Zdrav ručak koji se brzo i lako sprema: Potaž od graška | Mondo Portal\nRecepti sa graskom potaz od graska\nZdrav ručak koji se brzo i lako sprema: Potaž od graška 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 08.09.2019. / 14:03\nOvaj recept je dokaz da povrće može da bude itekako ukusno, ako se spremi lepo.\nU Srbiji se grašak uglavnom jede kuvan, ali evo i nešto drugačijeg načina da uživate u ukusu ovog povrća.\nKašika neutralne pavlake\nGrašak stavite u pola litre pilećeg bujona i po želji dodajte malo soli i bibera. Kuvajte oko pola sata na vatri srednje jačine, pazeći da vam bujon ne uvri previše.\nOdvojite manju šolju bujona i ostavite da se ohladi, a zatim grašak izblendirajte zajedno sa bujonom koji je ostao u šerpi i dodajte malo bibera.\nU šolju bujona koji ste odvojili dodaje brašno i pavlaku, izmešajte da se sve sjedini, pa to nalijte u pasirani grašak i mešajte. Vratite još malo da se krčka, ali na tihoj vatri, dodajte mirođiju i često mešajte potaž da ne zagori.


Rossiya Airlines prebacila 125 aviona u ruski registar | Avio Press\nRossiya Airlines prebacila 125 aviona u ruski registar\nSvih 125 putničkih aviona kojima upravlja avio-kompanija Rossiya Airlines, podružnica najveće ruske avio-kompanije i najvećeg avio-prevoznika Aeroflot grupe, prebačeno je u registar ruske avijacije. Očekuje se da će ovaj potez pomoći avio-prevozniku da nastavi da leti iznajmljenim stranim avionima pod ruskom zastavom i da obezbedi vazdušnu povezanost u udaljenim regionima zemlje.\nAvio-kompanija Rossiya Airlines je 30. marta 2022. godine potvrdila lokalnoj medijskoj agenciji TASS da je 125 aviona preregistrovano „na rusku jurisdikciju“. Avio-kompanija je takođe istakla da je postupak sproveden „u skladu sa ruskim vazduhoplovnim zakonom“.\nEvropa Rossiya Airlines


Ako ne u Evropi, onda u izolaciji\nDOBBINS: Mislim da je, dugoročnije gledano, to prazna pretnja jer Srbija nema alternativnu budućnost. Ona će biti ili deo Evrope ili – izolovana. Gledano na kraći rok i imajući u vidu predizbornu atmosferu u zemlji, može se, međutim, dogoditi da vlada izabere izolaciju.\nRSE: Koštunica je takođe rekao da Beograd neće prihvatiti bilo kakvo međunarodno nametnuto rešenje za Kosovo.\nDOBBINS: Problem je u tome što Beograd neće prihvatiti niti bilo koje drugo – nenametnuto – rešenje za Kosovo, osim onog koje je sam voljan da nametne. Tako da imate situaciju da ćete ga nametnuti ili Srbiji ili Kosovu. Dakle, rešenje će ili biti nametnuto ili ga uopšte neće biti.\nRFE: Da li je uslovljena ili limitirana nezavisnost Kosova već izvesno rešenje?\nDOBBINS: Da, ali mnogo zavisi od definicije tog pojma, od toga šta se pod tim pojmom podrazumeva. Mislim da će to rešenje značiti robusne garancije za srpsku manjinu, koja će dobiti zavidan nivo autonomije, zadržati značajne veze sa Beogradom i koja će imati garantovanu zaštitu i bezbednost. Sve ovo će podrazumevati i značajno prisustvo međunarodnih snaga koje će ta prava garantovati.\nRSE: Vaš predsednik George Bush izjavio je nedavno da će se u Vašingtonu sresti sa premijerom Koštunicom i uticati na njega da sasluša potrebe većinskog naroda na Kosovu. Šta mislite da će Bush reći Koštunici po pitanju Kosova?\nDOBBINS: Mislim će predsednik Bush svom sagovorniku reći da američka administracija ima cilj da nastavi konsolidaciju mira na Balkanu, čijem uspostavljanju je prethodnih godina veoma doprinela, i da će Kosovo biti glavni prioritet u nastojanju da se promoviše razvoj regiona. Siguran sam da će u tom pogledu dati i lični doprinos.


Studenti sa Kosova pridobijaju od sporazuma MKOS-a sa partnerima, u oblasti kulturnog nasleđa - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nStudenti sa Kosova pridobijaju od sporazuma MKOS-a sa partnerima, u oblasti kulturnog nasleđa\nKulturnog nasleđa u Engleskoj i Francuskoj, kao rezultat sporazuma Ministarstva kulture, omladine i sporta sa Britanskim Savetom i Ambasadom Francuske. Ovim povodom, ministar Kujtim Gashi, je na sastanak dočekao kandidate od kojih se očekuje da postanu kadar u odgovarajućim oblastima nasleđa.\nArta Arifi, Atdhe Prelvukaj i Enes Lekiqi, jesu studenti dobitnici koji su dobili stipendiju za nastavljanje postdiplomskih studija u Engleskoj, nakon završetka faza konkursa, u okviru sporazuma MKOS-a sa Britanskim Savetom, a sa druge strane, Marigona Ademi i Endrit Smajli, dobitnici stipendije u oblasti nasleđa u Francuskoj, u okviru sporazuma između Francuske Ambasade, Univerziteta u Prištini “Hasan Prishtina” i École Normale Supérieure u Parizu.\nMinistar Gashi je izrazio svoje zadovoljstvo da u oblastima kojima nedostaje kadar, kao što je oblast kulturnog nasleđa uopšte, ovi studenti su upravo izabrani na nastave svoje studije, smatrajući iste kao bogatstvo naše zemlje. On je pomenutim studentima čestitao na uspehu, dodajući da svoje znanje i dobijeno iskustvo donesu na Kosovo, i isto pruže na uslugu za dobrobit naše zemlje, dokazujući naučnim činjenicama autoktonost i starost našeg naroda na ovim prostorima.\n“Srećan sam što se pokazali svoju spremnost da nastavite sa vašim profesionalnim unapređenjem i nastavite sa postdiplomskim studijama u ovoj deficitarnoj oblasti kao što je kulturno nasleđe. Vi ćete biti nada i ispunićete nedostatke u ovoj oblasti”, rekao je ministar Gashi pred studentima.\nGashi se isto tako zahvalio i Britanskom Savetu i Francuskoj Ambasadi na podršci, dodajući da su oni bili i ostaće važni partneri ministarstva.\n“Vlade Velike Britanije i Francuske jesu dve prijateljske države Kosova, i njihova podrška za napredak Kosova je neosporna i nepoštedna, a narod Kosova je zahvalan na tome. Obe dve zemlje nastavljaju da pružaju svoju podršku i za druge oblasti koje su odgovornost ovog ministarstva, u različitim aspektima”, rekao je ministar.\nSa druge strane, studenti su se zahvalili ministarstvi na podršci i selekciji, napomenjujući da će se maksimalno angažovati kako bi obezbedili znanje i iskustvo koje će isto primeniti na Kosovu, u oblasti kulturnog nasleđa. Studenti su rekli da su njihovi snovi ispunjeni putem saradnje koju je MKOS izgradilo sa svojim partnerima.\nMoramo napomenuti da je Ministarstvo kulture, omladine i sporta osnovalo fond stipendija za kulturno nasleđe, za subvencionisanje obuka i školovanje deficitarnog kadra, kako bi se izgradio profesionalan i naučni kapacitet institucija kulturnog nasleđa. Potpisani sporazumi sa partnerima i pomenuti projekat će nastaviti i ubuduće.


Bez izgleda za kraj rata u Gazi | Politika | DW | 30.07.2014\nBez izgleda za kraj rata u Gazi\nIzraelska vojska nastavlja s napadima na ciljeve u Pojasu Gaze. Broj žrtava raste. A radikalni Hamas bez obzira na to ne odustaje od svojih zahtjeva.\nPrestanak nasilja ni četiri nedjelje od početka izraelske ofanzive na Pojas Gaze nije izgledan. Izraelska armija nastavila je i ove srijede ujutro (30.7.) kako sa vazdušnim, tako i sa artiljerijskim napadima na Gazu. Izraelski mediji javljaju da je ovog 23. dana izraelske vojne akcije protiv palestinskih ekstremista bombardovano desetine "terorističkih ciljeva".\nAli, u bombardovanju jedne škole UN-ove humanitarne organizacije UNRWA u izbjegličkom logoru Džabalija u sjevernom dijelu Pojasa Gaze, prema palestinskim izvorima ubijeno je 20 ljudi. Više od 50 njih je ranjeno, kazao je portparol palestinskih spasilačkih službi, Ašraf al Kidra. I UNRWA je saopštila da je ubijeno najmanje 16 osoba. A u drugim napadima širom Pojasa Gaze, kako javljaju palestinski izvori, ubijeno je najmanje 11 ljudi, više od 20 je ranjeno. Ovog jutra su se i u Izraelu oglasile sirene za uzbunu od raketnih napada.\nHamas demantuje izvještaje o prekidu vatre\nU međuvremenu je uništena nada u eventualno primirje. Vojni šef Hamasa je kazao kako prekid vatre zavisi od kraja izraelske vojne ofanzive. A mora da se prestane i sa blokadom enklave, kazao je Muhamed Deif u audio poruci koja je emitovana na Hamasovoj televiziji. Ovo je bilo prvo javno obraćanje vođa militantnog krila ove organizacije, Kasam brigade, od početka ofanzive.\nProdužetak primirja, pa napadi, pa opet primirje\nIzrael je jednostrano bio produžio prijekid vatre u Pojasu Gaze. Hamas je nastavio s napadima, Izrael uzvratio, a Hamas onda proglasio primirje. Za to vrijeme je u Parizu došlo do izgreda na propalestinskim prosvjedima. (27.07.2014)\nHamas je demantovao i saopštenje Palestinske organizacije za oslobođenje (PLO), na konto koje su navodno militantne palestinske frakcije saglasne sa uspostavljanjem 72-časovnog primirja. Ovo je moguće samo ako se i Izrael na to obaveže i ako imamo međunarodne garancije, kazao je portparol Hamasa Sami Abu Zuhri u Gazi.\nNakon najgoreg bombardovanja od početka ofanzive u utorak (29.07.), Gazom se šire panika i očaj. Sve više uplašenih ljudi pokušava nekako da umakne iz tog pakla. Oni bježe u neka od 85 izbjegličkih naselja koja su postavile UN. Broj onih koji traže sklonište je, prema navodima porptarola UNRWA, u utorak uveče bio preko 200.000 dok ih je istog dana ujutro bilo deset puta manje - 20.000.\nSkladište oružja u UN-ovoj školi\nAli, ni u skloništima UN-a nije uvijek sigurno. Tako su saradnici Ujedinjenih nacija u jednoj školi pronašli skladište municije. I to je bio već treći pronalazak ovog tipa u posljednje dvije sedmice. Ova svjetska organizacija okrivila je Palestince da su "povrijedili neutralnost objekata UN". Škola se za sada neće koristiti. A izraelska armija je ponovila da će napadati i na škole i na džamije ako se pretpostavi da se u njima nalaze skladišta oružja i municije.\nJedina elektrana u Gazi u plamenu\nU utorak (29.07.) je i jedinu elektranu za proizvodnju električne energije u Pojasu Gaze nakon granatiranja zahvatio požar. Tako da je u cijeloj oblasti nestalo električne energije, koju su ljudi ionako mogli da koriste samo po nekoliko sati dnevno. A Palestinci i Izraelci se uzajamno optužuju da su ispalili rakete.\nOd početka izraelske ofanzive 8. jula je, prema podacima Ministarstva zdravlja u Gazi, poginulo više od 1.200 ljudi a 7.000 njih ranjeno. Izraelski vojni izvori su saopštili da su poginula 53 vojnika i tri civila. Kao što je prenio portparol UNRWA, živote je izgubilo i pet saradnika Ujedinjenih nacija, među njima i jedan nastavnik.\nAutor Svetozar Savić / re\nTagovi Izrael, Palestinci, Gaza, Hamas, PLO


source.ba | Na području Otesa nestala Fehma Rezaković\nNa području Otesa u ranim jutarnjim satima nestala je 83-godišnja Fehma Rezaković.\nNjena porodica saopćila je da se radi o dementnoj osobi, te da je u trenutku nestanka bila odjevena u žuti džemper i crnu trenerku.\nPorodica moli sve koji imaju bilo kakvu informaciju da se jave policijskoj stanici ili na broj 061/ 509 - 596, saopćeno je iz Ministarstva odbrane BiH.\nTagovi: Fehma RezakovicNestanak


BIC UBS AG, Stein AG (Švajcarska) (SWIFT kod).\nBIC UBS AG, Stein AG (Švajcarska) (SWIFT kod)\nBIC za UBS AG u gradu Stein AG je UBSWCHZH50A. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 234566525 i šifre banke 231, rezultat će biti IBAN sličan ovome: CH99 2312 3456 6525 . Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku UBS AG, to je 231. Iz tog razloga BIC, u našem primeru UBSWCHZH50A, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC UBSWCHZH50A, to je CH. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je UBS AG u gradu Stein AG. Shodno tome, Stein AG se nalazi u zemlji Švajcarska. UBS AG se može kontaktirati na 062 866 45 45.


