Mihajlović: Prioritet EPS pripreme za zimu,investicije u OIE – Studio B\nMihajlović: Prioritet EPS pripreme za zimu,investicije u OIE\nMihajlović: Prioritet EPS pripreme za zimu,investicije u OIE tanjug\nObjavljeno: 13.05.2022. 13:40 Izmenjeno: 13.05.2022. 13:40\nMinistarstvo navodi da su razmatrani planovi EPS-a u vezi sa ulaganjima u izgradnju novih kapaciteta i da je ocenjeno kako je potrebna veća saradnja, posebno kad je reč o velikim projektima.\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je sa predstavnicima poslovodstva JP ”Elektroprivreda Srbije” predvođenim v. d. direktora Miroslavom Tomaševićem o trenutnoj situaciji i planovima za proizvodnju uglja i električne energije, kao i o tekućim i planiranim investicijama, saopštilo je Ministarstvo.\n”EPS je najvažniji energetski subjekt, od koga presudno zavisi energetska bezbednost Srbije. Država stoji uz EPS, pred nama je veliki posao da se spremimo za zimu, a istovremeno treba da se uradi sve da EPS tokom 2023. godine bude na zdravim nogama. Takođe je veoma važno da postoji jasan plan kad je reč o investicijama, kao što su reverzibilne hidroelektrane “Ðerdap 3“ i “Bistrica“ i novi kapaciteti iz obnovljivih izvora energije, kako bismo bili energetski bezbedni u narednim decenijama”, rekla je Mihajlovićeva.\nDodaje se da je rukovodstvo EPS-a informisalo potpredsednicu Vlade i njen tim o proizvodnji i stanju na deponijama uglja, proizvodnji električne energije u termoelektranama i hidroelektranama, kao i planiranim remontima i spremnosti EPS-ovih kapaciteta za zimu.\nIstiče se da su oni izneli jasnu opredeljenost EPS-a da dugoročno radi na razvoju zelene energije.


POL I KARAKTER - Oto Vajninger - Vesela knjiga online\nKategorija: Proizvodi » 04. Filozofija » POL I KARAKTER – Oto Vajninger\nBr. strana: 615\nPredgovor ovom izdanju dao je Vladeta Jerotić …\nOkončavši život u 23. godini samoubistvom, ubrzo posle objavljivanja ove polemične i originalne knjige, Vajninger svojim delom nije prestao da intrigira evropsku javnost.\nČime je ovaj mislilac potresao svet?\nKao što je Andre Žid (Gide) «baš u Ničeovom ludilu video svedodžbu njegove autentične veličine», tako neki u objavljivanju knjige «Pol i karakter» i, potom izvršenom samoubistvu, vide autentičnu veličinu – Vajningera. Bilo kako bilo, sa svojom izvanrednom knjigom i svojim teatralnim samoubistvom, Oto Vajninger je postao centralna figura u mitologiji bečkog “kraja veka” (fin-de-siècle), dakle na prelazu iz XIX u XX vek.\nU jednom plodnom vremenu za stvaralaštvo, na samom početku XX veka, kada su se u evropskom kulturnom podneblju pojavljivali značajni duhovi u svim oblastima stvaranja (Plank, Ajnštajn, Poenkare, Frojd, Pavlov, Tolstoj, Čehov, Rilke, T. Man, Debisi, Pikaso i drugi), brz uspon i relativno brz pad Vajningerove zvezde nije mogao biti neprimećen. Izuzetna obdarenost, koja se u nekim oblastima graniči sa genijalnošću, fascinirala je i porazila mnoge čitaoce Vajningerovog dela. Kakvu je to nepoznatu podzemnu žicu pronašao Oto Vajninger u svom rudniku, o kojoj su nastale toliko žučne rasprave, u kojima su jedni tvrdili da je to bila žica čistog zlata, a drugi da se radi o opasnom neplemenitom metalu čija su zračenja morala da donesu smrt njegovom pronalazaču?\nDr Vladeta Jerotić, koji je napisao nadahnuti uvod srpskom prevodu Vajningerove knjige, tvrdi:\n«da je Vajninger bio jedan od najneobičnijih i najoriginalnijih duhova na početku XX veka Svojim izvanrednim znanjem postignutim za nezapamćeno kratko vreme (Vajninger je knjigu napisao u svojoj dvadesetoj godini), intuitivnim prilazom svim krupnim problemima ljudskog postojanja i davanjem originalnog pečata nekim od njih, taj “vunderkind” kulture obećavao je svome veku velike potrese i uragan… I onda, kada su posle objavljvljivanja njegove knjige oči kulturne Evrope bile okrenute Beču, ovaj veliki patnik nije izdržao. Poklekao je pod teretom koji je sam navalio na svoja mladalačka pleća, i jednim revolverskim metkom dobro ciljanim u srce, prekratio je svoje muke».\nBudite prvi koji će napisati recenziju “POL I KARAKTER – Oto Vajninger” Odustani od odgovora


(VIDEO) Grupa Van Gogh nastupa za doček Nove godine u Somboru - TV Sombor\n(VIDEO) Grupa Van Gogh nastupa za doček Nove godine u Somboru\nTuristička organizacija grada Sombora organizuje doček Nove godine na Trgu Svetog Trojstva uz čuvenu rok grupu „Van Gogh“.\nOvim povodom organizovana je i konferencija za medije u Gradskoj kući Grada Sombora.\n„Zadovoljstvo nam je da sa publikom i našim malim-velikim gostima „Šarenim vokalima“ i Muzičkom školom iz Sombora, predstavnicima gudačkog sektora, najavimo zajednički nastup za doček Nove godine. Nismo preterano euforični, dve godine za nama pokazale su zapravo da biti euforičan i nije baš uputno. Radujemo se posle dve godine tišine zajedničkom susretu sa publikom“, između ostalog istakao je Zvonimir Đukić Đule iz grupe „Van Gogh“.\n„Sama turistička organizacija, uz podršku Grada Sombora, je uspela ove godine da organizuje praznične čarolije sa akcentom naravno na doček Nove godine. Jednostavno zna se nadaleko da je Sombor rokerski grad tako da zaista mislim da je „Van Gogh“ odličan izbor za ulazak u Novu godinu, a Somborci ih baš dugo nisu slušali“, rekla je Zdenka Mitić, vd direktora Turističke organizacije Grada Sombora.\nĐule je izrazio veliku zahvalnost na ovom pozivu.\n„Ovim putem pozivam sve naše sugrađane kao i ljude koji se nađu za najveseliju noć u Somboru, da dođu na naš Trg da zajedno proslavimo Novogodišnju noć, poželimo jedno drugim sve najbolje i da mnogo srećniji, odgovorniji, veseliji uđemo u 2022. godinu“ završava Ljiljana Tica, zamenica gradonačelnika Grada Sombora.\nIzdato obaveštenje roditeljima budućih đaka prvaka o Pravu na izbor Osnovne škole\nVesti 28. decembar 2021.


Tatari kao „antiruski element“ — prazna priča u tužbi protiv Rusije - Sputnjik Srbija\n17:51 04 Jul 2020\n22:30 08.03.2017 (osveženo 22:43 08.03.2017) Preuzmite kraći link\nU Međunarodnom sudu pravde već treći dan traje rasprava o tužbi koju je Ukrajina podnela protiv Rusije.\nKijev tvrdi da je Moskva prekršila dve konvencije — o borbi protiv finansiranja terorizma i o eliminaciji rasne diskriminacije. „Pogledajte se u ogledalo!“, uzvraća Rusija, demantujući sve optužbe.\nMoskva Kijevu: Pogledajte se u ogledalo\nUkrajinska strana imala je izlaganje pred sudom u ponedeljak, a ruska delegacija u utorak; do kraja dana, Kijev će dati svoj odgovor, a saslušanje se završava u četvrtak, reakcijom Rusije na izlaganje Ukrajine.\nPredstavnik Moskve u tom procesu, šef pravnog departmana Ministarstva spoljnih poslova Roman Kolodkin, izjavio je da su optužbe na račun Rusije „van jurisdikcije Međunarodnog suda“, i dodao da sva pitanja treba rešavati bilateralno.\nDrugi član ruske delegacije, Ilja Rogačov, kaže da Ukrajina dovodi Sud u zabludu kada je reč o pravim razlozima tragičnih događaja na istoku zemlje. Nijedna državna institucija niti organizacija, ističe on, ne kvalifikuje trenutnu situaciju u tom delu Ukrajine kroz prizmu terorizma.\nŠtaviše, navodi ruska delegacija, u leto 2014. u zoni sukoba u Donbasu nalazilo se čak 17 PVO raketnih kompleksa Buk — istih kao onaj kojim je oboren malezijski „boing“ na letu MH17. Prema oceni delegacije Rusije, Kijev nije uspeo da iznese dokaze koji bi potkrepili tvrdnje o diskriminaciji prema krimskim Tatarima.\nPredstavnik ruskog Ministarstva inostranih poslova za humanitarnu saradnju i ljudska prava Grigorij Lukjančev saopštio je podatke prema kojima je Rusija investirala 708 milijardi rubalja, odnosno oko 12 milijardi evra, u razvoj Krima u periodu od 2015-2020. godine, od čega je više od 10 milijardi rubalja uloženo u razvoj zajednice krimskih Tatara, koji su inače zastupljeni i u organima vlasti na Krimu.\nBoris Bespaljko, član Saveta za međunarodne odnose u administraciji predsednika Vladimira Putina, u razgovoru za Sputnjik objašnjava da je Kijev oduvek koristio, pa i danas koristi Tatare kao „antiruski element“ u borbi za uticaj na pojedine ukrajinske regione.\n„Za sve vreme postojanja Ukrajine kao nezavisne države, i Krima, kao tada jednog od njenih regiona, nije bila sprovedena nijedna mera koja bi Tatarima omogućila nacionalnu, kulturnu ili bilo kakvu drugu autonomiju! S druge strane, ukrajinske vlasti su na sve načine ohrabrivale razne ekstremiste i religiozne organizacije — konkretno, na Krimu je čak 10 hiljada Tatara bilo u redovima organizacije Hizb el Tahrir, panislamističke organizacije koju Moskva smatra terorističkom. Sada, kada se Krim vratio u sastav Rusije, članovi organizacije Hizb el Tahrir su morali da napuste poluostrvo jer ih ruske vlasti smatraju ekstremistima“, objašnjava Bespaljko.\nPoslanik Državne dume sa Krima Ruslan Balbek poručio je kijevskim vlastima da se ne sude s Rusijom tako što će iznositi izmišljene i izvrnute činjenice, nego da se pogledaju u ogledalo jer svojim postupcima guraju zemlju u građanske sukobe.\nBoris Bespaljko takođe ističe da su Tatari aktivno uključeni u društveni i politički život na ruskom Krimu.\n„Ukrajina nije u stanju da osvoji Krim oružjem, i pokušava na sve načine da dokaže da su neki stanovnici Krima diskriminisani nakon što su postali građani Rusije. To apsolutno nije tačno — a i sami krimski Tatari su ove ukrajinske izjave mnogo puta demantovali“, navodi Bespaljko.\nNaš sagovornik dodaje da Tatari slobodno žive i rade, i da su deo ruske svakodnevice na Krimu.\n„Oni koji su emigrirali, bili su članovi ekstremističkih organizacija, ili se sada nalaze na samoj granici sa Krimom i organizuju ekstremističke bataljone — kao što je odred Čelebdžihana. Neki od njih su zaposleni u raznim takozvanim ’islamskim kulturnim centrima‘ i pokušavaju da diskredituju sadašnje vlasti Krima. Ukrajina zapravo vrlo retko može, kada su posredi sudski procesi, da izloži neke realne dokaze za ono za šta tereti Rusku Federaciju“, kategoričan je Bespaljko na kraju razgovora za Sputnjik.\ntužba, Međunarodni sud pravde, Hag, Ukrajina


U ČAST SLAVNIH PREDAKA: Obeležena 107. godišnjica Bitke na Gučevu\n21:59h UŽIVO, VIDEO: Srbija - Italija (27:29, 5:4), egal u nastavku! Sjajna odbojka u Katovicama\nmladen djordjevic\t 12.09.2021. 15:19h\nBANJA KOVILJAČA – Na vrhu planine Gučevo polaganjem venaca kraj spomen-kosturnice danas (12.9) je obeležena 107. godišnjica od bitke koja je zapamćena i kao ‘’Bitka iznad oblaka’’. Poštu palim junacima odale su delegacije Grada Loznice, Centra za kulturu ‘’Vuk Karadžić’’, Udruženja za negovanje tradicije oslobodilačkih ratova Srbije do 1918. godine, SUBNOR-a, Društva srpsko - ruskog prijateljstva, Zavetnika i Udruženja građana ‘’Gučevski marš’’ koje je danas prvi put organizovalo marš od Loznice do vrha Gučeva.\nBitka na Gučevu bila je borba sa daleko nadmoćnijim neprijateljem, ali su srpski vojnici iako je Srbija bila iscrpljena Balkanskim ratovima, pružili snažan otpor što je značajno pomoglo da se kasnije ostvari pobeda na Kolubari, kazao je pomoćnik gradonačelnika Ljubinko Đokić kod spomen-kosturnice.\n- Nisu naši borci imali mogućnost odstupanja jer su znali da se iza njih nalaze njihova deca, porodice, sela, kuće i pokazali su veliko junaštvo. Srbija danas vodi bitku, ali ne takvu kakvu su vodili našu preci. Srbija vodi bitku za ekonomski razvoj, veću zaposlenost, izgradnju institucija, danas svaki radni dan bilo školski, fabrički, sportski, umetnički, mora biti bolji od prethodnog. Moderna i snažna Srbija je naš dug prema vojvodi Stepi, generalu Rašiću, Milunki Savić, Momčilu Gavriću i drugima. Neka je večna slava gučevskim junacima – poručio je on.\nPredstavnik udruženja ‘’Gučevski marš’’ Miodrag Stojnić kazao je da je u maršu učestvovalo oko dve stotine građana različitih generacija i da će biti održavan svake godine sa namerom da postane tradicionalan.\n- Svako ima motiv zašto je danas na Gučevu, moj je što mi je čukundeda ovde ranjen. Neka živi sećanje na naše pretke jer dok je ono živo živi smo i mi – kazao je on.\nO Gučevskoj bici govorio je istoričar Goran Vilić, u pravnik Muzeja ‘’Jadra’’, a zatim je izveden prigodan program u kome su nastupili etno-grupa ‘’ Lozice’’ i guslar Mulitin Đuričić. Mada nije bila u pitanju okrugla godišnjica današnji skup na Gučevu bio je nikad masovniji, a podsećanje na slavne dane ulepšao je i pragalajderista koji je, posle poletanja sa uzletišta u blizi spomen-kostunice, razvio srpsku zastavu. O skupu na Gučevu putem radio-talasa čulo se širom planete pošto su na legendarnoj planini bili i članovi radio-amaterskog kluba ‘’YU1ANO‘’ iz Beograda u okviru njihovog projekta ‘’Slava pobednicima’’.\nBorbe na Gučevu trajale su od septembra do početka novembra 1914, 55 dana. Gučevska bitka jedna je od prvih rovovskih bitaka na svetu i jedna od najtežih borbi u Velikom ratu. Na vrhu planine Austrijanci su 1916. počeli gradnju spomen kosturnice, ali je nisu završili. Posle oslobođenja je Udruženje rezervnih oficira i ratnika tu sahranilo posmrtne ostatke srpskih vojnika, a austrougarska obeležja zamenjena su srpskim i od 1929. to je postala zajednička grobnica srpskih i neprijateljskih vojnika.\nU njoj pored 3.200 posmrtnih ostataka srpskih vojnika počivaju i pripadnici neprijateljske vojske. Obeležavanje godišnjice bitke na Gučevu organizovao je loznički Centar za kulturu.\nUŽIVO, VIDEO: Srbija - Italija (27:29, 5:4), egal u nastavku! Sjajna odbojka u Katovicama 4


