion: Za RPC je sada nemoguće da bude u jedinstvu sa Carigradskom patrijaršijom\nLegitimizacija nekanonskih predstavnika Ukrajine čini nemogućim za Rusku pravoslavnu crkvu da bude u jedinstvu sa Carigradskom patrijaršijom, izjavio je šef odeljenja Moskovske patrijaršije za spoljne crkvene veze mitropolit Ilarion.\nU emisiji ruske državne televicije „Crkva i svet“, rekao je:\n„Najteže ogrešenje o crkvene kanone je to što je patrijarh Vartolomej priznao vođe ukrajinskog raskola, čime je legitimidsao i sam raskol koji postoji već duže od četvrt veka. Zato i ne možemo biti u jedinstvu sa Carigradskom patroijaršijom“.\nIlarion je posebno ukazao da je Carigradska patrijaršija donela i odluku o otvaranju svog podvorja (`crkvene ambasade`) u Ukrajini, pa nastavio:\n„Ambasade se, kao što se zna, otvara uz saglasnost zemlje domaćina. U ovom slučaju `domaćin` je kanonska Ukrajinska crkva koja nije dala saglasnost ni na otvaranje `Vartolomejeve ambasade u Kijevu niti na dolazak u Ukrajinu Vartolomejevih egzarha“.\nRPC i ceo niz drugih pravoslavnih crkava na Vartolomejeve poteze gleda kao na nezakonite i neprijateljske pravoslavlju.\nPosebno je ukazao da ti potezi, mogu dovesti do velikog raskola unutar Pravoslavlja.\n15. oktobra 2018. u 14:20 · Reply


PRODUŽEN KONKURS ZA DODELU PRIZNANJA „RODNO NAJSENZITIVNIJA KOMPANIJA“ DO 15. SEPTEMBRA 2020. - Udruženje poslovnih žena Srbije\nPRODUŽEN KONKURS ZA DODELU PRIZNANJA „RODNO NAJSENZITIVNIJA KOMPANIJA“ DO 15. SEPTEMBRA 2020.\nPOSTANITE I ZVANIČNO RODNO NAJSENZITIVNIJA KOMPANIJA!\nUdruženje poslovnih žena Srbije PRODUŽILO JE ROK ZA PRIJAVU za izbor Rodno najsenzitivnije kompanije u okviru manifestacije „Cvet uspeha za ženu zmaja“. Sve zainteresovane kompanije mogu da se prijave do 15. SEPTEMBRA 2020. GODINE.\nKonkurs se organizuje treću godinu zaredom, a priznanja će biti dodeljena velikim kompanijama koje u svom poslovanju primenjuju strategije rodne senzitivnosti i društveno odgovornog poslovanja, principe Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena, i koje su pružile najbolji model uključivanja žena u lance dobavljača, u kategoriji:\nOvde možete preuzeti potrebnu konkursnu dokumentaciju za kompanije:\nUpitnik – konkurs za Rodno najsenzitivniju kompaniju\nIzjava o istinitosti priloženih informacija\nPropozicije i kriterijumi za konkurs Rodno najsenzitivnija kompanija\nLista nagrada i priznanja\nPrijave sa pratećom dokumentacijom možete dostaviti na e-mail: cvet@poslovnezene.org.rs ; subject: Prijava za Cvet uspeha za ženu zmaja 2020. Konkurs za kompanije je otvoren do 15. septembra 2020. godine. Za detaljnije informacije možete se obratiti Udruženju poslovnih žena Srbije na telefon: 011/677 68 01 i 063/123 64 79 ili putem mejla: marketing@poslovnezene.org.rs\nPobednici će biti proglašeni na online završnoj svečanosti „Cvet uspeha za ženu zmaja“ koja je predviđena za 28. oktobar 2020. godine.\nSa prošlogodišnje dodele priznanja za Rodno najsenzitivniju kompaniju. Dobitinici: Avon, Rudnik i kompanija Rudnik, Banca Intesa, Vip mobile, Unicredit Banka i Mol Srbija


Tag / Odnos / Vesti online\nVukić: Sukob sa Vermezovićem potiče sa priprema\nFudbaler Partizana Zvonimir Vukić izjavio je da "ne mora ni minut da igra, ali da bude sve iskreno i pošteno do kraja, a ne da doživljava da mu se ne usliši molba da mu se otvoreno kaže da li...\n16 najčešćih grešaka muškaraca tokom seksa (I deo)\nNajbolji ljubavnik ne postoji! To je svima jasno. Ali postoje oni koji prave i oni koji ne prave greške tokom seksa. Koje su to greške koje bacaju muškarce u prvu grupu (onu u kojoj ne želite da...