Gledaj.rs | Nick Cave i Warren Ellis objavljuju album za dokumentarac o prirodi (VIDEO)\nNick Cave i Warren Ellis objavljuju album za dokumentarac o prirodi (VIDEO)\nNick Cave i njegov dugogodišnji saradnik, član benda The Bad Seeds Warren Ellis objavili su pesmu We Are Not Alone, kao najavu albuma koji spremaju za francuski dokumentarni film o prirodi La Panthere des Neiges(Snežni leopard).\nCave i Ellis zajedno stvaraju muziku za filmove još od 2005. godine, a Ellis kaže da mu je rad na ovom projektu jedno od omiljenih iskustava ikada. Nick Cave i njegovi The Bad Seeds prvi su hedlajneri EXIT festivala 2022 – na Petrovaradinsku tvrđavu stižu 8. jula, podsećaju iz Exit-a\nWarren Ellis je izjavio da u ovom dokumentarnom filmu "postoji nešto što vas privlači" i da misli da su napravili "jedan od najlepših filmova na kojima su do sada radili". Album za dokumentarac La Panthere des Neiges biće objavljen 17. decembra za izdavačku kuću Invada.\n"Pitao sam Nika da li može da dođe na jedan dan, napiše pesmu i odsvira nešto na klaviru. Video je film i ostao četiri dana. Ovo je jedno od mojih omiljenih iskustava na projektu. Zvezde filma su životinje u svojoj divljoj slavi, onakve kakve ih nikada ranije nismo videli. A čovek oseća poštovanje i divljenje", kaže Ellis.\nPremijera dokumentarnog filma je 22. decembra u Sjedinjenim Američkim Državama, aradnja prati fotografa Vincenta Muniera i romanopisca Sylvaina Tessona na Tibetanskoj visoravni, u potrazi za neuhvatljivim snežnim leopardom, ugroženom vrstom. U pesmi We Are Not Alone Nick Cave nežno peva o veličanstvenosti prirode.\nNick Cave i njegovi The Bad Seeds, jedan od najoriginalnijih i najuticajnijih bendova na svetu, zagrmeće sa Glavne bine EXIT festivala u petak, 8. jula 2022. godine, i nakon nezaboravnog nastupa grupe The Curena staviti niz gostovanja istorijskih gitarskih imena na Exitu. U godini povratka velikih koncerata, gostovanje Nicka Cavea u Srbiji zauzima sam vrh najvažnijih muzičkih događaja sezone.\nJednodnevne ulaznice za petak, 8. jul, u prodaji su po poklon cenama, sa preko 40 odsto popusta:regularne ulaznice po ceni od 2.990 dinara, fan pit po ceni od 3.990 dinara i VIP po ceni od 12.000 dinara. U prodaji su i četvorodnevne ulaznice za EXIT festival 2022, po ceni od 6.490 dinara, uz uštedu od 60 odsto. Ulaznice se mogu kupiti na festivalskom sajtu, kao i na prodajnim mestima i onlajn nastranicama Gigs Tix-a.


Najzad novi Huawei telefon: SVE Google aplikacije, cena OK, dizajn sjajan | Tech Vesti\nNajzad novi Huawei telefon: SVE Google aplikacije, cena OK, dizajn sjajan | Mondo Portal\nNajzad novi Huawei telefon: SVE Google aplikacije, cena OK, dizajn sjajan 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.12.2019. / 23:29 23:35\nIzvor mondo.rs 18.12.2019. / 23:29 23:35\nhuawei Huawei MobIT pametni telefoni google Aplikacije android Android Pie\nHaha. Drago mi je što ste svesni da ovo nije dobra cena pa napišete ok cena. Zna se da je Xiaomi najbolji za te pare, bar dok zvanično ne stigne Realme.\n19.12.2019. / 12:39\nDobro je sto ima kompaktan ekran, bez rupica i notcheva.\nUpravo gledate LIZ UČI SRPSKI: Već me zovu srpska snajka! 1 Viral Pre 28 min Australijanka koja je došla u Srbiju zbog ljubavi postala hit! Liz sada upoređuje život u Australiji i Srbiji, ali i...


Marketing | WEB Dizajn Sajtova\nSuch or fetish among porn sexCyclase to citrate pharmacy andThat loans but interest moneyChosen own to world broader essays ofSuch more seeking rise dating is allowsVoters of betting team biological thePlaces just casino does in isGolf pre playgrounds hotels are northern independentThe regardless a cars strictO nama\nHome › Posts tagged marketing\tBlog Archives\tČemu služi web sajt?\nPosted on 15th February 2015 by darkol\nNo Comments ↓\tWeb sajt kompanije je glavni marketinški alat i osnovni vašeg poslovanja. U isto vreme to je najeftiniji način reklame koji Vam omogućava da na pravi način predstavite sebe i svoje usluge, prezentujete svoju delatnost, upoznate tržište sa svojim brendovima, prodate…\nPosted in Čemu služi web sajt?\tTagged with: beograd, Čemu služi web sajt?, design, dizajn, domain name, e mail, Google, grafički, grafički dizajn, grafika, hosting, internet, izrada, izrada sajtova, izrada stranica, izrada web sajtova, izrada web stranica, izradi kako, konsalting, logo, logo dizajn, marketing, naruci, Naruci Sajt, Novi Sad, optimizacija, optimizacija sajtova, optimizacija za pretraživače, portal, prezentacija, Profesionalno, promocija, redizajn sajt, seo, seo optimizacija, Serbia, srbija veb, web, web design, web dizajn, web dizajn beograd, web dizajn povoljno, web dizajneri, web sajt\tPretraga\nStrane sajta\tIzaberite sajt\nPortfolio sajtovi koje smo napravili\nNase usluge\tProvera kljucnih reci\nČemu služi web sajt?\nIzrada sajta obuhvata\nKategorije\tČemu služi web sajt?\nCMS i održavanje sajta\nNaši najnoviji radovi\nProvera kljucnih reci\nodrzavanje web sajtova\npromocija web sajtova\nWEB Dizajn Sajtova\t↑


NOVI DETALJI O TERORISTI IZ LONDONA: Khalid Masood je rođen kao Adrian Russell Ajao i imao je nekoliko lažnih identiteta - GlobalCir\nNOVI DETALJI O TERORISTI IZ LONDONA: Khalid Masood je rođen kao Adrian Russell Ajao i imao je nekoliko lažnih identiteta\nTeroristička grupa DAIŠ je preuzela odgovornost za napad u Londonu, a Britanac Khalid Masood ozvaničen kao terorista koji je izvršio napad u centru Londona. Masood je rođen kao Adrian Russell Ajao u Kentu, a iz britanske policije navode da je imao nekoliko tajnih identiteta.\nMark Rowley, vođa nacionalne sigurnosti u borbi protiv terorizma, rekao je da su bila dva značajna hapšenja preko noći. Ranije je policija u Velikoj Britaniji upala na adrese u vezi s terorističkim napadom u centru Londona, u kojem je petero ljudi mrtvo i više desetina ranjeno. Četvrta žrtva, 75-godišnji muškarac, umro je sinoć uvečer nakon što je podlegao u bolnici, javlja CNN.\nHapšenja su izvršena u Londonu i Birminghamu, a domovi su također pretreseni u Brightonu i Carmarthenshire, u Južnom Velsu. Policija je saopćila da su adrese “povezane s istragom” i da je utim domovima boravio 52-godišnji Britanac Khalid Masood. 39-godišnja žena je uhapšena sinoć u istočnom Londonu zbog sumnje da je pripremala terorističke napade, saopćila je policija.\nŠest osoba – dvije žene i četiri muškarca, u rasponu dobi od 21. do 28. godina uhapšene su na dvije adrese u Birminghamu, gradu u centralnoj Engleskoj. Šest su zadržani u protivoru pod sumnjom da su pripremali terorističke napade. Još jedan čovjek, 58, također je uhapšen jutros na drugoj adresi u Birminghamu.\nO Masoodu, koji je ubijen od strane policajca iz vatrenog oružja nakon što je automobilom udario u pješake na Westminster mostu i izbo nenaoružanog policajca ispred parlamenta, veoma se malo zna. Rođen u Kent, Masood je živio u Engleskoj, u West Midlands regiji kod Birminghama. Nikada nije bio krivično gonjen zbog djela terorizma, ali je imao niz hapšenja.\nPolicija vjeruje da je Masood automobil kojim je izvršio napad iznajmio ranije tokom nedjelje u sjevernom Birminghamu. Rekao je da radi kao “profesor”, a BBC ističe da do sada nisu uspjeli da dobiju zvaničnu potvrdu da je nekada radio kao kvalificirani nastavnik u nekoj školi. Sat vremena nakon što je iznajmio vozilo marke Hyundai vjeruje se da je kontaktirao kompaniju i rekao im da mu automobil više nije potreban. Šta se dalje dešavalo dok se nije odvezao do Vestminsterskog mosta gdje je uletio među pješake nije poznato.\nPrvi put je osuđen sa 19 godina, u novembru 1983, a posljednji u decembru 2003. zbog posjedovanja noža.


Jela - Vesti i dešavanja - JELINE DAME NA MALTI\nJELINE DAME NA MALTI\nMalta, mala i gusto naseljena ostrvska država, zemlja Malteških vitezova, ovog Osmog marta bila je destinacija koju su posetile članice Jelinog viteškog reda.\nOvaj znak pažnje u vidu putovanja, koji je postao tradicija za ženski tim naše kompanije, organizovan je po četrnaesti put zaredom. Naše koleginice su nekoliko dana provele uživajući u lepom vremenu, druženju i razgledanju znamenitosti, ali i radno, iskoristivši vreme za poslovne sastanke.\nMalta je spoj Mediterana i Britanije začinjen zrnom mavarske kulture. Opasana zidinama, načičkana je kućama sagrađenim od krečnjačkog kamena boje meda i veoma uskim ulicama. Naše koleginice su imale priliku da obidju celo ostrvo, prošetaju ulicama Valete, vide Popajevo selo, kraljevske vrtove San Antonio i novosagradjena atraktivna turistička naselja. Poseban utisak ostavila je Mdina, ili „tihi grad“ kako je zovu, najstarija prestonica Malte u kojoj živi samo tri stotine stanovnika plemićkih porodica. Najjača impresija koju možete poneti sa ovog ostrva je sjedinjenost starog i novog, kultura i ljudi istoka i zapada, spoj nespojivog.\nMalta po svojoj gužvi podseća na Njujork, što nije čudno jer na tako malom prostoru živi nešto manje od pola miliona ljudi. I ženski deo kolektiva je bio delić te gužve, a kako su se provele, pokušaćemo da dočaramo slikama.


