5 umesto 7 regiona??? Šumadija konačno Šumadija!!!\nTema: 5 umesto 7 regiona??? Šumadija konačno Šumadija!!!\n05.02.2010., 17:51 #1\nPrema novom predlogu ministarstva ekonomije (???!) Srbija se deli na 5 (računajući i KiM) umesto 7 regiona koliko je prvobitno bilo planirano....\nHvala Bogu Šumadija se konačno zove Šumadija (ovo i Zapadna Srbija je višak, zar ne? ), ali je za ovaj region Južna i Istočna Srbija moglo da se smisli nešto bolje... NPR. nešto Moravski region ili tako nešto...\nJedina glupost je što je Smederevo i Požarevac u tom regionu Južna i Istočna Srbija... ???\n05.02.2010., 17:54 #2\nRe: 5 umesto 7 regiona??? Šumadija konačno Šumadija!!!\nZa to se zahvalite Sulju i Rasimu\n05.02.2010., 17:55 #3\nВише ми се свиђа оваква подела...\nМада би регију Београда мало проширио...\n05.02.2010., 17:56 #4\nhvala vi Suljo und Rasime\n05.02.2010., 17:57 #5\nTako je, poduci ga diplomatiji !\n05.02.2010., 17:58 #6\nZapadna Srbija visak? To je prava Srbija,olicenje Srbije u malom. Zasto se narodana nosnja sa Zlatibora smatra kao simbol Srbije....\n05.02.2010., 18:02 #7\na znaju li se imena knezova novih knezevina...??? jesu li vec podeljeni na politicke svere medju politicarima...??? jel se zna koliko hiljada novih namestenika ce da radi u okruzima...?? zna li se po kom politickom kljucu ce biti birana administracija...???\ne blago nama...znaci u dogledno vreme jos barem 5000 novih budzetskih korisnika...\n05.02.2010., 18:02 #8\nBeograd je višak. Ajde da mu damo samostalnost, ogradimo ga beogradskim zidom (po ugledu na berlinski) i zaboravimo, a mi da nastavimo da živimo sretno, bez njega.\n05.02.2010., 18:03 #9\n...pa jeste ali ceo taj region treba da se zove samo ŠUMADIJA!\n05.02.2010., 18:06 #10\nTo je stvarno debilizam, ali sve ovo je rezultat ucena tzv bosnjaka...a vlast je naravno podlegla pritisku.\n05.02.2010., 18:29 #11\nZar već ne postoji pet regiona? Šta dele opet?\n05.02.2010., 18:29 #12\nMnogo je mala u odnosu na ostale ....\nSamo da vidim kakva je sad separatizacija Sandzaka u pitanju , od ovih koji su govorili da je to u pitanju\n05.02.2010., 18:37 #13\na moglo su ipak da stave 7. nekako je to srecan broj. ubacili bi tu i crnu goru i bosnu, ili deo hravtske ili... vec prema zelji\n05.02.2010., 18:39 #14\nБио сам пријатно сам изненађен, што Рашка област није засебна регија...\nМада сигурно постоји нека зачкољица\n05.02.2010., 19:15 #15\nboze sacuvaj budalaaaaaa, totalni idiotizam. nacionalna manjina ucenjuje citavu drzavu, sramotaaa.\n05.02.2010., 19:24 #16\nDruze , to nikad niko nije ni trazio, samo su se trazile sve sandzacke opstine u jednom regionu da su , znaci da nas ne dijele, pa nek nas stave sa kim hoce, samo sto su to dezurni forumski paranoicari pogresno shvatili, a valjda i vole da dizu frku bez razloga , pa stalno traze nesto da budu ugrozeni ...\n05.02.2010., 23:34 #17\na na osnovu cega se to trazilo\n05.02.2010., 23:41 #18\nShta je bre ovo Shumadija i Zapadna Srbija? Valjda samo Shumadija majku mu?\n05.02.2010., 23:44 #19\nSrem je trebao biti u regionu zapadna srbija....ima vremena da se to ispravi kad odu ovi sabani sa vlasti\n06.02.2010., 01:16 #20\n06.02.2010., 01:20 #21\nMoze zajedno,ali da se zove Shumadija!\n06.02.2010., 01:21 #22\nOvo ''crveno'' mi lici na kartu C.Gore!\nPoslednji put ažurirao/la lav8 : 06.02.2010. u 01:24\n06.02.2010., 01:23 #23\nVidis koja je frka bila oko zahteva Bosnjaka , sad kad se to desilo, i vuci siti , i ovce na broju\n06.02.2010., 01:33 #24\nTo cemo tek videti kada Eurostat da konacni sud.Mene bas briga na koliko se regiona deli zemlja,ali ova druga nije zvanicno prihvacena od strane Eurostata za razliku od prve koja jeste.\nUkoliko oni prihvate i ovu drugu varijantu bice ok,ukoliko ne ili ce se vratiti prva ili ce se praviti nova podela na regione.\nEurostat ima svoju metodologiju i oni ce dati zavrsnu rec u skladu sa statistickim modelima koji se primenjuju u EU.\n06.02.2010., 01:54 #25\npa da ,a Backa sa Kosovom