Predstavljamo vam 4 saveta koji će vam pomoći da se lakše nosite sa depresijom | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nO depresiji se sve više priča i ona je zaista zaslužila pažnju, zato što postoji niz puteva koji nas dovode do nje ali i mnogobrojni putevi koji će nas odvesti iz ovog lošeg stanja i sigurnim koracima odvesti na put uspeha. Zato nemojte odustati od sebe, najvažnija stvar kod ljudi koji osete depresiju je da nastave da se bore. Pitali smo psihoterapeute šta možemo učiniti kada prepoznamo depresiju i osetimo njene simptome?\nPredstavljamo vam četri saveta koji će vam pomoći da se lakše nosite sa depresijom!\nNE PROPUSTITE: ODMORITE SE - ODMOR DIREKTNO DELUJE NA NAŠE FIZIČKO I MENTALNO STANJE !\nZakažite pregled kod stručnog lica\nMožda sam naslov deluje grubo, ali depresivno stanje zahteva razgovor sa stručnim licem kako bi ga se oslobodili i kako bi postali produktivni i nizali uspehe u narednom delu života. Pritom, psihoterapeuti mogu sa sigunošću da odrede o kvakvoj se vrti depresivnog stanja radi i na osnovu toga vam pruže adekvatnu pomoć. Nemojte se plašiti da pričate o sebi i postavljate pitanja stručnjaku, oni su tu da vas saslušaju i upoznaju sa samom depresijom kao medicinskim stanjem sa kojim se treba boriti.\nRazmislite o grupama za podršku\nGrube za podršku su odličan način da se povežete sa ljudima koji dele slična osećanja i prihvatite depresiju, suočite se sa njom oči u oči i počnete da se borite kako bi izašli iz nje. Ponekad ljudi misle da se samo oni osećaju loše i da su nezahvalni, da su jedini koji su se susreli sa depresijom i troše energiju na samokritiku. Upravo vam grupa za podršku može promeniti stav i pokazati da se ljudi različitih godina susreću sa depresijom i da nikada ne treba odustati od najbolje verzije sebe.\nKnjige vam mogu pomoći olakšati borbu sa depresijom\nKnjige u kojima se predstavlja život ljudi sa različitih delova planeta mogu vam pomoći da razumete svoje odluke i svoj život koji trenutno vodite. Glavni junaci različitih romana mogu vas nadahnuti da se borite za sebe i potražite pomoć kako bi se što pre vratili svoj načinu života. Takođe, knjige vas mogu nasmejati i ulepšati vam dan pogotovo ako dosta vremena provodite kod kuće. Čitajući ostaćete skoncetrisani na dešavanja unutar knjige, vaše misli se neće rojiti i gurati vas u još goru situaciju i podsticati loše emocije u vama- praktično, čitanje za vas u trenucima kada osećate depresiju može biti oslobađajuće poput meditacije.\nPotražite online terapeute\nUkoliko živite u malom mestu gde vam psihoterapija nije dostupna ili vam se izbor psihoterapeuta ne dopada, ako puno radite i nemate vremena za odlazak na psihoterapiju imamo rešenje! Razmislite o online programima koji su učinkoviti i za koje se opredeljuje sve više ljudi širom sveta. Možete da razgovarate o sebi uz opuštenu atmosferu u kući na koju ste navikli i pritom pijuckate svoju omiljenu kafu ili čaj. Može li bolje?\nPredstavljamo vam sok za dobro varenje- naučite da ga pripemate kod kuće!\nKako olakšati svakodnevni bol u vratu?\nZnačaj Omega-3 kiselina + preporuka hranljivih, ukusnih namirnica


BMW predstavio M5 Competition Edition - Klix.ba\n25.7.2016. u 13:30\nBMW M odjel razvio je ekskluzivno posebno izdanje najuspješnije poslovne limuzine visokih performansi na svijetu, dodavši tako još jednu svijetlu tačku trenutnoj ponudi BMW M5 modela.\nS povećanjem snage na 600 KS i maksimalnim okretnim momentom od 700 njutn-metara, BMW M5 "Competition Edition" spada među najsnažnije automobile u historiji modela BMW marke.\nBMW M5 "Competition Edition", koji u standardnoj verziji dolazi s M prenosom sa dvostrukim kbačilom i sistemom Drivelogic, od 0 do 100 km/h ubrzava za svega 3,9 sekundi. Dinamičan i personaliziran izgled, Competition paket u standardnoj opremi te širok raspon dodatnih opcija čine BMW M5 "Competition Edition", čija proizvodnja je ograničena na 200 modela, automobilom izuzetno visoke vrijednosti.\nViše snage i još bolje upravljanje\nPoznati 4,4-litreni V8 motor s visokim brojem okretaja i revolucionarnom BMW M TwinPower Turbo tehnologijom snažno je srce BMW-a M5 „Competition Edition”. Povećanje pritiska turbopunjača te precizne modifikacije na radu motora podigle su snagu ovog modela u odnosu na serijski za 29 kW/40 KS, na 441 kW/600 KS. Pored toga, maksimalni okretni moment povećan je za 20 njutn-metara na 700 njutn-metara.\nPovećanje snage savršeno je usklađeno s paketom Competition, koje kod modela BMW M5 „Competition Edition” dolazi u standardnoj opremi te još više poboljšava upravljanje i karakteristike upravljanja vozilom. Competition paket uključuje, između ostalog, snižavanje vozila za 10 milimetara te čvršće podešene stabilizatore te opruge i amortizere. Skupa s ovim podešenim postavkama, posebne postavke kontrole aktivnog M diferencijala, koje dolaze u standardnoj opremi kod svih BMW M5 modela, garantuju još bolje optimizirano prianjanje. Uz sve to, sistem upravljanja s posebnom M Servotronic funkcijom dolazi s direktnijim postavkama kontrole, što vozaču pruža precizniji odaziv te dodatno poboljšava okretnost vozila u zavojima. I program M Dynamic sistema dinamičke kontrole stabilnosti DSC (Dynamic Stability Control) je posebno prilagođen za sportsko upravljanje. Zahvaljujući tome, model BMW M5 „Competition Edition” garantuje najviši nivo tipične M vozne dinamike i u svakodnevnom saobraćaju kao i na trkaćoj stazi, osobito u kombinaciji s dodatno dostupnim M karbon-keramičkim kočnim sistemom.\nEkskluzivan sportski i dinamički izgled\nBMW M5 „Competition Edition” odiše svojim izuzetnim potencijalom čak i kad miruje. Ekskluzivne boje karoserije –100 metalik ugljično crne boje (Carbon Black metallic) te 100 metalik mineralno bijele (Mineral White) – snažno ističu sportske i elegantne linije BMW-a M5. Povrh toga, 20-inčni kovani i polirani M točkovi od kovina lakih metala sa dvostrukim krakovima u Jet Black nijansi crne boje te sa mješovitim gumama (265/35 ZR20 sprijeda, 295/30 ZR20 straga) naglašavaju vrhunske vozne karakteristike automobila.\nM Performance dijelovi od ugljičnih vlakana, na primjer zadnji difuzor, spojler na vratima prtljažnika te poklopci vanjskih retrovizora čine još neke od istaknutih dinamičkih detalja. Rešetke hladnjaka u crnoj boji visokog sjaja i bočne škrge s natpisom „M5 Competition” zaokružuju ukupni premium izgled automobila.\nVisokokvalitetno okruženje sa sportskim detaljima u unutrašnjosti\nI unutrašnjost vozila ukazuje na jedinstven karakter modela BMW M5 „Competition Edition”. Na primjer, ukrasne letvice od ugljičnih vlakana s logotipom „M5 Competition 1/200” ukazuju na izvanrednu kvalitetu i performanse modela, kao i na činjenicu da je BMW M5 „Competition Edition” samo jedan od 200 koji su ikad proizvedeni. Sofisticirano okruženje u unutrašnjosti svoj karakter posuđuje od potpuno kožnih obloga, izvedenih u crnoj Merino koži s kontrastnim šavovima Opal bijele boje. Podni tepisi su pak antracit-crni s Opal bijelim rubovima od Merino kože.\nU modelu BMW M5 „Competition Edition”, i vozač i suvozač sjede u M multifunkcijskim sjedalima, čije opširne opcije električnog podešavanja garantuju savršenu ravnotežu između udobnosti i sportske bočne potpore. I ovdje bijeli natpis "///M5", ušiven u naslone za glavu, ističe ekskluzivnost vozila.\nImpresivan utisak izvanredne poslovne limuzine visokih performansi zaokružuju i elementi kao što je zvučni sistem od 1,200 vati Bang & Olufsen High End Surround Sound System, BMW Head-Up ekran, sistem olakšanog pristupa (Comfort Access), upozorenje pri napuštanju voznog traka (Lane Departure Warning) ili dodatno dostupan BMW sistem pomoći u vožnji, grijana sjedišta naprijed ili sistem za utovar preko zadnjih sjedišta (through-loading). Model BMW M5 "Competition Edition" dostupan je od 129,500 Eura.\nPeugeot 308 Allure 1.6 BlueHDI 100 S&S: Francuski crème de la crème\n25.07.2016. u 07:58