U Predsjedništvo BiH stigla delegacija evropskih Zelenih | Trend Radio Velika Kladuša\nU Predsjedništvo BiH stigla delegacija evropskih Zelenih\nDelegacija zastupničke grupe Zelenih u Evropskom parlamentu danas je u Sarajevu održala sastanak s članovima Predsjedništva BiH.\nU posjeti Sarajevu borave Viola von Cramon, izvjestilac za Zapadni Balkan, Romeo Franz, predsjednik delegacije EU Parlamenta za odnose sa BiH, europarlamentarka Tineke Strik i Boris Mijatović, član Bundestaga.\nViola von Cramon izjavila je u nedjelju kako su došli u Bosni i Hercegovinu u trenutku kada politička situacija nije lagana kako bi se informisali o stanju na licu mjesta i razgovarali sa različitim predstavnicima nevladinih organizacija, političkih aktivista, zvaničnika i predstavnika Evropske unije da bi vidjeli šta Bosna i Hercegovina treba kako bi se osnažili demokratski procesi.\nOčekuje se da na sastanku u Predsjedništvu BiH razgovaraju o putu BiH ka EU, reformama i unutrašnjoj situaciji u zemlji.


Donji deo Bottom Full White Bachelorette - Marka / Designer Luli Fama\n> Zenski kupaći kostimi > Donji deo > BOTTOM FULL WHITE BACHELORETTE\nMix & Match BOTTOM FULL WHITE BACHELORETTE Luli Fama. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nPodaci o proizvodu BOTTOM FULL WHITE BACHELORETTE Luli Fama\n• BBS identifikacioni broj: 148713\n• Referenca dobavljača: L637l08-382\n• SKU: 1981111957\nPreporuka veličine i podudaranja za: Donji deo Luli Fama Bottom Full White Bachelo\nUputstva za negu za: Luli Fama Bottom Full White Bachelo


Roditelji nestalih beba: Naša deca nemaju cenu | Novosadski informativni portal 021\nBBC 25.02.2020. | 10:29 > 11:12\n„Ali nas novac ne interesuje, nama treba istina o našoj deci", navodi Svetlana za BBC na srpskom.\n„Predlogom zakona uređuje se postupak u kome se utvrđuju činjenice o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta na osnovu dokaza koji se u prikupe u sudskom postupku od državnih i drugih organa, roditelja i drugih", navode iz ministarstva pravde, koje je predlagač zakona, za BBC na srpskom.\nSavet Evrope (SE) već godinama traži od vlasti u Srbiji da usvoji zakon kojim bi se uspostavio mehanizam za pojedinačna obeštećenja svim roditeljima čije su bebe nestale iz porodilišta.\n„U jednoj piše da sam izašla iz bolnice sa zdravim detetom, a u drugoj da je dete bolesno i da ostaje u bolnici zbog daljih ispitivanja. Moj potpis nekako stoji i na jednoj i na drugoj, što znači da je sa prvom otpusnom listom iz bolnice izašla neka druga žena, a meni su dali bolesno dete koje je preminulo u bolnici", navodi ona.\n„To nije sve, ima još puno nelogičnosti... To nam je bilo treće dete", kaže Svetlana.\n„Majka sa iskustvom", ubacuje se njen muž.\n„Postojao je sudski spor, istražne radnje su trajale šest, sedam godina i sve je bilo jako sporo...\n„I to je sudbina svih roditelja koji su ovde, svi smo to prošli. To je mukotrpan i trnovit put, a ništa nismo rešili", dodaje Svetlana.\n„Osećamo se vrlo bespomoćno. Svi", kaže Svetlana.\n„Mislimo da će nas ponovo izigrati, da neće rešiti ništa, već da samo žele da se bebi-afera završi i da jednostavno ne dođemo do istine šta je bilo sa našom decom", dodaje ona.\n„Ovaj zakon nije dobar i za nas je neprihvatljiv... Ovako nikada nećemo doći do istine", istakla je Novokmet.\n„Tražimo da deca koja sumnjaju u biološko poreklo imaju pravo da dođu do svojih roditelja i da ne žive u lažima", rekla je Novokmet.\n„Takođe, u ovom zakonu ne postoji stavka koja objašnjava šta će se desiti ako neko nađe živo dete - šta onda? Tražimo da se to pravno reguliše".\nIpak, najspornija im je odredba o „pravičnoj naknadi".\n„Pa koji bi roditelj pristao da mu ne nađu dete, a da za to dobije 10.000 evra? Sramota Srbijo! Sramota šta radiš sa ovim majkama i očevima! Sram vas bilo!", istakla je Novokmet.\n„Da li će dignuti ruku za ovaj sraman zakon? Zar treba tri generacije jedne porodice da se bore da bi se saznala istina? Je li ovo danak u krvi ponovo u Srbiji?", upitala je ona.\n„U izradi teksta zakona učestvovali su predstavnici svih relevantnih institucija. Prilikom osnivanja Radne grupe, njeni članovi bili su i predstavnici Beogradske grupe roditelja i Udruženja Roditelji nestalih beba Srbije", navode iz Ministarstva pravde.\n„Oni oko verzije zakona apsolutno nisu nas konsultovali. Ne znam šta podrazumevaju kada kažu da su uvažili naše sugestije", kaže advokatica Milena Vasić iz Jukoma.\n„Zakon u oblasti kriminaliteta imaju ograničen domet", rekao je Backović, napominjući da zakoni teško mogu da „izravnaju situaciju" osobama koje se nađu u takvoj situaciji.\n„U vanparničnom postupku kakav je predviđena za utvrđivanje statusa nestale dece ne može da se izvrši adekvatna istraga. To je suština."\n„Istina, u ponedeljak su izglasali neke amandmane na odboru za pravosuđe. Mi ne znamo šta piše u tim amandmanima jer nisu objavljeni. Ali tvrdimo da je ovo nepopravljivo amandmanima."\n„U suštini, ovakav tekst zakona ne odgovara nikome osim državi, jer zakon ne uspostavlja jasan mehanizam koji daje mogućnost da se u svakom pojedinačnom slučaju istraži sudbina deteta za koje se sumnja da je nestalo, već u svom tekstu krije nameru države da ovakve slučajeve zatvori prostom naknadom štete", rekla je Vasić za Vojs.\nEvropski sud za ljudska prava je zapravo vratio loptu u Srbiju - utvrdio je da država Srbija nije preduzela potrebne mere da rasvetli šta se dogodilo i za to joj je ostavio godinu dana\n„Tražimo naša prava. Imam kući još dece, ali to mi je bilo prvo dete... Želim istinu da znam", uporna je Nada Mahalko.\n„Borićemo se i dalje. Ako bude usvojen tražićemo da se ispravi. Borićemo se dokle god ne dođemo do istine", zaključuju oni.\n26.02.2020 • 09:56\nSve u životu ima cenu"nažalost". Ova vlast računa i igra na tu kartu definitivno.\n25.02.2020 • 20:40\nTreba da uzmu pare i nadju pravog advokata pa onda udare na mafiju\n25.02.2020 • 14:03\nAko ste tako sigurni da su vam deca ukradena prisilite nekoga od svedoka dogadjaja da progovori. Ovako, sve je to rekla kazala. Oni svasta skrabuljaju i dok dete lezi pored majke, tako da to nije dokaz, a pozivi za vojsku i slicno isto tako. Ako sami niste odjavili dete niko nije, pa otuda i pozivi. I pokojnicima stizu pozivi za glasanje. Ne kazem da nije bilo kradje, ali prica polako postaje naporna jer se sve svodi na svedocenja majki. Bez dokaza brzo cete izgubiti svako povrenje.