„Goblini” podigli na noge nišku publiku | Studentski Dnevni List\nAndrijana Stević 18.9.2021.  Komentari\nNakon četiri godine šabački bend „Goblini” održao je koncert, 17. septembra, na platou kafea „Pozornica”, gde je niška publika uživala u ritmu rok muzike.\nFoto: Petra Pančić\nPočetak koncerta obeležila je pesme Luna, koja je objavljena pre 11 godina. Kišovito vreme nije uticalo ni na izvođače ni na publiku. Koncert je održan u punoj atmosferi: izvođači su podigli na noge publiku, koja je zajedno sa njima pevala hitove. Nakon izvođenja prve pesme, bend je nastavio sa izvođenjem singlova iz novog albuma pod nazivom Jedina. Pored numera sa pomenutog albuma, na repertoaru su se našle i miljenice publike, kao sto su Anja, Ima nas, Daleki put i druge.\nŠabačka grupa je pored koncerta promovisala i knjigu Izgužvane misli, kao i prodaju majica sa nazivom benda. Ne mogu da iskažem svoje zadovoljstvo, kazao je vokal Goblina Branko Golubović, zahvalivši publici na neverovatnoj energiji. Glavni utisak večeri ostavila je sirova energija benda, a publika je bila veoma raspoložena i želela je da koncert potraje duže, te su Goblini izašli na bis i izveli još nekoliko pesama.\nGrupa je nastala 1992. godine u Šapcu sa osnivačima: gitaristom Alenom Jovanovićem, basistom Vladislavom Kokotovićem i pevačem Brankom Golubovićem. Koncert je održan u skladu sa epidemiološkim merama i smanjenim brojem ljudi, samim tim potvrde na ulazu nisu bile potrebne.\nzabava i muzika,muzika,goblini,Branko Golubović,Alen Jovanović,Vladislav Kokotović,koncert,\n18.9.2021. Promocija knjige „Priče belog pera” u Niškom kulturnom centru\n18.9.2021. Konkurs za studentsku nagradu „Neda Depolo”\n18.9.2021. Džoni Dep – čuveni filmski kapetan\n18.9.2021. Besplatan onlajn trening za sve mlade novinare\n18.9.2021. Čarli Čaplin – najveći komičar svih vremena\n18.9.2021. Koncert savremene umetničke muzike u sali Niškog kulturnog centra\n18.9.2021. Album o snovima – „Korak do sna”\n18.9.2021. „Bjesovi” posle pet godina nastupaju u Banovini\n18.9.2021. Koncert grupe „Goblini” zakazan na platou kafea „Pozornica”\n18.9.2021. Numero, Kendi i Foks na Letnjoj pozornici


Narodni Muzej Zrenjanin - Usitnjavanje - Priča o avanu\nEtnografski muzej u Beogradu, Muzej nauke i tehnike (Beograd), Farmaceutski fakultet Univerziteta u Beogradu i Narodni muzej Zrenjanin predstavljaju izložbu „Usitnjavanje – Priča o avanu“, posvećenu predmetu avanu, jednom od najstarijih čovekovih alatki čija je funkcija ostala nepromenjena do današnjih dana.\nIzložbom se istražuje, valorizuje i prezentuje do sada retko izlagan muzejski predmet – avan, kao specifična čovekova alatka suštinski nepromenjena od praistorije. Njega s pravom možemo da smatramo civilizacijskom insignijom – označiteljem čovekovog prestanka preživljavanja i početka kulture ishrane. Kontinuirana upotreba u farmaciji svrstala ga je u alatku koja je simbol farmacije. Avan (tarionik) je prva alatka koja se koristila za izradu lekova još u starom Egiptu. U praistoriji su prvi avani izrađivani od kamena. U periodu antike izrađivali su se od kamena i mermera, plitki i slični činiji. U srednjem veku, osim kamena i drveta, počinje da se koristi i bronza. Od kraja 18. veka počinju da se prave i od porcelana i stakla. Danas se oni izrađuju od najrazličitijih prirodnih i veštačkih materijala. Upravo zbog toga avan je jedinstveno kulturno nasleđe mnogih kultura sveta, a svakako i naše kulture. U kulturi balkanskih naroda usitnjavanje i avan imaju civilizacijski kontinuitet. Na izložbi će, kroz priču o avanu, biti prezentovan ne samo njegov kulturni značaj, već i širi kulturni kontekst usitnjavanja hrane i drugih namirnica i materija, zapravo kulturološki značaj čovekove aktivnosti usitnjavanja.\nNa izložbi će biti predstavljeni razni primerci avana, od praistorije do današnjih dana, iz zbirki Etnografskog muzeja u Beogradu, Muzeja nauke i tehnike (Beograd), Farmaceutskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Muzeja grada Beograda, Narodnog muzeja u Požarevcu, Arheološkog instituta SANU, privatne zbirke Stevana Vukova, farmaceuta iz Zrenjanina, i privatnih kolekcija. Autori izložbe su Jelena Manojlović, Miloš Matić, Svetlana Mitrović, Daniela Pejović i Ivan Stanić.\nIzložba će trajati do 1. marta 2019. godine, a nadležni kustos u Narodnom muzeju Zrenjanin je Branka Babić, kustos-etnolog.\nIzložba je realizovana uz podršku Beiersdorf Srbija.