"Ovo je najveæa bruka koja može da postoji u BG" FOTO - B92.net\n"Ovo je najveæa bruka koja može da postoji u BG" FOTO\nBeograd -- Gradski menadžer Goran Vesiæ poruèio je da se neæe tolerisati da usred Beograda postoje "divlja deponija i smetlište".\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 12.02.2018. | 16:37\nVidi se da g. Vesiæu ide od ruke fizièki rad.Mogao bi da u tome i ostane. Što se tièe konkretnog posla, kako to da je g, Vesiæ posle 4 godine na vlasti to, to kao i veèinu objekata na kojima užurbano i fušerski rade, video tek neposredno pred beogradske izbore?\n(Jovan Ilic, 13. februar 2018 21:45)\nKo to lupa silne minuse kad ljudi pisu o tome sta sve treba da se ocisti, kako grad tone u djubre a niko to ne cisti i ne odnosi deponije smeca pored puteva u centru grada? Zasto i ko lupa minuse? Nije li vas sramota da zivite u tom djubretu nego jos lupate minuse na normalne reakcije ljudi koji zele cist grad i cistu zemlju u kojoj zive. Ili drzava nema para da plati radnike cistace jer placa vas da lupate minuse na najnormalnije reakcije i misljenja u vezi sa djubretom u koje tonete!?\n(pp, 13. februar 2018 18:21)\nU Beogradu najpre primetiš markiranu odeæu a onda smeæe. Prestanite da se zavaravate, uzmite vodu i metle u ruke i oèistite grad ako hoæete da budete prave frajerke i frajeri. Pa kako možete uopšte da živite u gradu punom prljavštine? Pa to je SVE VAŠE!\n(Ivana, 13. februar 2018 17:22)\nA ovo vam je glavni grad zamislite tek provinciju..a vredjate se kad vam se kaze da ste zatrpani u djubretu..A ovi zadrigli lopovi sto sa toplim osmehom posmatraju promrzle radnike ,to je vec ozbiljnija istrazivanja.\n(Mentalna deponija, 13. februar 2018 15:20)\nTuristi koji dolaze avionom sa aerodroma izmedju ostalog idu i busem 72 do centra.\nNa potezu od skretanja za aerodrom iz Vojvodjanske pa sve do B. Kose prolaze Vojvodjanskom koja pored puta a pogotovu na stanicama ima BRDO SMECA. Nema kanti.\nJa se zgrozim svaki put jer svakodnevno tuda prolazim a kamo li oni. To nije koji papiric ili kesa, to je gomila djubreta...\nSjajan prvi utisak o Beogradu ili poslednji ako odlaze..\nNeverovatno da to niko ne sredjuje.\nGospoda iz opstine verovatno nikada u zivotu tu nisu prosli jer idu auto putem.\nPodsecam, bus 72 je jedini gradski bus sa ili ka aerodromu...\n(Ivcha, 13. februar 2018 09:58)\nNe brini, stranci idu taksijem. A taksisti vode raèuna o imidžu grada pa ih ne vode tuda do hotela u centru, nego preko Koteža, Mirijeva ili Železnika.\n(KRALJ, 13. februar 2018 15:19)\n"..."Kao što sami možete da vidite ovo izgleda kao najveæa bruka koja može da postoji u Beogradu, da u centru grada imamo podzemne prolaze koji su prepuni ðubreta i koji služe kao javni toaleti", istakao je Vesiæ i podvukao da je to zaista nedopustivo..."\nDragi naš Vesiæu, to o èemu baljezgaš upravo je srazmerno proporcionalno i u skladu sa "naprednom" kulturom, koju svakodnevno usaðujete u pripadnike svog naroda, preko kojekakvih "Farmi", "Zadruga" i sliènog otužnog kièa, uz punu medijsku podršku i uèešæe ljudskog šljama, koji se latio posla "uzdizanja" srpske kulture i vaspitanja (mladih i starih - podjednako).\n(Magarac sa velikim.... repom, 13. februar 2018 14:30)\nNajveæa bruka ste vi koji se prvo slikate i prièate da ÆETE nešto da uradite. Mene bi bila sramota da se slikam ispred ovoga na kraju èetvorogodišnjeg mandata.\nVidite, to je kao kada ne bih èistila svoj stan èetiri godine, a onda rekla "Sramota koliko mi je prljav stan", kao da je neko drugi trebao da ga èisti, a ne JA.\n(A., 13. februar 2018 14:24)\nNe mogu da verujem...spucane su ogromne pare da se napravi plato ovakav kakav jeste...Ali, pošto sam stanovao i radio u kraju oko Vukovog spomenika, vrlo dobro sam primetio da od prvog dana održavanje svega toga nije postojalo...ALI OD PRVOG DANA !!!!\nI sada, posle godina neodržavanja, pnovo æe da se spucaju pare u RENOVIRANJE platoa??? Zašto?\nNije ovo usamljen primer. U Srbiji nije problem da se nešto napravi, nego problem je posle kada TA STVAR treba da se održava.\n(NN, 13. februar 2018 14:23)\nDajte i tu jednu fontanu sa Alibabe\n(Aca Fantazmagorija, 13. februar 2018 13:47)\nPostoji samo jedno objasnjenje bez mnogo pametovanja svih strucnjaka: VASPITANJE!!\nTo je nasa slika,tako izgledamo. Da, da bas ti!\n(Srba, 13. februar 2018 12:57)\nI Cirih i Bec se ciste. Nemojte misliti da se i tu ne baca. Ima svakakvih. Pogotovo Balkanaca. Ja zivim u Lozani, vec ujutru od 6 mozete videti silne male kamioncice koji mogu i po trotoaru kako jure na sve strane i ciste. Jedan ide i tako skuplja sa ulice nesto vece, jedan izadje i onom alatkicom skuplja po neki baceni pikavac, papir. Kada krene prolece, na svim stranama su i rade cvece, ukrasavaju, zalivaju. U Srbiji svako ko ima nesto u ruci, samo baci. Ovde ti je za vrsenje nuzde na javnom mestu 300fr. Moj poznanik kaznjen. I to u naselju, blizu kuce i nije mogao vise da izdrzi i u tom momentu naidje policija koja eto kruzi samo i vide ga. Shvatite da se svugde baca, bitna je organizacija i kako se cisti. Jeste da se u Srbiji vise baca djubre po ulicama ali ako sluzba dobro radi, sve ce biti cisto. Idite van Beograda, ljudi to su deponije pored puta. Ovde ima otpad koji je drzavni i dobijas karticu jer to ima svaka opstina, skoro. I kad imas da bacis nesto tipa krevet, nesto drveno, sporet itd ti moras tamo i sve je lepo napisano gde sta ide. Ne mozes samo da ostavis. Ostalo djubre zna se, karton posebno, staklo, plastika itd. Iskreno do sada sam 4 puta video da neko ‘ladno baci na ulici papir. U komsiluku. Sva 4 puta Makedonci. Jednoj sam na francuskom rekao ‘ispalo vam je nesto gospodjo’, a ona se odjednom isterala iz pameti pa joj bilo glupo. Kazem kazna je za to 150fr. Brze je pokupila i nestala. P.S. pljuvanje na ulici je 100fr :D\nNeka rade sluzbe Beograda kao sluzbe u Becu, Cirihu, videcete cist grad. Ali ko da ih organizuje kada u Srbiji na celu drzavnih firmi su ljudi koji pojma nemaju o tim poslovima, ne znaju ni sto su tu.\n(kako da ne, 13. februar 2018 12:33)\nProblem je sto se ovo slikalo juce, i cak nije ni dovrsen posao, samo je zapocet. Ne zna se ko je nadlezan, Gradska cistoca, Zeleznice Srbije ili Parking servis (ciji korisnici stepeniste najvise koriste). Svi dizu ruke od toga, i to se godinama ne cisti. Spominju se zakupci lokala, pa nije valjda da grad ne moze da resi ciscenje, nego vlasnici moraju da se organizuju? U kom to gradu komunalne sluzbe imaju delove grada koje ne ciste, jer je prostor ispred necijih lokala??\n(Srdjan, 13. februar 2018 12:01)\nsad si se setio a?\n(vitez_koja, 13. februar 2018 10:57)\nSlika govori sve: zdrigli glodari i glodarke setaju i kao se cude, a mucena radnica u dobranim godinama razmazuje blato sundjerom - sto se u ovoj raspalog zemlji zove "ciscenje".\nDa ne idu izbori, ne bi bilo ni jednih ni drugih.\nDakle ukratko: NARODE, BEZI!\n(Narode, BEZI!, 13. februar 2018 10:08)\nNisu joj dali ni rukavice,golim rukama radi na ovoj hladnoci a napolju je sigurno 0 stepeni ako ne i ispod toga kako radi golim rukama sa blatom i pljuvackama i svega tog sto ima na tom stajalistu i koje se brise rucno isecenim industrijskim sundjerom a iza nje fotoreporter sa fotoaparatom od hiljadu eura placenih od drzavnih para i firmiranim odelom od par stotina eura je snima kako radi.\nTu fotografiju treba momentalno proslediti na email-ove svih ministra zdravlja EU i parlamentu EU da vide kako se odrzava higijena glavnog grada u Srbiji da cujemo i njihov komentar ako ce ga uopste i biti.\n(Ljuba, 13. februar 2018 10:44)\nPa vi ste na vlasti, vi iz SNS. Sto ne perete, cistite i kaznjavate vandale? Ko je kriv? Ja, mi, oni pre vas?\n(4. MART, 13. februar 2018 10:40)\nPa da postoje javni toaleti, a da pri tom budu èisti kao oni kada sam bio u Veroni (možeš ruèati u njima), ljudi ne bi morali da vrše nuždu na ulici.\nOsim toga, taj brlog tamo je duže od 5,6 godina, èudo to da su ga sad primetili.\n(student, 13. februar 2018 10:34)\nResi lutalice, smece i fasade. Bg je najprljaviji i najruzniji glavni grad zbog toga.\n(milan perogic, 13. februar 2018 09:53)\nZasto bi ovakva stvar dobijala medijski publicitet? Pa valjda su ovo stvari koje imaju prirodnu dinamiku resavanja ?\nNe razumem , kamere su dosle da snimaju kako se cisti grad. Ovo treba da bude rutina JKP i ljudi koji primaju platu iz gradskog budzeta. Ej bre , pa nistr sagradili jos jedan most nego ocistili prolaz u centru grada !\n(Goxy, 13. februar 2018 09:40)\nPa sto niste organizovali odrzavanje i nadzor ranije? Sad ste se setili pred izbore, a ako prodjete, opet iz pocetka. Na primerima se vidi koliko ste nesposobni.\n(dr.kadzija, 13. februar 2018 09:29)\nПостоји их толико тако да вам честитам како сте успели да издвојите ту бруку?!\n(Срб, 13. februar 2018 09:27)\nIbarska magistrala preko puta Garden centra ekoloska katastrofa..\n(Josif, 13. februar 2018 09:15)\nDaleko ce stici kad im radnici gradske cistoce brisu i ciste objekte sa nekim prljavim i iscepanim sundjerima kao sto se vidi na drugoj slici.\n(malo prekosutra, 13. februar 2018 09:02)\nDa li sme u Becu ili Cirihu ovako da se prlja grad? Naravno da ne moze. Ova dva grada du mi prva pala na pamet, a Bec je dobar primer, ker pola grada su zapravo stranci. Samo srva oma 200.000, pa su ipali u sistem. Kazne su ogromne i iz toga se kroz dve generacije narod nauci redu. Svako postavljanje sistema u pocetku boli... Ko okaci plakat, oglas ili bilo sta na mestovkoje nijepredvidjeno za to 20.000din za fizicko lice + dan drustveno korisnog rada. Za firme i stranke kazne na stotine hiljada. Isto to i za bacanje papira i pikavaca na ulicu. A da ne pricam za bacanje djubreta u prirodu ili van kontenjera. Pravljenje malih deponija po prirodi jake finansijske i kazne zatvora. To sto smo vecunsli neobratovan i neosvescen i polupismrn narod ne znaci da ne mozemo da se dovedemo u red. Ako je taj narod naucio da gleda parove, cirilicu i grand moze i ovo.\n(milan 26, 13. februar 2018 08:51)\nVlast koja svojim ponašanjem, govorom i delovanjem podilazi najsiromašnijim i najprimitivnijim slojevima društva nikada nije donela dobro ni jednoj državi.\nNjihova politika je jasna - rade ono što veæina želi da èuje i vidi (a veæina je siromašna, nebrazovana i ljuta na ceo svet), samo zarad vlasti. Veæina koja za njih glasa je podložna najprostijoj demagogiji i lažima, i to je to - prosto, ti ljudi ne znaju za bolje jer šta god su radili u životu njima je bilo isto ili gore. E ovi su se setili tih "gubitnika" tranzicije, njima se konstantno obraæaju, kao i prostom svetu kojega kod nas ima previše. Na vlast su doveli ljude koji nigde i nikada ne bi uèestvovali u bilo kakvom odluèivanju, i sada se takvi grèevito bore da zadrže status i položaj, u suprotnom idu opet dole jer su realno nesposobni i neobrazovani.\nÈovek se išèuðava smeæu I fekalijama u centru grada èiji je gradski menadžer veæ 4-5 godina, a pre toga je bio u svakoj vlasti. To ne može normalan èovek da svari, postaju previše muèi za slušanje i gledanje\n(zemlja laži i prevare, 13. februar 2018 08:50)\nA da li neko moze da ocisti deponiju iza bloka 72?\n(Blok 72, 13. februar 2018 08:34)\nzasto cistaci nemaju adekvatnu opremu?\n(pozdrav iz Ciriha, 13. februar 2018 08:30)\nza saranje, bacanje papira, pisanje pa ce grad biti potpuno cist za 3m. Ko nema da plati, na prinudni rad dok ne isplati - i kaznu i boravak na prinudnom radu.\n(stavite kaznu 5000E (Evra), 13. februar 2018 08:20)\nKad oèistite prolaz kod Vuka, svratite do prolaza na Zelenom vencu i do stepeništa izmeðu pijace i Brankove ulice. (Ko li je tu vlasnik?). A onda podignite glavu pa poènite da èistite grafite i "street-art" ako vam "navijaèi" dozvole.\n(Severus Snape, 13. februar 2018 07:35)\nTo sve prethodna vlast ostavila Vesiæu. Samo da minira uspehe.\n(RistaAlfista, 13. februar 2018 07:35)\nTako je on suzbijao ambroziju na Novom Beogradu krajem septembra, kad je cvetanje iste prošlo...Klasièan demagog..\n(Goran, 13. februar 2018 07:20)\nNe mozete vi nikada toliko pocistiti koliko Beogradjani mogu da isprljaju.\n(MK, 13. februar 2018 07:14)\nOk majstori bravo. 5 godina na vlasti pricate o izgradnji metroa, a niste 5 godina mogli da ocistite djubre bukvalno iz centra grada??? Pre neki dan ste isto tako cistili grafite pred kamerama, cim su novinari otisli i ivi i vasi aktivisti ste se pokupili i bukvalno ste ocistili samo pola grafita sa tog zida a pola ostavili. Al valjda znate vase glasace i nasta nasedaju tako da OK\n(Sube, 13. februar 2018 03:03)\nTrebalo je da okupi komunalne policajce i da im podeli èetke da sami oèiste, kad su veæ nesposobni da spreèe.\nA ide proleæe, tj korov od 3 metra uz puteve; to ne vidi ni komunalna ni saobraæajna policija.\nIzgleda da treba privatizovati ili policiju ili javne službe, jer pod istim "gazdom" vrana vrani oèi ne vadi.\n(Gustav Floberka, 13. februar 2018 02:17)\nNije poenta da se radi predizborno lickanje. Nego udri po džepu svakog ko baci i jedan pikavac, kao u svakoj ureðenoj zemlji. Nisu Nemci roðeni èistiji od nas, nego ih boli džep. A, Boga mi, ima tu debelo i na mentalitetu da se poradi...\n(Hudini, 13. februar 2018 02:17)\nZa ovo su krivi oni bivši, žuti vesièi i mali. Ovi sadašnji, novi, moraju da èiste tragove onih starih.\n(Nsbgd, 13. februar 2018 01:54)\nOvakav je ceo grad. Pogledajte deo od Sajma ka iskljucenju za Cukaricku padinu (posle Tempa sa one strane) - djubre na gomilama. Ovako prljavo nikad nije bilo\n(matrix, 13. februar 2018 01:20)\nFotografije govore vise nego hiljadu reci. Evo prave slike i prilike vladavine SNS-a i vrlih polupismenih "politicara" sa kupljenim ili poklonjenim diplomama. Ova jadna starica sto riba sa krpom ili dva momka sa brezovim metlama. Daleko je 21. vek ljudi. Glasajte obavezno opet za SNS i Velikog Strumfa.\n(Milosav, 13. februar 2018 00:56)\nSvi govore kako je Beograd prljav,pa ljudi krenite od sebe,sto bacate smece... Sve dok smo mi ovakvi nijedno komunalno preduzece nam ne moze pomoci... Naravno to im ne daje za pravo da ne ciste grad. Iduci po inostranstvu video sam mnogo cistoce,zgrada bez grafita,travnjaka koji se ne gaze i kad vidim nas sramota me je. Kad budemo imali svest da prijavimo ljude koji bacaju smece,skrabaju fasade,a ne da gledamo svoja posla i kad ti ljudi budu osudjivani za to,e onda cemo ziveti lepse.\n(Predrag, 13. februar 2018 00:29)\nI grad i okolina grada bukvalno plivaju u djubretu, plivaju. Niti imamo ispravne kontejnere, niti imamo sluzbe koje odrzavaju cistocu kako treba, ali brate nemamo ni narod kojem je stalo do cistoce. Ljudi bacaju djubre gde god stignu kao da ga nekom drugom bacaju, mislim da smo po tom pitanju ubedljivo najprimitivniji u Evropi. Mislim da nam je neophodan vrlo rigorozan zakon, velike kazne i edukacija mladih....\n(Tuga, 13. februar 2018 00:29)\nGavrila Principa puna takvih objekata\n(Princip, 13. februar 2018 00:23)\nStvar je jasna - za ovo su krivi Tadic i Djilas..nema ko drugi.\n(Nazalost Srbin, 13. februar 2018 00:22)\nPogledajte ulice po kojima setate. Ceo grad je smetliste. I mi bi u Evropu? Pa mi smo 250 godina iza civilizovanih zemalja.\n(Pera Ždera, 13. februar 2018 00:20)\nJel znate da je postojao javni WC prekoputa JDP, koji je posle renoviranja Cvetnog trga nestao, zatrpan, šta li je veæ? Eto tako oni rade.\n(serra, 13. februar 2018 00:17)\nA do sad je na vlasti KO?\n(Darko, 12. februar 2018 23:34)\nZadnjih pet godina perace ulica vidjam redje nego Deda Mraza.\n(XIII Apostol, 12. februar 2018 23:29)\nJa bih da pitam grackog menaðera kad æe Beogradom da proðe ona mašina što èisti smeæe uz iviènjake. Dok su "žuti" bili stalno sam je viðao, a sad samo viðam smeæe.\n(Mandrak, 12. februar 2018 21:17)\nKad si ti zadnji put video ivicnjak u Beogradu, nestali su ispod parkiranih automobila...?\n(cx, 12. februar 2018 23:09)\nU medjuvremenu prostor je izdat zakupcima, kaze Vesic.....\nKO GA JE IZDAO?!? Taj ko ga je izdao trebalo je i da kontrolise....Ili je uzeo pare 6 meseci unapred, a posle se izgubio?\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (nadja...., 12. februar 2018 22:37)\nDesna strana Bulevara Kralja Aleksandra tacnije 143 lokala na 50 metara od ove "ceremonije" izdaje Opstina grada Vracar koji su konfiskovani lokali preduzetnika nakon drugog svetskog rata i to tome smo jedina drzava i dalje u Evropi koja izdaje konfiskovane lokale privatnih loklala iz perioda 1945-e godine u 2018-oj godini.\nO restituciji ni reci a hocemo EU.Nema EU dok se lokali ne vrate vlasnicima.A to ce biti nikad.Nikad cemo i uci u EU sa ovakvim teletabisima od politicara koji jedino umeju da se slikaju pored izmeta i smeca,onaj u Leskovcu prosle nedelje otvara septicku jamu isped osnovne skole u zadnjem selu,ovaj sada cisti izmet u centr grada od dva miliona stanovnika.\nKakav smo kao narod za bolje i nismo.Niti cemo ikada biti od ovih fotografija.Nijedan javni wc u blizini ni ispod ni u okolini tog prolaza.A tu dnevno prodje sigurno 100 hiljada ljudi ako ne i vise od ranog jutra do kasnog mraka.Umesto da tu prvo otvori javni wc koji nikada nece biti ni otvoren politicari u Srbiji se slikaju isped podzemnog prolaza sa izmetom pred izbore.\n(Nenad Cukarica Beograd, 12. februar 2018 23:02)\nPa sta s' dosad radio, majke ti? Tolerisao???\n(menaNdzer iz Przogrnci, 12. februar 2018 23:01)\nRece Vesic koji je bio i u prethodnoj, a koji je i u sadasnjoj vlasti u Bg-u.\n(Nikola, 12. februar 2018 22:53)\nJel to OVI nas spremaju da æe nam OVAJ biti gradonaèelnik\n(pfd, 12. februar 2018 22:43)\n(nadja...., 12. februar 2018 22:37)\nSramota, obezbedite ovim muèenicima što èiste rukavice i maske, rade ljudi sa hemikalijama. Nemojte samo da pametujete\n(smajli, 12. februar 2018 22:37)\nSada ste se setili da cistite. Prvo cemo vas da pocistimo. Najvecu deponiju u novijoj istoriji...\n(OnaSpava, 12. februar 2018 22:23)\nZatvori puni osudjenika. Fino ih izvedite na jedno sezonsko ciscenje pod strogim nadzorom policije.\n(Boki, 12. februar 2018 22:10)\nBruka je što je to vama zapalo za oèi sada pred izbore. Beograd je i vaš grad i verovatno vam je neko rekao gde u samom centru ima brda smeæa pa je to vama "zspslo" za oèi i govorite o sramota koja se samo vas tièe, naša je sramota što smo vas izabrali i biæe još veæa ako vas opet izaberemo.\n(milan, 12. februar 2018 22:08)\nOva predstava je olièenje nemorala, ali bih želeo da budem konstruktivan. Uklonite one odvratne (svetleæe) reklame za pc igraonice koje su prièvršæene za ograde podzemnih prolaza. Bukvalno je radio ko je šta i kako hteo...\n(srb, 12. februar 2018 21:56)\nTa masina je bila cista glupost (no pun intended).\n(Heh, 12. februar 2018 21:56)\nNije samo Beograd prljav podjite malo juznije po Srbiji pa æe te videti sta je Srbija\n(pera, 12. februar 2018 21:51)\novi ne znaju kako se pali masina :)\n(planet of the apes, 12. februar 2018 21:49)\nЦиркус Колорадо пред изборе...\n(гокси, 12. februar 2018 21:49)\nNasli smo pravi posao za coveka :)) tj sam je skapirao sta mu je poziv :))\n(i.e, 12. februar 2018 21:47)\nGde si bre bio do sada! 5 godina vladate!NNDPR\n(Bogdan, 12. februar 2018 21:46)\n(Beograd, 12. februar 2018 21:43)\nZivim u centru Beograda, nikada nije bilo prljavije, smece na sve strane.\nZa vreme stare vlasti je sve bilo mnooogo mnooogo cistije.\n(Sugradjanka, 12. februar 2018 21:37)\nKako se sve setite pred izbore...\n(..., 12. februar 2018 21:30)\nI Cvetkova pijaca je na Zvezdari. A ono ruglo od buvljaka na trotoaru ispred isto treba oèistiti.\n(Aleksandar, 12. februar 2018 21:28)\nNe mogu da verujem da nije optužio "žute"...\n(sremac76, 12. februar 2018 21:24)\nA sto to ne ciste redovno, nego ste se sada setili. Od kada ste na vlasti ceo grad je postao smetlište\n(Srba, 12. februar 2018 21:21)\nKako se ponasamo nijedna vlast u Beogradu i 10 gradskih cistoca ne nogu da ociste nas bezobrazluk i ne vaspitanje! Sve ove koji bacaju djubre po gradu zapitao bih da li tako rade i po svojoj kuci ili dvoristu? Ovo je,sramota svih nas, nije ovo sramota gradske vlasti ma ko to bio.\n(Ima li nade?, 12. februar 2018 21:15)\nProdjoh skoro silom prilika posle dosta vremena kroz ovu podzemnu.\nSepsa i lepra zagarantovani. Ono je takvo steciste narkomana i sljama da nije normalno. Urin i vnogo na sve strane, a o ostalom "medicinskom" otpadu da ne pricam. Bukvalno sam dete morao na krke da iznesem ne bi li izbegao povredjivanje\n(sladoledsmesom, 12. februar 2018 21:00)\nCeo Vuk se raspada...niko to da spomene ! Udjite dole i pogledajte...od '95 kad je otvoreno nije jedan dinar ulozeno !!!\n(Monkey business, 12. februar 2018 20:59)\nOvo ce biti sledeci posao menadzera,kofa i sundjer...ali ne u prolazima vec u zatvorenom prostoru!\n(Max, 12. februar 2018 20:58)\nVesic za pocetak i nije Beogradjanin, zato i ne zna gde se nalaze problemi Beograda!\n(Kako ko, pa ja, 12. februar 2018 20:53)\nDrago mi je sto nisam bio na faksu danas i sto sam propustio ovaj performans\n(Mm, 12. februar 2018 20:50)\nIzgleda da Alek i Mali u redovnom obilasku grada autom nisu prošli pored Vuka. :-)\n(Jedino logièno, 12. februar 2018 20:46)\nPa on kritikuje svoju vlast,pa vi ste odgovorni za sva smetlista u Beogradu,a ovim primerom si sam potvrdio da niste sposobni za to kada ti moras sam da peres?!Sramota!!!\n(Boca, 12. februar 2018 20:36)\nBeograd nije bio ovoliko zatrpan smecem od 90tih. Uzas i sramota.\n(DB, 12. februar 2018 20:00)\nA, ti nisi gradski menadzer vec 4 godine, ili je to neko sinoc isarao?\n(Aksa, 12. februar 2018 20:00)\nKako su ih lepo namestili da se slikaju, a sve smrdi na urin, od 1998god barem. U subotu ujutru sam se parkirao kod Vuka, izlazim gore, to su reke urina. Prvo ta stoka mora da nauci da koristi toalet u klubu kada izlaze negde, ne da uriniraju tamo gde ce i sami sutra prolaziti.\n(Dovla, 12. februar 2018 19:59)\nGospodine Vesiæu ta „deponija" postoji više od 5 godina ... Al razumemo se odlièo. Idu izbori.\n(Ukapirali smo, 12. februar 2018 18:27)\npa ovi ili oni pre ovih sada nisu cak ni pred izbore ovo uradili tako da je pitanje koji su gori...\n(marko, 12. februar 2018 19:58)\nHocu majko hocu...\n(igor, 12. februar 2018 19:17)\nU centru grada nema javnih toaleta!\nZato ljudi koriste svako æose koje nije osvetljeno!\n(coa, 12. februar 2018 19:07)\nVesiæ je jedan i jedini u kontinuitetu na vlasti u Beogradu 16 godina. Toliko o tome.\n(mr no, 12. februar 2018 19:00)\nOvaj kao da je juèe sa Marsa pao\n(stoper4, 12. februar 2018 18:59)\nPu majku mu, pa gde baš pred izbore da svi primeæujete deponije, grafite i koje šta?\n(Coa, 12. februar 2018 18:48)\nUzeo kao pa èisti pred kamerama. Predizborne muljaže. Igranje sa inteligencijom graðana.\n(Beograd je prenaseljena sumorna kasaba, daleko od metropole, 12. februar 2018 18:46)\nKoliko su boesni, to nije normalno.\n(Misa, 12. februar 2018 18:37)\nCovek prica kao da je on OPIZICIJA\nPa covece TI SI NA VLASTI\n(Dule, 12. februar 2018 18:37)\ndokle ovo silovanje mozga?\n(dolazi ðilas, 12. februar 2018 18:33)\nBG je deponija!\n(uzas, 12. februar 2018 18:28)\nHoæu majko hoæu u gradsku èistoæu. Spavam danju radim noæu za gradsku èistoæu. A plata san snova u odnosu na privatan sektor, JKP 70 000 dinara, pa ti vidi.\n(Milan, 12. februar 2018 18:26)\nKoja lakrdija od performansa režimaca?\n(XXL, 12. februar 2018 18:26)\nU svetu grafite ukljanju sitni kriminalci osudjenji na drustveno koristan rad. A kod nas...\n(bbq, 12. februar 2018 18:25)\nAli smeæe u jednom prolaziu,nemaš gde od pišaæke i flaša... Fuuuuuj\n(amperbre, 12. februar 2018 18:23)\nDobro je. Ja se uplašio da æe da pokažu ljude u Vuèiæevim mercedes autobusima.\n(Malinar iz vojvodine, 12. februar 2018 18:09)\nGlasam za vas ali ove stvari ne razumem.\nOvakvo stanje je vec godinama, jel mora bas sve pred izbore?\nGrad treba da se cisti svakog dana, grafiti kao i oni koji ih pisu ce uvek postojati, ali gradske sluzbe ih trebaju primetiti i ocistiti pre nego sto ih gradjani primete, a ne da ih gledaju godinama...\n(Igor, 12. februar 2018 18:09)\npa sta si cekao do sad sto ne ocisti pre nego bas sad pred izbore, slucajnost hm...??\n(ime, 12. februar 2018 18:07)\nKoliko dugo ste na vlasti??\n(zemlja laži i prevare, 12. februar 2018 18:06)\nzar se ljudi stvarno pale na ovo?\n(dmn, 12. februar 2018 18:05)\nNije.....Ti si VECA!!!\n(Sale33, 12. februar 2018 18:05)\nnaprica covek koij kao da je danas postao gradski menadjer.\n(ghu, 12. februar 2018 18:01)\nda je pravde ti bi nosio tu naranzastu uniformu\n(milam, 12. februar 2018 18:00)\nProsetaj se do CvetkovePijace .. nije daleko. Ili prodji ispod pancevca ka karaburmi ... sramota ko da sam ja bio na vlasti a ne vi. Fuj\n(publika, 12. februar 2018 17:54)\nEvo da prvi put proèitam da se radi nešto korisno, samo se nadam da æe brzo biti oèišæeno i sreðeno i da se neæe razvlaèiti mesecima akcija.\nA što se tièe komentara koji idu po principu pa što ste dozvolili to i sliènih, kao da ne znate da smo zemlja puna huligana i nekulture i da koliko god se nešto štiti, bude vrlo ubrzo uništeno. Takav smo narod. I ovo sada ako srede i okreèe, dajem mesec dana da neko doðe opet i sprejem ''ukrasi'' jer je to vrlo buntovni i umetnièki potez. Zaista nikada neæu razumeti šaranje graðevina, ako veæ žele da izraze umetnika u sebi negde, neka uzmu platno i šaraju ga. A ne da centar grada izgleda kao da je neki geto.\n(The Maestro, 12. februar 2018 17:51)\nNajveæa bruka BGa je to što vi vodite taj grad. Deponija je mnogo lepša od toga.\n(Ð. Pavloviæ, 12. februar 2018 17:50)\nSad ste se setili pred izbore sram vas bilo!\n(nesrecnik, 12. februar 2018 17:50)\nsad si se setio da cistis....pred izbore...a dopustio si da se desi....sto ne pitas cistocu sto je tako..otpusti direktora....ustvari nrmoj...ionako odlazite sa vlasti pa ce neko drugi da dovede grad u red.\n(borivoje surdilovic, 12. februar 2018 17:49)\nPa ko je kriv za tu bruku,da nije Djilas mozda??!\n(AVe i njegov transfer blama..., 12. februar 2018 17:49)\npa to djubre se skupljalo za 5 godina vase vlasti\n(ma, 12. februar 2018 17:48)\nPa nekako baš pred izbore ti smeta....\n(Hunter, 12. februar 2018 17:47)\nSta ste radili poslednjih 6 godina??? Bacali to djubre?\n(Profesor, 12. februar 2018 17:46)\nA gde ste do sad?\n(djokaj, 12. februar 2018 17:46)\nvesicu..to je tako zadnjih 5 god a ti se setio tek danas..hmmm.da nismo mozda izbori uskoro\n(boris, 12. februar 2018 17:44)\nDa je samo to bruka u ovom gradu, bilo bi dobro.\n(momke, 12. februar 2018 17:44)\nma dzabe to ce prekosutra isto biti,takav smo narod\n(zicer, 12. februar 2018 17:44)\nObilazak wc-a je predizborni modus operandi naprednjaka. Treba se pohvaliti da se cisti nesto sto stoji od kada su vlast preuzeli. Doduse, ta stanica jeste bila prljava od kada znam za nju, neovisno od garniture na vlasti.\n(Phoenix, 12. februar 2018 17:43)\nA što ne sredite malo raskrsnicu kod Gradske bolnice. To je posle Vukovog spomenika najprometniji deo Zvezdare, a izgleda kao posle lakšeg bombardovanja. Od trotoara, preko bespravne gradnje do ðubreta.\n(dr laza, 12. februar 2018 17:42)\nDa je samo to...deponije na sve strane.\n(j., 12. februar 2018 17:41)\nJavno preduzece Zeleznice Srbije = Srbija\nKomunalne sluzbe BG = Beograd = Srbija\nPorez gradjana finansiraju i jedne i druge, odnosno Srbiju\nZakljucak: Srbija nije ocistila djubre za sta je placena od svojih gradjana, a nije ni kaznila nesavesne gradjane za sta je takodje placena... sve u svemu, mi dajemo pare ni za sta... tj, politicarima ni za sta...\n(Sale BGD, 12. februar 2018 17:41)\nPa nije vam mnogo ni trebalo da se setite. 5 godina. Bitno je da je pred izbore.\n(marelli, 12. februar 2018 17:41)\n4 godine niko pipnuo nije ovaj deo i sada pred izbore uzimaju da ciste!\n(Dushkic, 12. februar 2018 17:39)\nzloupotreba javnih preduzeca u politicke svrhe...\n(djordje, 12. februar 2018 17:39)\n"ko upravlja platom kod Vukovog spomenika"\n- ispravno je "platoom"\n(Milos Jovanovic, 12. februar 2018 17:39)\nNajveca bruka Beograda je sto ste ti i tebi slicni na vlasti, grad nikada gori nije bio!!!\n(Jeja, 12. februar 2018 17:38)\nZna se vrlo dobro ko upravlja platom, a platoom, to je vec drugo.\n(Krang, 12. februar 2018 17:37)\nA ima li sluuuucajno ta bruka veze sa gradskom upravom? I kako to da bas pred izbore uvideste bruku.P.S.Zaboravili ste da napravite i prezentujete maketu novog velelepnog Trga koji ce poceti da se radi na prolece 2023-ce, eventualno na leto iste godine\n(Andrej, 12. februar 2018 17:34)\npa 'de baš sad da se setiš da èistiš???!\n(alasisesetio, 12. februar 2018 17:32)\n(ИБАРСКА ЗУМЗАРА, 12. februar 2018 17:31)\nA ja mislio prièa o sebi...\n(AK47, 12. februar 2018 17:24)\nPet godina ste na vlasti u Beogradu i tek sad ste otkrili da postoji problem sa smecem kod Vukovog spomenika. Impresivno. Vazno je da novogodisnja rasveta jos sija.\n(ArtuDitu, 12. februar 2018 17:22)\nA zašto si ih do sada tolerisao?\n(93% navijaèa, 12. februar 2018 17:17)\nÈija je to bruka?\nBruka je što se sada to koristi kao marketing i što se èekalo godinama.\n(Veslo, 12. februar 2018 17:13)\nNe radi se to tako. Oèisti se lepo i "nenadležnima" se pošalje raèun. Ako posle 5 dana nema uplate stižu izvršitelji i nose sve.\n(Žile, 12. februar 2018 17:13)\nSto dosad to nisi ocistio ? Cetri godine se setkas tuda sa sinisom sta si radio ?\n(esi mi dobar ?, 12. februar 2018 17:12)\nJa bih jednu ispravku. Ovo je bio tajni toalet a javni mora da postoji.\n(SASA, 12. februar 2018 17:09)\nNe preporuèujem (-427)\nSetili se da je ruglo, baš pred izbore. Sramota.\n(Persa, 12. februar 2018 17:07)\nNe preporuèujem (-488)\nPa sto si dozvolio toliku bruku?\n(Marko, 12. februar 2018 17:03)\nNe preporuèujem (-576)\nJedvaj "nokautirao" Špance u nadoknadi za osvetu Hrvatske! 411 | Sport\nBuduænost rekordom Evrolige do prve pobede u eliti! 294 | Sport\n"Kupovina novog automobila? Najgora finansijska odluka" 238 | Automobili\n"Tražiæemo naplatu putarine i na magistralnim putevima" VIDEO 183 | Biz\nNovak o LGBT teniserima: Za mene je to veoma hrabar potez VIDEO 142 | Sport\n"Ne volim Srbe, ali Luèiæ je kul" 119 | Sport\nIzbaèena iz Luvra zbog odeæe koja je "provokativna": Šta vi kažete? 97 | Zabava\nBS u manastiru zapevao "Dogodine u Prizrenu", sveštenik ih pratio na gitari 95 | Kultura\nIako ovi lekovi mogu da izazovu rak, u Srbiji neæe biti povuèeni VIDEO\nAgencija za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) izdala je hitno upozorenje lekarima i pacijentima o štetnosti lekova za visok pritisak.\nLovren udario Ramosa, a posle brutalno izvreðao Špance\nNBS poveæala procenu: "Najbrži rast Srbije u 10 godina"\nLast minute koji se ne propušta: Istanbul avionom od 145€, Rim od 185€\n"Od poèetka je to jasno, èudi me dizanje prašine u Srbiji"\n"Pokušala sam da mu kažem da to nije normalno" VIDEO\nKineski piloti stižu u Srbiju? "Veoma smo zainteresovani"\nJoš jedna devojka je tužila repera za seksualni napad FOTO\n"Tražiæemo naplatu putarine i na magistralnim putevima" VIDEO\nStojanka, koja je ubila investitora, pokušala da se ubije\n1.200m² 160.000€, Beograd, Voždovac, Jajinci, Save Jovanoviæa\n44m² 72.000€, Beograd, Zvezdara, Lion, Kulina Bana\n48m² 51.000€, Beograd, Zvezdara, Olimp, Murmanska\nCrnogorci poveæali uvoz cigareta 39% u septembru\nBroj izdatih graðevinskih dozvola porastao za 8,5% u prvih devet meseci\nSamsung testira moguænost upravljanja televizorom pomoæu misli\nTrgovaèki lanci najavljuju pojeftinjenje hrane\nTönnies ne dolazi u Srbiju zbog svinjske kuge\nKrediti poduzeæima u padu treæi uzastopni mjesec\nPrihodi hrvatskih vinara u 2017. pali 12,4%\nRyanair želi u Zagreb i Split, ali...\nAzijska tržišta: Indeksi porasli, investitori se nadaju smanjenju trgovinskih tenzija