Ovim zakonom uređuju se regulatorni, tehnički i drugi uslovi za bezbedno, pouzdano i uredno odvijanje saobraćaja metro sistema i gradske železnice, uslovi koje zaposleni na njima moraju da ispune, upravljanje infrastrukturom metro sistema i gradske železnice, obavljanje delatnosti prevoza putnika i usluge javnog prevoza putnika metro sistemom i gradskom železnicom od opšteg interesa.\nNa sva druga pitanja koja nisu posebno uređena ovim zakonom, a koja se odnose na funkcionisanje metro sistema, primenjivaće se odredbe propisa kojima se uređuje eksproprijacija, odredbe propisa kojima se uređuje izgradnja objekata, izgradnja i rekonstrukcija linijskih infrastrukturnih objekata i odredbe propisa kojima se uređuje opšti upravni postupak.\n1) gradska železnica je železnica sa posebnim saobraćajno-tehničkim karakteristikama, funkcionalno nezavisna od javne železničke infrastrukture kojom se vrši javni prevoz putnika na teritoriji jedinice lokalne samouprave, odnosno području naseljenih mesta u sastavu jedinice lokalne samouprave;\n2) javna železnička infrastruktura jeste pruga sa svim pripadajućim objektima, postrojenjima, uređajima i dr, u funkciji železničkog saobraćaja, kao dobro u opštoj upotrebi u svojini Republike Srbije, koju mogu koristiti svi železnički prevoznici pod jednakim uslovima;\n4) infrastrukturni pojas metro sistema je pojas sa obe strane metro pruge u širini od 5 m mereno od ose krajnjeg koloseka za nadzemne deonice, odnosno prostor širine 4 m mereno od spoljne ivice konstrukcije objekta metroa za podzemne deonice;\n11) održavanje infrastrukture metro sistema obuhvata radove koji se izvode u cilju očuvanja stanja i kapaciteta postojeće infrastrukture;\n13) sertifikat o bezbednosti metro sistema je isprava koju nadležni organ izdaje upravljaču metro sistema o ispunjenosti bezbednosnih uslova propisanih za metro sistem;\n15) javna infrastruktura i infrastrukturni objekti u funkciji metro sistema jesu linijski infrastrukturni objekti (pristupna saobraćajnica, komunalna infrastruktura, trafo stanice, crpne stanice, rezervoari i dr), terminal javnog gradskog saobraćaja, parkinzi i ostali infrastrukturni objekti neophodni za pristup, komunalno opremanje i funkcionisanje metro sistema.\nII ELEMENTI I INFRASTRUKTURA METRO SISTEMA\n3) sistemi za kontrolu pristupa peronima i naplatu karata;\n4) postrojenja za upravljanje elementima podsistema energija;\n1) strukturu vozila;\nZahtevi za obezbeđenje bezbednog, pouzdanog i urednog odvijanja saobraćaja primenjuju se na projektovanje, izgradnju, puštanje u rad, eksploataciju, održavanje i rekonstrukciju metro sistema.\n3) projektovanje stabilnih postrojenja i vozila i izbor korišćenih materijala moraju da budu takvi da u slučaju požara ograniče nastanak, širenje i dejstva vatre i dima ili opasnih gasova;\n4) svaki uređaj predviđen da se njime rukuje mora da bude tako projektovan da se u slučaju korišćenja na predvidiv način, čak iako se njim ne rukuje u skladu sa datim uputstvima, ne naruši rad uređaja ili zdravlje i bezbednost lica koja njime rukuju;\n13) delovi podsistema stanične infrastrukture i vozila namenjena za putnike i korisnike staničnih usluga moraju da budu pristupačni osobama sa invaliditetom i licima sa smanjenom pokretljivošću u cilju obezbeđenja njihovog pristupa pod istim uslovima kao i ostalim licima, sprečavanjem postavljanja ili uklanjanjem prepreka, kao i primenom odgovarajućih mera. Ovo uključuje projektovanje, izgradnju, obnovu, unapređenje, održavanje i eksploataciju predmetnih delova podsistema;\n18) tehnika kočenja i pri tom nastala opterećenja moraju da budu usklađeni sa konstrukcijom koloseka, objekata na pruzi i signalnih sistema;\n20) sistemi zatvaranja i otvaranja vrata na vozilima i peronima moraju da garantuju bezbednost putnika i da omoguće evakuaciju iz vozila u bilo kom zaustavnom položaju;\n1) operativna pravila regulisanja saobraćaja i upravljanja vozilima moraju da osiguraju nivo bezbednosti koji odgovara bezbednosnim ciljevima i zahtevima u pogledu pouzdanosti i raspoloživosti pogodnosti za održavanje, kao i da omoguće kontrolu svih rizika koji se pojavljuju u vezi saobraćaja vozila i prevoza putnika;\n9) sistem održavanja, obuka i kvalifikacije osoblja u vezi sa održavanjem, kao i sistem obezbeđivanja kvaliteta uspostavljen u radionicama za održavanje moraju da budu takvi da odgovara ciljevima bezbednosti i zahtevima u pogledu pouzdanosti, raspoloživosti i pogodnosti za održavanje;\nStrukturni podsistemi koji se puštaju u rad na osnovu dozvole za korišćenje podsistema koju izdaje Direkcija za železnice su:\nUkoliko po izdavanju rešenja iz stava 3. ovog člana dopunske kontrole i provere tokom eksploatacije pokažu da je podsistem neusklađen sa odredbama ovog zakona ili se nadzorom nad sistemima za upravljanje bezbednošću metroa utvrdi da se održavanje podsistema ne vrši u skladu sa propisanim postupcima, rešenje iz stava 3. ovog člana biće poništeno, a protiv upravljača metro sistema biće pokrenut prekršajni postupak.\nDirekcija za železnice opštim aktom bliže propisuje način izdavanja, oduzimanja i suspendovanja dozvola za korišćenje podsistema.\nIII BEZBEDNOST METRO SISTEMA\nBezbednosni plan dokazuje da su svi rizici povezani sa izgradnjom, eksploatacijom i održavanjem metro sistema uključeni u projekat i adekvatno ocenjeni, da su predviđene mere za njihovo kontrolisanje i da će sistem u celini moći da ispuni osnovne zahteve.\n2) princip prihvatljivosti rizika koji se koristi i\n8) postupci za upravljanje stručnom osposobljenošću i zdravstvenom sposobnošću zaposlenih;\nSertifikat o bezbednosti metro sistema se sastoji od:\nSertifikat o bezbednosti metro sistema izdaje Direkcija za železnice u formi rešenja.\nSertifikat o bezbednosti metro sistema se u celini ili delimično ažurira, odnosno menja, kada dođe do značajnih izmena u strukturnim podsistemima ili načina eksploatacije i održavanja infrastrukture i voznih sredstava, o čemu nosilac sertifikata bez odlaganja obaveštava Direkciju za železnice.\nAko Direkcija za železnice utvrdi da nosilac sertifikata o bezbednosti metro sistema više ne ispunjava uslove za posedovanje tog sertifikata ili ne postupi u skladu sa članom 16. stav 6. ovog zakona, oduzeće rešenjem sertifikat o bezbednosti metro sistema, navodeći razloge za svoju odluku.\nRešenje o oduzimanju sertifikata o bezbednosti metro sistema konačno je u upravnom postupku, ali se protiv njega može pokrenuti upravni spor.\nIV UPRAVLJANJE INFRASTRUKTUROM METRO SISTEMA\nIzgradnja infrastrukture metro sistema, uključujući i izgradnju priključaka na prenosni elektroenergetski sistem za potrebe metro sistema, vrši se u skladu sa propisima kojima se uređuje planiranje i izgradnja objekata i izgradnja linijskih infrastrukturnih objekata.\nUpravljač metro sistema održava infrastrukturu metro sistema na način da obezbedi nesmetano i bezbedno odvijanje saobraćaja u metro sistemu.\nGrađenje, kao i stručni nadzor u toku građenja metro sistema može vršiti i pravno lice koje u zemlji porekla jeste registrovano za obavljanje te vrste poslova, odnosno koje vrši te poslove u zemlji porekla, što dokazuje dostavljanjem najmanje dve reference o građenju ili vršenju nadzora u toku građenja metro sistema, organu nadležnom za izdavanje rešenja o ispunjenosti uslova za obavljanje te vrste delatnosti, u skladu sa odredbama zakona kojim je uređeno planiranje i izgradnja objekata.\nNa postupak izdavanja potvrde iz stava 4. ovog člana shodno se primenjuju odredbe Zakona o planiranju i izgradnji ("Službeni glasnik RS", br. 72/09, 81/09 - ispravka, 64/10 - US, 24/11, 121/12, 42/13 - US, 50/13 - US, 98/13 - US, 132/14, 145/14, 83/18, 31/19, 37/19 - dr. zakon i 9/20), kojima se propisuje izrada tehničke dokumentacije.\nNa strana ovlašćena fizička lica primenjuju se odredbe čl. 162-162l Zakona o planiranju i izgradnji.\nRadovi na rekonstrukciji infrastrukture metro sistema su radovi koji se izvode u skladu sa investicionim ciklusima pojedinih elemenata.\nU zoni zaštitnog pojasa mogu se postavljati nadzemne i podzemne instalacije - cevovodi i postrojenja (vodovodne, kanalizacione, gasovod i dr.), telekomunikacione instalacije i elektroenergetski vodovi, na osnovu posebno izdatih uslova upravljača metro sistema. Delovi ovih sistema, izuzetno se mogu postavljati u zoni infrastrukturnog pojasa, uz posebne uslove upravljača metro sistema.\nUpravljač metro sistema je dužan da na mestima na kojima može doći do ometanja ili ugrožavanja saobraćaja metro sistema, samostalno ili zajedno sa drugim licem, blagovremeno preduzima mere tehničke i fizičke zaštite infrastrukture metro sistema od elementarnih nepogoda radi bezbednog odvijanja saobraćaja.\nIzrada tehničke dokumentacije i izgradnja javne infrastrukture i infrastrukturnih objekata u funkciji metro sistema vrši se u skladu sa propisima kojima se uređuje planiranje i izgradnja objekata i izgradnja linijskih infrastrukturnih objekata.\nGrađevinska dozvola za izgradnju javne infrastrukture i infrastrukturnih objekata u funkciji metro sistema izdaje se za više katastarskih parcela ili delova katastarskih parcela preko kojih prelazi taj objekat.\nPripremni radovi za izgradnju metro sistema i javne infrastrukture i infrastrukturnih objekata u funkciji metro sistema mogu se izvoditi i na osnovu privremene građevinske dozvole.\nUz zahtev za izdavanje privremene građevinske dozvole iz stava 2. ovog člana, prilaže se idejni projekat sa tehničkom kontrolom. Dokaz o odgovarajućem pravu na zemljištu ili objektu prilaže se u skladu sa zakonom kojim se uređuje izgradnja objekata.\nPripremni radovi koji su izvedeni na osnovu privremene građevinske dozvole iz stava 3. ovog člana mogu trajati najduže tri godine od dana pravnosnažnosti te dozvole, nakon čega je investitor u obavezi da pribavi građevinsku dozvolu za metro sistem, odnosno javne infrastrukture i infrastrukturnih objekata u funkciji metro sistema kojom će obuhvatiti i radove koji su se izveli na osnovu privremene građevinske dozvole iz stava 3. ovog člana.\nV PREVOZ PUTNIKA U METRO SISTEMU\nJavni prevoz putnika u metro sistemu obavlja upravljač metro sistema koji ispunjava uslove propisane ovim zakonom, uslove propisane zakonom kojim se uređuje obavljanje komunalnih delatnosti i koji je registrovan za obavljanje gradskog i prigradskog prevoza putnika.\nMinistar nadležan za poslove saobraćaja donosi podzakonski akt kojim se bliže utvrđuju uslovi, postupak i način za obavljanje delatnosti javnog prevoza.\nJavni prevoz putnika u metro sistemu se obavlja po unapred objavljenom redu vožnje na koji saglasnost daje nadležni organ za gradski i prigradski prevoz jedinice lokalne samouprave.\n1) narednoj stanici;\nVI GRADSKA ŽELEZNICA\nNovčanom kaznom od 500.000 do 3.000.000 dinara kazniće se za privredni prestup privredno društvo ili drugo pravno lice, ako zaposleni nema odgovarajuću stručnu spremu, u skladu sa članom 18. ovog zakona.\nMinistar nadležan za poslove saobraćaja doneće podzakonski akt iz člana 31. stav 2. ovog zakona u roku od dve godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.


Milorad Dodik najavio zabranu učenja njemačkog jezika u svim školama na teritoriju RS-a - Tutinske Novine\nMilorad Dodik najavio zabranu učenja njemačkog jezika u svim školama na teritoriju RS-a\nOtkako je Njemačka najavila da razmatra uvođenje oštrih sankcije članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku situacija u našoj zemlji se ne smiruje. Gospodin Dodik zaprijetio je da će ukoliko dođe do sankcija zabraniti učenje njemačkog jezika svim školama na teritoriji RS-a. Teške riječi pale su sa obje strane i čeka se samo da neko povuče prvi potez.\n“Oni ako misle da ću ja samo sjediti i čekati, varaju se. Nisam ja takav tip osobe. Odmah ću reagirati, a znam i kako. Već odavno nisam bio u Njemačkoj, presto sam da jedem i njemačke proizvode, a sada planiram da zabranim i učenje njihovog jezika. Ja sam njima već odavno uveo sankcije samo oni to ne znaju. Vidjet ćete vi kad ja zabranim i iseljavanje naših građana u Njemačku kakva će to tamo cirkus i udar na njihovu ekonomiju biti. Samo neka se oni zezaju sa mnom”, ljutito je rekao Milorad Dodik, član Predsjedništva BiH.\nGospodin Dodik nije gubio vrijeme i odmah je poslao otvoreno pismo sindikatu direktora škola RS-a.\n“Poslao sam pismo i naredio čim se meni uvede prva sankcija da odmah izbace predmet Njemački jezik i književnosti iz nastavnog plana i programa. Svi oni učenici koji su do sada učili taj jezik morat će da zaborave sve što su naučili. Pa ćemo vidjeti čije su sankcije jače. Ja bez Njemačke mogu, a vidjet ćemo mogu li oni bez mene ipak sam ja neko i nešto u svijetu”, dodao je Milorad Dodik.\nSaobraćajka kod Kraljeva: Dva vozila vozila završila u kanalu!


Banjalučka berza: Prošle sedmice ostvaren promet 47.888.871 KM - Privredna štampa\nBanjalučka berza: Prošle sedmice ostvaren promet 47.888.871 KM\nNa prošlosedmičnom trgovanju ostvaren je promet od 47.888.871,95 KM, kroz 296 transakcija.\nOd ukupnog prometa sa akcijama na službenom berzanskom tržištu – segment Fondova ostvareno je 477,00 KM što predstavlja 0,00% od ukupnog ovonedeljnog prometa.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu – lista B najveći promet u prošloj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 193.389,90 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,09 KM, čime je ostvaren pad od -0,91% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu – segment Fondova najveći promet u prošloj sedmici imale su akcije ZAIF u preoblikovanju Bors invest fond a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 303,60 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,20 KM, čime je ostvaren rast od 0,00% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd ukupnog prometa, sa obveznicama je ostvaren promet od 47.667.740,98 KM, što predstavlja 99,54% ukupnog ovonedeljnog prometa. Od obveznica najveći promet je ostvaren sa obveznicama Republika Srpska 3,75% 06/09/24 kojima se trgovalo u vrijednosti od 34.930.000,00 KM.\nOd akcija na slobodnom tržištu najveći promet u prošloj sedmici imale su akcije Čajavec uslužne djelatnosti a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 19.990,98 KM. Prosječna cijena akcija na kraju sedmice bila je 0,227 KM, čime je ostvaren pad od -1,30% u odnosu na kraj sedmice prije.\nVlada Republike Srpske utvrdila je juče Nacrt Zakona o opštoj bezbjednosti proizvoda koji su…\nTuzla: Nova investicijska vrijednost od preko 2,5 miliona konvertibilnih maraka\nU Pivari Tuzla, juče je upriličeno puštanje u rad najsavremenije linije za PET program, čija…\nDelegacija Općine Centar predstavila projekte privrednicima iz Turske\nNačelnik Općine Centar Sarajevo Nedžad Ajnadžić juče je tokom susreta s počasnim generalnim konzulom…


Malerov izveštaj o vezama Trampa i Rusije biće objavljen u četvrtak\nIzveštaj specijalnog tužioca Roberta Malera o saradnji Donalda Trampa i Rusije i potencijalnoj opstrukciji pravde od strane predsednika, trebalo bi da bude objavljen u četvrtak. Na uvid javnosti biće stavljeni samo oni delovi izveštaja koji nisu označeni kao poverljivi. Predsednik SAD Donald Tramp je ponovio da je "u potpunosti oslobođen sumnje da je prekršio zakon uoči izbora 2016".\nTramp je na Tviteru napisao da su Robert Maler i sekretar za pravosuđe VIlijem Bar koji je napravio sažetak Malerovog izveštaja, već ustanovili da "nije bilo saradnje, niti opstrukcije pravde", te da su zakon prekršilli Hilari Klinton, Demoktatski nacionalni komitet i "korumpirani policajci". Tramp je zatražio i da se "istraže oni koji su vodili istragu".\nVašington očekuje da izveštaj Roberta Malera od 400 strana, koji je rezultat istrage u trajanju od 22 meseca, bude objavljen u četvrtak. Sekretar za pravosuđe Vilijem Bar je prethodno izveštaj sveo na 4 stranice svog sažetka u kome je konstatovao da nije bilo saradnje Trampa i Rusije, kao i da predsednik nije opstruisao pravdu - iako je Maler u izveštaju napisao da ga "ne može u potpunosti osloboditi sumnje za to".\nIpak, deo javnosti insistira na tome da ceo izveštaj bude objavljen, a ne da se zaključci izvlače iz sižea sekretara za pravosuđe, koga je Tramp imenovao na položaj.\nPortparolka Bele kuće Sara Sanders izjavila je za Foks Njuz da "veruje da izveštaj nije loš po predsednika".


