PJESME NAŠLE PUT\n"Sve ovo vrijeme koliko sam bio u Americi ljudi su mi se javljali i svakodnevno sam dobijao izvještaje o tome kako se kotiraju pjesme"\n28.02.2011. 10:54h Ažurirano: 27.02.2019. 01:22h\nMladi crnogorski kantautor Vanja Radovanović još krajem septembra prošle godine promovisao je maksi singl “Bez koncepta” sa tri numere, da bi nakon toga otputovao u Ameriku na odmor.\nNakon što se prije 15-tak dana s “produženog odmora” vratio u Crnu Goru, veoma je zadovoljan kako su njegove pjesme bez ikakve promocije prošle kod publike.\n"Nijesam imao predstavu da li će se pjesme vrtjeti, jer sam napravio promociju za novinare i “pobjegao”. Poenta je i bila da vidim kako će publika reagovati i da li će joj se same od sebe svidjeti.\nSve ovo vrijeme koliko sam bio u Americi ljudi su mi se javljali i svakodnevno sam dobijao izvještaje o tome kako se kotiraju pjesme. Ono što mi je drago je da ih je publika bez ikakve promocije zavoljela, što vidim i na svirkama koje sam imao posljednjih dana.\nOdlično reaguju, čak znaju i tekstove" priča Vanja za “Vijesti”.\nA koja je od te tri pjesme najbolje prošla - “Novi Sad”, “Milo moje” ili “Rakija”?\n"Iako nose različite emocije i ne mogu se ni na koji način uporediti, publika podjednako voli i numeru “Rakija” kao i “Milo moje”.\nOno što je svima čudno je upravo numera “Rakija” koja je potpuno drugačija od onoga što sam do sada radio, ali je publika na svirkama još od trenutka kada su je prvi put čuli u jednoj emisiji stalno tražila, zato sam je i snimio.\nZa razliku od nje, “Milo moje” ima neku svoju priču i veoma je emotivna. Zato je ljudi i vole".\nS obzirom na to da ih publika, kako kažeš voli, da li ćeš ekranizovati neku od te dvije pjesme?\n"Iskreno se nadam da hoću, mada sad ne bih ništa obećavao budući da sam svu svoju energiju usmjerio ka snimanju albuma.\nPošto su se na neki način te pjesme same izborile i došle do uha slušalaca, jer ja nijesam imao vremena da ih promovišem, prije nego što sam krenuo, bilo bi lijepo da makar jedna od njih dobije spot prije objavljivanja drugog albuma.\nDok si bio u Americi u jednoj emisiji gdje si se uključio preko skajpa, promovisao si još jednu pjesmu - “Emigrant”.\n"Prosto sam osjetio potrebu da na taj način prezentujem pjesmu. Volim da ljudi čuju ono što radim, i ako pjesme držim kod sebe i ne puštam da ih iko čuje, osjećam se kao da sam ih zarobio.\nDanas kada imamo internet, kreativni ljudi mogu da pokažu šta rade.\nTo je ujedno bio način da pokažem da sam na produženom odmoru, ali da imam ideja i inspiracije i da su tokom mog boravka u Americi nastale još neke pjesme.\nDa li si se stvarno u Americi osjetio kao emigrant?\n"Taman posla, ne bih toliko ostao da je tako bilo. Međutim, pjesma je posljedica mog utiska o tamošnjem životu.\nPoenta pjesme nije da si emigrant ako živiš u nekoj drugoj zemlji. Možeš se tako osjetiti i kad si kući, pogotovo ako nijesi ispunjen i zadovoljan. Tada se nećeš osjećati kao svoj na svome".\nPošto je publika već zavoljela pomenute pjesme, hoće li se one naći na tvom novom albumu?\n"Kao autor, uvijek zadržavam pravo da ih izvodim na svirkama. Pretpostavljam da će se numere sa maksi-singla “Bez koncepta” naći na albumu, iako još ne znam da li kao regularne ili bonus.\nŠto se tiče pjesme “Emigrant”, ona je pisana za Marka Vukčevića za koga smatram da bi mogao odlično da prenese upravo tu emociju. To što su je ljudi čuli uz gitaru u mojoj interpretaciji ne znači da će ona biti i u konačnom obliku takva.\nZvučaće potpuno drugačije, pa sad da li će je pjevati Marko, ja ili neko treći, vidjećemo.\nA kad možemo očekivati album, s obzirom na to da si nam već predstavio dosta pjesama?\n"Mnogo mi je bitnije da on počne da se snima, nego kada ću ga završiti i objaviti.\nU današnje vrijeme glupo je žuriti s projektima te vrste, mnogo mi je bitnije da ja budem zadovoljan pjesmama i uopšte zvukom, jer pjesme zaista vrijede, što je dokazalo i to što su se tri pjesme slušale i bez bilo kakve promocije.\nKad budem zadovoljan, onda ću ga pustiti u etar.\nVeć imam dogovor s izdavačkom kućom, tako da će me i to pokrenuti da što prije počnem da radim.\n22.09. 08:35 h\t1740\n22.09. 09:32 h\t1217\n22.09. 08:58 h\t673


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Predavali srednjoškolcima o štetnosti duvana\nCDPR U PLJEVLJIMA 15. 09. 2019. 11:51 >> 11:49 0\nCDPR U PLJEVLJIMA\nPredavali srednjoškolcima o štetnosti duvana\nPredstavnici Crnogorskog društva za borbu protiv raka (CDPR) organizovali su predavanje o štetnosti duvana učenicima pljevaljske Gimnazije "Tanasije Pejatović".\nPosjete ove prirode spadaju u našu stalnu aktivnost u borbi protiv konzumiranja duvanskih proizvoda u okviru koje posjećujumo osnovne i srednje škole po našoj državi.\n"Prilikom predavanja za sve učenike četvrtog razreda, skupa sa direktorom i njihovim profesorima, koje je\nodržao sekretar CDPR-a Domagoj Žarković, predočeno je koliko štetno i nepovoljno pušenje utiče na mladi\norganizam, pogotovo u toj fazi razvoja ličnosti", naglasili su iz CDPR.\nKako su kazali, istovremeno im je predstavljen i novi Zakon o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda koji je stupio na snagu 14. avgusta i zamijenio prvi koji je donesen još prije petnaest godina.\nOvakve posjete su način na koji mi u CDPR-a uvijek koristimo prigodneprilike da obiđemo vaspitnoobrazovne ustanove i ukažemo na svu\nštetnost konzumiranja duvanskih proizvoda na zdravlje mladih. Pušenje i sve njegove negativne posljedice prvenstveno utiču na\nrazvoj raznih vrsta kancera, kao i oboljenja srca i krvnih sudova, što svi dobro znaju, ali ne poštuju. Stoga apelujemo na sve, pogotovo djecu školskog uzrasta, da ne počinju nikada pušiti, a ukoliko su već pušači da ostave pušenje ili bar pokušaju da se odviknu od konzumiranja duvanskih proizvoda, kako bi sačuvali ono najvažnije, a to je svakako zdravlje", istakli su iz CDPR.


1.Dopis Poverenika za informacije od javnog značaja;\n2.Podaci o dodeljenim finansijskim sredstvima NVO mimo konkursa u 2014. godini ( podaci dobijeni od načelnika OU opštine Odžaci).\nEkološki pokret Odžaka je nakon završetka prošlogodišnjeg konkursa za finansiranje nevladinih organizacija od Dušana Marijana , predsednika opštine Odžaci i ujedno i predsednika Opštinskog veća opštine Odžaci, koje je i donelo odluku o raspodeli sredstava za nevladine organizacije za 2014. godinu tek 25.7.2014. , zatražio informaciju od javnog značaja koja, koliko i kada je neka nevladina organizacija u opštini Odžaci njegovim ličnim odlukama ,u svojstvu izvršioca budžeta, van konkursne procedure, dobila finansijskih sredstava iz bilo koje stavke budžeta opštine Odžaci u periodu od 1.1.2014. do 24.7.2014. godine. Informaciju smo tražili da bi videli da li su iste organizacije dobile novac i od predsednika opštine i na konkursu.\nKako u zakonskom roku nismo dobili informaciju od javnog značaja, uložili smo žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja.Poverenik je svojim rešenjem naredio dostavljanje traženih informacija Ekološkom pokretu Odžaka. I pored naređenja, predsednik opštine je uporno odbijao da dostavi tražene informacije - što se na kraju, posle sprovedene celokupne zakonske procedure, završilo kažnjavanjem predsednika opštine Odžaci Dušana Marijana novčanom kaznom od 20.000,00 dinara , sa tim da mu je pretila i dodatna kazna od 180.000,00 ako u roku od dva dana ne dostavi tražene podatke.\nIzrečena kazna od 20.000,00 dinara, na koju predsednik nije imao pravo žalbe, i zaprećena kazna od 180.000,00 dinara „omekšala je srce predsednika“, tako da je Ekološki pokret Odžaka najzad , posle godinu dana čekanja, dobio tražene podatke.\nEkološki pokret Odžaka naglašava da mu nikada nije bio cilj da neko bude kažnjen, ali da , isto tako, nikada neće dozvoliti da se bilo ko, makar to bio i predsednik opštine, igra pravima koja mu pružaju važeći zakoni. Ekološki pokret Odžaka je bio u situaciji da ne dobije informacije od javnog značaja i od prethodnih garnitura vlasti, ali su sve garniture posle opomene od Poverenika za informacije od javnog značaja dostavljale tražene informacije. Sadašnji predsednik je uporno i tvrdoglavo odbijao dostavljanje informacije i posle zaprećene kazne zaključkom o dozvoli izvršenja rešenja Poverenika - što je na kraju i dovelo do njegovog kažnjavanja. Na osnovu više poziva iz kancelarije Poverenika kojima su kod predsednika Ekološkog pokreta Odžaka proveravali da li su tražene informacije dostavljene, stičemo utisak da je Poverenik imao dobru nameru da se izbegne kažnjavanje predsednika opštine Odžaci. Međutim, uporno nedostavljanje traženih podataka na kraju je dovelo do kažnjavanja.\nIz prisilino dobijene informacije saznali smo sledeće:\n1. Mimo konkursa, odlukom predsednika opštine i Opštinskog veća opštine Odžaci, na čijem je čelu upravo predsednik opštine, dodeljeno je 2.659.700,00 dinara - što je 66,5% sredstava dodeljenih na konkursu;\n2. Upoređujući dobijene podatke sa podacima sa prošlogodišnjeg konkursa za sufinansiranje nevladinih organizacija , vidi se da je 19 nevladinih organizacija dobilo novac i od predsednika (direktno ili preko OV) i na konkursu – što je oko 1/5 svih ondašnjih registrovanih NVO;\n3. Više organizacija je dobilo novac za materijalne troškove – što je mimo sadašnjih pravila o finansiranju NVO;\n4. Pojedine NVO su odlukom predsednika i OV dobijale znatno veća sredstva nego što su druge dobijale na konkursu.\nEkološki pokret Odžaka je 2014. godine slavio desetogodišnjicu rada i kroz projekat na konkursu za proslavu tražio skromnih 30.000,00 dinara za održavanje svečane sednice i dodelu priznanja mnogobrojnim saradnicima i sponzorima i za tu namenu nismo dobili ni jedan dinar, dok je , sa druge strane, određenom broju organizacija predsednik odobravao sredstva za održavanje redovnih skupština.\nEkološki pokret Odžaka godinama predlaže da se potpiše Memorandum o saradnji NVO i SO Odžaci , da se usvoji Pravilnik za finansiranje NVO, da se konkursi raspisuju odmah na početku godine i da se raspisuju dva paralelna konkursa: jedan za materijalne troškove NVO i drugi za projekte, kao što rade opštine Bačka Topola, Senta, Bač. Naravno, ovaj naš predlog nije prihvaćen jer se na ovaj način lakše manipuliše i dodeljuje novac odokativnom metodom partijskim NVO .Time što se nekim NVO dodeljuje sredstva za izmirivanje redovnih materijalnih troškova\n( „ za izmirenje redovnih obaveza“ ili za“funkcionisanje“) pravi se diskriminacija NVO: nekima se pokrivaju i materijalni troškovi i daju im se pare za projekte, dok druge organizacije ne mogu da dobiju ni jedno ni drugo.\nPrimer loše prakse za opštine i lokalne funkcionere ujedno je i primer dobre prakse za NVO. Primer pokazuje da se poznavanjem zakonskih propisa i upornošću NVO mogu ostvariti zakonska prava u praksi i da zaista postoji vladavina prava. Postupak za ostvarivanje prava iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja je sledeći:\n1.Podneti zahtev za pristup informaciji od javnog značaja;\n2.Ako se u roku od 15 dana ne dobije odgovor, podnosi se žalba;\n3.Ako Poverenik usvoji žalbu, rešenjem daje rok za dostavljanje traženih informacija;\n4.Ako i u datom roku tražilac opet ne dobije informacije, o tome obaveštava Poverenika i podnosi se predlog za sprovođenje administrativnog izvršenja na osnovu koga se donosi Zaključak o izvršenju novčane kazne ako se ne dostave informacije.\nOdgovarajući formulari za pojedine faze postupka mogu se skinuti sa sajta http://www.poverenik.rs/sr/formulari.html\nEkološki pokret Odžaka ovaj primer loše prakse prosleđuje širom Srbije ekološkim i ostalim NVO, sredstvima informisanja, ekološkim portalima, opštinama i odeljenjima za zaštitu životne sredine pri opštinama, državnim organima, ustanovama, institucijama i pojedincima ( na više od 2.000 imejl adresa) sa željom da se ovakav slučaj više ne dešava ni u našoj opštini ni u drugim sredinama .