Održana sednica predsedništva SNS-a, objavljena imena novih ministara - Smederevska televizija\nSednica Predsedništva Srpske napredne stranke (SNS) održana je danas sa početkom u 10 časova, a predsednik stranke Aleksandar Vučić obratio se javnosti po završetku sednice, nešto posle 11.40 časova.\nRazmatrane ove važne teme\nOn je na samom početku obraćanja rekao da je danas razmatrano nekoliko važnih tema – članovi nove vlade, članovi pokrajinske vlade ali i održavanje Skupštine SNS za koju je rekao da će u zavisnosti od korona situacije biti održana do kraja marta.\nO vladi i ekonomiji\n– Danas je razmatrano nekoliko važnih tema – članovi nove vlade, članovi pokrajinske vlade ali i održavanje Skupštine SNS za koju je rekao da će u zavisnosti od korona situacije birti održana do kraja marta.\n– Važan je progra vlade, pre svega tražio sam da se odrede ciljevi… Ja lično sam insistirao da se zemlja energičnije nego ikad suprotstavi korupciji i kriminalu – rekao je Vučić dodavši da je bilo rasprave unutar same stranke danas o jednom ministru bbez portfeljakao i oko jednog ministarstva odnosno kandidata iz “naše stranke” kako je rekao.\nMandatarka Brnabić otkrila ko je dobio koji resor\nAna Brnabić je danas posle sednice Predsedništva SNS otkrila predloge za ministarska mesta pa je tako rekla sledeće\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja – čeka se odluka, kandidat iz SPS-a