Besplatna škola košarke u Čajetini – Zlatibor.News\n30/10/2014 ZlatiborNewsComments Off on Besplatna škola košarke u Čajetini\nTagged cajetina, kk zlatibor, košarka, skola kosarke, zlatibor\nDanas je na Zlatibor stigla i ekipa fudbalskog kluba Vojvodina. Vojvođani su na Zlatibor stigli oko 13:30 i oni će kao i aktuelni šampion biti gosti Hotela Palisad. Kako prenosi portal www.fkvojvodina.rs planirano je da se danas odradi jedan trening. Sa igračima će raditi trener Marko Nikolić sa saradnicima: Radojem Smiljanićem, Bojanom Leontijevićem, Goranom Basarićem i Sašom Todićem. […]\nRukovodstvo Demokratske stranke Srbije je pozvalo građane na protest povodom sporazuma koji je Vlada Srbije potpisala sa predstavnicima EU i privremenih organa Kosova. Potpredsednik DSS-a Slobodan Samardžić je juče na vanrednoj konferenciji za štampu najavio protestni skup za ponedeljak. On je je pozvao građane sa se sutra, 22.aprila u 15 časova okupe na platou ispred […]\nUništavanje avio bombe na aerodoromu Ponikve


Melandriju trijumf na "Mizanu"\n18 Jun 2017 - 15:37 Sport Link\nVozač Dukatija Marko Melandri ostvario je trijumf na drugoj trci sedme runde Superbajk šampionata koja se vozi na stazi "Mizano" u Italiji. Melandriju je to bio prvi trijumf posle povratka u Superbajk.\nIskusni Italijan je do pobede došao u vremenu 33:40:896, i iza sebe ostavio dvojac Kavasakija, Britance Džonatana Reu 33:42:009 i pobednika prve trike Toma Sajksa 33:42:181, koji su takođe zauzeli mesto na podijumu.\nTrijumf italijanskog motocikliste dodatno dobija na značaju ako se zna da je trku na stazi "Marko Simončeli" počeo sa desete pozicije.\nŠpanac Đordi Tores koji je počeo sa pol pozicije, to mesto je držao osam krugova, kada je zbog tehničkih problema morao da završi trku. To je iskoristio Melandri i došao na prvu poziciju koju je sačuvao do kraja.\nPreostale pozicije od četvrtog do 12. mesta zauzeli su: Majkl van der Mark (Jamaha), Judžin Laverti (Aprilija), Lorenco Savadori (Aprilija), Rafaele de Rosa (BMW), Randi Krumenaher (Kavasaki), Leandro Merkao (Aprilija), Štefan Bradl (Honda), Airton Badovini (Kavasaki) i Ondrej Jezek (Kavasaki).\nPodsetimo, zbog povrede leđa, koju je doživeo u subotu, Britanac Čaz Dejvis iz Dukatija nije se takmičio na ovoj trci.\nU generalnom plasmanu vode vozači Kavasakija Džonatan Rea i Tom Sajks sa 296 odnosno 246 bodova. Na trećem mestu je još jedan Britanac Čaz Dejvis iz Dukatija sa 185, Marko Melandri je četvrti sa 163 a Aleks Lovs peti sa 141.\nZatim slede Majkl van der Mark (115), Ćavi Fores (110), Leon Kemier (89), Đordi Tores (85), a deseti je Judžin Laverti (79).\nSledeća trka na programu je od 7. od 9. jula na stazi Geico US Roundu u Laguna Seki u Sjedinjenim Američkim Državama.


banjalukaforum.com • Pogledaj temu - oLovo zagađuje\nDanas je 07 Maj 2021, 17:18\nTema posta: oLovo zagađuje\nPoslato: 22 Mar 2021, 01:01\nMLADI orao krstaš koji je pronađen iznemogao 30. decembra 2020. u ataru sela Prigrevica kod Apatina uginuo je nakon nekoliko dana u prihvatilištu za divlje životinje Zoološkog vrta „Palić“.\nMladi krstaš, koji se u proleće 2020. izlegao u Slovačkoj, nakon napuštanja roditeljskog gnezda krenuo je u pustolovinu koja se po njega završila kobno.\nDo sticanja polne zrelosti mladi orlovi uobičajeno istražuju velika prostranstva, usavršavajući veštine koje su im neophodne za preživljavanje. Tako je tokom januara i februara ove godine širom Vojvodine i u okolini Beograda zabeleženo 13 mladih krstaša.\nI pored velikog truda veterinara iz Subotice, orao je početkom januara uginuo. Rendgenski snimci pokazali su da je ptica u sebi imala predmete nalik na olovnu sačmu. Obdukciju i ekotoksikološku analizu, na osnovu koje je utvrđen uzrok uginuća, uradio je Naučni institut za veterinarstvo „Novi Sad“.\n- Orao nije upucan, ali je pojeo neku životinju koja je ubijena iz puške sačmarice i u telo je ishranom uneo olovne kuglice. Orlovi ne prezaju od hranjenja leševima, te su česte žrtve trovanja - pojašnjava Milan Ružić, izvršni direktor Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\n- Olovo je visokotoksičan metal koji izaziva tešku anemiju i utiče na nervni sistem, krvotok, jetru i bubrege. Trovanje olovom izaziva letargiju, slepilo, paralizu pluća i crevnog trakta, napad i smrt, kako kod životinja, tako i kod ljudi - navode u Društvu za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nPrema istraživanju koje su ornitolozi iz DŽPPS uradili u Srbiji se godišnje u ribnjake, jezera i reke ispuca oko 5,5 tona olovne sačme. Na ovaj način svake godine više od 20 miliona novih kuglica olova dospeva u životnu sredinu, čime se ugrožava javno zdravlje i bezbednost građana.\n- Za nas koji radimo na zaštiti orla krstaša vest o gubitku svake jedinke je veliki udarac. Poražavajuća je činjenica saznanje da nam zbog trovanja strada kritično ugrožena ptica, koja krasi nacionalne simbole - rekao je Maksim Karanović iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\n- Ukoliko dođemo do pravovremenih podataka o stradanju ptica to će nam pokazati razmere problema, a onda i pomoći u pronalasku, prijavljivanju i kažnjavanju počinilaca - kaže Karanović i dodaje: „Tu nam je potrebna pomoć savesnih građana koji će putem portala poslednjilet.rs dostavljati informacije o ugrožavanju ptica“.\nBaviš se lovom OK, ali ćete svu sačmu lijepo da pokupite.