Prestigio GeoVision 5060 Navitel GPS navigacija cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPrestigio GeoVision 5060 Navitel GPS navigacija cene\ncena od 6.500,00 do 6.990,00 din | prodavnica (4)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Prestigio GeoVision 5060 Navitel GPS navigacija po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Prestigio GPS navigacija GeoVision 5060 Navitel na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju GPS navigacije cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Prestigio GPS navigacije, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Prestigio GeoVision 5060 Navitel GPS navigacija sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Prestigio GeoVision 5060 Navitel GPS navigacija. Pre kupovine, podatke za Prestigio GPS navigacija GeoVision 5060 Navitel proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Ukupno 27 godina zatvora za zločin u Kruščici - Detektor\n2. Oktobra 2018.10:02\n„Senad Bilal naredio je Goranu da udari Stojana 20 puta palicom, a Stojanu da udari Gorana 25 puta. Optuženi nije bio zadovoljan pa ih je on udarao palicom“, navodi se u jednoj od 18 tačaka optužnice za koje je Vijeće proglasilo nekadašnje vojne policajce krivim.


Teologija bogoslužbenih simvola : : Knjizara.com: Knjige\nTeologija bogoslužbenih simvola\nProfesor Aleksandar Šmeman je jednom prilikom zapisao da „tamo gde Crkva prestaje da bude simvol, tajna, ona postaje užasna karikatura same sebe“. On je ovu konstataciju zapisao inspirisan tada aktuelnim stanjem u Crkvi. Bogoslužbenom simvolizmu se tada u životu Crkve najčešće pogrešno pristupalo, a u oficijalnom bogoslovlju se on ili nakaradno tumačio ili je, indiferentnošću teologa, bivao relativizovan. Na taj način se suština Crkve i Njenog bogoslovlja uništavala. Svojom pronicljivošću, bogoslovskim talentom i kvalitetnim ogledima, Šmeman, zajedno sa čitavom plejadom ruskih teologa u emigraciji (N. Afanasjev u prvom redu, zatim G. Florovski, K. Kern, J.\nMajendorf i dr.) uspeva da u prvi plan vrati „zdravo“ simvoličko bogoslovlje. Simvoličko bogoslovlje, rehabilitovano u ruskoj emigraciji, nastavljaju da uspešno razrađuju i drugi pravoslavni bogoslovi, u Grčkoj mitropolit Jovan Zizjulas i dr., u Rumuniji protojerej Dimitrije Staniloje, dok se u Srbiji tek u naše dane pojavljuje originalna, i za srpsko bogoslovlje osvežavajuća, misao đakona Predraga Petrovića (ne treba zaboraviti i revnost episkopa Ignjatija Midića još od sredine osamdesedih godina prošlog veka, kao i angažovanje episkopa Atanasija Jevtića). Svi oni predočavaju značaj simvola u formiranju ortodoksnog teološkog mišljenja, od kojeg, pak, zavisi normalan život u Crkvi.\n2009; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 310 str.;\nIzdavač: Bogoslovsko društvo OTAČNIK; 2009; Broširani povez; ćirilica; 24 cm; 310 str.;


Četrnaesti put u čast prvog srpskog olimpijca (FOTO) - -\nČetrnaesti put u čast prvog srpskog olimpijca (FOTO)\nMemorijalna trka „Dragutin Tomašević“ biće održana u petak, 25. maja.\n09:45 | 08.04.2018. Autor: E.B.\nTrka se održava u znak sećanja na prvog učesnika Olimpijskih igara iz Srbije, u njegovoj rodnoj Bistrici i Petrovcu na Mlavi.\n„Memorijalna trka Dragutin Tomašević“ biće na deonici dužine 10.073 metara, a priređuje se pod pokroviteljstvom Opštine Petrovac na Mlavi i Olimpijskog komiteta Srbije. Organizatori su Sportski savez opštine Petrovac na Mlavi, lokalna samouprava i MZ Bistirca.\nOvde startuje Trka\nTrkači koji osvoje prva tri mesta u seniorskoj trci u muškoj i ženskoj kategoriji dobijaju medalje, diplome i novčane nagrade.\nU kategoriji seniora i seniorki prvo mesto donosi 40 hiljada dinara, drugo 30 hiljada, treće 20. hiljada dinara, a četvrto, peto i šesto po pet hiljada dinara. Pobednik trke u obe kategorije dobija i pobednički pehar. Svi učesnici trke dobijaju medalju i diplomu sa upisanim ličnim vremenom trke.\nOlivera Jevtić jedna od pobednica trke\nO trci OVDE\nTradicionalno, promoter trke je dr Dane Korica, proslavljeni srpski atletičar. Skup svih takmičara koji učestvuju na trci je zakazan u 13 časova ispred sportskog centra „Dragutin Tomašević“ u Petrovcu na Mlavi.\nDodeljivanje startnih brojeva odvijaće se, od 13 do 16 časova, ispred sportskog centra na prijavnom pultu. U 16 i 30 kreće organizovan prevoz od sportskog centra do starta trke koje se nalazi u selu Bistrica. Trka počinje u 18 sati.\nČovek brži od voza\nDragutin Tomašević (Bistrica kod Petrovca na Mlavi, 20. april 1890 — Rašanac kod Petrovca na Mlavi, oktobar 1915) je bio desetostruki pobednik maratonske trke Obrenovac – Beograd i prvi učesnik Kraljevine Srbije na Olimpijskim igrama 1912. godine u Stokholmu, Švedska.\nZanimljivost u vezi sa njim je da se 1909. godine trkao sa vozom i pobedio. Naime, u to vreme išao je voz, „Ćira“, na relaciji Požarevac – Petrovac. Dragutin je pošao sa železničke stanice u Požarevcu zajedno sa vozom. Pretrčao je negde oko 40 kilometara i stigao u Petrovac pre voza i sačekao ga je na železničkoj stanici.\nDragutin Tomašević je, nakon Olimpijade u Stokholmu, započeo pripreme za sledeće igre 1916. godine u Berlinu, ali uskoro biva mobilisan i smrtno ranjen u borbama na brdu Bubanj kod Kule. Preminuo je u selu Rašanac, a sahranjen je u rodnom selu Bistrici, u porodičnoj grobnici, zajedno sa svojim sportskim trofejima. Na njegovom grobu piše da su ga „sahranili njegova majka i njegova hrabrost“.\nVaskršnja pesma posvećena bolesnoj deci (VIDEO)\nSlikarska radionica za decu od 10 do 15 godina


Ovo je datum premijere 2. sezone serije „Bridgertonˮ! | City Magazine\nOvo je datum premijere 2. sezone serije „Bridgertonˮ!\nBridgerton, sada kultna serija kompanije Netfliks, iza koje stoji Šonda Rajms, ponovo je u centru pažnje. Razlog je taj što je, upravo na godišnjicu premijere prve sezone, koju je publika zavolela, objavljen datum premijere dugo očekivanog drugog poglavlja.\nU šaljivom video snimku, koji je za samo nekoliko sati postao viralan, protagonisti serije, među kojima su glumac Džonatan Bejli i njegova koleginica Simon Ešli, primaju vest u obliku letka od lejdi Visldaun. Ukoliko ste veliki fan serije, zabeležite sledeći datum u svom kalendaru – 25. mart 2022. Tog dana na Netfliks stižu nove avanture najglamuroznije porodice Londona 19. veka. Ali, kako vam ne bismo prepričavali detalje, poslušajte ovu objavu do kraja.\nNaslovna fotografija: Liam Daniel / Netflix\n#2. sezona #bridgerton #Džontan Bejli #netfliks #premijera #Simon Ešli


Izvor: SrbijaDanas.com, 04.Mar.2021, 23:27\n"Ne znam kako sam ostala normalna i kako sam uspela da to preživim."\nPevačica Nada Topčagić prošla je kroz pravu dramu 2010. godine kada je njen sin Miroslav Mikica Đorđević imao užasnu nezgodu na skijanju, na Jahorini.\nKako ona kaže lekari si mu se borili za život, a tada je jedna pevačica, pored lekara, Nadinom sinu spasila život.\n- Jao, šta da ti kažem, ne daj bože nikom ono što sam ja doživela. Evo, sva se i danas naježim i suze mi krenu >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << kada samo pomislim da sam mog Mikicu mogla da izgubim. Strašno je gledati da gubiš dete, a da si nemoćan. Strašno je kada znaš da je tvom detetu stalo srce, da je iskrvario i da ne znaš da li ćeš ga ujutru videti živog - rekla je Nada ranije.\nIzvor: Blic, 05.Mar.2021, 09:17\nPevačica Nada Topčagić trenutno je u centru pažnje jer je fudbaler Zlatan Ibrahimović na scenu stupio uz taktove pesme "Jutro je", na 71. Festivalu italijanske kancone Sanremo. Ipak, malo ko zna da je pevačica svojevremeno preživela horor kada umalo nije ostala bez sina Miroslava Mikice Đorđevića,...