Kuba legalizuje gej brakove? - Stormfront\nKuba legalizuje gej brakove?\n05-13-2012, 10:34 AM #1\nHAVANA - Ćerka kubanskog predsednika Raula Kastra, Marijela Kastro izjavila je danas, na skupu za zaštitu prava homoseksualaca, da se njen otac zalaže za iskorenjivanje seksualne diskriminacije i ponovila da se nada da će u njenoj zemlji uskoro biti legalizovani istopolni brakovi.\nOna je ocenila da Obamine izjave o tom pitanju "imaju veliku vrednost zbog uticaja koje bi mogle da imaju" na druge.\nĆerka kubanskog predsednika ipak je naglasila da bi američki lider morao da svoje reči sprovede u dela, preneo je AP.\nKastro, koja je godinama predviđala da će kubanski parlament legalizovati gej brakove, sada je rekla da očekuje da će se to dogoditi na sledećem sastanku parlamenta u julu. Marijela Kastro rekla je i da je njen otac privatno podržao ovu ideju više ****. "To je sigurno deo njegove taktike i strategije: u njegovom stilu", smatra ona. "Neću da vršim pritisak na njega da govori nešto javno, jer me više interesuju konkretni rezultati".\nKuba legalizuje gej brakove? | Vesti | Tanjug\nЕво одговора како је Кастро преживео силне атентате.\nRe: Kuba legalizuje gej brakove?\nИпак је Кастро само једна обична комуњара.Ево се после 50 година анимозитета коначно усагласио са једним америчким предсједником и то по питању става према педерима.\n05-13-2012, 11:13 PM #3\nMa ajde Kastro.... Narod mu neishranjen isto kao i onaj u Rusiji.... stoka je sve to.\nIz nekog razloga je Amerika pustila da im levicarska Kuba dise uz du*e sve ove decenije. Izmedju svrgavanja Batiste i sovjetskih projektila iz 62. prosle tri godine, dovoljno vremena da ga sravne sa zemljom. Da li im je trebao kao razlog za uterivanje straha u kosti razlicitim strukturama americkog drustva od komunizma ili ga stvarno nisu mogli skinu, a ovamo ratovali brutalno po Indokini i Koreji i drugde...to samo civuti znaju.\nSad ga ostavili na miru da im bude rekvizitski rezim, a on im dao Gvantanamo i prava pedera. Jes da nemaju sta da jedu ('leba dele na tackice) ali zato imaju besplatno zdravstvo i kazu da nema kriminala i da se bezbedno zivi. Neki covek sto bio tamo kaze da crnaca ima mnogo manje od onih svetlije koze pa i belaca...u sutini dobar sistem i lepo poceo da maklja pedere, sad sto se prodao...\nPage generated in 0.45659 seconds with 14 queries


Joey Alfieri No team video, povijest transfera i statistike - SofaScore\nDodaj informacije o Joey Alfieri na svoju web stranicu!\n6. ožu 1996.\nJoey Alfieri ima 25 godina (06.03.1996.) i visok je 187cm.\nJoey Alfieri aktualne statistike, statistike za cijelu karijeru i video sažeci mogu biti dostupni na SofaScore za neke utakmice tima No team u kojima igra Joey Alfieri. Joey Alfieri je igrao prethodnu utakmicu za No team protiv New York Giants u NFL, Preseason, i utakmica je završila s rezultatom 29 - 31. (New York Giants je pobijedio/la utakmicu ).\nSofaScore rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve Joey Alfieri mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Prema pisanju Avaza: Dubravko Barbarić podnio ostavku - sport1.ba\nPrema pisanju Avaza: Dubravko Barbarić podnio ostavku\n31.12.2016 u 11:08 Piše: Sport1.ba\nGeneralni sekretar Košarkaškog saveza BiH Dubravko Barbarić podnio je ostavku na tu funkciju, objavljuje Avaz.\nBarbarić je prema njihovim navodima poziciju napustio 23. decembra, nakon što se reprezentacija do 18 godina nije uspjela plasirati na Svjetsko prvenstvo, zauzevši šesto mjesto na Evropskom prvenstvu u Turskoj.\nInače, Barbarićev iznenadni odlazak samo dodatno potvrđuje činjenicu da stvari u našoj košarci ne funkcionišu najbolje, a šta nas očekuje u narednoj godini, teško je reći. Dojam je da su Barbarić i generalno cijeli saziv saveza više truda uložili u to da se pokažu u pozitivnijem svjetlu u odnosu na prethodnu garnituru saveza, nego što su zaista uradili dobrog za košarku.\nReprezentativci se okupili u Posušju\nDuško Vujošević: Sada nekome smeta i ne odgovara što radim u BiH\nJe li vrijeme za NBA? Džanan Musa proglašen najboljim mladim igračem Eurocupa\nMusa dobio nagradu za najveću nadu ABA lige\nNova FIBA rang lista: Gdje su Zmajevi nakon februarskog ciklusa kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo?


PCVesti - Proglašene nagrade Web Fest 09\nSinoć je ceremonijom dodele nagrada završen Web Fest 2009, regionalni festival na kome su konkurisale najbolje veb lokacije i projekti. Takmičenje među 2200 veb lokacija trajalo je dva meseca, a sinoć su na dodeli nagrada u Skupštini grada Beograda proglašeni pobednici u 17 kategorija,.\nNajbolje veb lokacije i projekte birali su žiri i publika, tako da je u svih 17 kategorija dodeljeno po dve nagrade. Žiri su sačinjavali stručnjaci iz oblasti Interneta, marketinga, poslovanja i zabave, a publika je imala priliku da glasa preko veb lokacije festivala.\nWeb Fest je najveći festival ovog tipa u regionu, a prvi put je organizovan 2007. godine. I ove godine su pored takmičenja organizovane i stručne radionice, čime je nastavljena misija popularizacije Interneta kod najšireg kruga korisnika. Dodeljene su i nagrade za aktivizam, a prihod od radionica biće dodeljen školi za decu oštećenog sluha Stefan Dečanski u Beogradu\nListu pobednika po kategorijama na Web Festu 09 možete videti ovde. (A.S.)


Biznis.ba - Ljajić: Ne želimo trgovinski rat sa Hrvatskom\nLjajić: Ne želimo trgovinski rat sa Hrvatskom\nA. A. 08:52 / 06.08.2017.\nPrema neformalnim odgovorima od naših diplomatskih predstavnika u Briselu, ne postoji niko u Briselu ko smatra da odluka Hrvatske da uvede dodatne mjere na uvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije nije kršenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, izjavio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Srbije Rasim Ljajić.\nLjajić je rekao da formalnog odgovora iz Evropske komisije povodom žalbi Srbije na mjere koje je Hrvatska uvela na graničnim prelazima za uvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije još nema.\nOcijenio je da će pritisak na Hrvatsku biti takav, da će, kako je naveo, Hrvatska morati da modifikuje ili potpuno promijeni ovu odluku. Srpski ministar je ponovio da su mjere Hrvatske diskriminatorske i uperene protiv zemalja regiona.\n“I Srbija i zemlje regiona žele da izbjegnu uvođenje kontramjera Hrvatskoj povodom odluke te zemlje da uvede nove namete na uvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije, ali će, ukoliko Hrvatska ne ukine odluku, uslijediti kontramjere svih zemalja regiona”, ukazao je Ljajić.\n„Nema nikakve dileme da smo svi pogođeni ovim mjerama. Uputićemo zahtjev hrvatskoj vladi da ozbiljno razmotri da se ova mjera što prije promijeni ili ukine. Ukoliko se to ne dogodi, nema nikakve sumnje da će sve zemlje preduzeti kontramjere, a to bismo htjeli na svaki način da izbjegnemo“, kazao je Ljajić.\nPrema njegovoj ocjeni, tvrdnja Hrvatske da na ovaj način štiti potrošače u svojoj zemlji, nisu tačne jer je, kako je rekao, Hrvatska svoje potrošače „pogodila jer će kupovati skuplju i sigurno manje kvalitetnu robu“.\n„Ovdje se radi o čistom ekonomskim protekcionizmu, a u političkom smislu o čistom populizmu jer ova odluka ne može da bude opravdana ničim drugim osim ubiranjem jeftinih političkih poena“, ocijenio je Ljajić, prenosi Tanjug.