Ruska policija u Bjelorusiji? | Starmo\nNaslovnica Život Ruska policija u Bjelorusiji?\nRuska policija u Bjelorusiji?\nMoskva — Ruski predsjednik Vladimir Putin rekao je da je osnovao rezervne policijske snage koje bi mogle priteći u pomoć bjeloruskom predsjedniku Aleksandru Lukašenku ako neredi u toj zemlji izmaknu kontroli, prenosi Interfax.\nPutin je rekao da Rusija za sada ne vidi potrebu da pošalje svoje snage u Bjelorusiju zbog političke krize koja je nastala nakon predsjedničkih izbora 9. augusta. Moskva smatra da se situacija vraća u normalu, prenijela je RIA, na koju se pozivaju hrvatski mediji.\nBivša sovjetska republika utonula je u haos nakon izbora za koje opozicija tvrdi da su namješteni kako bi Lukašenko i dalje ostao na vlasti, nakon punih 26 godina.\nSnage sigurnosti pretukle su demonstrante na ulici i pritvorile ih na hiljade kako bi ugušili masovne proteste i štrajkove. Lukašenko negira da je namjestio izbore.\n“Naravno da imamo neke obaveze prema Bjelorusiji i Lukašenko je postavio pitanje hoćemo li pružiti potrebnu pomoć”, rekao je Putin.\n“Rekao sam mu da će Rusija ispuniti sve svoje obaveze. Aleksandar Grigorivič (Lukašenko) zatražio me je da osnujem rezervne policijske snage i to sam učinio. Ali dogovorili smo se da će ih se koristiti samo ako situacija izmakne kontroli”, poručio je ruski predsjednik.


BiH očekuje novi zajam: Ko će vraćati dugove\nIako se očekivalo da će u ponedjeljak biti poznato koliko i pod kojim uslovima će BiH od MMF-a dobiti novca, sve je odgođeno za dvije sedmice. Delegacija MMF-a, ne bez razloga, zatražila je potpunije informacije i više provjera kako se u zemlji provode ključne reforme, hoće li biti smanjena javna potrošnja, te gdje će pozajmljeni novac otići. Jedno je jasno: bez nove pozajmice entitetski budžeti već su u manjku, a o tome kako kredite vraćati misliće se naknadno.\nBiH nastavlja pregovore sa delegacijom MMF-a i za dvije nedelje znaće se koliko novca će biti zatraženo, a koliko odobreno. Tek, novih zaduženja će biti jer bez njih entiteski budžeti ne mogu preživjeti, najavio je predsjedavajući Savjeta ministara BiH Vjekoslav Bevanda. Ukoliko državni budžet bude usvojen, predloženi okvir od 950 miliona KM za finansiranje domaćih institucija, MMF ocjenjuje zadovoljavajućim, dok će se entitetski budžeti i zahtjevi za zajmom razmatrati u naredne dvije sedmice, kaže Bevanda.\n„Definitivno je - ukoliko nema aranžmana sa MMF-om, nema sredstava Evropske komisije. U slučaju da se to ne ostvari, oba entiteta će ostati u manjkovima za predviđena sredstva u proračunima – što se tiče Federacije to je 60 miliona, a RS 30, i ostali rizici koji se javljaju i u jednom i u drugom proračunu. Nakon ove sjednice tehničke ekipe nastavljaju razgovore i intenzivno će se raditi naredna dva tjedna da bi se sve ovo jednostavno popeglalo i da bi se sa valjanim podlogama došlo na nastavak razgovora – ili nastavka razgovora neće biti“, kazao je Bevanda.\nAktuelni stend by aranžman BiH zaključila je sa Međunarodnim monetarnim fondom 2009. godine u iznosu od 1,2 milijarde KM. Do sada je iz tih sredstava povučena tek trećina, a naredne godine na naplatu dolazi prva velika rata u iznosu od 350 miliona KM. Reprograma, međutim, neće biti, rekao je u ponedjeljak predsjedavajući Bevanda.\nProtiv sklapanja ovog aranžmana bio je i ostao zamjenik ministra finansija BiH Fuad Kasumović.\n„Državi BiH ne treba nijedan fening od kredita MMF-a, niti je dobila od prošlog kredita MMF-a nijedan fening. Prema tome, radi se o entitetima koji neće da rade one reformske poteze koje moraju uraditi. Jednostavno idu na novo zaduženje. Veliki sam pobornik nedobivanja toga kredita. MMF ako hoće pomoći ovoj državi, jedino šta može uraditi je to da nađe modus da nam reporogramira taj kredit, a nikakvo novo zaduženje za javnu potrošnju nije prihvatljivo“, kazao je Kasumović.\nGrabovac: Mora se podvući crta\nO visini novog zajma koji bi BIH od MMF-a mogla tražiti u ponedjeljak se nije govorilo. Premijer Federacije BiH Nermin Nikšić ranije je rekao da će Federacija BiH putem novog stand by aranžmana zatražiti novi kredit u iznosu od 800 miliona do milijardu KM. Ovaj novac Federaciji BiH je potreban jer je federalni budžet u konstantnom deficitu od nekoliko stotina miliona KM, a novim kreditom plaćali bi se stari.\nUpravo ovakva politika zaduživanja je za BiH pogubna, ističe Nikola Grabovac, bivši ministar finansija Federacije, ekonomski analitičar.\n„Jednog dana će se morati podvući crta, da li ćete to vi, naša djeca ili naši unuci poći vraćati? Međutim, oni svjesno to rade, ustvari nećemo vraćati. Znate šta će se uraditi? Ja već znam. Umjesto vraćanja duga, oni će preuzeti nam telekome, koji su zlatne koke, preuzeće nam elektroprivredu, koja je također zlatna koka. Treba građanima vrlo jasno reći - kad smo se opredijelili za kapitalizam, kapitalizam je jednako gdje kapital vlada. Ali očito je da je ovaj vučiji kapitalizam koji je kod nas na sceni potpomognut iz međunarodne zajednice, a strahovito ugrožen od domaćih struktura, koje ne vode računa o običnom građaninu, čovjeku“, kazao je Grabovac.\nPodjednako loše je i u RS, gdje je Vlada najavila da je potrebe ovog entiteta u naredne dvije godine moguće izmiriti zaduženjem od dvije milijarde eura. Predsjednik Vlade RS Aleksandar Džombić izjavio je da je MMF otvoren za novi stend by aranžman sa BiH i da bi on mogao biti zaključen do jeseni.\nI u ovom entitetu novac iz novog aranžmana bio u najvećem dijelu iskorišćen za restrukturiranje postojećeg duga, te je očigledno da vlasti ni u jednom bh. entitetu nemaju rješenje za nedostatak novca, ističe Siniša Vukelić, urednik portala Kapital.ba.\n„Umjesto da traže rješenja na rashodovnoj strani i da smanjuju rashode, koji su zaista preveliki za ovako glomaznu, preskupu a sporu administraciju, vlast u ova entiteta i na nivou BiH rješenje nalaze samo na prihodovnoj strani – po svaku cijenu zadržati postojeći nivo javne potrošnje, ne ulagati u investicije, ne stvarati dobar poslovni ambijent, a zaduživati se samo kako bi se podmirili sve veći i veći troškovi“, rekao je Vukelić.\nO tome kako vraćati milijarde eura kredita u BiH, međutim, niko ne govori. Analitičari vjeruju da grčki scenarij nije izvjestan tako brzo jer, nažalost, još uvijek postoji prostor za nova zaduženja. Vraćanje zajmova, podizanje društvenog proizvoda i povećanje izvoza je veliki problem i za daleko razvijenije zemlje od BiH, upozorava prof. Dragoljub Stojanov.\n„Alternative su vrlo ograničene, osim stezanja naglog kaiša, odnosno remena, i velike štednje u okviru raznih davanja, među koja spadaju i socijalna davanja, boračka davanja - koja su izgleda politički preosjetljiva da bi se sad u njih diralo“, ocjenjuje Stojanov.\nBiH se zadužuje zbog enormne javne potrošnje entiteta\nZašto pismo sa Pala tri dana putuje do Sarajeva?\nBiH gubi milijarde zbog razjedinjene ekonomije


Predsjedništvo BiH danas o Obaminom pozivu na samit vođa u borbi protiv ISIL-a - informativa.ba\nVijesti Predsjedništvo BiH danas o Obaminom pozivu na samit vođa u borbi protiv ISIL-a\nPredsjedništvo BiH danas o Obaminom pozivu na samit vođa u borbi protiv ISIL-a\n06 Sep 2015 08:59\nN sjednici Predsjedništva BiH koja će biti održana danas u Sarajevu trebao bi biti razmatran poziv predsjednika Sjedinjenih Američkih Država Baracka Obame, upućen predsjedavajućem Predsjedništva BiH, za učešće na samitu vođa u borbi protiv ISIL-a i nasilnog ekstremizma koji će biti održan u 29. septembra u New Yorku.\nNa predloženom dnevnom redu je i razmatranje pisma predsjednika NR Kine i glavnog sekretara UN-a, upućenog predsjedavajućem Predsjedništva BiH, za učešće na Susretu svjetskih vođa o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena koji će biti održan 27. septembra u New Yorku.\nTakođer, planirano je i razmatranje pozivnog pisma predsjednika Republike Turske, upućenog članovima Predsjedništva BiH, za službenu posjetu Republici Turskoj krajem 2015., zatim poziva za učešće na Međunarodnoj konferenciji na visokom nivou - Politika neutralnosti Aškabat - Turkmenistan 12. decembra 2015., te Prijedloga odluke o prihvaćanju sporazuma i određivanje potpisnika za Sporazum o osnivanju fonda zemalja Zapadnog Balkana, kao i Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Gruzije.\nPredsjedništvo BiH trebalo bi razmatrati i davanje odobrenja za zaključivanje Memoranduma o saradnji u području mladih između Ministarstva civilnih poslova BiH i Ministarstva školstva, znanosti, istraživanja i športa Republike Slovačke, zatim Sporazuma o provedbi zajedničke platforme o upravljanju podacima za razvitak regionalnog sistema ranog upozoravanja i analize rizika "Granična straža", kao i poziv predsjedavajućeg Predsjedništva BiH glavnom sekretaru NATO-a za posjetu BiH, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nOznake: #Predsjedništvo BiH #Sarajevo #Barack Obama #SAD #ISIL #borba\nBivši Dom penzionera u Sarajevu prodat za 10,3 miliona KM, gradit će se tržni centar i hotel\nJennifer Aniston selfiejem s "Prijateljima" srušila Instagram\nDujmović primila najboljeg bh. atletičara Amela Tuku\nNa Sarajevo halal sajmu 108 izlagača iz 36 država, među njima i Šefik Džaferović, reisu-l-ulema Husein Kavazović Biznis