Venger: Sanèes ide, ja ne - B92.net\nIzvor: B92 subota, 13.01.2018. | 13:28\nOvaj covek je smesan do bola.Sa kakvom lakocom se takoreci sprda sa navijacima i igracima.Ove njegove izjave su smesnije i od svojevremeno izjava dzordza busa.Covek unistava Arsenal i nikome nista.E sad dal su gazde arsenala neki dundjeri il su navijaci vise oguglali na neuspehe ali tu je nesto cudno.Venger ce verovatno do smrti biti na klupi i tu se niko vise nepita.Kao sto niko vise ne ocekuje nikakve trofeje jer je to Arsenalova proslost i buducnost dok je Venger trener.\n(Srbija do Tokija, 14. januar 2018 20:31)\nvenger je zaista legenda,kakav lik, bole ga uvo za sve u poslednji 10 godina ga pobedjuje ko stigne,celsi 6-0,junajted 8-2,siti 6-3,bayern 5 puta po 5-1 hahaha, u ligi ni u snu nije blizi prvog mesta,ali coveka boli,uvo najbolji igraci odlaze pa sta,koda je neki problem za vengera,kada je prodao patik vijeru jos davne 2006-2007,to je bio znak zbogom borbi za titulu,posle je otisao anri,i onda svi ostali redom....do sada sanceza,venger zaista ne oseca nikakav respekt za navijace koji placaju najskuplje karte u ligi,za sva ponizavanja koja im je priredio u poslednji 10 godina,da i ole ima casti podneo bi ostavku jos 2012 kad ga je ferguson obrukao sa 8-2\n(igor, 13. januar 2018 19:32)\nKola su krenula nizbrdo kada je Dejvid Din napustio Arsenal. Od tada nisu uzeli prvenstvo, od tada ne dovode pojacanja planski i ne uspijevaju realizovati pravovremene transfere, od tada ne uspijevaju na vrijeme produziti ugovore sa najboljim igracima, koji zatim napustaju klub prijevremeno ili bez obestecenja, a nerijetko odlaze kod najvecih konkurenata. Zadnji slucajevi sa Sancezom i Ozilom najbolje ilustruju lose vodjenje kluba, a primjera je nebrojeno: Persi, Fabregas, Cole, Adebajor, Nasri... Dakle, Venger se jednostavno pogubio negdje usput, u silnim kombinacijama i pokusajima da izvuce najbolje od tima. Ono sto im je trebalo, je dobar sportski direktor ili proaktivni predsjednik kluba, da se bavi ugovorima i transferima igraca, jer je postalo ocigledno da Venger nije dobar u tome, iako mu se ne moze osporiti da ima dar za prepoznati talenat.\n(danguba, 13. januar 2018 19:15)\nplacenik? jel je i onda bio placenik kad je iz barse doso u arsenal?\nako tako gledamo onda je i wegner placenik jer radi to sto radi za PARE.\ni zato se i drzi klupe arsenala jer drugde takve pare ne bi ni u snu dobijao. il bi ga sutnuli kao sto sutaju sve ostale trenere nakon jedne ili dve lose sezone.\ntop 4 i finale kupa uefa?\nsa wegnerom na klupi i iwobijem, elnenijem, cembersom, koselnim,welbeckom i ostalim dunsterima na terenu?\nja jesam navijac arsenala od tamo nekih 2000god al ga pretera.\nipak su neki arsenalovi (kao i liverpulovi) navijaci posebna sorta.\nveruju u nemoguce.\n(netko, 13. januar 2018 18:11)\nAlexis nije ni blizu igraca kakav je bio pre 2 godine.\n(BlueBlueBlue, 13. januar 2018 16:56)\nda nije tog sanceza i njegovih golova arsenal bi zadnje 3 sezone zavrsio min 6-7.\ncovek (kao i svaki normalan sportista) hoce trofeje i tu mi nemamo zbog cega da ga pljujemo.\nvrhunski je igrac i prava je steta da tavori u neambicioznom arsenalu koji vodi jedan totalno neambiciozni i polusenilni trener sa svojim cuvenim "kombinacijama".\nneka, sad ce igracina iwobi (wegnerov novi klinac-miljenik) sto sa loptom ne zna da se sastavi da menja sanceza (videli smo u zadnje 2 utakmice kako mu to uspeva) i odma ce arsenal da procveta.\n(netko, 13. januar 2018 15:58) # Link komentara\ntaj je obican Cileanski placenik... odgajan i odrasato u pustinji... baraba kako igra ove godine... kao da ga ne placaju 200.000 funti NE - DE - LJNO...\nDocice neki nov tu igrac (Lemar mozda)... ili neki omaladinac... posle dugo godina da dobije priliku...\nNecu da gresim dusu... mozda je Wenger krivac.. mozda bi se ova ekipa bez njega borila za VRH... ali mozda i ne bi... ko zna... u svakom slucaju... Arsenal bi bez njega istorisjki bio sada... trenutno... Everton neki... i kod mene (I VECINE PRAVIH TOBDZIJA) ima KREDIT... DO GROBA... makar ispali u 2. ligu...\ni jos nesto... sezona nije gotova... top 4 i finale KUPa UEFA... su realne opcije... mozda cak i osvajanje...\n(Stefan COYG, 13. januar 2018 16:52)\nTako jeee... nikad nismo, niti cemo "podrzavati" placenike... Putuj bre brate Alexise...\nKad sam preziveo Anrijev odlazak... pa dolazak... pa odlazak... prezivecu i tebe... tepnuti necu.\n(COYG, 13. januar 2018 14:09)\n(netko, 13. januar 2018 15:58)\nRaspad Arsenala, najbolji idu a niko dobar nece da dodje, deda na klupi.\n(snupi, 13. januar 2018 15:46)\nNeka dodje u MU ne znam sta se ceka za takvog igraca je 35 miliona malo, bolji je od Rasforda, Lingarda i Marsijala zajedno za dve klase\n(E, 13. januar 2018 15:34)\nNeæe on niðe! I kad mu istekne ugovor, ostaæe, ali na drugoj funkciji. Hejteri mogu da hejtuju, ali Arsenal Vengeru neæe okrenuti leða. To je ekipa, veæ jako dugo. Nikada nisam èuo ružnu reè Vengera na raèun Arsenala i njegovih igraèa, a ni obrnuto.\n(woah, 13. januar 2018 14:55)\nBilo bi bolje za Arsenal,da je obrnuto!\n(Vlada, 13. januar 2018 14:43)\nKakav haos na Emirejtsu, nit se zna ko ide, kad ide, ko ostaje, kad ko dolazi, dolazi li uopste? Sancez drami nesto, Ozil nedefenisan. I kao slager, Profesor veli da ostaje. Hahah. Cirkus su!\n(Mastermind, 13. januar 2018 14:09)\nBog na nebu, Venger u Arsenalu\n(brat Silvio, 13. januar 2018 14:01)


Cementara opet školarcima donirala informatički kabinet | KakanjLive\nCementara opet školarcima donirala informatički kabinet\n08.06.2018. - Tvornica cementa Kakanj po šesti puta donirala je opremu za Kabinet informatike u nekoj od kakanjskih škola. Ovoga puta donacija je završila u kabinetu Osnovne škole „Mula Mustafa Bašeskija“\nDonaciju sačinjava petnaest računara sa pratećom opremom. Ovo je ukupno šesta donacija informatičkog kabineta kakanjskim školama. Do sada je Tvornica cementa na području Kaknja kabinete informatike opremila u četiri osnovne i dvije srednje škole. Donaciju je zvanično uručio Izudin Neimarlija, izvršni direktor za proizvodnju i tehnička pitanja.\n„Ulaganja Tvornice cementa Kakanj u obrazovanje su kontinuirana što stalno potvrđujemo našim nastojanjima da mladima našeg grada obezbijedimo što bolje uslove za moderan pristup učenju i obrazovanju. Vremena su takva da bi sve škole morale imati informatičke kabinete jer su moderne tehnologije danas sastavni dio svih naših aktivnosti u životu. Umijeće rada na računaru spada u osnovnu pismenost. U ovom kabinetu i na ovim računarima razvija se budućnost naše zajednice, odnosno budući stručnjaci u raznovrsnim poljima koji će, koristeći se novim tehnologijama, unositi napredne ideje i zamisli u naše živote,“ kazao je Neimarlija.\n„Do sada se nastava informatike odvijala u jako teškim uslovima, radili smo na opremi koja je stara sedamnaest godina. Ovi računari nama i našoj djeci predstavljaju veliko bogatstvo i odskočnu dasku za sigurnu budućnost. Ogromno je olakšanje kada ja kao nastavnik mogu praktično raditi sa djecom sve u skladu sa najnovijim trendovima i tehnologijama ovog predmeta. Od srca se zahvaljujem našoj Cementari na ovoj zaista hvale vrijednoj gesti,“ izjavila je ovom prilikom Senaila Selimović, nastavnica informatike.\n„Tvornica cementa Kakanj redovno prati potrebe naše škole i svake godine pruža podršku svim našim aktivnostima i projektima. Ispred svih naših učenika, njihovih roditelja i nastavnika iskreno se zahvaljujem Upravi i kolektivu TCK za ovu današnju veoma vrijednu donaciju kao i za svu dosadašnju pomoć koju nam je pružala u proteklim godinama kroz kontinuirano pružanje podrške i sredstava za realizaciju svih naših obrazovnih poduhvata,“ rekao je Suad Čeliković, direktor OŠ „Mula Mustafa Bašeskija“ Kakanj koja je po broju učenika druga najveća škola u Kaknju.


„Terezi Mej se ne može zavideti“ | Izbor iz štampe | DW | 12.07.2016\nTereza Mej će kao nova premijerka Velike Britanije i zvanično izvesti svoju zemlju iz Evropske unije. Hoće li se Velika Britanija konačno smiriti, pitaju se komentatori nemačkih dnevnih novina.\nRajnpfalc (Ludvigshaven): „Da li je sada jasno kako će u nastavku izgledati radnja ovog komada? Neki smatraju da bi trebalo održati nove izbore, a pravnici se žale da izlazak Britanije iz Evropske unije bez glasanja u parlamentu nije moguć. U Vestminsteru je većina poslanika za ostanak u EU. Poslednji čin drame još nije napisan.“\nGeneral-ancajger (Bon): „Mnogi jastrebovi strahuju da Mejeva ne žuri da zvanično podnese Briselu želju Britanaca za izlaskom – konzervativna političarka zaista ne želi da u brzini donosi pogrešne odluke. Ali, to ne znači da želi da izigra odluku donetu na referendumu. Bilo bi pogrešno da se ignoriše ta odluka koja je doneta demokratski. To se ni neće desiti. Moguće je da mnogi zagovornici Evropske unije žale zbog rezultata referenduma kao i da se neki kaju zbog toga kako su glasali. Ali, uslovi referenduma su bili jasni i sada svi moraju da gledaju prema napred i napokon pokušaju da izvuku najbolje iz ove situacije.“\nManhajmer morgen (Manhajm): „Hoće li se Velika Britanija konačno smiriti? Sukob oko vođstva u redovima konzervativaca je nakon povlačenja Andree Lidsom okončan. Njen korak je bio neizbežan. Ona je bila jednostavno nekvalifikovana i nalazila se na samom obodu stranke. Pri tome je podeljenom Kraljevstvu posle referenduma potrebno umereno rukovodstvo koje će bar pokušati da sagradi most između protivnika i pristalica EU. Tereza Mej je najbolji izbor na prvobitnoj listi kandidata. Poznaje politiku, dobro je umrežena, ima poverenje poslaničkog kluba, važi kao disciplinovana i prodorna, a to će sve biti važno u predstojećim pregovorima s Briselom.“\nŠtraubinger Tagblat (Štraubing): „Sada će sve ići brzo. Britanski premijer Dejvid Kameron će osloboditi fotelju za Terezu Mej, koja će posle povlačenja državne sekretarke Andree Lidsom verovatno postati šefica vladajućih Torijevaca. Konzervativci će tako jednim udarcem da se oslobode svojih problema. Konačno može da se efikasno vlada. To je dobro, jer posle referenduma ništa nije važnije od sposobnosti za delanje.“\nFrankfurter algemajne cajtung (Frankfurt): „Tereza Mej će sada morati da formira vladu u kojoj će konzervativci moći da nađu sebe. Novi kabinet će morati da bude sastavljen tako da u doglednoj budućnosti može da drži poverenje birača. Osim toga, skoro održavanje izbora bi moglo da bude povoljno za konzervativce iz partijsko-taktičkih razloga. Najveća opoziciona stranka, Laburisti, uposlena je internim sukobom koji liči na građanski rat. Kada se to ima u vidu, sporovi među konzervativcima izgledaju nebitno.“\nNoje osnabriker cajtung (Osnabrik): „Tereza Mej će biti nova premijerka. Posle lutanja oko referenduma, Velikoj Britaniji su hitno potrebni stabilnost i bezbednost. Višenedeljna borba oko premijerske fotelje bi se verovatno pretvorila u napornu bitku koja bi još više zamorila građane i podeljene konzervativce. Izlazak iz EU, pomirenje između protivnika i pristalica tog izlaska, formiranje stabilne vlade: Terezi Mej se ne može zavideti na zadacima koji je čekaju.“\nBadiše cajtung (Frajburg): „Još nije jasno da li će u proces izlaska iz EU biti uključen parlament, da li će doći do novih izbora i kakvi će biti budući odnosi Velike Britanije i EU. Beskompromisne pristalice izlaska iz Unije, koje po svaku cenu žele da podignu mostove, ljutito će pratiti akcije Tereze Mej. Njoj neće biti lako da ispuni očekivanja takvih birača i istovremeno ispuni i nade mnogih Britanaca u dalje tesne odnose sa Evropskom unijom.“\nKljučne reči Tereza Mej, Velika Britanija, bregzit, EU, Kameron, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/1JNRo