Do kraja juna konkurs za start-ap firme u IT biznisu Do kraja juna konkurs za start-ap firme u IT biznisu – Personal magazin\nMinistar finansija i privrede u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić najavio je danas da će do kraja juna biti raspisan konkurs za početnike u IT biznisu. Dinkić je, prilikom posete…\nMinistar finansija i privrede u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić najavio je danas da će do kraja juna biti raspisan konkurs za početnike u IT biznisu.\nDinkić je, prilikom posete Majkrosoft razvojnom centru u Beogradu, rekao da će država omogućiti podršku “start ap” preduzećima u iznosu do 25.000 evra, kao i da će početnicima u IT biznisu obezbediti i prostor za rad u Tehnološkom parku na Zvezdari.\nOn je objasnio da je poseta ovom centru realizovana u cilju primene i promocije Strategije Vlade Srbije za podršku IT industriji, koja je jedna od prioritetnih grana za razvoj privrede.\nPrema njegovim rečima, sa kompanijom Majkrosoft postignut je dogovor o saradnji na dva projekta, od kojih je prvi podrška početnicima, gde će Vlada davati do 25.000 evra, a projekte koje budu podneti ocenjivaće stručnjaci iz Majkrosofta.\nMi ćemo početnicima davati logističku podršku u vidu prostora u Tehnološkom parku na Zvezdari, a Majkrosoft će pomoći u davanju besplatnog softvera početnicima u biznis inkubatorima, ukazao je ministar.\nDrugi projekat, kako je naveo, odnosi se na izdavanje takozvanih “digitalnih pasoša” svima koji traže posao, a na kojima će biti zabeležene sve veštine i znanja koja neko poseduje kako bi se postiglo lakše povezivanje sa poslodavcima.\nUkoliko se ne savladaju IT veštine, teško se dolazi do posla, a Majkrosoft će pomoći i da se obavi doškolovavanje kroz posebne kurseve, istakao je Dinkić.\nOn je rekao da Razvojni centar Majkrosofta zapošljava 103 stručnjaka koji rade na poznatim “ofis softverima”, a koji se prodaju i instaliraju na računarima širom sveta.\nU Majkrosoftu mu je, kako je naveo, rečeno da je u tom razvojnom centru u Beogradu urađena verzija “vorda 2013”, koja je stavljena na milijardu kompjutera širom sveta.\nGeneralni direktor Majkrosofta Srbija Jugoslav Pirić istakao je da je za Majkrosoft kao kompaniju važno da sarađuje sa Vladom Srbije kad je reč o razvoju IT tržišta.\nSrbija ima veliku šansu da otvori nova radna mesta ako na pravi način i u sadejstvu otvorimo neke programe, naveo je on i napomenuo da je IT jedna od progresivnih industrijskih grana, koja već 30 godina ubrzanim koracima pokreće svetsku ekonomiju i razvoj društva.\nVlada Srbije je 4. juna usvojila Program podrške razvoju industrije informacionih tehnologija (IT), koji obuhvata subvencije za “početnike” (start-ap), podršku firmama koje se bave autsorsingom, odnosno izradom programa za strane kompanije, podršku za razvijanje i izvoz sopstvenih programa i rad na privlačenju velikih stranih firmi da otvaraju razvojne centre u Srbiji.\nDo kraja juna konkurs za start-ap firme u IT biznisu was last modified: June 8th, 2013 by Redakcija\nInternet marketingIT & BiznisMlađan Dinkićstart-apstart-ap kreditistart-up


Anarhokapitalizam: kritička bibliografija – Katalaksija\nHans-Herman Hope · Objavljeno 20/06/2006\nOvde su predstavljeni glavni spisi o anarhokapitalizmu, koji se još može zvati i prirodnim poretkom, privatno-vlasničkom anarhijom, uređenom anarhijom, radikalnim kapitalizmom, privatno-pravno društvo ili društvo bez države. Namera autora nije bila da pruži sveobuhvatan spisak. U stvari, uključeni su samo radovi sa engleskog govornog područja koji su nedavno objavljeni i oni koji su u štampi.