Svet oplakuje odlazak Fergija - TimeOut\nHotSport»TimeOut»Svet oplakuje odlazak Fergija\nSvet oplakuje odlazak Fergija\n| 2013-05-09T11:08:59+01:00\t9. maja 2013. 11:00|0 komentara\nCeo svet je u šoku! Aleks Ferguson odlazi sa klupe Mančester Junajteda. Od istoka ka zapadu ljudi su sa nevericom prihvatili vest o odlasku njihovog voljenog i jedinog menadžera. Građani Severne Koreje, Meksika, Grčke i drugih zemalja sa suzama u očima opraštaju se od velikog Fergusona. Ali, bilo je i onih koji su slavili...\nPogledajte ovaj urnebesni prilog o odlasku Aleksa Fergusona koji su napravile kolege sa TalkSport-a.


Početna / Brendovi / Chimento / Prsten sa rubinom i dijamantima\nSofisticiran i klasičan prsten od belog zlata sa rubinom i dijamantima. Kao savršen spoj tradicije i dizajna, Chimento kolekcije izražavaju klasični italijanski nakit od 18K zlata i dragog kamenja. Adriano Chimento je jednom prilikom rekao ” Kad god bih osetio potrebu da budem još inovativniji izmislio bih nove kreacije, bez brige o tome šta drugi rade”.\nPrsten sa rubinom možete uklopiti sa minđušama iz iste kolekcije i napraviti set za sva vremena: https://fruttidamore.net/sajt/prodavnica/brendovi/chimento/minduse-u-belom-zlatu-sa-rubinima/\nŠifra proizvoda: 1a06282gg5 Kategorije: Brendovi, Chimento, Prstenje\nSofisticiran i klasičan prsten od belog zlata sa rubinom i dijamantima. Kao savršen spoj tradicije i dizajna, Chimento kolekcije izražavaju klasični italijanski nakit od 18K zlata i dragog kamenja. Adriano Chimento je jednom prilikom rekao " Kad god bih osetio potrebu da budem još inovativniji izmislio bih nove kreacije, bez brige o tome šta drugi rade". Prsten sa rubinom možete uklopiti sa minđušama iz iste kolekcije i napraviti set za sva vremena: https://fruttidamore.net/sajt/prodavnica/brendovi/chimento/minduse-u-belom-zlatu-sa-rubinima/\nChimento nakit je zamišljen i stvoren u srcu draguljarskog okruga Vićenca na severu Italije, zone poznate po izvrsnosti i svedočanstvu italijanske juvelirske umetnosti širom sveta. Dizajn Chimento nakita je savršen za nošenje svaki dan i može se nositi i kombinovati sa ostalim kolekcijama , kao i nakitom koji inače volite svakodnevno da nosite. Nakit se izrađuje u 18k zlatu u tri boje zlata ( belom, žutom I roze ) sa dijamantima i ostalim dragim kamenjem. Prsten sa rubinom i dijamantima možete uklopiti sa minđušama iz iste kolekcije i napraviti savršen set. https://www.chimento.it/en/


Zanimljive činjenice o tek rođenim mačićima - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Zanimljive činjenice o tek rođenim mačićima\nDa li ste znali da sve mace imaju plave oči kad dođu na svet?\n3Piše: Petface 14. maja 2019. 07.44 Izmenjeno: 15. maja 2019. 04.01\nMačići, macka, macke, petface, Petface.net\nČudne, lude i zastrašujuće činjenice o bubama (VIDEO)\nRazlozi zbog kojih vas pas uporno gleda\n14. maja 2019. u 10.03\nNestvarni macos cicos macosi, oni su svet za sebe, kada se osim teritorije vežu za gospodara , to je njihov izbor jer tako njima odgovara! Gledaju svoja posla………Mrrrnjau ,mrraau\n14. maja 2019. u 10.45\nčovek se rađa , ostale vrste imaju svoj naziv za potomstvo\nTrenutno imamo 4 mala mačeta, tek progledala…preslatki


NovaEnergija.net » Hakovan HBO Twitter nalog! Hakovan HBO Twitter nalog! – NovaEnergija.net\nwritten by Jelena Jovičić August 18, 2017\nHakerska grupa OurMine hakovala je Twitter nalog televizije HBO, tvitujući poruke koje podstiču ovu kablovsku mrežu da poradi na svojoj bezbednosti.\nGrupa OurMine je tvitovala da testira sigurnost HBO i poručila televizijskoj mreži da ih kontaktiraju radi upgradea sistema zaštite. Ovi tvitovi su ubrzo posle postavljanja i izbrisani, a u prvom momentu se čini da nisu naneli veliku štetu kompaniji.\nNjujork tajms prenosi da su danas bili hakovani i Twitter nalozi najpopularnijih TV serija – Igre prestola i Devojke.\nBREAKING: Yet another hack problem for HBO tonight…this time to it’s social media accounts https://t.co/oCRuBsqx1e pic.twitter.com/AM1g7dHL0E\n— Andrew Wallenstein (@awallenstein) 17. август 2017.\nHakerska grupa OurMine poznata je po napadima na profile na društvenim mrežama velikih kuća, a do sada su, između ostalog, uspešno napadali Netflix i Marvel.\nDanašnji napad samo je poslednji u nizu problema sa kojima se HBO u poslednje vreme susreće. Hakeri su prošlog meseca ukrali 1,5 terabajta podataka. Iz kompanije su procurele i neemitovane epizode, scenario i drugi bitni podaci, ali kako su rekli iz HBO, za to nisu bili zaslužni hakeri.\nNa internet je početkom nedelje procurila i šesta epizoda sedme sezone serije, koja tek u nedelju treba da bude prikazana. Za ovaj propust zaslužan je HBO Španija, koji je greškom emitovao jednu epizodu unapred.\nHakovan HBO Twitter nalog! was last modified: August 18th, 2017 by Jelena Jovičić\nFacebook kreira Android chat uređaj\nPazite šta pišete: Facebook objave završile na...\nTri nove funkcije FB live videa i...\nLjubav preko mreže: Od prvog sastanka do...


Predsjednik RS Čavić sumnja u korist eventualnih sankcija - Index.hr\nPredsjednik RS Čavić sumnja u korist eventualnih sankcija\nPREDSJEDNIK Republike Srpske Dragan Čavić izjavio je za banjalučke Nezavisne novine od petka kako sumnja da bi eventualne sankcije prema RS zbog nesuradnje s Haškim tribunalom mogle popraviti trenutno stanje vezano uz uhićenje optuženih za ratne zločine.\nPritom je istaknuo da policija ima zadatak raditi na uhićenju optuženih za ratne zločine i da se, prema njegovim informacijama, "MUP organizacijski postavlja za izvršenje svojih obveza".\nPredsjednik RS kaže kako je razumio poruku Visokog predstavnika Paddy Ashdowna, koji je najavio moguće sankcije za vlasti RS ako - zbog nesuradnje sa Tribunalom u Hagu - Bosna i Hercegovina ne bude primljena u Partnerstvo za mir.\nČavić smatra da bi sankcije bile kontraproduktivne, ali dodaje da on "ne može mijenjati odluke velikih".\nKomentirajući upozorenje o mogućim sankacijama u slučaju da BiH ne bude primljena u Partnerstvo za mir, predsjednik parlamenta RS Dragan Kalinić izjavio je da je "prozor za ulazak u Partnerstvo za mir otvoren", ali da će se, ukoliko se ne ispune uvjeti, brzo i zatvoriti i mi ćemo se u povijesnoj prekretnici vratiti mnogo koraka unatrag".\nPrema Kalinićevim riječima, u slučaju da Visoki predstavnik kazni vodstvo RS najmanje su važne kadrovske promjene, a puno je važnije što, kako je rekao, "može biti doveden u pitanje pravni i politički kontinuitet RS, njena pozicija u BiH i njena budućnost".\nDopredsjednik RS Ivan Tomljenović izjavio je da će, ukoliko Republici Srpskoj budu uvedene sankcije, za ovo biti izravno odgovorna Vlada RS koja bi, u tom slučaju, morala podnijeti kolektivnu ostavku.


Reč urednika (6) | Centar za religijske nauke "Kom"\nNaslovna » Izvorske poruke » Reč urednika (6)\nReč urednika (6)\nIzvor, broj 6, januar–februar 2016.\nDr Tehran Halilović\nSvakodnevno čitanje i slušanje o moralnom nazadovanju društva, u raznim njegovim oblicima, osim što budi brigu za sudbinu morala u društvu, isto tako povećava i osećanje odgovornosti u svima nama. Bez namere da generalizujemo problem, u medijima i u društvu uglavnom dolazi do izražaja određen kvazivrednosni sadržaj za koji se teško može utvrditi da li se nudi zato što je to jedino što publika želi ili je, naprotiv, publika primorana da prati tu vrstu sadržaja jer je jedina koja se nudi.\nMoralno nazadovanje društva toliko je očigledno i bolno da uopšte nije potrebno navoditi konkretnije društvene probleme da bismo to i potvrdili. Nezavisno od toga u kolikom stepenu svako od nas trpi posledice tegobnog društvenog i moralnog stanja, odgovornost nije samo na onima koji su doprineli takvom stanju. Jer, ako se oseća nedostatak moralnih vrednosti u društvenom životu, odgovorni su najpre oni koji su svesni tog nedostatka a mogu da ga iskorene.\nKonstatacijom da za trenutno stanje nisu odgovorni samo oni koji su simbol moralnog pada društva, ne umanjujemo ničiju odgovornost. U uspostavljanju izvornih moralnih i religijskih vrednosti trebalo bi da učestvuju svi članovi jednog društva. Drugim rečima, želimo da istaknemo činjenicu da bi najaktivniji na tom polju trebalo da budu oni koji više od drugih osećaju krizu duhovnosti u društvu. Niko nije posebno zadužen za unapređenje kulture, niti postoji glavni krivac za teško stanje u kojem se nalazimo – odgovorni smo svi.\nOvde možete preuzeti pun tekst 6. broja magazina Izvor u pdf formatu.\nNe treba da čekamo da nas neko drugi spase iz ovog stanja, kao što ne bi trebalo da nas odvrati od aktivnosti ni saznanje da drugi rade na utemeljenju duhovnosti i morala. Zalaganje drugih članova društva za unapređenje duhovnog života ne oslobađa nas odgovornosti prema samima sebi i prema svom društvenom prosperitetu. Našu savest jedino sopstveni trud može održati čistom. Kulturno i moralno stanje u društvu neće se promeniti sve dok ne promenimo stav prema njemu. Dotad, ono može postati samo tegobnije.\nTakođe, jasno je da isticanjem odgovornosti prema društvenom moralnom i kulturnom životu ne možemo ostati ravnodušni prema rečima i delima drugih članova društva. Međutim, to nipošto ne znači da nam društvena odgovornost nalaže ili odobrava da zadiremo u privatne živote svojih sugrađana. S druge strane, ne treba biti ni potpuno indiferentan prema ponašanju drugih. Mišljenje da život naših sugrađana ne bi trebalo da nas zanima neprihvatljivo je čak i u društvima koja veoma uspešno zagovaraju individualna prava. Članove svakog uređenog društva svakako zanima da li komšija odlaže otpad na predviđeno mesto, i da li se roditelji u parku, pa i u svojim domovima, ponašaju odgovorno prema svojoj deci. Brojni su primeri koji ukazuju na to da je nemoguće zanemariti društvenu odgovornost.\nVodeći se ovom idejom, u prethodnim mesecima objavili smo prvih pet brojeva magazina Izvor. Na osnovu povratnih informacija koje smo primili od dragih čitalaca prethodnih brojeva, došli smo do zaključka da Izvor treba da se proširi, kako tehnički i formalno, tako i sadržinski. Odlučili smo, na tragu vaše podrške, da od ovog prvog proširenog broja tekstove magazina Izvor, osim u PDF formatu, možete čitati i u vidu odvojenih članaka koje ćemo objavljivati na portalu izdavača Izvora, tj. na sajtu Centra za religijske nauke Kom u rubrici „Izvorske poruke“. Veći broj stranica i tekstova svakako predstavlja još jednu dimenziju osveženja Izvora.\nSvesni smo činjenice da, prkoseći proizvoljnom i obesmišljenom načinu života, plivamo uzvodno, ali, ako je to jedini način da stignemo do izvora, zašto da ne zaplivamo? Što kasnije uskočimo u reku, talasi koji nam dolaze u susret biće jači.\nNemamo drugog rešenja, i nemamo vremena za čekanje.