Francuska: Sutra glasanje o zakonu o Jermenima - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Beograd: Čistač cipela Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Stan' Neretvo Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Francuska: Sutra glasanje o zakonu o Jermenima Printajte Veličina slova - + 22.01.2012 Francuski Senat sutra treba da se izjasni o prijedlogu zakona u kome se predviđaju kazne za one koji osporavaju genocid nad Jermenima u vrijeme raspada Otomanskog carstva.\nU njemu se predviđa kazna zatvora od godinu dana i 45 hiljada evra za one koji tvrde da nad Jermenima nije izvršen genocid 1915. godine i kasnije. U Ankari to uporno demantuju.\nPredsjednik Francuske Nikola Sarkozi je uoči sutrašnjeg glasanja uputio poruku turskom premijeru Redžepu Tajipu Erdoganu u kojoj se ističe da njegova zemlja visoko cijeni odnose sa Turskom i apeluje da se sačuvaju međusobni dijalog i zajednički interesi nezavisno od ishoda glasanja.\nU Ankari, koja je već "zaledila" političke i vojne kontakte s Parizom ne prihvataju ovo objašnjenje, pošto smatraju da genocida nikad nije ni bilo.\nIzbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (2245)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (704)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (702)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (616)Sveti Njegoš po Amfilohiju (596) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (588) Zašto Eurosong gubi popularnost (519) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (516)Politički skandali potresaju Belu kuću (460)Pomak s mrtve tačke: Napredak u tehničkom dijalogu Beograda i Prištine (457)Najčešće poslanoOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiHSveti Njegoš po AmfilohijuNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (43)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (28)Srbija: Prvo primena briselskog sporazuma, pa datum za EU (22)Sveti Njegoš po Amfilohiju (14)Zašto Eurosong gubi popularnost (11)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (10)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (10)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (7)Zdravstvenom sistemu u RS prijeti kolaps (6)Vujanović počeo novi mandat uz bojkot i proteste (5)Najgledanije Beograd: Čistač cipela Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu SAD: Više od 90 mrtvih u naletu tornada Zemaljski muzej obilježio Međunarodni dan muzeja SAD: Više od 90 mrtvih u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Beograd: Međunarodni dan borbe protiv homofobije Sjećanje na budućnost Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Predsjednik BDZ-а i narodni poslanik Emir Elfić odrekao se naknade za kiriju i odvojen život od porodice. - SPP - Stranka pravde i pomirenja\nSKUPŠTINA Srbije povećala je broj kirija koje isplaćuje narodnim poslanicima koji ne žive u Beogradu. Za razliku od avgusta, kada je pravo na 35.000 dinara mesečno za stanarinu koristilo sedam parlamentaraca, sada se dom plaća za devet tribuna koji žive najmanje 30 kilometara od prestonice.\n– Kako bi se smanjili troškovi, još u prethodnom sazivu doneta je odluka da naknada za odvojeni život iznosi 40 odsto od prosečne plate u Srbiji, a ne 75 procenata koliko dobijaju neki drugi državni službenici – kaže za ”Novosti” predsednik Administrativnog odbora Zoran Babić.


Na crnom tržištu znanja diplomski rad 100 maraka, a doktorat 400 KM – Radio Feral\nU TK 26 novozaraženih, u Kalesiji još 2 osobe pozitivne\nU BiH 189 novih slučajeva korona virusa, pet osoba preminulo\nOpćinski načelnik potpisao ugovor o izvođenju radova na izgradnji vodovoda u Dedajićima\nAvionima iz BiH i regije bit će zabranjeno letjeti za Austriju\nKrizni štab FBiH traži hitne akcije na zaštiti zdravlja: Zaraženi se kreću bez rješenja o izolaciji\nNa crnom tržištu znanja diplomski rad 100 maraka, a doktorat 400 KM\n02/02/2019 Mirsad Zulic\t0 Comments\n– Bilo je kolega koji se nisu ustezali kupiti rad samo da bi dobili ocjenu. Ovdje se najbolje vidi koliko naš obrazovni sistem ima propusta. Tehnički, ne postoje neke mjere da se stane nekom ukraj i spriječi kupovina rada. No, mislim da je i ta odluka pitanja i morala svakog pojedinca – kaže Kosovac. Bogunić: Poduzeti zakonom predviđene mjere\n← Kolike su kazne ako vas neko “okupa” automobilom\nIzdato upozorenje zbog opasnosti od izlijevanja rijeka u BiH →\nIduće sedmice temperature i do 38°C\n14/06/2013 Mirza Musanovic 0\n20 godina od puštanja konvertibilne marke u opticaj u BiH\n22/06/2018 Mirza Musanovic 0\nVlada FBiH usvojila novi Prijedlog zakona o pravima demobilisanih boraca\n28/06/2018 Mirza Musanovic 0


Zeničanke protestvovale u SA\nčetvrtak, 27 Decembar 2012 23:17\nGrupa bivših radnika zeničke RK „Bosna“ mirno je protestovalo ispred Kantonalnog tužilaštva u Sarajevu, tražeći da im se vrati njihova imovina, uveže radni staž i vrate radna mjesta. Faruk Balijagić, advokat radnika, istakao je da su na taj način pokušale skrenuti pažnju bh. javnosti na sistematsku korupcju u BiH. Balijagić napominje da se ovaj slučaj već punih pet godina prikriva i naglasio da to nije i jedini, upozorivši da bi kao i brojni prije njega, mogao zastarjeti, što znači da se za situaciju u kojoj su radnici, niko ne bi mogao krivično teretiti. Činjenica je da je zenička 'Bosna' prodana za mizernu svotu, a radnice ostale na ulici, kaže Balijagić, te dodaje da je jedan od razloga okupljanja u Sarajevu korumpiranost pravosudnog sistema u Zenici.\nKljučnu odgovornost u pravosuđu BiH snosi Visoki predstavnik koji, toleriše "ovakav pravni haos i vladavinu korupcije u BiH". Slijedeći korak će biti demonstracije pred uredom Visokog predstavnika koji treba da primjeni svoje bonske ovlasti po pitanju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, koje je izabralo ovakve tužioce i ovakve sudije koji tolerišu visoki nivo korupcije.\nDanašnji mirni protesti radnika zeničke 'Bosanke' sa zahtjevom da im se vrati njihova imovina, uveže radni staž i vrate radna mjesta, danas su trebali biti okončani sastankom u Tužilaštvu bez prisustva novinara, što je advokat radnika odbio, navodeći da javnost treba biti upoznata sa situacijom te da novinarima ne smije biti zabranjen pristup sastanku. /Z.R.-rtvze/\nFoto: Samir Cacan, Radiosarajevo.ba\nViše iz kategorije: « Subotnji protesti: post festum Arena uplatila 6.000 KM Kuhinji »


PLANET KARAVAN OBJAVIO NOVI VIDEO ZA PESMU ,,IŠČEZLE NITI" - Rock Radio\nPLANET KARAVAN OBJAVIO NOVI VIDEO ZA PESMU ,,IŠČEZLE NITI“\nRok bend Planet Caravan objavio je video za pesmu „Iščezle niti“, drugi singl sa albuma „Aramat“, objavljenog krajem prošle godine za diskografsku kuću Multimedia Music.\nNakon najavnog singla „Delfin“, smederevski rokeri Planet Caravan objavili su i drugi spot sa svog drugog studijskog albuma, za pesmu „Iščezle niti“.\n,,Pesmu posvećujemo svim dobrim ljudima koji su poklekli pod pritiskom koji nosi život i ovo užasno vreme i ’iščezli’“ kažu članovi benda i dodaju da kada su je pisali nisu razmišljali o tome da će njena tematika i poruka biti aktuelni upravo sada: „Naša poruka je da nema stajanja i da borba mora da se nastavi, ma koliko to teško bilo.“\nPesma je snimana u studiju „Paradox“ u Smederevu (Srđan Branković), a miks je rađen u studiju „Mašina 23“ u Beogradu (Saša Otašević). Specijalni gost na klavijaturama je Milan Vasiljević iz grupe NeeD.\nRežiju spota potpisuje Željko Milojević, a glavni glumac u spotu je Nebojša Neco Marić, član grupe R.U.LJ.A.\nAlbum „Aramat“ je dostupan na svim relevantnim muzičkim platformama, a fizičko izdanje očekuje se u toku 2022.godine.\nRegionalno udruženje nezavisnih diskografa RUNDA je i ove godine organizovala nagradu RUNDA, te izabrala najbolja izdanja, pesme i izvođače unutar članstva u minuloj godini (zaključno sa 31.12.2021.). U konkurenciju su mogla ući samo izdanja članova Runde, te je svaki od njih mogao nominirati u tri kategorije: NAJBOLJI ALBUM NAJBOLJA PJESMA NAJBOLJI IZVOĐAČ Za nagrade je u svim kategorijama nominirano 50 albuma, 83 pesme, te 54 izvođača. U odabiru najboljih su […]


Uređenje kuće : lepa stara vežena kuvarica sa natpisom odlična 11.10.2018 - ID 67445683 - KupujemProdajem\nUređenje kuće > Ručni radovi > ID oglasa: #67445683 (postavljen: pre nedelju dana)\nlepa stara vežena kuvarica sa natpisom odlična\nU ponudi je jako lepa stara vežena kuvarica vez na platnu sa natpisom na njoj odlično očuvana a dim.85x50cm. .pogledajte sve moje oglase. .hvala. .