\nI Marej Rotbard i libertarijanizam\nNa vrhu bilo kojeg spiska o anarhokapitlizmu mora stajati ime Mareja Rotbarda (Murray N. Rothbard). Bez Rotbarda ne bi ni bilo anarhokapitalističkog pokreta o kojem bismo mogli govoriti. Njegovo delo je inspirisalo i odredilo mišljenje čak i onih libertarijanaca, poput Nozika (Robert Nozick), na primer, koji su se u značajnoj meri, bilo metodološki, bilo sadržinski, razlikovali od Rotbarda. Čitavo Rotbardovo delo je značajno za problem anarhokapitalizma, ali su od suštinskog značaja sledeći spisi:\nEtika slobode (The Ethics of Liberty) predstavlja dosad najobuhvatnije izlaganje i odbranu libertarijanskog pravnog poretka. Oslanjajući se na tradiciju prirodnog prava, Rotbard, u svom aksiomatsko-deduktivnom stilu, objašnjava pojmove ljudskih prava, vlasništva nad sobom (self-ownership), prvobitnog prisvajanja, ugovora, nasilja i kazne. Pokazuje moralnu neopravdanost postojanja države i nudi razarajuća opovrgavanja argumenata istaknutih libertarijanskih zastupnika minimalne države, kao što su Ludvig fon Mizes (Ludwig von Mises), Fridrih A. Hajek (Friedrich August von Hayek), Isaija Berlin (Isaiah Berlin) i Robert Nozik.\nU knjizi Za novu slobodu (For A New Liberty) Rotbard primenjuje apstraktne libertarijanske principe da bi rešio aktuelne probleme države blagostanja (welfare-state). Kako bi društvo bez države obezbedilo dobra kao što su obrazovanje, novac, ulice, policija, sudovi, nacionalna odbrana, system osiguranja, zaštita okoline, itd? Ovde se nalaze odgovori.\nMoć i tržište (Power and Market) je najobuhvatnija teorijska analiza neefikasnosti i kontraproduktivnih učinaka bilo kog zamislivog oblika uplitanja države u tržište, od kontrole cena, prinudnih kartela, antimonopolskih zakona, izdavanja licenci, tarifa, zakona o dečijem radu, patenata, do bilo kakvog oporezivanja (uključujući i “jedinstveni porez” na zemljište Henrija Džordža (Henry George).\nEgalitarizam kao revolt protiv prirode (Egalitarianism As a Revolt Against Nature) je čudesna zbirka Rotbardovih ogleda o filozofskim, ekonomskim i istorijskim aspektima libertarijanizma, kojom su obuhvaćene teme kao što su pitanja rata i revolucije do pokreta za oslobođenje dece i žena. Rotbard pokazuje svoja intelektualna dugovanja kako prema Ludvigu fon Mizesu i austrijskoj školi ekonomije (prakseologiji), tako i Lisenderu Spuneru (Lysander Spooner), Bendžamenu Takeru (Benjamin Tucker) i individualističko-anarhističkoj političkoj filozofiji. Ova zbirka predstavlja najbolji pojedinačni uvod u Rotbarda i njegov libertarijanski istraživački program.\nČetvorotmna knjiga Začeti u slobodi (Conceived in Liberty) predstavlja obimnu narativnu istoriju kolonijalne Amerike i ulogu libertarijanskih ideja i pokreta u njoj. Rotbardov majstorski dvotomni rad Austrijsko viđenje istorije ekonomske misli (An Austrian Perspective on the History of Economic Thought) pokazuje razvoj libertarijanske ekonomske i filozofske misli kroz celokupnu intelektualnu istoriju čovečanstva. Jurodivi Rotbard (The Irrepressible Rothbard), pisana tokom poslednje decenije Rotbardovog života, nudi predivne libertarijanske komentare o političkim, društvenim i kulturnim pitanjima.\nDžastin Rejmondo (Justin Raimondo) je napisao pronicljivu biografiju: Marej Rotbard: Neprijatelj države (Murray N. Rothbard: An Enemy of the State).\nAustro-libertarijansku tradiciju, čiji je začetnik Rotbard, nastavio je Hans-Herman Hope (Hans-Hermann Hoppe). U knjizi Demokratija – lažni Bog (Democracy – The God That Failed), Hope, poredeći monarhiju i demokratiju daje prednost monarhiji, ali kritikuje oba uređenja kao ekonomski neefikasna, zalažući se za prirodni poredak sa konkurencijom zaštitnih agencija i ponuđača osiguranja. On vrši reviziju temeljnih ortodoksnih istorijskih tumačenja i ponovo razmatra glavna pitanja libertarijanske strategije. Ekonomija i etika privatnog vlasništva (The Economics and Ethics of Private Property – drugo, prošireno izdanje izlazi uskoro) sadrži Hopeovu aksiomatsku odbranu principa vlasništva nad sobom i prvobitnog prisvajanja: bilo ko ko bi nudio argumentaciju protiv tih principa, biće uvučen u performativne ili praktičke kontradikcije.\nMit o nacionalnoj odbrani (The Myth of National Defense – u štampi) predstavlja zbirku eseja sa međunarodnog naučnog skupa o odnosu između države i rata i mogućnosti ne-državne odbrane vlasništva: građanska milicija, najamnička vojska, gerila, zaštitne-osiguravajuće agencije, itd.