Ponovno okupljanje „Prijatelja” je u toku | City Magazine\nPonovno okupljanje „Prijatelja” je u toku\nNakon brojnih glasina, i neproverenih informacija, izgleda da nam se smeše lepe vesti. The Hollywood Reporter ulepšao nam je ovu nedelju vestima da HBO Max priprema specijalno izdanje Prijatelja, koje će okupiti kompletnu glumačku ekipu 15 godina od završetka jedne od najboljih serija u istoriji televizije. Svakog trenutka očekujemo da glumci potvrde učešće u ovom ponovnom okupljanju.\nOmiljena ekipa ponovo na okupu\nFormat specijala za sada nije poznat, te nam ostaje da vidimo da li će glumci gostovati u živom programu, ili će snimiti mini sezonu, u kojoj ćemo saznati šta im se izdešavalo u protekle 2 decenije. Ono što znamo jeste da su svi glavni glumci, kao i tvorci serije Dejvid Krejn i Marta Kaufman, u pregovorima sa HBO Max. The Hollywood Reporter navodi da je jedini izazov pred Dženifer Aniston, Kortni Koks, Lisom Kudrou, Metom Leblankom, Metjuom Perijem i Dejvidom Švimerom usklađivanje poslovnih obaveza.\nVest o okupljanju pre nekoliko nedelja podgrejala je Dženifer Aniston svojom prvom objavom na Instagramu, na kojoj glavna postava veselo pozira za selfi. HBO otkupio je prava na emitovanje Prijatelja 5 godina za simboličan iznos od 425 miliona dolara (više od 386 miliona evra), odnosno 85 miliona po godini. Ova medijska kuća iskoristiće priliku da poveže originalnu verziju i novu koja je u pripremi, i to na HBO Max platformi.\nJoš uvek ne znamo šta nam spremaju, ali se svakako jako radujemo…\nOvih dana mogu se pročitati nagađanja da najviše zasluga za to što su glumci dali zeleno svetlo ovoj ideji pripada Robertu Grinblatu – predsedniku WarnerMedia Entertainment grupe. Prisetimo se, Dženifer Aniston je tokom gostovanja kod Elen Dedženeris emitovanog 27. oktobra izjavila: „Želimo nešto da snimimo, ali još uvek ne znamo tačno šta. Trudimo se i radimo na nečemu novom.“\nIzvor: Elle Spain\n#HBO Max #ponovo na okupu #prijatelji


Poziv na konkurs za PDP Conference, oblast “Fotografija” - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. × 3 = tri\nPoziv na konkurs za PDP Conference, oblast “Fotografija”\nby KR 17/04/2014 020\nStudentska konferencija štampe, dizajna i fotografije, PDP Conference, raspisuje konkurs za izložbu fotografije u dve kategorije: pojedinačna fotografija i serija fotografija. Tema konkursa je slobodna, ali svojim sadržajem ne sme propagirati rasnu, versku, nacionalnu ili bilo kakvu drugu diskriminaciju.\nPrvi krug konkursa predstavlja selekcija fotografija koju vrši stručna selekciona komisija. Selekcija predstavlja odabir fotografija koje će biti izložene na PDP konferenciji. Nakon što se objavi vest o tome koji autori i sa kojim fotografijama mogu da učestvuju na izložbi, autori su dužni da te fotografije izrade i dostave organizatorima. Drugog dana PDP konferencije se sastaje nagradni žiri koji proglašava pobednike konkursa. Priznanja se dodeljuju za najbolju seriju fotografija i tri najbolje fotografije na izložbi (u konkurenciju ulaze pojedinačne fotografije i fotografije iz serija).\nKonkurs je internacionalnog karaktera, a pravo učešća imaju studenti svih nivoa studija (Bsc, Msc, PhD)\nKako biste se prijavili na učešće potrebno je da elektronski popunite prijavu rada. U prijavi šaljete svoje podatke i fotografije kojima aplicirate na konkurs. Rok za prijavu radova je 25. april 2014. godine.\nFotografija se šalje u JPG formatu, veličina fajla ne sme da bude veća od 5 MB\nSvaki autor može konkurisati sa najviše 10 pojedinačnih fotografija.\nSerija fotografija treba da sadrži 2 do 6 fotografija u JPG formatu, zapakovane u RAR fajl. Veličina RAR fajla treba da bude max 5 MB.\nAutor može konkurisati sa najviše 5 serija fotografija.\nStručna selekciona komisija će od prijavljenih fotografija izabrati one koje će učestvovati na izložbi fotografija u okviru PDP konferencije. Svi autori čije su fotografije, po odluci selekcione komisije, prošle prvi krug takmičenja, imaju obavezu da elektronski pošalju fajlove veće rezolucije za Zbornik radova, kao i odštampane fotografije za izložbu .Odštampane fotografije se šalju na dole navedenu adresu, najkasnije do 13. maja 2014. godine. Autori sami snose troškove izrade fotografija kao i njihove dostave na datu adresu. Pristigle fotografije će biti izložene na PDP konferenciji.\nIzrađena fotografija treba da bude u okvirima standardnih dimenzija 28×35 cm, odnosno:\nMinimalna dimenzija kraće strane treba da bude 28cm.\nMaksimalna dimenzija duže strane treba da bude 35cm.\nNa poleđini fotografije napisati sledeće podatke:\nSvaka izrađena fotografija iz serije treba da bude u okvirima standardnih dimenzija 28×35 cm, odnosno:\nNa poleđini jedne od fotografija iz serije napisati sledeće podatke:\nBroj fotografija u seriji\nNapomena: Ako postoji redosled fotografija u seriji, na poleđini svake fotografije je potrebno napisati koja je po redu u seriji (npr. 1/6, 2/6, 3/6, 4/6, 5/6, 6/6)\nAdresa: Karlovački Drum 2a, 21131 Petrovaradin\nFotografije na datu adresu treba da stignu najkasnije do 13.05.2014.\nFOTOGRAFIJE ZA ZBORNIK RADOVA\nFotografija se šalje u JPG formatu, u rezoluciji 300dpi, duža strana 35 cm\nSve fotografije iz serije se šalju u JPG formatu, u rezoluciji 300dpi, duža strana 35 cm\n25.04.2014. Krajnji rok za elektronsku prijavu fotografija na konkurs\n05.05.2014. Krajnji rok za dostavu fotografija koji su prošli selekcionu komisiju, u većoj rezoluciji, elektronskim putem\n13.05.2014. Krajnji rok za dostavu odštampanih fotografija koje su prošle selekcionu komisiju\n21.05.2014. Otvaranje izložbe\n23.05.2014. Dodela nagrada\nSelekciona i nagradna komisija će biti objavljena naknadno.\nNapomena: Odluka nagradne komisije, kao i odluka selektivne komisije je definitivna i neće biti predmet diskusije.\nFotografije koje budu odabrane od strane selekcione komisije biće izložene na PDP konferenciji, zatim u julu u Sao Paolu i u oktobru u Sarajevu, na SOS dizajn festivalu. Svi autori koji budu učestvovali na izložbi će biti objavljeni u Zborniku radova, sa po minimum jednom fotografijom. Zbornik radova će se u štampanom izdanju podeliti svim učesnicima konferencije, predavačima, sponzorima i članovima žirija. Svi autori će dobiti sertifikat kojim se potvrđuje učešće na izložbi.\nNagrada za najbolju seriju fotografija\nPDP Gold Package\nPočasno mesto člana žirija na konkursu za izložbe studentske fotografija 2015. Godine\nNagrada za najbolju fotografiju konkursa\nDiploma za osvojeno 2. mesto na konkursu za najbolju studentsku fotografiju\nPDP Silver Package\nDiploma za osvojeno 3. mesto na konkursu za najbolju studentsku fotografiju\nPDP Bronze Package\nOrganizator zadržava pravo da, po završetku konferencije, celu izložbu, kao i pojedinačno fotografije sa izložbe, prikaže u drugim ustanovama u Novom Sadu, u drugim gradovima Srbije, kao i u izložbenim prostorima van granica Srbije. U tom slučaju, autori će biti obavešteni o novom izlaganju njihovih radova.\nOrganizator zadržava pravo da koristi fotografije izložene na konferenciji u dokumentaciji koja se tiče PDP konferencije, kao i u svim štampanim i internet medijima, kao i u promotivnim akcijama konferencije, uz obavezno navođenje autora fotografije.\nКатегорије Изабери категорију državni konkursi (7) film (239) intervju (55) karikatura (12) književnost (1.810) aforizmi (70) drama (106) esejistika (235) fantastika i horor (32) konkursi za objavljena dela (135) lingvistika (9) poezija (1.035) prevodilaštvo (24) proza (863) putopis (20) satira (93) kolumne (333) kutak za mlade (591) konkursi za mlade autore (277) muzika (108) nagrađeni radovi (493) nauka (12) nove knjige (527) NVO sektor (53) posao (23) pozorište (148) Presing izdavaštvo (687) Adem Garić (1) Afirmator (1) Alan Musstar (1) Aleksa Đukanović (3) Aleksandar Kukulev (2) Aleksandar Marković (1) Aleksandar Nikolić (1) Aleksandar Nikolić (1) Aleksandar Novaković (3) Aleksandar Stamenković (1) Aleksandar Vojinović (1) Aleksandra Đorđević (5) Aleksandra M. Lalić (1) Alex Nash (1) Alisa Salopek (1) Amela Vučenović (1) Amelia Stewart (4) Ana Frost (4) Ana Racković (1) Ana Vušović (1) Andrea Kingston (6) Andreja Paunović (1) Andri Snajp Magnason (1) Andrija Stanulović (1) Anđelko Zablaćanski (2) Balša Rajčević (1) Berislav Blagojević (6) Binka Nikolić (1) Boban Miletić Bapsi (1) Bogdan Beljić (1) Bojan Bogić (1) Bojana Bumbić (1) Bojana Knežević (1) Bojana Marković (1) Bojana Stupar (1) Bojana Tatović Bojović (1) Boris Mišić (3) Boris Rižij (1) Borislav Radosavljević (1) Borivoj Anđelić (2) Borivoj Vezmar (1) Borivoje Petković (9) Boško Tomašević (2) Boško Velimirović (7) Branislav Bane Dimitrijević (3) Branislav Banković (1) Branka Zeković (1) Branko Miloradović (1) Breda Smolnikar (2) Dado Staks (2) Danica Vukićević (3) Danijel Jovanović (2) Danijel Župančić (1) Darinka Tomašević (1) Darko Radović (4) Dejan Bogojević (2) Dejan Gondi (1) Dejan Hristov (1) Dejan Radulović (5) Dejan Simić (1) Denis Novikov (1) Dijana Ivanović (1) Dimitris Alevras (1) Dobrila Ristić (4) Draga (2) Dragan Marković (1) Dragan Milojković (2) Dragan Veličković (1) Dragana Ivanović (3) Dragana Lalić (1) Dragi Tasić (8) Dragica Lj. Stojić (1) Dragica Stefanović (1) Draško Miletić (1) Dušan Leon-Ćitić (1) Dušan Opačić (7) Dušan Stojković (7) Dušanka Ilić (1) Duška Kisin (6) Đorđe Bogojević (2) Đorđe Matić (2) Đurđa Lili Horvat (2) Elizabeta Stanimirov (1) Enesa Mahmić (2) Ernad Osmić (2) Esma Bandić (13) F31 (1) Franjo Frančić (2) Gavra Vlaškalin (1) Gojko Vlaović (1) Goran Ivanović (1) Goran Jovanić (3) Goran Lončarević (2) Goran Veselinović (1) Gordan Nuhanović (1) Gordana Blanuša (1) Gordana Dimitrijević (1) Gordana Gondi (1) Gordana Kovčin (1) Gordana Radovanović (1) Gordana Simeunović (1) Hajnalka Molnar (1) Hane Hejgor Viemose (1) Hele Hele (1) Helena Kalinče (1) Igor Mihjalov (1) Ilija Tegeltija (1) Inna Moore (4) Irfan Horozović (1) Irina Kovandžić (1) Ivan Ivanović (2) Ivan M. Ivanović (1) Ivan Nisić (3) Ivan Novčić (1) Ivana Fenix Stevanović (1) Ivana Jovanović (1) Ivana Maksić (5) Jadranka Milenković (2) Jagoda Kljaić (6) Jan Sonergor (1) Jaroslav Kiš (1) Jasmin Ferhatović (1) Jasmina Karajlović (1) Jasmina Obradović (2) Jasmina Šuša (1) Jasna Lazić Simić (1) Javorka Đorđević (2) Jelena Vukanović (1) Jelica Kiso (1) Jens-Martin Eriksen (2) Jovan Ćirilov (1) Jovan Milosavljević (2) Jovana Iv (1) Jovana Ivetić (4) Jovana Nastasijević (1) Kamila Hjernholm Olsen (1) Katarina Despotović (1) Katarina Fiamengo (1) Katarina Fiamengo Alispahić (1) Kirsten Torup (1) Konstantin Bohor (1) Kristijan Himelstrup (2) Krunoslav Šetka (1) Ksenija i Stevan Đurica (1) Ladislav Varga (1) Lana Veljković (1) Lazar Molnar (1) Leonora Kristina Skov (1) Lidija Franović (1) Lija Stojković (1) Lira i Epopej (1) Ljiljana Đurđević Stojković (2) Ljiljana Jakovljević Stavri (1) Lorry Medlin (4) Maja Jarić (1) Maja Ugrinović (1) Mamac (4) Marija Milojković (3) Marija Mrvošević (3) Marija Prodanovic (1) Marijana Mladenović (1) Marijana Rajić (1) Marina Đorđević (2) Marinа Minа Barović (1) Marko Jović (1) Marko Matičetov (1) Marko Matović (1) Marko Stanojević (2) Mensur Ćatić (1) Merjem Zeković (1) Milan Lukić (1) Milan Mrđa (1) Milan Radonjić (1) Milan Subotić (5) Milan Todorović (2) Milana Milivojevića (1) Milena Sekulić Odalović (1) Milena Stanojević (3) Milenko Sokić (1) Milica Nikolić (1) Milorad Mihailović (1) Miloš Crnjanski (1) Miloš Nastić (1) Miloš Pavlović (1) Miloš Perišić (2) Miloš Ristić (7) Miloš Simić (2) Miloš Stojanović (3) Milosav Micko Đorđević (1) Milovan Lalović (4) Milutin Ogrizović (2) Miodrag Lazarević (1) Mirjana Ristić-Stevović (4) Mirko Miajlović (1) Mirko Škiljević (1) Miro Radojević (1) Miroljub Todorović (1) Miroslav Đorđević (1) Miroslav Mitrović (1) Mitar Risteski (1) Mladen Marjanović (1) Mladen Nikolić (1) Mladen Vuković (1) Moma Dimić (2) Momčilo Nastasijević (1) Nadežda Purić Jovanović (6) Naja Marije Ajd (1) Nataša Atanasković (2) Nataša Blagojević Ristić (1) Nataša Kupljenik (1) Nataša Mijatović (3) Nataša Vučić (2) Nebojša Pašić (2) Nebojša Ružić Varda (1) Nebojša Vasović (2) Nedžmedin Neziri (1) Nenad Bošković (1) Nenad Glišić (1) Nenad Petrović (2) Nikola Baćo Vujnović (1) Nikola Ćirović (8) Nikola Đoković (1) Nikola Živanović (2) Nina Savić (2) NJ Stallion (1) Nora Foks (1) Nora North (1) Novica Kostić (1) Ognjen Petrović (2) Oki Petrov (2) Osip Mandeljštam (1) Peđa Nastasić (5) Pero Nestorović (1) Petra Rosandić (2) Pol Polanski (2) Predrag Crnković (2) Predrag Milojević (6) Predrag Peđa Petrović (1) Primož Vresnik (1) Radmila Vojinović (3) Radmilo Petrović (2) Radoje Domanović (1) Radojka Plavšić (1) Rajko Mijić (1) Rastko Petrović (2) Renata Marinković (1) REZ (1) Robert Zola Kristensen (1) Roberto Vodanović Čopor (1) Roman Mulić (1) Sanda Ristić Stojanović (2) Sande Dodevski (1) Sanja Raščanin (3) Sanja Škorić (1) Sanja Todorović Gajić (1) Sany Brezz (1) Sara Jekić (1) Sara Omar (1) Saša Paunović (1) Saša Skalušević Skala (3) Saša Veselinović (2) Saša Vujičić (1) Sava Vojnović (1) Semir Gicić (1) Sergej Čudakov (1) Sibile Levičarov (1) Siniša Puač (2) Slađana Andrić (2) Slađana Bajčić (3) Slaviša Obradović (1) Slaviša Radovanović (2) Slobodan Martinović (3) Slobodan Todorović (2) Snežana Opačić (1) Snežana Petronijević (1) Sonja i Borivoj Anđelić (1) Sonja Padrov Tešanović (1) Sonja Vlajin (1) Srba Ignajtović (1) Stevan Carić (1) Suzana Rudić (1) Sven Adam Ewin (1) Sveta Manić (1) Svetislav Travica (2) Svetlana Balević (1) Svetlana Radosavljević (2) Svetolik Stanković (3) Svetozar Nikolić (1) Svetozar Vlajković (3) Talijata (3) Tamara Božić (1) Tamara Lujak (5) Tanja Milutinović (1) Tasos Falkos (1) Tatjana Jocović Đorđević (1) Tatjana Venčelovski (7) Tihomir Stevanović (1) Tijana Gajić (1) Tomica Ćirić (3) Uma Vid (2) Uroš Dimitrijević (1) Uroš Đorđević (1) V.S. Milos (1) Verica Stojadinović (2) Verica Živković (1) Verica Žugić (5) Vesna V. Maksimović (1) Vida Nenadić (1) Viktoria Volkova (1) Višnja Belić (1) Vlada Milić (2) Vladimir Bulatović (1) Vladimir Fuerst (2) Vladimir Kolarić (1) Vladimir Krstović (5) Vladimir Milojković (3) Vladimir Pavlović (1) Vladimir Perić (2) Vladimir Petrović (3) Vlasta Mladenović (6) Vuk Vuković (2) Žarko Dapčević (12) Žarko Milenković (1) Željko Janković (1) Živko Ivković (1) Živojin Kuljančić (1) Zoran Antonijević (5) Zoran Ilić (10) Zoran Kojčić (3) Zoran Krstić (3) Zoran Rosić (6) Zoran Škiljević (11) Zorica Tijanić (1) Žuta Trava (3) radionice (143) rezultati konkursa (763) rokovi (73) rokovi u aprilu (10) 01. april (1) 02. april (1) 03. april (1) 15. april (2) 17. april (1) 25. april (1) rokovi u avgustu (2) rokovi u decembru (1) rokovi u februaru (16) 01. februar (4) 07. februar (1) 12. februar (1) 14. februar (1) 15. februar (2) 20. februar (1) 28. februar (1) rokovi u januaru (4) rokovi u junu (6) 01. jun (2) 05. jun (1) 06. jun (1) 15. jun (1) 30. jun (1) rokovi u maju (4) 25. maj (1) 31. maj (3) rokovi u martu (15) 01. mart (3) 10. mart (1) 15.mart (4) 24. mart (1) 27. mart (1) 31. mart (3) rokovi u novembru (1) rokovi u oktobru (1) rokovi u septembru (1) sajmovi (2) seminari (3) solidarnost (10) specijali (138) pisci o svemu i svačemu (6) polemike (52) čiji je Ivo Andrić? (6) ninova nagrada (22) polemika u hdp (21) Sajam knjiga (66) sajam knjiga 2010 (20) sajam knjiga 2011 (16) sajam knjiga 2012 (8) sajam knjiga 2013 (11) Sajam knjiga 2014. (7) Sajam knjiga 2015. (2) Sajam knjiga 2016. (1) teorijski radovi (11) stalni konkursi (21) statistika (12) stipendije (41) strip (23) Tech (1) Travel (10) vesti (1.722) časopisi (142) festivali (172) izložbe (275) koncerti (19) promocije (433) recenzije (101) kritika (82) Virtual Reality (8) vizuelne umetnosti (548) fotografija (246) zemlja (7.272) Bosna i Hercegovina (404) Crna Gora (200) Hrvatska (316) Makedonija (31) region (3.478) Slovenija (37) Srbija (4.737)\nnove knjige (527)