Vil firt - sjaj i bijeda promoviranja srpske književnosti u svijetu - KROKODIL\nVil firt – sjaj i bijeda promoviranja srpske književnosti u svijetu\nVil Firt (Will Firth), jedan od najznačajnijih književnih prevodilaca sa zajedničkog jezika, boraviće u Beogradu u periodu od 22. oktobra do 12. novembra zahvaljujući podršci EU programa i-Portunus.\nU petak 29. oktobra s početkom od 19 časova u KROKODILovom Centru, u razgovoru koji će moderirati Vladimir Arsenijević, Vil Firt će učestvovati zajedno sa španskim balkanologom, piscem i prevodiocem Migelom Roanom i profesorom istočnoevropske istorije na Univerzitetu države Severna Dakota u Fargu i prevodiocem Džonom Koksom, koji će se uključiti putem platforme Zoom. Razgovor će se voditi o položaju i iskustvima prevodilaca s malih jezika i neretko ignorantskom odnosu naših institucija, medija i javnosti prema ulozi ovih važnih posrednika između naše kulture i književnosti i raznih svetskih centara, ulozi koja umnogome prevazilazi strogo prevodilačke aktivnosti.\nPrenosimo tekst Vila Firta o prevođenju i promovisanju srpske književnosti u svetu, s posebnim akcentom na proces objavljivanja njegovog skorašnjeg prevoda “Romana o Londonu” Miloša Crnjanskog.\nSjaj i bijeda promoviranja srpske književnosti u svijetu\nOd aprila 2018. do septembra 2019. prevodio sam na svoj rodni engleski jezik „Roman o Londonu“ Miloša Crnjanskog, klasik evropskog modernizma. Englesko izdanje je objavljeno početkom 2020, gotovo pet desetljeća nakon objavljivanja srpskog izvornika.\nPrevođenje čuvenog romana bilo je zadovoljstvo, ali i izazov. Najzahtevnije je bilo smisliti adekvatna rješenja za sintaktičke i formalne aspekte ove proze, npr. za famoznu „zarezologiju“ Crnjanskog i za obilno, idiosinkratično korišćenje pluskvamperfekta.\nU martu 2020. englesko izdanje bilo je predstavljeno u Britanskoj biblioteci u Londonu, kao što doliči, kao i u srpskoj ambasadi, ali – izuzev kratkog izvještaja u štampanom izdanju „Politike“ u aprilu 2020. – činjenica da se ovo važno djelo konačno pojavilo na engleskom jeziku nekako je kod srpske široke i stručne javnosti prošla nezapaženo. (Dobro, sve nas je tada zadesila korona…) Tek u julu 2021. poznata britansko-srpska autorica Vesna Goldsworthy objavila je recenziju u književnom časopisu „Asymptote“ koji se objavljuje na engleskom jeziku.\nGeneza prvog izdanja „Romana o Londonu“ na engleskom jeziku posebna je priča. S obzirom na fokus ovog romana na glavni grad Velike Britanije, mogao bi ga, pa i morao, objaviti britanski izdavač. Probni prijevod i ekspoze nudio sam britanskim izdavačima, velikim i malim, ali nisam mogao pobuditi njihovo interesovanje. Pogled sam potom usmjerio dalje, preko „bare“, a na kraju sam uspio namamiti malu kuću Diálogos iz New Orleansa, gdje je izdavač Bill Lavender imao hrabrosti uhvatiti se u koštac s ovim projektom.\nSvjetla točka na složenom putu od početnog bavljenja romanom do konačnog objavljivanja bila je podrška Mladena Veskovića, višeg savjetnika u Ministarstvu kulture i informisanja. Već smo surađivali nekoliko godina ranije na realizaciji engleskog izdanja „Velikog rata“ Aleksandra Gatalice. Vesković me je, naime, nakon razgovora na lajpciškom sajmu knjiga sredinom prošlog desetljeća ohrabrio da se zauzmem za londonski roman, zagovarao je financiranje prijevoda ovog „prioritetnog“ projekta na najznačajniji svjetski jezik i popratio me kroz višegodišnji proces. Ministarstvo kulture i informisanja je u cijelosti financiralo prijevod romana (19.000 Eura).\nProblematičnom se ispostavila „suradnja“ sa Zadužbinom Miloša Crnjanskog u Beogradu, koja kao da nije imala interes da se ovaj projekt pokrene. Na svakom koraku se odlikovala tromošću, što je u dva navrata dovelo u pitanje sam projekt. U međuvremenu, dobro upućena kolegica-prevoditeljica objasnila mi je da glavninu operativnih poslova u Zadužbini obavlja jedna jedina marljiva zaposlenica, dok predsjednik Zadužbine, dr. Milo Lompar, umjesto da popravlja stvari u „svojoj“ ustanovi, radije zabavlja javnost svojim sve radikalnijim tezama o ugroženosti srpskog naroda. Trebao bi se pak brinuti o ugroženom statusu velikana srpske književnosti u svijetu, gdje je umnogome zasjenjen poznatijim Ivom Andrićem. Mogao bi se brinuti o tome, recimo, da se na engleskom konačno izda drugi tom „Seoba“, koji je na raspolaganju u prijevodu vrhunske Ellen Elias-Bursać, ali nije našao put do izdavača.\nIzdavači na engleskom govornom području teško se odlučuju za djela balkanskih književnosti. Velike kuće se boje da neće biti isplativa, dok male obično nemaju kapaciteta da realiziraju takve projekte. Zajedničko je velikima i malima da najčešće nemaju budžet za prijevode, a u ovom kontekstu velika važnost pripada podršci Ministarstva. Prepreke ipak postoje u silnoj birokratskoj proceduri „konkursa za sufinanciranje“, a opterećenje nastalo od trokratnog (!) prolaženja procedure skoro je slomilo vrat našem projektu izdavanja „Romana o Londonu“. Tu bi se nešto moglo pojednostaviti u interesu što veće izvedivosti subvencioniranih projekata. Lijepo bi također bilo – ali je možda nerealno očekivati – da se Ministarstvo otvori za podržavanje prijevoda kvalitetnih djela mlađih autora kao i onih koji ne pripadaju nacionalnom književnom kanonu.\nEvo jednog detalja koji zorno pokazuje s kojim apsurdima se ponekad borimo u kontaktu s institucijama u Srbiji. Da bi se isplatila sredstva odobrena u trećem konkursu, po molbi američkog izdavača, sredinom 2020. sam iz Berlina, gdje živim, Ministarstvu poslao šest primjeraka štampanog romana. Pošiljka se zaglavila na Pošti-Carinarnici u Beogradu, pa je predloženo rješenje da ispostavim profakturu. Zatraženo, urađeno. No, na moje veliko zaprepašćenje pošiljka se vratila par sedmica kasnije jer se Ministarstvo i Carinarnica očito nisu mogli dogovoriti. Što to govori o kompetentnosti zvaničnih struktura čak i u najbanalnijim stvarima?!\nPoželjno bi bilo da se pokrene ozbiljan i praktičan javni diskurs o promoviranju srpske književnosti u svijetu i o prevazilaženju disfunkcionalnosti, s učešćem svih relevantnih faktora – ustanove, autori, prevoditelji, izdavači – bilo u odnosu na djela pojedinih autora (npr. Crnjanskog), bilo sa žanrovskom specifikom (poezija?), bilo općenitije. Jer ima previše dobrih autora i dobrih djela koji se trenutno vrte u začaranom krugu u nedostatku zasluženog izlaska u svijet.\nVil Firt rođen je 1965. godine u Australiji. Studirao je nemački jezik i slavistiku u Kanberi, Zagrebu i Moskvi. Od početka devedesetih godina 20. veka živi u Berlinu, gde prevodi beletristiku i tekstove iz oblasti humanističkih nauka s ruskog, makedonskog i svih varijanti zajedničkog jezika na engleski, delimično i na nemački. U periodu od 2005. do 2008. godine radio je za Haški tribunal. Član je udruženja književnih prevodilaca u Velikoj Britaniji (TA) i Nemačkoj (VdÜ).\nPrevodio je dela mnogih domaćih i regionalnih autora, između ostalih Marije Knežević, Miroslava Krleže, Andreja Nikolaidisa, Roberta Perišića, Vedrane Rudan, Ognjena Spahića i Faruka Šehića.


Događaji - Predstavljanje knjige Milena Pavlovic Barilli - PRO FUTURO\nMilena Pavlović Barili - Pro futuro\nU prepunoj sali Muzeja primenjene umetnosti u Beogradu 9. marta predstavljena je knjiga Milena Pavlović Barili PRO FUTURO Teme, simboli, značenja.\nOvo je druga knjiga trotomnog Zbornika koja obuhvata nove istraživačke tekstove o Mileninom radu u oblasti scenskih umetnosti, grafičkog dizajna i savremenog odevanja. Tekstovi su na srpskom, italijanskom i engleskom jeziku ilustrovani sa više od stotinu reprodukcija. Posebnu pažnju privukle su nove interpretacije Mileninih dela. Autori tekstova su: Irina Subotić, Lidija Merenik, Snežana Kragulj, Dobrila Denegri, Ingrid Huljev, Ljiljana Petrović i Zoran Blažina.\nLidija Merenik, Jovan Ćirilo, Z.S. Bulajić, Irina Subotić, Magdalena Koch\nNa promociji su govorili: Irina Subotić koja je prezentirala nedavno otkriće do sada nepoznatih 13 skica za scenski kostim, potom recenzent knjige Jovan Ćirilov, Magdalena Koch, šef katedre za srbistiku i profesorka književnosti na Univerzitetu u Vlcavi i Zorica Stablović Bulajić,direktorka izdavačke kuće HESPERIAedu i glavna urednica izdanja.\nKnjiga je po odluci Komisije Skupštine Grada Beograda proglašena za kapitalno delo u oblasti umetnosti.\nIstog dana Lidija Merenik, rukovodilac Odeljenja istorije umetnosti, otvorila je Međunarodni naučni skup MILENA PAVLOVIĆ BARILI u fokusu različitih umetnosti koji je organizovala HESPERIAedu sa Filozofskim fakultetom iz Beograda. Posebnu pažnju privukla je multimedijalna izložba ODRAZ - NOVA ZNAČENJA Milene Pavlović Barili koju su postavili profesori i studenti Fakulteta primenjenih umetnosti.\nBroj poseta: 18727816


Isporučena suvremena EEG oprema SKB-u Mostar, Općoj bolnici Nova Bila i UKC-u Tuzla\n08 Novembar 2019 .\nU ovom tjednu isporučeni su suvremeni EEG uređaji s pripadajućom opremom za uspostavu video EEG monitoringa Klinici za neurologiju, kao i Odjelu za neuropedijatriju Sveučilišne kliničke bolnice Mostar, zatim Općoj bolnici „Dr. Fra Mato Nikolić“ u Novoj Bili te Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla.\nNavedena oprema nabavljena je u okviru Projekta NeurNet „Mreža za zbrinjavanje bolesnika sa farmakorezistentnom epilepsijom i uznapredovalom fazom Parkinsonove bolesti“. Radi se o prekograničnom projektu sufinanciranom od strane Europske komisije u okviru Interreg IPA CBC Croatia - Bosnia and Herzegovina – Montenegro.\nPrilikom uručenja opreme Sveučilišnoj kliničkoj bolnici Mostar, federalni ministar zdravstva doc. dr. Vjekoslav Mandić je kazao da je isporukom opreme zaokružen jedan proces u okviru NeurNet projekta, ali i otvoreno novo poglavlje u pružanju zdravstvenih usluga pacijentima u Federaciji BiH.\n- Isporuka EEG uređaja, uz već isporučene radne stanice i softwer u okviru NeurNet projekta sada predstavlja jedinstvenu cjelinu, koja će vrlo brzo biti informatički povezana i umrežena s bolnicama u Hrvatskoj, Crnoj Gori, kao i sa bolnicama koje sudjeluju u projektu na području Federacije Bosne i Hercegovine. Zahvaljujući ovoj suvremenoj opremi unaprijedit će se dijagnostika i tretman pacijenata sa farmakorezistentnom epilepsijom i uznapredovalom fazom Parkinsonove bolesti, ali i izravno umrežavanje sa referentnim centrom u Zagrebu zbog čega pacijenti iz Federacije BiH više neće morati ići u susjedne zemlje nego će ovu uslugu moći dobiti u Federaciji BiH – kazao je ministar Mandić.