\nII Alternativni pristupi anarhokapitalizmu\nSledeći autori dolaze do sličnih zaključaka, ali na različite načine i u drukčijem stilu. Pored Rotbarda i Hopea, koji su svojevrsni zagovornici prirodnog prava i prakseologisti, postoje takođe utilitaristički, deontički, empiristički, istoricistički, pozitivistički i naprosto eklektički zastupnici anarhokapitalizma.\nStruktura slobode (The Structure of Liberty) Rendija Barneta (Randy E. Barnett) je izvrsna rasprava o uslovima liberalno-libertarijanskog društva sa stanovišta pravnika i pravnog teoretičara. Barnet, stojeći pod jakim uticajem F.A. Hajeka, za anarhokapitalizam korist termin “policentrični konstitucionalni poredak”.\nDostignuća zakona (The Enterprise of Law) Brusa Bensona (Bruce L. Benson) je najobuhvatnija empirijsko-istorijska studija o anarhkapitalizmu. Benson nudi obilnu empirijsku evidenciju za delotvorno funkcionisanje zakona i poretka stvorenih tržišnom utakmicom. Bensonov nastavak ove studije Služiti i štititi (To Serve and Protect) takođe zavređuje našu preporuku.\nMašinerija slobode (The Machinery of Freedom) Dejvida Fridmana (David D. Friedman) predstavlja primer utilitarističkog zastupanja anarhokapitalizma: oštra, laka za čitanje i sa mnogobrojnim primerima od oblasti obrazovanja do zaštite svojine.\nEntoni de Džejsi (Anthony de Jasay) koristi deontički prilaz etičkim problemima. Njegovo pisanje – u knjigama Država (The State), Izbor, ugovor i pristanak (Choice, Contract, Consent) i u izuzetnoj zbirci eseja Protiv politike (Against Politics) – je teorijsko, sa neoklasičnom aromom i ukusom teorije igara. Sjajan kritičar teorije javnog izbora (public choice) i konstitucionalne ekonomije – kao i pojma minarhizma (minarchism).\nTržište za slobodu (The Market for Liberty) Morisa i Linde Tenehil (Morris and Linda Tannehill) ima poseban rendijanski ukus. Međutim, autori argument Ajn Rend (Ayn Rand) u prilog državi koriste da bi podržali suprotan, anarhistički zaključak. Izuzetna je i njihova analiza prilično zanemarenog pitanja funkcionisanja konkurentskih ponuđača zaštitnih usluga (osiguravajućih zavoda, sudija, itd).\nIII Preteče modernog anarho-kapitalizma\nSavremeni anarhokapitalistički intelektualni pokret ima nekoliko izvanrednih prethodnika u 19. i ranom 20. veku. Iako sa ponekim manama – kao što je pitanje zemljišnog vlasništva u tradiciji Herberta Spensera i teorija novca i kamate u tradiciji Spunera i Takera – sledeći naslovi su nezaobilazni i umnogome nenadmašni. (Spisak je hronološki i sistematičan a ne alfabetski.)\nPrekretnički članak Gistava de Molinarija (Gustave de Molinari) iz 1849, “Proizvodnja bezbednosti“ (“The Production of Security”), predstavlja verovatno pojedinačno najvažniji doprinos modernoj teoriji anarhokapitalizma. Molinari dokazuje da je monopol loš za potrošače, a da to isto važi i za slučaj monopola na bezbednost. On zahteva konkurenciju u oblasti proizvodnje bezbednosti kao što to vredi i za svaki drugi oblik proizvodnje.\nDruštvena statika (Social Statics) Herberta Spensera (Herbert Spencer) je izvanredna filozofska rasprava o prirodnom pravu u tradiciji Džona Loka (John Locke). Spenser brani pravo da se ignoriše država. Njegovi Principi etike (Principles of Ethics) takođe zavređuju najveću pažnju.\nOberon Herbert (Auberon Herbert) je Spenserov učenik. U knjizi Ispravno i pogrešno u državnoj prinudi (The Right and Wrong of Compulsion by the State, Herbert spenserovsku ideju jednake slobode razvija do njenog logički konzistentnog anarhokapitalističkog zaključka. Herbert je otac voluntarizma.\nLisender Spuner je bio devetnaestovekovni američki pravnik i teoretičar prava. Niko ko je čitao spis Bez izdaje (“No Treason”), koji je uključen u Čitanje Lisendera Spunera (The Lysander Spooner Reader) više neće na vladu gledati istim očima. Spuner je ideju društvenog ugovora razbio u prah i pepeo.\nSažetu istoriju individualističko-anarhističke misli i bliskih pokreta u devetnaestovekovnoj Americi, sa posebnom pažnjom na Spunera i Bendžamena Takera, nudi knjiga Džejmsa Martina (James J. Martin) Ljudi protiv države (Men Against the State).