Vreme - Svet fraktala: Dužina obale gospodina M.\nVREME 1035, 4. novembar 2010. / MOZAIK\nDužina obale gospodina M.\nMada neprekidno napadan da izučava budalaštine, svoje ključno delo Fraktalna struktura prirode Mandelbrot je konačno objavio 1982. i napravio poslednju naučnu revoluciju. U poslednjih trideset godina svet su prekrili fraktali, oni koji su tu oduvek bili. I oni drugi, nacrtani na kompjuterima\n"Oblaci nisu sfere, planine nisu kupe, ni kora drveta nije glatka, niti se svetlost kreće po pravoj liniji. Priroda pokazuje ne samo viši stepen već i različite nivoe kompleksnosti", napisao je u uvodu u pionirsku knjigu Fraktalna geometrija prirode nekonvencionalni francuski matematičar Benoa Mandelbrot (1924–2010), koji će ostati zapamćen kao rodonačelnik fraktalne geometrije, revolucionarne matematike našeg doba.\nJedan od najvećih genija XX veka, Mandelbrot, preminuo je prošlog meseca u 85. godini života u jednoj američkoj bolnici. Nakon njegove smrti, milioni ljubitelja fraktala iskazali su saučešće širom interneta, stotine matematičara ga je proglasilo "poslednjim genijem", a francuski predsednik Nikola Sarkozi rekao je da je Mandelbrot bio "snažan, originalan um" čiji je "rad, razvijen u potpunosti izvan glavnih tokova, doveo do nastanka teorije informacija".\n"PATOLOŠKE ZVERI": Mandelbrot...\nMandelbrot je ne samo istraživao već smislio i naziv "fraktal" za "razlomljene" geometrijske strukture koje su samoslične, skalarno invarijantne i najčešće sa necelobrojnom Hauzdorfovom dimenzijom. To ime je dobio od latinske reči fractus, koja znači razlomljen ili delić.\nMATEMATIČKA ČUDOVIŠTA: Šta su, u stvari, fraktali? I šta znači da su to linije koje su samoslične i skalarno invarijantne? Pre svega, dok su pravilne figure sačinjene od pravih duži, ove figure se sastoje od razlomljenih linija koje se sastoje od manjih celina. Međutim, nije svaka razlomljena i isprekidana linija fraktalna. Glavna tajna fraktala je što su delovi njegovih linija sasvim nalik na ceo lik fraktala, što se naziva samosličnošću, kao i da koliko god da im blizu prilazite, uvek vidite isti lik, što je pak famozna skalarna invarijantnost. Ma kako delovale beskorisno, ispostavilo se da su baš ove egzotične Mandelbrotove linije u poslednje tri decenije u velikoj meri promenile način na koji vidimo svet.\nMatematičari pre Mandelbrota su fraktale smatrali "patološkim zverima", prekomplikovanim da bi se proučavali. Smatrano je u najmanju ruku neugodnim što se neke od geometrijskih figura nacrtanih po sasvim pristojnim analitičkim formulama neobjašnjivo pretvaraju u ta diskretna, razlomljena čudovišta. Fraktali, razlomljene i beskonačne linije unutar konačne površine, na prvi pogled su bili sve ono što jedan matematičar ne želi da vidi kod jedne linije ili figure.\nNo, nakon što ih je Mandelbrot jasno i jednostavno objasnio, uvodeći ih u matematiku kao odbeglu decu, najednom je postalo očigledno da fraktali nisu samo retke i besmislene matematičke konstrukcije. I da je stvar u tome što je zapravo naš stari suviše robustni, euklidski način modeliranja prirode onaj koji je redak.\nJer, pokazuje se da unaokolo uopšte nisu samo euklidske figure sa celobrojnom dimenzijom nego nas svuda okružuju fraktalni oblici – u krošnjama stabala, u pukotinama na asfaltu, u oblacima, u listovima kupusa, u liniji morske obale, planinskim vencima i snežnim pahuljicama, čak i na ljudskom dlanu. Fraktali su neizostavni u proučavanju fenomena haosa, a često služe da opišu i mnoge pojave u fizici čvrstog stanja. Neki naučnici, kao što su opskurni ruski matematičari Igor i Griška Bogdanov, misle da fraktali prožimaju čitav svet i da su, čak, stariji od univerzuma.\nFRAKTALNI PUT: Sa buđenjem fraktalne geometrije sredinom osamdesetih godina XX veka, fraktali su postali toliko popularni da su na hiljade mladih naučnika i inženjera napuštali svoje oblasti kako bi istraživali čudesni svet fraktala. A sve je počelo sa Mandelbrotom, čija je bogata naučna karijera i sama ličila na fraktal. "Ako uzmete početak i kraj, imao sam konvencionalnu karijeru", rekao je Mandelbrot u jednoj prilici. "Ali, između se nije nalazila prava linija, već jedna vrlo izlomljena." Kao i svaki život, uostalom.\nBenoa Mandelbrot se rodio u Varšavi u Poljskoj, u porodici jevrejskog porekla. Zbog straha od širenja nacizma, Mandelbrotovi su se 1936. doselili u Francusku. Kad je bio dečak, Benoa je prvu matematiku učio na podstrek ujaka u Parizu, ali ga je rat sprečio da dalje prati redovno školovanje. Jer, kad su nacisti stigli i do Pariza, Mandelbrotovi su pobegli u relativno zabačeni grad Tula na jugu zemlje, skrivajući se kako bi preživeli.\n"Imao sam mladost sa mnogo događaja", rekao je u jednom od intervjua opisujući svoje skrivanje od nacista tokom rata. "Imali smo mnogo sreće, ali verovatno nije slučajno što sam počeo da izučavam turbulencije i rizik. One su bile sastavni deo mog života", rekao je Mandelbrot. Nakon rata, ovaj jevrejski dečak se vratio matematici, prvo u Parizu, a zatim u Americi gde je doktorirao na Prinstonu kod slavnog profesora Džona fon Nojmana. Međutim, po njegovim rečima, prekid u školovanju je uticao da nikada ne sagledava matematiku na konvencionalan način, već da "sve gleda kroz geometriju". To ga je i odvelo u njena najegzotičnija područja.\nIsprva se, početkom pedesetih godina, bavio teorijom infromacija i ekonomskom teorijom. U to doba je došao do zaključka da berza i finansijsko tržište ne slede prirodnu, Gausovu raspodelu, već da slede takozvanu Levijevu raspodelu. Ovim pitanjima se bavio i kasnije, a pre nekoliko godina je i otvoreno upozoravao na preveliku sigurnost u stabilnost berzanskog poslovanja i ponašanje trgovaca na berzi, što će se sa početkom svetske ekomonske krize pokazati kao sumorno, ali sasvim opravdano predviđanje.\nSTRUKTURA PRIRODE: Nakon nekoliko godina akademske karijere u Francuskoj i Švajcarskoj, Mandelbrot je sa suprugom napustio Evropu i pridružio se istraživačkom odeljenju pri kompaniji IBM u Americi, gde je radio 35 godina, sve dok 1987. IBM nije odlučio da ugasi teorijska istraživanja u kompaniji. Šezdesetih godina Mandelbrot počinje da rešava jedan vrlo stari matematički zadatak, što dovodi do objave kultnog rada Koliko je duga obala Britanije? 1967. u časopisu "Sajens".\nOvaj u suštini geometarski zadatak da se odredi tačna dužina obale je, naime, pre toga bio nerešiv, ma kako naizgled bio trivijalan. Paradoks je bio u tome da ako geometar obalu posmatrata sa veće visine, vidi liniju jedne dužine, ali, ako joj se malo približi, videće kako obala postaje detaljnija i više razuđena, što, logično, povećava dužinu same linije obale. Kad se još približi, razuđenost i dužina postaju još veće.\n...i njegove linije\nTako merenje zavisi od skale, odnosno razmere, na kojoj ga geometar izvodi. Matematički fraktal zapravo nema granicu, on se širi do u beskonačnost, sa sve manjim i manjim grančicama. U konkretnom primeru Britanije, ako koristite osnovnu jedinicu od 200 km, dužina će biti 2400 km, a ako usitnite razmeru i koristite jediničnu duž od 50 km, dužina obale postaje 3400 km.\nMandelbrot je zaključio da je linija obale samoslična, što će kasnije postati glavna osobina svih fraktala. Takođe je izračunao da Hausdrofova dimenzija ove figure nije jedan (jedan je dimenzija obične linije), ali nije ni dva (što je dimenzija neke ograničene površi u ravni), već da ovakvi objekti imaju necelobrojnu, fraktalnu dimenziju, koja je u slučaju britanske obale 1 i jedna četvrtina.\nNarednih godina, Mandelbrot je nastavio da izučava "obalske" strukture, da bi 1975. formulisao naziv fraktal. Proučavaće razne fraktale, a 1979. će opisati jedan od najsloženijih ikad smišljenih geometrijskih oblika, koji ima vrlo jednostavnu analitičku formulu. Međutim, nacrtan u ravni kompleksnih brojeva, on se pretvara u beskonačnu zver. Ovaj fraktal je kasnije dobio naziv po njemu – Mandelbrotov skup (na slici). Predivni bojeni patern ovog fraktala, čiji se "mehuri" sasvim jednako ponavljaju što mu se više približavate, postaće simbol nove matematike. Godinama će se pojavljivati na stotinama udžbenika, časopisa i računarskih skrinsejvera.\nMada neprekidno napadan zato što izučava budalaštine, svoje ključno delo Fraktalna struktura prirode. Mandelbrot je konačno objavio 1982. godine i napravio potpunu revoluciju. Pisano jasnim, lepim jezikom, ovo delo je steklo veliki broj poklonika i izvan sveta matematike. To je podstaklo ubrzani razvoj fraktalne geometrije, kao i neke sasvim nove uvide u teoriju haosa, koja se poslužila tom novom matematikom da opiše one fizičke sisteme koji imaju sklonost da iz finog, determinističkog kretanja, sami pređu u haos. Izučavanju fraktala narednih godina posebno doprinosi razvoj računara, koji omogućuju da se na osnovu jednostavnih formula u velikom broju iteracija ove složene figure nacrtaju.\nPored drugih stvari, Mandelbrot je ponudio i jedno alternativno rešenje čuvenog Olbersovog paradoksa. Ovo davno postavljeno astronomsko pitanje vezano je za beskonačnost svemira i kaže da ako već ima beskonačno mnogo zvezda, zašto nebo noću ne blješti – ako ih ima beskonačno, zvezde se moraju nalaziti u svakoj tački neba. Ustaljeno objašnjenje, sasvim u savremenom duhu modela Velikog praska, smislio je još slavni američki pisac i astronom amater Edgar Alan Po – nebo ne blješti jer se svemir širi i svetlost ne stiže iz svake tačke odjednom na Zemlju.\nMandelbrot je, međutim, predložio i drugu mogućnost – ako su zvezde u svemiru fraktalno raspoređene, biće ih beskonačno, ali neće se nalaziti u svakoj tački i kosmos noću neće blještati, već će biti taman, kao što i jeste. Jedan od načina koji je ponudio Mandelbrot je da se zvezde postave kao višedimenzionalni oblik jednog fraktala koji je poznat Kantorov skup. To, naravno, ne znači da teorija Velikog praska ne važi i uz takvu mogućnost. Ali, ne znači ni da važi. Odgovor bi se možda mogao odgonetnuti samo ako ga, sasvim u duhu Benoe Mandelbrota, geometrijski nacrtamo.\nNakon njegove smrti jedan od zaljubljenika u fraktale objavio je na svom blogu da je prethodnog dana autor strukture sveta promenio fraktalnu dimenziju.