admin | 27. Novembra 2016. | Opusteno | Nema komentara\nNo, koliko je jedan momak iz Subotice preterao, govori ispovest njegove devojke Marije, koja ju je ispričala Telegraf.\n– Ivan ja smo smo se viđali nekoliko nedelja i konačno je došao pravi trenutak za seks. Bili smo goli, ljubili se, on je ljubio mene “dole”, ali ja sam bila stidljiva da mu “uzvratim uslugu”, pa smo odmah prešli na stvar.\nMeđutim, čim je ušao u mene, osetila sam užasno peckanje. Nakon jednog minuta, imala sam utisak da mi je vagina živa vatra. Toliko sam se uplašila da sam počela da vrištim.\nOn je, zbunjeno, odmah izleteo iz mene i panično me upitao šta nije u redu. Čim je izašao, sobom je krenuo da se širi neki čudan, zapravo vrlo prijatan miris.\nU prvom momentu, oduzetoj od bola, ništa mi nije bilo jasno. A onda sam shvatila – pa on je na svog “malog” istresao čitavu bočicu parfema! Pitala sam da li je to u pitanju, a on mi je sav zbunjen mucajući priznao da jeste.\nOdmah me je odvezao u hitnu pomoć, gde su mi ginekolozi isprali vaginu i dali mi neke kreme koje su ublažile iritaciju. Ali, da nismo odmah reagovali, ili da sam krenula oralno da ga zadovoljim i progutala parfem, moglo je da bude svašta.\nPremda sam mnogo bila besna na njega i nisam želela više da ga vidim, s druge strane mi je bilo i drago što se toliko potrudio.\nMučenik me je zvao svakoga dana da vidi kako sam i na kraju sam mu pružila drugu šansu. I nisam se pojakala, jer je Ivan zaista najbolji dečko na svetu. I da, jeste pomalo smotan i ćaknut, ali nemojte to da mu kažete – završava svoju ispovest Marija.\nDa li se vama desilo nešto neprijatno u seksu? Ispričajte nam u komentarima.\nRelated Posts\tHRVATSKI MEDIJI ZAPALILI BOSNU: Pogledajte kako su žestoko odgovorili Senadu zbog napada na Kolindu…\tNema komentara | dec 7, 2016\nERO*SKA ISPOVEST – Dok sam gledala tatin se*s sa mamom, stvorio mi inspiraciju da se je*em sa…\tNema komentara | okt 28, 2016\nERO*SKA ISPOVEST – tu*ao sam frendicu\tNema komentara | dec 19, 2016


OMAŽ Milanu Mladenoviću i grupi EKV 4. novembra u Fabrici! - Informer\nTanjug/Informer.rs | 02. 11. 2016.\nOmaž Milanu Mladenoviću i grupi "Ekatarina Velika" biće priređen 4. novembra u Novom Sadu, saopštili su danas iz Studentskog kulturnog centra\nProgram započinje matine koncertom benda "IQV" u podne u klubu "Fabrika" Fabrika. Ulaz je besplatan.\nMemorijal posvećen Milanu Mladenoviću održava se svakog novembra od 2011. godine do danas.\nIdeja, s kojom je tada na vrata Studentskog kulturnog centra Novi Sad došla Studentska unija Filozofskog fakulteta Novi Sad prerasla je u tradiciju, čiji je osnovni cilj da tog dana podseti na najznačajnije nasleđe koje je ostalo iza EKV-a, a to je poruka ljubavi, mira i borbe za promene.\nomaž EKV Novi Sad Milan Mladenović


Rusija i Kina zajedno osvajaju Mesec - Sputnjik Srbija\n02:19 23 Jun 2021\n14:14 14.03.2020 Preuzmite kraći link\n„Zajednički napori na stvaranju lunarne baze su jedna od razmatranih mogućnost saradnje. Rusija i Kina razmatraju različite oblike kooperacije – izgradnju zajedničke ili dve susedne baze. Nivo integracije podložan je daljim diskusijama“, rekao je izvor.\nRuska državna svemirska korporacija „Roskosmos“ i Kineska nacionalna svemirska uprava (CNSA) potpisale su prošle godine ugovor o stvaranju zajedničkog centra za istraživanje Meseca i svemira.\nDve svemirske korporacije potpisale su i ugovor o koordinaciji ruske misije Orbita luna resurs-1 (Luna-26) i kineske misije za istraživanje polarne oblasti Meseca Čang'e-7.\nŠtaviše, Moskva i Peking razmatrali su mogućnost sletanja ruskog svemirskog broda Luna-26 na kineske stanice na Mesecu.\nŠef „Roskosmosa“ Dmitrij Rogozin izjavio je ranije da će svemirski brod Luna-26 leteti na Mesec 2024. kako bi napravio mapu i daljinski proučavao njegovu površinu. Dobijeni podaci trebalo bi da pomognu određivanju sastava lunarne površine.\nKineska misija Čang'e-4 već deluje na tamnoj strani Meseca. Kina takođe planira da isporuči lunarno tlo na Zemlju u misijama Čang'e-5 i Čang'e-6 a posle da počne pripreme za let do Meseca i izgradnju prve lunarne stanice. Čang'e -7trebalo bi da sprovede opštu studiju Mesečevog Južnog pola, uključujući teren i kopnene forme, a očekuje se da će Čang'e-8 testirati nekoliki ključnih tehnologija na površini Meseca.\nCNSA je najavila i da namerava da izgradi istraživačku stanicu na Mesečevom Južnom polu i pošalje ljudsku misiju u narednih deset godina.


Hotel Alkyonis se nalazi 150 m od peščane plaže, 500 m od centra Nea Kalikratije, 35 km od Soluna.\nHotel Alkyonis se nalazi 150 m od peščane plaže, 500 m od centra Nea Kalikratije, 35 km od Soluna. Hotel Alkyonis se nalazi na samom početku poluostrva Kasandra, sa pogledom na Olimp i zalivTermaikos.\nHotelska ponuda: sala za doručak, bazen na otvorenom, bar kraj bazena, kafe, room servis. Gostima je na raspolaganju uz doplatu spa centar hotela Mykonos Paradise.\nStandardne sobe: klima uređaj, SAT TV, telefon, mini bar/frižider, kupatilo, fen, balkon ili terasa, internet uz doplatu.\nBalkon / Terasa, Bar, Klima, Sat TV, Lift, Room service, Minibar, Otvoreni bazen, Parking, Pranje veša, Restoran, Rent a car\nVaš utisak za: HOTEL ALKYONIS 2* - Kasandra / Nea Kalikratia


Les Sybelles 06. januar – 13. januar 2018. – Ski Manijaci\nSmeštaj je organizovan u četvorokrevetnim, petokrevetnim i šestokrevetnim apartmanima, uz mogućnost doplate za prazan krevet. Svi apartmani opremljeni su uobičajenim pogodnostima tipičnim za francuska skijališta – kuhinjski deo sa sudoperom, mikrotalasnom rernom, šporetom, sudo-mašinom i priborom za jelo i kuvanje za onoliki broj osoba koliki je kapacitet apartmana. Kupatilo, sa kadom ili tuš kabinom, toalet, balkon.\nPolazak je u petak, 05. januara u popodnevnim časovima iz Novog Sada, dolazak u subotu u toku dana, smeštaj.\nPrvi ski dan je nedelja, 7. januar. Poslednji ski dan je petak, 12. januar, a nazad za Novi Sad krećemo u subotu, 13. januara 2018. godine.\n– osiguranje sa skijaškim rizikom


datum : 04.04.2012\nPredmet: Analiza higijenske ispravnosti vode za piće za mart mesec 2012 godine u Opštini Kikinda.\nTokom marta meseca uzorkovano je 188 uzorka vode za piće u našoj Opštini od kojih je 108 u gradu Kikindi i 80 u selima Opštine. Osnovni pregled (hemijska i mikrobiološka analiza) izvršen je u 66 uzoraka vode iz gradskih i u 18 uzoraka iz seoskih vodovoda, dok u 42 uzoraka iz grada izvršena samo mikrobiološka analiza, kao i u 62 uzorka sa sela.\nHemijska ispravnost vode za piće u celoj Opštini je takva da 100% uzetih uzoraka ne odgovara Pravilniku o higijenskoj ispravnosti vode za piće Sl. list SRJ 42/98, zbog povećane oksidabilnosti (indirektan parametar sadržaja organskih materija), povećane koncentracije amonijaka i povećane boje. Prosečna koncentracija utroška KMnO4 u uzorcima uzetim u gradu iznosi 24.31 mg/l, a u selima 21.77 mg/l (MDK 8 mg/l). Prosečna koncentracija amonijaka u gradu iznosi 1.86 mg/l, a u selima 1.34 (MDK 0.1 mg/l za grad, 1 mg/l za sela). Prosečna vrednost boje u gradu iznosi 39.62 ºCoPt skale, a u selima 34.7 ºCoPt skale (MDK 5 ºCoPt skale)\nProcenat mikrobiološke neispravnosti vode za piće iznosi za grad 25% neispravnih uzoraka, što je nešto viši procenat neispravnosti u odnosu na prethodni mesec (22.22%), odnosno 8.75% neispravnih uzoraka za sela, što je niži procenat neispravnosti u odnosu na prethodni mesec za sela (13.75%). Struktura mikrobiološke neispravnosti u gradu Kikinda je takva da 96.29% neispravnih uzoraka čine aerobne mezofilne bakterije, a 3.71% neispravnih uzoraka čini streptokokus fekalnog porekla (1 uzorak), što je relativno dobra struktura mikrobiološke neispravnosti. Struktura mikrobiološke neispravnosti u selima je takva da aerobne mezofilne bakterije čine 100% neispravnosti, što je zadovoljavajuća struktura neispravnosti.