\nFranc Openhajmer (Franz Oppenheimer) je levo-anarhistički nemački sociolog. U knjizi Država (The State) on pravi razliku između ekonomskih (miroljubivih i produktivnih) i političkih (prinudnih i parazitskih) sredstava za sticanje bogatstva, i objašnjava da je država instrument dominacije i eksploatacije.\nAlbert Nok (Albert J. Nock) je pod uticajem Franca Openhajmera. U knjizi Država, naš neprijatelj (Our Enemy, the State), on obašnjava antidruštvenu, predatorsku prirodu države, i povlači oštru liniju vlade kao dobrovoljno prihvaćenog autoriteta i države. Nok je zatim uticao na Frenka Kodrova (Frank Chodorov), koji će izvršiti uticaj na mladog Mareja Rotbarda. U svojim Izbegličkim esejima (Fugitive Essays), zbirci protržišnih, antidržavnih političkih i ekonomskih komentara, Kodrov napada oporezivanje kao pljačku.\nIV Srodni spisi\nIako se direktno ne bave problemom anarho-kapitalizma a njihovi autori nisu radikalni libertarijanci ili su čak ne-libertarijanci, sledeći spisi su od neprocenjivog značaja za produbljeno razumevanje slobode, prirodnog poretka i države.\nKnjiga Troškovi rata (The Costs of War) Džona Densona (John V. Denson) je zbirka eseja odabrane grupe libertarijanskih i paleo-konzervativnih naučnika iz različitih branši. Razotkriva agresivnu prirodu države. Verovatno najsnažnija antiratna knjiga ikad napisana. Takođe preporučujemo Densonovu zbirku pod nazivom Preispitivanje predsedničke funkcije (Reassessing the Presidency) o rastu državne moći.\nKnjiga Dejvida Gordona (David Gordon) Secesija, država i sloboda (Secession, State, and Liberty) predstavlja zbirku eseja savremenih filozofa, ekonomista i istoričara u odbranu prava na secesiju.\nFriedrih A. Hajek, Pravo, zakonodavstvo i sloboda (Law, Legislation, and Liberty, I tom, je značajna studija o “spontanoj” evoluciji prava, koja povlači razliku između prava nasuprot zakonodavstvu i između privatnog i javnog prava.\nKnjiga O moći (On Power) Bernara de Žuvenela (Bertrand de Jouvenel) na izvanredan način objašnjava rast državne moći, sa mnogim značajnim uvidima u vezi uloge aristokratije kao branioca slobode i masovne demokratije kao promotera državne moći. U vezi s tim je, i iz istih razloga je preporučujemo, i njegova knjiga Suvrenitet (Sovereignty).\nRasprava o dobrovoljnom ropstvu (The Politics of Obedience) Etijena de La Boesija (Etienne de La Boetie) predstavlja klasični šesnaestovekovni uvid u poreklo državne moći. La Boesi pokazuje da moć države počiva isključivo na javnom “mnenju”. Shodno tome, svaka država može da se sruši u paramarčad – neposredno i bez ikakvog nasilja – naprosto putem veštine promene javnog mnenja.\nSloboda i pravo (Freedom and the Law) Bruna Leonija (Bruno Leoni), je raniji i po nekim mišljenjima superiorniji pokušaj bavljenja sličnim problemima o kojima je raspravljao Hajek. Leoni daje sliku rimskog prava kao stvari koju su otkrile nezavisne sudije a nije nametnuta i ozakonjena od strane centralnog autoriteta – a slično je i sa engleskim običajnim pravom (common law).\nTraganje za zajednicom (The Quest for Community) Roberta Nizbeta (Robert Nisbet – prethodno objavljeno pod jasnijim naslovom Zajednica i moć) objašnjava zaštitnu funkciju posrednih društvenih institucija i sklonost države da oslabi i uništi ove institucije kako bi ostvarila potpunu kontrolu nad izolovanim pojedincem.\nČasopis za libertarijanske studije – Interdisciplinarna tromesečna revija (The Journal of Libertarian Studies. An Interdisciplinary Quarterly Review), koji je osnovao Marej Rotbard a sada uređuje Hans-Herman Hope, predstavlja nezamenljiv izvor za ozbiljno proučavanje anarhokapitalizma i libertarijansko obrazovanje.\nSledeći članci objavljeni u JLS su u najbližoj vezi sa anarho-kapitalizmom. (Svi se mogu naći na adresi ovog časopisa)\nBarnett, Randy E., Whither “Anarchy? Has Robert Nozick Justified the State?”, 1,1. (Dostupno na Katalaksiji)\n——, “Toward a Theory of Legal Naturalism”, 2, 2.