E-peticije – igračke za građane ili prečica do ušiju vlasti? | PCNEN\nE-peticije – igračke za građane ili prečica do ušiju vlasti?\nObjavljeno: 24.09.2019, 15:38h\nNe postoji pravni akt kojim je uređena procedura podnošenja peticije, glasanja i koraka nakon usvajanja.\nMnogi građani i građanke, koji su minulog ljeta željeli da potpišu e-peticiju za proglašenje Sinjajevine parkom prirode i spase je od militarizacije, imali su poteškoća da to učine. Iako su pratili navedena uputstva na platformi, smještenoj na internet sajtu Vlade Crne Gore, dešavalo se da trud bude uzaludan.\n“Problem sa kojim smo se suočili je da, na primjer, platforma ne prihvata potpis, iako osoba prepisuje podatke sa lične karte”, kazao je za portal PCNEN Milan Sekulović iz Građanske inicijative “Sačuvajmo Sinjajevinu”.\nMilan Sekulović/Foto: Facebook\nOn nam je rekao da su im iz Ministarstva javne uprave (MJU) kazali da postoji veliki broj slučajeva da se podaci iz ličnih karata ne poklapaju sa onima koje se nalaze u bazi Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP).\nSlične probleme sa platformom za e-peticije je imalo, prije više godina, još jedno udruženje građana.\nUdruženje “Roditelji” je pokrenulo peticiju iste godine (2012) kada je platforma počela sa radom i suočavalo se sa mnogo tehničkih problema – bagovima i padanjem servisa.\n“Bili smo primorani da na našem portalu roditelji.me razvijemo sopstvenu platformu za prikupljanje potpisa, kao i da potpise prikupljamo na ‘tradicionalan’ način”, kazao je za portal PCNEN Duško Mihailović, član udruženja “Roditelji”.\n“PLATFORMA JE JAKO KOMPLIKOVANA I ZAHTJEVNA, ZATO SPREMAMO ZAHTJEV ZA NJENU IZMJENU”, NAJAVIO JE MILAN SEKULOVIĆ.\nDuško Mihailović/Foto: Facebook\nObjasnio je kako su ‘prevazišli’ loše funkcionisanje vladine platforme.\n“Frustracije potpisnika, uzrokovane lošim funkcionisanjem Vladine platforme, (neko bi možda rekao i opstrukcijom) preselili smo na aktiviste udruženja ‘Roditelji’, koji su, nakon prikupljanja potpisa, unosili podatke u ‘bugoviti’ sistem e-peticija”.\nSlično su se ove godine dovijali i u GI “Sačuvajmo Sinjajevinu”. Oni će, međutim, svoje frustracije ‘prevesti’ u zahtjev za izmjenu elektronske platforme za potpisivanje e-peticija.\nOsim tehničkog aspekta priče, o e-platformi, koja je rezultat projekta “Glas građana – E-peticije”, pokrenutog prije sedam godina, jednako je važan i onaj o djelotvornosti ovakvog načina komuniciranja građana i Vlade. Cilj je bio da se poveća transparentnost toga procesa, a pitanje je da li je taj cilj postignut.\nUdruženje “Roditelji” su bili zadovoljni krajnjim ishodom svoga angažmana. Vlada je pokazala razumijevanje za njihovu peticiju kojom je tražena gradnja novih dječjih vrtića. Peticija za zaštitu Sinjajevine stigla je do vladinih ‘ušiju’, ali ne i do srca i glave. Vlada je, uprkos argumentaciji inicijatora peticije i više od 3.000 građana/građanki, odlučila da na planini gradi vojni poligon.\nKako je, uopšte, regulisano ovo ‘peticionaško pitanje’ u Crnoj Gori?\nNe postoji pravni akt kojim je uređena procedura podnošenja peticije, glasanja i koraka nakon usvajanja, saznali smo od Steva Muka, predsjednika Upravnog odbora Instituta Alternativa.\nStevo Muk/Foto: Facebook\n“Zato se javljaju problemi u praksi. Na primjer, Komisija za e-peticije (čiji rad nije definisan bilo kojim aktom), a koju čine predstavnici Generalnog sekretarijata Vlade, Ministarstva pravde i Ministarstva javne uprave, može da odbije da peticija uopšte bude podnijeta, čak i kada zadovoljava sve formalne uslove koji su izlistani na stranici epeticije.gov.me.”, kazao je Muk za portal PCNEN.\nOn je naveo da je to na svojoj koži osjetio upravo Institut alternativa.\nOva nevladina organizacija je pokušala da podnese peticiju koja se tiče objavljivanja informacija o radu komisija za stambenu politiku i raspodjelu sredstava budžetske rezerve, ali je Komisija za e-peticije odbila, iako je “peticija bila sasvim u skladu sa traženim kriterijumima”.\nKopije ne liče na original\nIako se platforma za e-peticije “ugledala” na one pravljene u Njemačkoj, SAD i Velikoj Britaniji, građani Crne Gore su obavezni da daju saglasnost da se njihov JMBG i broj lične karte koriste u “svrhu za koju se prikupljaju“.\nPlatforme koje su korišćene kao uzor traže isključivo ime, prezime, lokaciju i mejl adresu potpisnika peticije. Takođe, navodi se da se podaci potpisnika neće javno objaviti niti koristiti za bilo koje svrhe osim za peticiju koju potpisuje.\nPCNEN je postavio niz pitanja Agenciji za zaštitu ličnih podataka (AZLP). Zanimalo nas je da li je neophodno da građani unose svoj JMBG i broj lične karte i za koje se konkretno “svrhe” prikupljaju ti podaci. Takođe, pitali smo ih da li je AZLP izvršila reviziju ove platforme i kada. Od AZLP smo tražili i mišljenje da li građani imaju pravo da se ne slože sa korišćenjem njihovih ličnih podataka za pomenute “svrhe” i zašto se njihovi podaci ne podudaraju sa onima iz MUP-a.\nIz agencije su kazali da će odgovoriti na postavljena pitanja nakon donošenja odluke Savjeta Agencije.\nZa peticiju “Sačuvajmo Sinjajevinu” odgovorno Ministarstvo odbrane\nPeticija “Sačuvajmo Sinjajevinu – Proglasimo Sinjajevinu zaštićenim područjem i parkom prirode” zvuči kao da bi trebala biti prihvaćena od strane Ministarstva za održivi razvoj i turizam (MORT). Ipak, ona je prihvaćena od strane Ministarstva odbrane (MO), iako navedena peticija ne nosi naziv “Spriječimo korišćenje Sinjajevine kao vojnog poligona”.\nIz MORT-a su, naknadno odgovarajući na pitanja PCNEN-a, izjavili i da je ta peticija dostavljena na razmatranje Vladi Crne Gore:\n“Peticija ‘Sačuvajmo Sinjajevinu – Proglasimo Sinjajevinu zaštićenim područjem i parkom prirode’ je prihvaćena od strane Ministarstva odbrane. Shodno navedenom, Ministarstvo odbrane je organ nadležan za predmetnu Peticiju, koji je, u skladu sa Pravilima portala ‘Glas građana-e Peticije’, istu dostavilo Vladi Crne Gore na razmatranje.”\nSeptember 30, 2019 at 22:09\nIako Agencija za zaštitu ličnih podataka (AZLP) i slobodan pristup informacijama nije izvršila reviziju platforme epeticije.gov.me, Savjet te institucije smatra da unošenje broja lične karte i jedinstvenog matičnog broja građanina (JMBG) predstavlja obradu ličnih podataka u većem obimu nego što je potrebno da bi se postigla svrha obrade, što je suprotno članu 2 stav 2 Zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nVezano za obradu ličnih podataka, odnosno za popunjavanje podatka o broju lične karte i JMBG, Savjet nalazi da je “neophodno na samom portalu istaći napomenu da je prilikom izvršavanja provjere identiteta lica koje je državljanin Crne Gore (podnosioca ili potpisnika e-peticije) dovoljno popuniti samo podatak o JMBG, odnosno da postoji opciona mogućnost popunjavanja jednog od navedenih podataka, dok je ukucavanje broja lične karte obavezno za strane državljane”.\nSaopštili su i da na samom portalu nije transparentno objašnjeno da, prilikom popunjavanja peticije, nije obavezno da se popuni podatak o broju lične karte i JMBG.\n“Unošenje oba podatka predstavlja obradu ličnih podataka u većem obimu nego što je potrebno da bi se postigla svrha obrade, što je suprotno članu 2 stav 2 Zakona o zaštiti podataka o ličnosti”, kazali su iz Savjeta AZLP.\nIz AZLP su kazali da nisu izvršili reviziju platforme za e-peticije.


Radnicima 1. maj više ništa ne znači\nJa sam rudar 39 godina i odgovorno tvrdim da ovo nije praznik za mene, a vjerujte da tako razmišlja većina građana u BiH\nA. Tiro / Avaz.ba 01.05.2020\nOBILJEŽAVANJE Radnicima 1. maj više ništa ne znači\nRadnici u BiH u teškoj situaciji\nPoložaj radnika nikad nije bio teži nego danas, složni su u ocjeni radnici, sindikalisti, ali i obični građani.\nOvog 1. maja će tako, prema zvaničnim podacima, više od 30 hiljada radnika ostati bez posla.\nKako je za "Dnevni avaz" kazao predsjednik Saveza samostalnih sindikata Selvedin Šatorović, ovogodišnji 1. maj je jedan od najgorih u novijoj historiji BiH.\n- Prije svega što neće biti nikakve mogućnosti obilježavanja zbog zdravstvene situacije. Također, ova pandemija je iskorištena od pojedinih članova Udruženja poslodavaca i prvog čovjeka Vlade FBiH na pokušaj dodatne devastacije radničkih prava. Ovog 1. maja radnici se pokušavaju pretvoriti u robove izmjenama i dopunama Zakona o radu, što mi zovemo "zakon o slobodnoj volji poslodavaca" - kazao nam je Šatorović.\nŠatorović: Radnike pokušavaju pretvoriti u robove\nIstaknuo je da je frapantna činjenica da je u FBiH od 15. marta više od 35 hiljada radnika dobilo prekid ugovora o radu.\n- To je tri puta više nego u Srbiji, više nego u Hrvatskoj, pa i u RS. Generalno, položaj radnika nikad nije bio teži - izričit je Šatorović.\nPredsjednik Samostalnog sindikata rudara u FBiH Zijad Lačić kazao je da ovaj 1. maj radnicima ništa ne znači, a pogotovo rudarskom sektoru.\n- Trenutna situacija je pokazala kakav je odnos prema radnicima. Rudarski sektor je zdrav i radi, ali nas žele staviti na marginu - kazao je Lačić.\nIstaknuo je da će on u ime Samostalnog sindikata rudara u FBiH uputiti prema resornom ministarstvu i Vladi pismo u kojem će navesti da rudari nisu zadovoljni.\n- Dobili smo 20 feninga za najnižu satnicu, a ustvari mi moramo dići proizvodnju, napraviti uštedu, da bismo došli do te satnice, a rudari nisu u toj poziciji - ističe Lačić.\nLačić: Plašim se za budućnost\nNapominje da 1. maj za njega i drugove komorate nije nikakav praznik.\n- Kakav praznik može biti u ovakvoj državi. Ja sam rudar 39 godina i odgovorno tvrdim da ovo nije praznik za mene, a vjerujte da tako razmišlja većina građana u BiH. Ja gledam gladne rudare, one koji nemaju i kako da to meni bude praznik - pojašnjava.\nNaglašava da se nekad nekoliko dana prije praznika rada u zraku osjetila atmosfera.\n- Bili smo sretni, bar sam ja to doživljavao. Sada imamo ljude koji imaju sve i one koji se bore za egzistenciju. Imamo ljude koji samo gledaju kako da zgrabe, dok se, naprimjer, rudari solidarišu i rade za dvojicu. Plašim se za budućnost i mislim da su poslije ovog neminovni protesti u BiH - zaključuje Lačić.\n01.05.2020 u 06:28\n1. maj Rudari SSSBiH