Bez dve zarade nema podizanja kredita\nPrema istraživanju finansijskog portala Kamatica.com da biste kupili stan od 50m2 u Beogradu, po ceni od 1.400 evra, potreban vam je kredit od najmanje 66.500 evra, 3.500 evra depozita, 5.500 evra dodatnih troškova, morate pribaviti 20 dokumenata i utrošiti 45 dana. Uz to, otplaćivaćete kredit 30 godina, vratićete glavnicu od 66.500 evra, platićete kamatu od oko 70.000 evra i još 2.500 evra dodatnih troškova tokom perioda otplate. Za sve navedeno, prvi preduslov je da vaša primanja i primanja vašeg sadužnika budu ukupno oko 750 evra.\nU procesu kupovine stana, kupac u Srbiji je u obavezi da u proseku pribavi oko 20 dokumenata, za koje je uglavnom potrebno platiti troškove overe, odgovarajuće naknade ili takse. Za odobravanje stambenog kredita potrebno je pribaviti odgovarajuća dokumenta, od kojih većina mora biti overena od strane nadležnih državnih institucija. To iziskuje troškove, koji su u pojedinim slučajevima izuzetno visoki. Sem obaveznih dokumenata u vezi sa kupoprodajom nekretnine, koje u nastavku navodimo, poslovna banka od zajmotražioca može zahtevati i bilo koju vrstu dodatne dokumentacije. Neophodno je uz zahtev za kredit priložiti i sve dokaze o zaposlenju, prebivalištu, visini zarade, ugovoru sa poslodavcem i slično. Takođe, zavisno od toga gde je zajmotražilac zaposlen, mogu biti zahtevana dodatna dokumenta o poslovanju firme i izmirenju poreskih obaveza iste prema državi (najčešće se ovakvi zahtevi postavljaju zaposlenima u preduzetničim radnjama).\nVrlo čest slučaj je da se za kupovinu nekretnine angažuje agencija za promet nekretninama. Ovo posebno važi za veće gradove u zemlji, poput Beograda, Novog Sada, Niša, Kragujevca. Iako trošak agencije nije direktno vezan za kredit, već za sam proces kupovine nekretnine, on je direktno vezan za ukupan proces kupovine nekretnine i ubrajamo ga u ovu grupu troškova. Troškovi agencije su oko 3% vrednosti nekretnine i u konkretnom slučaju iznose oko 2.000 evra.\nMišljenje ovlašćenog procenitelja je obavezan dokument u okviru priloga dokumentacije koju podnosite poslovnoj banci za odobravanje svih vrsta stambenih kredita. Ovo je jedan od dokumenata koje morate pribaviti na samom početku procesa odobravanja kredita i prvi značajniji dodatni trošak za zajmotražioca. Uobičajeni troškovi procenitelja su uglavnom fiksni i kreću se između 10.000 i 12.000 dinara.\nVlasnički list je dokument koji će vam biti neophodan u nekoliko navrata tokom procesa podnošenja zahteva i odobravanja subvencionisanog stambenog kredita. Tarifa za pribavljanje jednog primerka ovog dokumenta nije značajnija, međutim, obzirom na njegovu validnost, koja je svega 5 dana, verovatno je da ćete u nekoliko navrata morati da isti dokument ponovo pribavljate. Procena je da je tokom procesa odobravanja kredita trošak pribavljanja vlasničkih listova oko 3.000 dinara.\nPredugovor o kupovini nekretnine je dokument koji kupac i prodavac sklapaju pri „kaparisanju“ nekretnine i jedan je od najvažnijih tokom procedure kupovine nekretnine. Sem što prodavcu plaća ugovoreni deo cene nekretnine, kupac će morati da plati i overu predugovora o kupovini nekretnine, koja se tarifira u zavisnosti od vrednosti nekretnine. Za vrednost prosečnog stana u Beogradu, overa predugovora se tarifira sa 10.000 do 20.000 dinara.\nU vezi sa predugovorom o kupovini nekretnine, vrlo je važno imati u vidu da se njime definišu rokovi za određene aktivnosti, a najvažnija među njima je plaćanje. Ukoliko se desi da rokovi budu probijeni, što je vrlo čest slučaj, obzirom da je prodavcu stana u interesu da što pre dobije novac za nekretninu koju prodaje, neophodno je sastaviti aneks ugovora, čija overa donosi oko 2.000 dinara dodatnih troškova. Zbog toga je veoma bitno da predugovorom definišete što realnije rokove sa prodavcem nekretnine, kako biste izbegli troškove overe aneksa ugovora.\nUz pretpostavku da korisnik stambenog kredita koristi hipoteku na nekretninu koju kupuje kao sredstvo obezbeđenja, što je i najčešći slučaj u praksi, neophodno je uspostaviti istu kroz podnošenje odgovarajuće dokumentacije i plaćanje pratećih naknada u nadležnim državnim institucijama. Za prosečan stan u Beogradu naknade za upis hipoteke se kreću oko 20.000 dinara.\nKruna odnosa kupca i prodavca nekretnine je Ugovor o prodaji nekretnine. Međutim, overa ovog ugovora je i jedan od najvećih dodatnih troškova koje kupac ima u odnosu sa prodavcem. Naime, za overu ugovora o kupovini stana plaća se naknada čija visina zavisi od vrednosti nekretnine. Za prosečan novoizgrađeni stan u Beogradu ova naknada se kreće oko 30.000 dinara.\nSubvencionisani stambeni krediti, ali i većina komercijalnih stambenih kredita podrazumeva da kredit bude osiguran u Nacionalnoj korporaciji za osiguranje kredita (NKOSK). Kupac nekretnine je u ovom odnosu dužan da plati naknadu u korist NKOSK-a, koja iznosi 30 evra i premiju osiguranja kredita, koja za stan vrednosti oko 70.000 evra iznosi 1.250 evra, što je oko 130.000 dinara. Osim premije osiguranja kredita, korisnik kredita je dužan da uplati i premiju osiguranja nekretnine kod nekog od licenciranih osiguravajućih društava. Troškovi ove premije osiguranja se kreću oko 5.000 dinara.\nNa kraju iscrpljujućeg procesa pribavljanja i overe dokumenata, sklapanja ugovora i formalnog odobravanja kredita dolazi dan isplate kredita. Stambeni kredit se uplaćuje na račun prodavca nekretnine. Međutim, čak ni ovaj deo procedure odobravanja kredita neće proći bez dodatnih troškova po korisnika. Na dan isplate kredita, poslovna banka naplaćuje naknadu za obradu zahteva kredita, koja se uobičajeno iznosi 0,5% i za kredit od 70.000 evra košta korisnika oko 350 evra ukoliko je reč o komercijalnom stambenom kreditu, odnosno, nešto manje od 300 evra ukoliko je reč o subvencionisanom stambenom kreditu.\nUz ovaj trošak, u praksi isplate kredita se javlja još jedan – kursna razlika. Naime, kupac sa prodavcem ugovara cenu nekretnine u evrima i prodavac očekuje dinarski iznos od koga će moći da kupi odgovarajući iznos strane valute. Međutim, poslovna banka isplaćuje stambeni kredit u dinarima po srednjem kursu, što korisnika kredita dovodi u situaciju da prodavcu mora nadoknaditi razliku između srednjeg i prodajnog kursa evra. Ovo je veoma značajan trošak i iznosi oko 1.100 evra na odobreni stambeni kredit od 70.000 evra.\nUobičajeno je da što zbog kreditne sposobnosti, što zbog prirode i svrhe kredita, stambene kredite uzima jedna osoba sa sadužnikom (bračnim partnerom ili članom porodice). Ova okolnost, međutim, povlači dodatne troškove, jer mnogi dokumenti koji se zahtevaju kao prilog za podnošenje zahteva za stambeni kredit će morati da se pribavljaju za svaku osobu pojedinačno. Tako, na primer, potvrda o neposedovanju nepokretnosti i potvrda o izmirenim porezima, koje su neophodne za subvencionisane stambene kredite, a kod pojedinih komercijalnih stambenih kredita i životno osiguranje korisnika kredita i sadužnika, mogu doneti troškove i do 5.000 dinara veće, ukoliko lice koje konkuriše za stambeni kredit ima i sadužnika.\nSem što se na strani kupca nekretnine i korisnika stambenog kredita najčešće pojavljuju dva lica, vrlo je čest slučaj i da se na strani prodavca nekretnine, tj. investitora, pojavljuje više od jednog lica. Naime, obzirom na vrednost investicije, veliki broj nekretnina u izgradnji finansiraju dva ili više lica. Ova činjenica znači da će poslovna banka koja odobrava stambeni kredit zahtevati da neki dokumenti budu overeni i potpisani od strane svakog pojedinačnog lica koje učestvuje u izgradnji nekretnine. Iako bi, logikom stvari, trebalo da troškove ovih dokumenata plaćaju investitori, odnosno lica učesnici u izgradnji, u praksi je najčešći slučaj da prodavac sa kupcem ugovara cenu nekretnine koja će se nakon odobravanja kredita naći na njegovom računu. Zbog toga, ovi troškovi u najvećem broju slučajeva padaju na teret kupca, od koga se očekuje da plati sve dodatne troškove vezane za odobravanje kredita. Ovakvi uvećani troškovi se pojavljuju kod overe ugovora i aneksa ugovora o zajedničkoj izgradnji i overe rešenja o odobrenju za izgradnju (građevinska dozvola). Takse za overu ovih dokumenata su oko 1.200 dinara za svako pojedinačno lice koje učestvuje u izgradnji nekretnine.\nNakon odobravanja stambenog kredita, tokom perioda otplate se pojavljuju troškovi o kojima se retko govori i koji su većini korisnika stambenih kredita nepoznati, bar dok ne dođe vreme za njihovu naplatu. Najveći među ovim troškovima su troškovi mišljenja procenitelja i troškovi osiguranja nekretnine. Troškovi mišljenja procenitelja se plaćaju na trogodišnjem nivou i rezultat su zahteva poslovnih banaka da se u ovom periodu vrši ponovna procena vrednosti nekretnine. Zbirni troškovi procenitelja u periodu otplate stambenog kredita odobrenog na 30 godina su oko 1.000 evra.Troškovi osiguranja nekretnine su takođe obavezan element tokom perioda otplate kredita. Godišnji troškovi osiguranja se kreću od 40-50 evra, što u zbirnom iznosu za stambeni kredit odobren na 30 godina iznosi između 1.200 i 1.500 evra.\nBlic štednja Kredit Kamata Banke\n"NOSIM SAMO LIČNI PRTLJAG" Carinici ga pitali ima li nešto da prijavi, a kad je negirao, pronašli pozamašnu sumu novca i sat od 60.000 DOLARA\n22:01 (FOTO) CRVENI KARMIN I ROZE SAKO Jovana i Željko Joksimović gledaju uživo finale LIGE ŠAMPIONA: Oglasili se sa stadiona, a jedan detalj su svi primetili\n21:42 "ZABRANITE PUTINA, NE PUŠKINA" Ruska novinarka je pobegla iz Moskve i ima jednu poruku za Zapad: Kako ste odbacili čitavu naciju?