\nBenson, Bruce L., “Enforcement of Private Property Rights in Primitive Societies”, 9,1.\n—–, “Customary Law with Private Means of Resolving Disputes and Dispensing Justice”, 9,2.\n—–, “Reciprocal Exchange as the Basis for Recognition of Law”, 10, 1.\n—–, “Restitution in Theory and Practice”, 12, 1.\nBlock, Walter, “Free Market Transportation: Denationalizing the Roads”, 3, 2.\n—–, “Hayek’s Road to Serfdom”, 12, 2. (Dostupno na “Katalaksiji”)\nChilds, Roy A. Jr., “The Invisible Hand Strikes Back”, 1,1. (Dostupno na Katalaksiji)\nCuzan, Alfred G., “Do We Ever Really Get Out Of Anarchy?”, 3, 2.\nDavidson, James D., “Note on Anarchy, State, and Utopia”, 1, 4.\nEshelman, Larry, “Might versus Right”, 12, 1.\nEvers, Williamson M., “Toward a Reformulation of the Law of Contracts”, 1, 1.\n——, “The Law of Omissions and Neglect of Children”, 2, 1.\nFerrara, Peter J., “Retribution and Restitution: A Synthesis”, 6, 2.\nFielding, Karl T., “The Role of Personal Justice in Anarcho-Capitalism”, 2, 3.\nGrinder, Walter E., and John Hagel, III., “Toward a Theory of State Capitalism”, 1, 1.\nHart, David M., “Gustave de Molinari and the Anti-Statist Liberal Tradition”, 3 parts, 5, 3 to 6, 1.\nHoppe, Hans-Hermann, “Fallacies of Public Goods Theory and the Production of Security”, 9, 1.\n——, “Marxist and Austrian Class Analysis”, 9, 2.\n——, “The Private Production of Defense”, 14, 1.\nKinsella, N. Stephan, “Punishment and Proportionality”, 12, 1.\n——, “New Rationalist Directions in Libertarian Rights Theory”, 12, 2.\n——, “Inalienability and Punishment”, 14, 1.\nLiggio, Leonard P., “Charles Dunoyer and French Classical Liberalism”, 1, 3.\nMack, Eric, “Voluntaryism: The Political Thought of Auberon Herbert”, 2, 4.\nMcElroy, Wendy, “The Culture of Individualist Anarchism in Late 19th-Century America”, 5, 3.\nMcGee, Robert W., “Secession Reconsidered”, 11, 1.\nOsterfeld, David, “Internal Inconsistencies in Arguments for Government: Nozick, Rand, Hospers”, 4, 3.\n——, “Anarchism and the Public Goods Issue: Law, Courts, and the Police”, 9, 1.\nPaul, Jeffrey, “Nozick, Anarchism, and Procedural Rights”, 1, 4.\nPeden, Joseph R., “Property Rights in Celtic Irish Law”, 1, 2.\nPeterson, Steven A., “Moral Development and Critiques of Anarchism”, 8, 2.\nRaico, Ralph, “Classical Liberal Exploitation Theory”, 1, 3.\nRothbard, Murray N., “Robert Nozick and the Immaculate Conception of the State”, 1, 1. (Dostupno na Katalaksiji)\n——, “Concepts of the Role of Intellectuals in Social Change Toward Laissez Faire”, 9, 2.\n——, “Nations by Consent: Decomposing the Nation-State”, 11, 1.\nSanders, John T., “The Free Market Model versus Government: A Reply to Nozick”, 1, 1.\nSmith, George H., “Justice Entrepreneurship in a Free Market”, 3, 4 (sa komentarima Stivena Stresnika (Steven Strasnick), Roberta Formanija (Robert Formani), Randija Barneta i Smitovim odgovorom u istom broju)\nSneed, John D., “Order without Law: Where will Anarchists Keep the Madmen?”, 1, 2.\nStringham, Edward, “Market Chosen Law”, 14, 1.\nTinsley, Patrick, “Private Police: A Note”, 14,1.\nWatner, Carl, “The Proprietary Theory of Justice in the Libertarian Tradition”, 6, 3-4.\nHans–Hermann Hoppe, koga je Lew Rockwell nazvao “nacionalno blago”, stariji je član Ludwig von Mises Instituta, profesor ekonomije na Nevada Univerzitetu, Las Vegas, i urednik Žurnala liberalnih studija. Demokratija: božanstvo koje je izneverilo je njegova osma knjiga. Posetite njegov sajt. Prevod: Borislav Ristić


Objavljeno: 13:24, 23. Juna 2013.\nIzgradnju regionalnog gasovoda Aleksandrovac-Novi Pazar-Tutin treba da realizuje slovački konzorcijum “Euroframe” koji je prošle godine potpisao ugovor o izgradnji gasovoda sa “Srbijagasom”, dodao je Holjenčkih.\nNedavno započeta i slovačka investicija u izgradnju prve solarne elektrane snage jedan megavata (MW) na lokalitetu “Tancoš” u Vojvodini, podsjetio je on i naveo da je ukupna vrijednost tog posla 1,5 milona evra, a da je investitor slovačko preduzeće Prima energy koje je registrovano u Srbiji.