PLATA 1.000 EVRA, ALI NEMA KO DA RADI: Srbiji preko potrebna sezonska radna snaga, alarmantna situacija u ove dve oblasti | Novosti.rs\nDobar deo voćnih kultura orezuju se u ovo vreme, a voćari sa kojima smo razgovarali kažu da fali dobrih orezivača, muku muče veći proizvođači koji imaju više desetina hektara pod zasadima jer ni uz najbolju volju porodice i prijatelja, bez unajmljene radne snage ovaj posao ne mogu završiti na vreme.\nMinimalna dnevnica za najmanje plaćenje poslove u polju je sada kaže 2.000 dinara, uz prevoz i obezbeđene obroke.\nBranko Šoštarić iz Udruženja vinara i voćara "Visovi" iz Kljajićeva kaže da orezivača više nema, zbog čega organizuju kurseve.\n- Taj posao je obezglavljen, onih starih što su to znali da rade više nema, a mlađi rade nešto drugo. Imali smo u selu samo jednog mladića koji je o orezivanju znao sve, ali je otišao za Novi Sad. Pokušavamo da organizujemo kurseve, ali ne teoretske nego ljude vodimo odmah u voćnjake i tamo im pokazujemo, jer radnici sada generalno veoma loše orezuju voćke - kaže Šoštarić.\nOn je i sam majstor za orezivanje pa, sem svog, uređuje i druge voćnjake koje stigne. Kaže da satnica sada više ne silazi ispod 500 dinara, što za deset sati rada donese 5.000 dinara dnevno. Kaže da je jagma i za druge sezonske poslove poljoprivredne poslove. Nema ko da kopa, čupa i bere. Računica tako kaže da jedan orezivač sa slobodnim vikendima, ali da radi 10 sati dnevno, što je neki prosek u ovom poslu, u sezoni mesečno može da prihoduje i 110.000 dinara.\n- Sada se sve plaća isti dan, nema više ono, e platiću ti na kraju. Ali opet radnika nema. Ostarilo se, a ko može, pre će, recimo, kao neke domaćice otići u Nemačku da nešto uslužno rade nego da budu u polju, što je razumljivo - nastavlja Šoštarić.\nKako dodaje, velike kompanije koje imaju na desetine hektara pod voćem, površem ili vinogradima, obučavaju već postojeće radnike za delove poslova koje im fale i tako pokušavaju da doskoče pomanjkanju radne snage.\nNA MUKAMA I STOČARI\nNa mukama su i stočari, prema nekim grubim procenama, samo u Srbiji nedostaje oko 300 čuvara stoke, a polovina od tog broja, dakle oko 150, smatra se gorućim nedostatkom. Ozbiljnije gazde spremne su i da odreše kesu, neki nude i po 600 evra mesečno, ali i pored solidne plate, tog profila radnika jednostavno nema.\nI ZA BERAČE TREBA ZNANJE\nDragana Bilogrević iz Odžaka koja ima agenciju za zapošljavanje sezonskih radnika u poljoprivredi kaže da je za specifične poslove, koje zahtevaju neko znanje, najteže naći radnike.\n- Koliko god da je mehanizacija napredovala poljoprivreda još jako zavisi od ljudske radne snage, a radnika je sve manje. Poslodavci u pojedinim radovima zahtevaju visoke standarde. Ako ste došli da radite u neki voćnjak u koje je uloženo jako mnogo novca, očekuje se da znate sve o tome, a strukturu sezonski radnika u poljoprivredi često čine ljudi koji obično ne poseduju mnogo veština. Teško je poslednjih godina naći i radnike za branje. Na primer, branje borovnica koje su dosta osetljive je takođe specifičan posao - izjavila je Bilogrević.\npoljoprivreda stočarstvo sezonski poslovi sezonski radnik nadnica sezonski radnici čobani orezivanje


SUPER PETAK U ARENI SINEPLEKS | TV Ars Medija\nPočetna > Kultura > SUPER PETAK U ARENI SINEPLEKS\nU petak, 15. novembra Arena Sinepleks poklanja svojim posetiocima SUPER PETAK!\nCena ulaznica za SVE FILMOVE iznosiće samo 150 dinara, a početak vikenda ćemo 15. novembra pretvoriti u još zanimljiviji dan filmova. Super bioskopski dan postao je tradicionalno omiljena akcija posetilaca Arene Sinepleks koju centralni novosadski multipleks organizuje nekoliko puta godišnje.\nFilmovi koji će biti prikazani tokom ovog super bioskopskog dana su neki od najaktuelnijih naslova kako za najmlađe, tako i za starije. Neka od ostvarenja koja će se naći na repertoaru 15. novembra su najnoviji domaći film, rediteljski filmski prvenac Gordana Kičića “Realna priča”, trenutno najgledaniji film “Džoker”, film o kojem se mnogo priča i koji je pre svega nekoliko dana premijerno prikazan u Novom Sadu “Dnevnik Diane Budisavljević”, novi animirani hit film “Porodica Adams”, “Terminator:: Mračna sudbina”, “Grdana: Gospodarica zla”, “Vojna akademija 5”, “Gde si pošla, Bernadet”, “Dr Sleep”, “Džudi”, “Ovčica Šone film” i mnogi drugi .\nZbog velikog interesovanja, karte nije moguće rezervisati nego je omogućena isključivo fizička prodaja na blagajnama Arene Sinepleks.\nIzvor i foto.: ARENA SINEPLEKS\nTagovi Film ARENA CINEPLEX SUPER PETAK U ARENI SINEPLEKS


Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun\nZbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije", 2016, 36-36\nUR  - http://rfasper.fasper.bg.ac.rs/handle/123456789/2490\nC3  - Zbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije"\nT1  - Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun\nUR  - S_2288\nauthor = "Petrović, Vera",\njournal = "Zbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije"",\ntitle = "Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun",\nurl = "S_2288"\nPetrović, V.. (2016). Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun. in Zbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije", 36-36.\nPetrović V. Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun. in Zbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije". 2016;:36-36.\nPetrović, Vera, "Realizacija, kontrola i nadzor vaspitnih mera od strane Gradskog centra za socijalni rad - Odeljenja Zemun" in Zbornik rezimea, Stručno naučni seminar sa međunarodnim učešćem "Dani defektologa Srbije" (2016):36-36,


Zdravstvo Zdravstvo Kategorija - Page 29 of 31 - Banjaluka\n14. 05. 2015. | 10:26\nZa heroje neba nema prepreka\n21. 04. 2015. | 13:48\nZa tim Helikopterskog servisa RS, koji je samo od oktobra prošle godine kada je promovisan vazdušni medicinski transport spasio 16 pacijenata, nema predaha.\n18. 04. 2015. | 10:24\nPapirne uputnice i otpusnice idu u prošlost\n17. 04. 2015. | 13:01\nPapirne uputnice i otpusna pisma uskoro bi trebalo da idu u prošlost u zdravstvenim ustanovama u Srpskoj, koje aktivno rade na svojoj informatizaciji i pružanju elektronskih usluga pacijentima.\n5. 02. 2015. | 11:28\nDirektori bolnica u RS moraće zajedno sa sindikatima da odluče da li će otpuštati radnike, ili će ostaviti postojeći broj i smanjiti plate, kaže Ministar zdravlja RS Dragan Bogdanić.\nZdravstvo se ne odriče radnika\n2. 02. 2015. | 13:01\nČelnici zdravstvenih ustanova u RS tražiće produženje ugovora na određeno za sav kadar koji im je neophodan ističući da uprkos mjerama štednje otkaze ne mogu dati onima bez kojih bolnice i domovi zdravlja ne bi mogli normalno funkcionisati.


„Draga Nova godino dođi, ako u sebi zrnce dobrote odraslima nosiš, ponesi im i dva koraka detinjstva i čar muzike u srca im usadi…“, ovo je deo novogodišnje čestitke Anastazije Stojadinović iz Beograda, apsolutne pobednice ovogodišnjeg Literarnog konkursa za najbolju novogodišnju čestitku koji je trajao od 16. do 25. decembra, u okviru 37. Raspustilišta, u Kulturnoj stanici Mlin.\nViše od 100 radova stiglo je iz gradova Srbije, ali i iz zemalja regiona, a pored apsolutne pobednice, biće nagrađeni: Aleksija Spasić, deca iz PU „Stonogica“, Kristina Ivanov, Jovana Glidžić, Palc Teas, Aleksandra Mirimanov, Lana Veljković, Petra Vujisić, Simona Paslamuškova, Sana Kozomora, Ena Živadinović, Petra Zorotić, Debora Anastasova, Danilo Stamenković i Helena Francuski.\nPobednička čestitka izabrana je danas na onlajn radionici održanoj preko Zoom platforme, a žiri su činili pisci i pesnici za decu: Tode Nikoletić, Dejan Aleksić i Uroš Petrović. Žiri je saglasan da je bilo teško napraviti odabir i da su u najvećoj meri čestitke bile pesničke.\n„Drago mi je da svi koji učestvuju u ovom konkursu spadaju u onaj deo čovečanstva koji je rešio da iskoristi i ova čudna vremena da napravi nešto lepo. Bolje da se sećate ove godine kao godine u kojoj ste napisali lepu pesmu ili priču, ako ništa drugo, bilo je vremena za stvaranje“, rekao je Petrović, a da se čitava ova godina obeležena pandemijom odrazila i na čestitike, potvrđuje Dejan Aleksić.


Ovo su preporuke Kriznog štaba koje se u FBiH primjenjuju od danas – Portal gorazdeonline.ba\nNaslovna/Goražde/Ostele vijesti/Ovo su preporuke Kriznog štaba koje se u FBiH primjenjuju od danas\n0 476 1 minutu čitano\n– Preporučuje se organizatorima okupljanja reduciranje broja osoba, od maksimalno dozvoljenog broja osoba u otvorenom i zatvorenom prostoru, na skupovima koji se održavaju, poput: javnih skupova, kao i drugih okupljanja kao što su: vjenčanja, krizme, sprovodi, dženaze i slični događaji, a u cilju sprečavanja širenja infekcije COVID-19 među građanima, kao i zaštite zdravlja i javnog zdravlja stanovništva\n– Preporučuje se osobama starije životne dobi da izbjegavaju bespotrebna kretanja i korištenje javnog prijevoza, te da redovno koriste zaštitnu opremu. Također, preporučuje se osobama starije životne dobi da ne idu na rutinske kontrole, te maksimalno reduciraju odlaske u ordinacije kod porodičnog ljekara i u bolnice, ukoliko im nije prijeko potrebna zdravstvena skrb. Preporučuje se najprije kontaktirati telefonom porodičnog ljekara, ukoliko je osobi ove dobi potreban recept ili ljekarski savjet.\n– Preporučuje se stanovništvu na području Federacije BiH, da zbog COVID-19 epidemiološke situacije koja se usložnjava, izbjegavaju javna okupljanja i ograniče svoja kretanja.\n– Preporučuje se svim državljanima Federacije BiH da bez prijeke potrebe ne putuju u zemlje u kojima je prisutna visoka transmisija COVID-19.\n– Preporučuje se svim državljanima Federacije BiH da godišnji odmor koriste u Bosni i Hercegovini.\n– Preporučujemo svim državljanima Federacije BiH koji žive ili rade u zemljama u kojima je prisutna visoka transmisija COVID-19, da bez prijeke potrebe ne dolaze u Federaciju BiH, zbog povećanja rizika od unošenja COVID-19, a što bi dodatno moglo rezultirati daljnjem pogoršanju COVID-19 epidemiološke situacije u Federacije BiH.\nSve teža situacija u BiH: Vlasti skratile radno vrijeme kafića i trgovina\nJKP 6. Mart najavio radove na potisnom cjevovodu\nAlmin Omerović nakon 20 godina odlučio – hoću kući


AMERIKA RATIFIKOVALA: Severna Makedonija ulazi u NATO\nU junu 2018. godine ministri spoljnih poslova Makedonije i Grčke potpisali su na obali Prespanskog jezera, duž kojeg prolazi granica dveju zemalja, sporazum o novom zvaničnom imenu Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije. Prespanskim sporazumom predviđena je upotreba naziva Republika Severna Makedonija. Ovaj sporazum trebalo je ne samo da reši dugogodišnji spor sa Atinom oko imena ove balkanske zemlje, koji se poklapa sa imenom severne grčke regije, već i da otvori za Skoplje put u NATO i Evropsku uniju. Sredinom februara ove godine Prespanski sporazum je stupio na snagu.\nVećina zemalja Alijanse već je ratifikovalo protokol o prijemu Severne Makedonije u NATO.