Da li će Srbiju rusko oružje koštati američkih sankcija? - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Da li će Srbiju rusko oružje koštati američkih sankcija?\nDa li će Srbiju rusko oružje koštati američkih sankcija?\nNije jednostavno iscrtati konture spoljne politike Srbije.\n6Piše: Vuk Jeremić 18. novembra 2018. 07.23\nTo je politika koja nominalno traga za rešenjem pitanja Kosova, dok istovremeno slavi svako povlačenje priznanja njegove nezavisnosti. To je politika koja se gnuša i same pomisli na članstvo u NATO, ali i hvali odličnim odnosima koje gaji sa Severnoatlantskim partnerima. To je put ka članstvu u Evropskoj uniji i negovanje bratskih odnosa sa Rusijom. Neki bi ovakvu politiku nazvali promišljenom. Neki drugi šizofrenom. U svakom slučaju, morala bi da bude oprezna, pošto se odnosi između ključnih svetskih igrača pogoršavaju iz dana u dan. Za sada, utisak je da Srbija uspeva da balansira na sve tanjoj liniji između sukobljenih blokova. Međutim, to bi uskoro moglo da se promeni.\nOružje ruske proizvodnje, osim nespornog kvaliteta (ako za nešto što ubija može da se kaže da je kvalitetno) i niže cene, u lokalnom kontekstu poseduje i značajnu simboličku težinu. Počev od kalašnjikova pa naviše, rusko oružje je u ovim krajevima oduvek bilo na ceni pa i devedesetih, kada se Srbija našla nasuprot skoro celokupnog Zapadnog sveta. Ova opčinjenost ruskim naoružanjem je nakratko zamrla početkom dvehiljaditih, da bi svoju renesansu doživela poslednjih godina. Nabavka ruskog oružja je, uz neumorne napore stranih faktora i domaćih plaćenika da smene aktuelnu vlast, lajtmotiv domaćih provladinih medija. Ipak, kada se pogleda iza tabloidnog šarenila, lako se uočava da Srbija u predvidivoj budućnosti ima ozbiljnu nameru da kupi od Rusije jurišne helikoptere Mi-35 i raketni sistem Pancir S1.\nMi-35, kolokvijalno „leteći tenk“, zapravo je izvozna varijanta najrasprostranjenijeg jurišno-desantnog helikoptera na svetu Mi-24. Trenutno ovaj se helikopter, s razlogom koristi u 58 zemalja sveta. U skladu sa žargonskim nazivom, trup i kabina Mi-35 su odlično oklopljeni i gotovo otporni na municiju kalibra 12.7 milimetara. Da ne bude zabune, radi se o borbenom helikopteru. Ispod kabine ima mitraljez jačine 12.7 mm ili fiksirani dvocevni automatski top kalibra 30 mm.\nNa krilima takođe mogu da se montiraju automatski topovi, bombe, vođene rakete… Karakteristike ovog helikoptera, tvrde upućeni, idealni su za sukobe niskog intenziteta, borbe protiv terorista, gerilaca i drugih pobunjenika. Informer se potrudio da svojim čitaocima dočara hipotetički scenario upotrebe ovih helikoptera tekstom sa naslovom „Šiptari u panici! Vojska Srbije sa Mi-35 na Kosovu za 45 minuta“. Inače, isti tekst može da se pronađe i na internet stranici vulin.rs, nezvaničnoj prezentaciji koja „objektivno i faktografski prati sve državničke i političke aktivnosti Aleksandra Vulina“.\nUzgred, baš uoči Vulinove posete Minsku i Moskvu u martu ove godine počelo je plasiranjem, najpre spekulacija, a potom i konkretnijih informacija o nabavci helikoptera Mi-35. Prvo se pričalo o šest, koje ćemo kupiti od Belorusije, ali se već mesec dana kasnije iskristalisalo da se radi o četiri helikoptera Mi-35, plus još četiri transportna Mi-17. U aprilu je ministar Vulin preko Tanjuga iz Moskve poručio da helikopteri stižu krajem ove, početkom naredne godine. Kada stignu, Mi-35 biće treća vrsta helikoptera koja u našoj vojsci ima „sposobnost vatrenog delovanja“, posle vremešnih „Gazela“ i najnovijih Erbasovih H-145M koji početkom godine stižu iz Nemačke.\nParalelno sa nabavkom borbenih helikoptera, Srbija je radila i na kupovini raketnog sistema Pancir S1. Snažan PVO sistem, iz razloga koji su očigledni, već duže vreme je želja državnog rukovodstva. Impresivni S-300, sistem zemlja-vazduh dugog dometa, bio je van dometa našeg konsolidovanog budžeta. Jedino što smo dobili je maketa ovog oružja, koji je Dmitrij Rogozin, zamenik premijera Rusije poklonio Aleksandru Vučiću.\nNakon toga, počelo se spekulisati o nabavci PVO sistema srednjeg dometa „buk“ i „tor“. Međutim, i ti razgovori su propali, pod pretpostavkom da ih je bilo. Ipak, u maju ove godine dolazi do preokreta. Navodno, PVO sistem Pancir S1 je tokom vojne parade u Moskvi, Aleksandru Vučiću lično preporučio predsednik Rusije Vladimir Putin. Gotovo istovremeno Miroslav Lazanski, vojni analitičar i poslanik na listi Srpske napredne stranke, gostujući na RTS-u izjavljuje da smo odlučili da kupimo sistem Pancir i da su za to već obezbeđene pare.\nSam predsednik je bio rezervisaniji kada je izjavio da nam Moskva daje vojnu opremu „po povoljnim uslovima“ i pritom najavio da će do kraja ove godine javnosti biti predstavljeno šta je sve u oblasti nabavke vojne tehnike urađeno u poslednjih nekoliko godina. Pancir S1 je u upotrebi u još od devedesetih. Radi se o PVO sistemu malog dometa koji Rusi uglavnom koriste kako bi pružili zaštitu sistemima S-300 i S-400. Godinama u senci, Pancir je svetsku slavu stekao sasvim nedavno kada je u Siriji korišćen, i navodno bio veoma uspešan, u zaštititi ruskih vojnih baza.\nDakle, šta u nabavci ruskog oružja može da bude sporno? Oružje je roba, i stoga, Srbija, kao suverena zemlja, ima pravo da ga kupuje po tržišnim cenama od koga god to želi. Problem je u tome što ni trgovina mnogo benignijom robom nije izuzeta od političkog uticaja, a kamoli kupoprodaja oružja. Posledično, nabavka borbenih helikoptera i raketnog sistema od Rusije moglo bi Srbiju da košta sankcija od Sjedinjenih Američkih Država. Konkretno, potencijalni problem Srbije sadržan je u Zakonu o suprotstavljanju američkim protivnicima kroz sankcije (CAATSA).\nSredinom juna prošle godine izglasao ga je Kongres sa većinom koja je veoma neuobičajena za američke prilike (u Senatu je bilo 98 glasova za i 2 protiv). Zakon je 2. avgusta 2017. godine nevoljno potpisao Donald Tramp, javno protestujući da je zakon „ozbiljno manjkav“. Suštinski, ideja zakona je da se okameni konfliktni odnos sa zemljama koje američka administracija vidi kao suparničke i da se, istovremeno, vežu ruke nepredvidivom predsedniku.\nZakon uvodi (zapravo samo potvrđuje postojeće) sankcije Rusiji, Iranu i Severnoj Koreji, i predviđa, između ostalog, sankcije za svakoga ko sa ovim zemljama ostvari „značajnu transakciju“ u vojnom ili obaveštajnom sektoru. Za našu priču najznačajniji je član 231 (d) u kojem je pobrojano 36 najznačajnijih ruskih vojnih entiteta (gotovo celokupna ruska vojna industrija), kao i 96 oligarha sa kojima je saradnja zabranjena. Naravno, na ovoj „crnoj listi“ su i oni koji treba da Srbiji izruče oružje. Sankcije koje zakon predviđa su raznolike i grubo se mogu podeliti na četiri vrste. Mogu da „zalede“ imovinu pojedinaca, pravnih lica, kao i država u SAD. Pored toga, pojedinci za koje se ispostavi da su prekršili odredbe zakona mogu dobiti zabranu ulaska u SAD.\nJoš jedna sankcija predviđa blokadu izvoza u SAD. Najzad, možda i najoštrija kazna za velike države je zabrana transakcija u okviru finansijskog sistema SAD. Međutim, da li će, u kojoj meri i prema kome da budu primenjene ove sankcije u značajnoj meri zavisi od odluke političara. „Zabrana značajnih transakcija“ sa entitetima na „crnoj listi“ je jedna široka, fleksibilna definicija, otvorena za različita tumačenja. Pa je tako, primera radi, kinesko Odeljenje za razvoj opreme kineske vojske i njen direktor Li Šangfu, su se sredinom septembra našli sa pogrešne strane Zakona o suprotstavljanju američkim protivnicima kroz sankcije zbog kupovine oružja (nije precizirano kog) od Rusije.\nIstovremeno, Indija je bila u završnim fazama pregovora oko nabavke pet bataljona raketnog sistema S-400 Trijumf. Za sada, Indiji nisu nametnute nikakve sankcije, a čak je i američki Sekretar odbrane DŽejms Matis, tražio da se zakon ne primenjuje. To bi, upozoravao je Matis, samo gurnulo Indiju u još čvršći savez sa Rusijom.\nImajući u vidu ovaj voluntarizam koji prati primenu Zakona o suprotstavljanju američkim protivnicima da li Srbija treba da strahuje da će njene namere da kupi helikoptere Mi-35 i Pancir raketni sistem da je svrstaju u tabor američkih protivnika, uz sve sankcije koje to vuče sa sobom? Stavovi stručnjaka sa kojima smo razgovarali su podeljeni.\nPrema mišljenju Nikole Lunića, kapetana bojnog broda u penziji i člana Glavnog odbora Demokratske stranke, Srbija nabavkom četiri helikoptera Mi-35 i dva diviziona PVO sistema Pancir definitivno krši odredbe koje predviđa američki zakon.\n„Pitanje koje nam se nameće kao društvu je da li smo time strategijski unapredili operativne sposobnosti sistema odbrane ili je državni vrh doveden u zabludu zbog interesa pojedinaca. U ovom trenutku Srbija nema potencijala za bilo kakvu vrstu konfrontacije sa svetskim silama, niti da društvo podnosi teret sankcija zbog finansijskih ili političkih profitera“, navodi Lunić.\nS druge strane, vojni analitičar Vlado Radulović, smatra da, iako nabavka ruskog oružja neće proći neopaženo, istovremeno neće nikoga u Americi preterano uzbuditi.\n„Zvanični stav Srbije je, i tome se ne može prigovoriti, da smo mi neutralna zemlje i da kao takvi možemo da sarađujemo sa kim god želimo. Naravno kupovina oružja neće proći neopaženo, međutim radi se o svega nekoliko helikoptera i dva bataljona PVO sistema. Ta nabavka će verovatno biti predmet budućih razgovora između zvaničnika dve zemlje, ali stvarno ne očekujem da zbog ovoga snosimo sankcije koje predviđa američki zakon“, navodi Radulović.\nO tome da li će Srbija biti podvrgnuti sankcijama, u kojoj meri i ko će njima biti pogođen pokazaće vreme. Poslednjih godina, američka spoljna politika podjednako je nepredvidiva kao i naša.\nnabavka, Sankcije, Sjedinjene Američke Države\n18. novembra 2018. u 09.58\nOdlican clanak i realna analiza no nasi politicari nisu dorasli aktualnoo politickom trenutku i realnosti da mi nismo u mogucnosti da se odbranimo da nam rusi poklone svo savremeno naoruzanje prema tome ratne opcije treba odbaciti i odbranu zasnivati na realnoj politici i diplomaciji koja ima sanse da nas odbrani.\n18. novembra 2018. u 10.39\nDokle god AV poslušno maše repićem i šeni biće mu dozvoljeno da, uz stalno šutiranje, kupuje delove vojnog otpada iz Rusije i sl. Naravno, sva ta razbacivanja državnog novca platiće narod. A posle? Posle se zna, šutnuće ga u zapećak (da li će da robija kao njegovi mentori ili će završiti u mišijoj rupi, nebitno je) a mi će mo živeti još teže i još više biti poniženi.\n18. novembra 2018. u 11.35\nPriznajem: imao sam simpatije za ovog čoveka i u vreme kada je bio šef diplomatije,a i kasnije u UN,pa i kada je sa svojom sgrankom počeo da se bavi unutrašnjom politikom. I u tim momentima sam mu bio naklonjen,iako me je duboko pritiskivalo da je u vreme njegove diplomatije pitanje KiM izvučeno iz UN i dato na tacni EU,ili kada je postavljeno pitanje Medjunarodnoim sudu u vezi sa proglašenjem nezavisnosti KiM(ko ga je,ili ko ih je bio po ušima dfa to čine,ili čini).Uprkos tome, mislio sam i dalje: ovaj čovek je patriota,voli Srbiju,nije mu bitna vlast,valja imati takve. I šta se dogadja: pa on čovek živi u SAD, „lansira“ afere u vezi sa održavanjem referenduma u zemlji, izborima,predvidja kao vidovita Vanga ,od toga se ništa nije ostvarilo, i jedini zaključak he – ovaj čovek isključivo voli vlast.Neću o parama iz Katara ili nekig drugih država koje pominje vlast,ali kao običnoj osobi koji prati politiku – zbog svega nabrojanog, Vuk više nije u mojom očima ono što je bio.I ovaj tekst je na tragu tih njegovih „proočabstava“ .Uzgred, neka svedočenja njegovih dojučerašnjih saradnika i i članova Narodne sranke su poražavajuća.Bacimo od toga,naprimer, 60 odsto,ali i onih 40 procemnata u velikoj meri otkrivaju pravi lik i namere Vuka Jeremića.Hvala na prosoru\n„Dragiša“ nadam se da ti ne daju pokvaren sendvič, boleće te stomak. Možda i glava? I zub boli kada je šupalj.\n18. novembra 2018. u 18.14\nStvarno te žalim ,Petre ,uništiće te mržnja, već te razara,to je očigledno iz reči koje prenosiš na ovaj portal..I umesto da osporiš,demantuješ,ili negiraš moje ocene o gospodinu Jeremiću, ti si požurio za uobičajenom mantrom o nekakvom sendviću.To ti očigledno jedino ostaje kada nemaš ni argument,ali ni intelektualnu jačinu da debatuješ na pravi način. Pozdrav za tebe.\nBođo Bođo kaže:\n28. aprila 2019. u 13.09\nOd dva zla uvek se bira ono manje, mogu da nam opet razruše našu lepu zemlju kao 1999. Manje bolno je da mi imamo Ruski pancir i Kineski fk 3 pa neka dođu ako vole a sankcije smo već imali ništa neobično, preživećemo ali ćemo se odbraniti !