''Trump bi mogao biti najneodgovorniji predsjednik u historiji SAD-a'' @ Cafe.ba\nKemal Malovčić: Da nije bilo mene Šerif nikada Ivan Ivanović pitao Moniku Beluči šta čini muškarce Karleuša izvrijeđala Viki, ali ova joj nije ostala Posjeduje izrazito ljekovitu moć za ljudski organizam: Ovo ''Trump bi mogao biti najneodgovorniji predsjednik u historiji SAD-a'' Svijet\nIzvor: Cafe.ba / Agencija Anadolija 09.08.2016 u 10:51 h\nGrupa, u okviru koje je i bivši direktor CIA-e Michael Hayden, navodi da Trumpu ''nedostaju karakter, vrijednosti i iskustvo'' da bi bio predsjednik.\nU otvorenom pismu koje je potpisalo 50 republikanskih stručnjaka za nacionalnu sigurnost, javnost je upozorena da bi Donald Trump, predsjednički kandidat republikanaca, "mogao biti najneodgovorniji predsjednik" u historiji Sjedinjenih Američkih Država.\nGrupa, u okviru koje je i bivši direktor CIA-e Michael Hayden, navodi da Trumpu "nedostaju karakter, vrijednosti i iskustvo" da bi bio predsjednik. Mnogi potpisnici ovog pisma odbili su to učiniti u martu, podsjeća BBC.\n"On slabi američki moralni autoritet kao vođa slobodnog svijeta. Izgleda da mu nedostaje znanje i vjera u američki Ustav, američke zakone, američke institucije, uključujući i vjersku toleranciju, slobodu medija i nezavisno pravosuđe", navodi se u otvorenom pismu i dodaje: "Niko od nas neće glasati za Donalda Trumpa."\nRepublikanski kandidat je u saopštenju odgovorio da su potpisnici pisma "neuspjela vašingtonska elita" koja se želi održati na vlasti.\n"To su imena od kojih američki narod treba tražiti odgovore zašto je svijet u neredu. Zahvaljujemo im se što su izašli u javnost tako da svako u zemlji zna ko zaslužuje krivicu za to što je svijet tako opasno mjesto", rekao je Trump.\n"Neki od potpisnika pisma planiraju glasati za Trumpovu demokratsku protivnicu Hillary Clinton, dok će ostali odbiti glasati, međutim svi se slažu da Trump nije kvalifikovan i da bi bio opasan", rekao je John Bellinger, bivši savjetnik nekadašnje sekretarke Condoleezze Rice.\nOtvoreno pismo dolazi nakon što je Trump izašao u javnost s pitanjem o tome trebaju li Sjedinjene Američke Države izvršavati svoje obaveze prema NATO-u, podržao korištenje mučenja u ispitivanju osumnjičenika za terorizam, sugerisao da Japan i Južna Koreja trebaju proizvesti nuklearno naoružanje, te da SAD trebaju prihvatiti rusku aneksiju Krima ukoliko bi to značilo bolje odnose sa Moskvom. BBC podsjeća da su među istaknutim republikancima koji neće glasati za Trumpa i Barbara Bush, bivša prva dama SAD-a, Jeb Bush, bivši guverner Floride i predsjednički kandidat 2016. godine, William Cohen, bivši sekretar odbrane, Jeff Flake, senator Arizone i mnogi drugi.


Pravopisni rečnik posle 100 godina | Mozaik | DW | 14.04.2010\nPravopisni rečnik posle 100 godina\nOd danas u knjižarama u Srbiji može da se kupi Pravopisni rečnik srpskog jezika sa pravopisno-gramatičkim savetnikom, autora Milana Šipke, konsultanta i supervizora Ivana Klajna, u izdanju novosadskog “Prometeja”.\nU vreme komjutera izlazak pravopisniog rečnika obradovao je stručnjake u Srbiji\nReč je o prvom pravopisnom rečniku srpskog jezika u poslednjih 100 godina. Poslednje slično izdanje bio je Pravopisni rečnik srpskohrvatskog jezika koji su pre pola veka, 1960. godine, zajedno objavile Matica srpska i Matica hrvatska.\nRečnik namenjen profesionalcima\nAutor Milan Šipka za DW je rekao da je rečnik namenjen pre svega onima koji su u svojoj profesiji dužni da pišu pravilno i založio se za poštovanje i širenje kulture srpskog jezičkog standarda:\n“To je jednostavno popunjavanje prostora između norme i prakse. Da se norma približi praksi i da se pretoči u praksu. To je svrha pravopisnih rečnika.”\nIzdavač Zoran Kolundžija oštro je kritikovao državna ministarstva, za koja je rekao da nemaju sluha za kapitalna dela srpske jezičke kulture, koja se uglavnom objavljuju kao plod slučajnosti a ne kao plod osmišljene kulturne politike “A najmanje sto godina srpski jezik nije imao delo koje je po naslovu i sadržini slično Pravopisnom rečniku srpskog jezika…”\nLajkovanje ili dopadanje\nZa razliku od državnih ministarstava, Vlada Vojvodine je pomogla da knjiga izađe iz štampe, a pokrajinski premijer Bojan Pajtić rekao je da će Pravopisni rečnik srpskog jezika predstavljati kamen-temeljac srpske kulture i identiteta u narednim decenijama:\n“U vremenima u kojima se više mejluje nego dopisuje, u kojima se više lajkuje nego dopada, u kojima se više komunicira on-lajn nego uživo, treba jednom zasvagda da se zna šta je izvorno, šta je ono pravo i šta je ono što je autentično.”\nPravopisni rečnik, koji je ujedno i gramatički i akcenatski, ima ukupno 70.000 odrednica, na 1.400 stranica. Rečnik ravnopravno tretira ekavicu i ijekavicu. Zbog malog budžeta, za sada je štampano samo 5.000 primeraka, koji u prodaji mogu da se nađu po ceni od 9.300 dinara.\nAutor: D. Gruhonjić, Novi Sad\nTrajni link https://p.dw.com/p/Mw1J


Električna merenja, Turija (Kučevo) :: Daibau.rs\nELEKTRIČNA MERENJA, TURIJA (KUČEVO)\nTražim dobrog električara: Skupili smo i proverili električare, koji rade u mestu Turija (Kučevo) i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani električari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan električar Turija (Kučevo) više


najava-ministra-prosvete-informatika-ce-biti-obavezan-predmet-i | Vesti | Porodica\nNajava ministra prosvete: Informatika će biti obavezan predmet i za prvake 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n22.08.2019. / 14:43 23.08.2019. / 17:14\nMladen Šarčević je govorio o promenama u školskom programu koje će uslediti od sledeće godine.\nInformatika će biti obavezan predmet od školske 2020/21. godine, najavio je ministar prosvete, Mladen Šarčević, za"Večernje novosti". Sadašnji predmet "od igračke do računara", koji je izborni, biće premešten u predškolsku nastavu, a osnovci će od prvog razreda imati nastavu informatike.\nnajnovije škola Učenici Školsko dete Informatika Školovanje deca


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Zdravlje :: Pranje ruku ispod 10 sekundi nije efektno\n[ Nacionalna geografija RS, objavila B. B. ]\nISTRAŽIVANJE U SAD 02. 10. 2018. 23:48 >> 23:28 0\nNije važno koju temperaturu vode koristite za pranje ruku, važno je da ih operete, ali najnovije istraživanje je pokazalo da je vrijeme pranja ruku presudno u oslobađanju od opasnih mikroorganizama koji nam mogu ugroziti zdravlje.\nPrljave ruke mogu dovesti od obične prehlade do smrtonosnih infekcija.\nDa bi saznali kako temperatura vode utiče na higijenu, istraživači sa Univerziteta "Rutgers" iz SAD, su zarazili ruke učesnika istraživanja bezopasnom bakterijom.\nProvjeravali su kako temeperatura vode utiče na čistoću ali i vrijeme pranja ruku.\nOno što su otkrili je da je sve u vremenu. Svako od ispitanika je testiran četiri puta - svaki put je sapunjanje ruku trajalo duže (pet, 10, 20 i 40 sekundi).\n"Tu je uračunato samo vrijeme sapunjanja ruku, bez ispiranja. Uočena je značajna razlika između pet i 20 sekundi", kaže autor istraživanja Donald Šafner sa Univerziteta Rutgers.\n"Nismo uvidjeli razliku između 10 i 20 sekundi i 20 i 40 sekundi". Drugim riječima, 10 sekundi je magičan broj.\nUčesnici su prali ruke na 37, 26 i 15 stepeni Celzijusa. Istraživači su mislili da je 15 stepeni najniža temperatura koja je pogodna za pranje ruku.\nIspostavilo se da temperatura vode nije bitna, a temperatura za koju znamo da može ubiti bakterije (ključala voda), takođe može izazvati opekotine na ljudskom tijelu.\nOsim toga, naučnici su otkrili da ni antibakterijski sapuni ne funkcionišu. Pranje ruku običnim sapunom je imalo istog efekta, kao i pranje antibakterijskim sapunom.\n"Potrošači mogu da misle da pranje ruku antibakterijskim sapunom utiče na suzbijanje bakterija, ali ne postoji naučni dokaz koji kaže da su ovi sapuni bolji od običnih", objašnjava Dženet Vudkok, direktorka Uprave za hranu i ljekove.


PASKALJEVIĆ POSLEDNJU NAGRADU DOBIO POLA SATA PRE VESTI O SMRTI - Humanitarniradio.inf\nPASKALJEVIĆ POSLEDNJU NAGRADU DOBIO POLA SATA PRE VESTI O SMRTI\nU njegovim rukama ŽIVOJIN PAVLOVIĆ\nTrinaesto izdanje Leskovačkog internacionalnog festivala filmske režije LIFFE otvoren je večeras, a na svečanoj ceremoniji otvaranja trebala je da bude uručena nagrada „Živojin Žika Pavlović“ našem proslavljenom reditelju Goranu Paskaljeviću, za afirmaciju regionalne filmske umetnosti u svetu.\nJedan od najcenjenijih evropskih reditelja nezavisnog filma, svoj prvi igrani film „Čuvar plaže u zimskom periodu” snimio je 1976. godine, i od tada je snimio preko 30 dokumentarnih i igranih ostvarenja širom sveta.\nReditelj je kultnih ostvarenja „Poseban tretman”, „Varljivo leto ‘68”, „Bure baruta”, i mnogih drugih. Prošle godine je premijerno prikazan njegov novi film „Uprkos magli” s kojim gostuje na domaćim i internacionalnim festivalima.