Kućni ljubimci : Kavez za kucne ljubimce-Vardarac 13.03.2018 - ID 58277386 - KupujemProdajem\nKućni ljubimci > Ptice | Kavezi > ID oglasa: #58277386 (postavljen: pre nedelju dana)\nKavez za kucne ljubimce-Vardarac\nNov kavez za cincile, veverice i druge glodare, prelepe dekoracije za vasu sobu.\ndimenzije 90 x 80 x 45 cm.\nzica je postavljena sa unutrasnje strane, kako zivotinja ne bi imala kontakt sa drvetom.\nKavez ima zastitni poklopac fijoke, koji sprecava izlazak same zivotinje.\nkompletna unutrasnja oprema moze se menjati.\nIzrada kaveza po vasim merama.\n063 244 321\nViber 065 422 30 75 Vardarac Pozarevac.


Dva lamburdžinija i ferari: Braću Ćulum policija privela i oduzela skupocjena vozila Istaknuto\nNezvanično, jučer su u popodnevni satimana području grada Banja Luka uočena tri skupocjena automobila, inostranih registarskih oznaka (Švajcarska), koja su se kretala u koloni, a provjerama je utvrđeno da vozila koriste braća Ćulum iz Sanskog Mosta.\nU pitanjima su dva „lamborginija“ i „ferrari“, kojima su upravljali Denis Giljon (Armin Ćulum), Nermin Ćulum i Velid Salešević, a u vozilu se se nalazile i Milijana Radanović (1990.) i Teja Stražišar (1992.), državljanka Slovenije.\nO statusu vozila upoznati su radnici UIO radi utvrđivanja carinskih prekršaja, te su Saleševiću odmah izdali prekršajni nalog, a za ostale osobe će, nakon utvrđivanja svih okolnosti također biti podneseni prekršajni nalozi nakon kompletiranja predmeta.\nFeni je rečeno da su o svemu obavješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka, te sudija za prethodni postupak Osnovnog suda Banja Luka, i uz njihovu saglasnost je izvršeno privremeno oduzimanje predmeta, odnosno svih vozila, radi utvrđivanja njihovog porijekla, validnost dokumentacije te drugo.\nUSA traži da se BiH odrekne ruskih helikoptera: Dva uslova za donaciju helikoptera BiH\tGasal Komšiću: Jeste li na ovim slikama vidjeli ikoga mlađeg od 45 godina? Nećete ni vidjeti


Zbog odlaska mladih Srbija gubi više od milijardu evra godišnje - Vesti za studente - Infostud | NajStudent.com\nStudentske vesti › Zbog odlaska mladih Srbija gubi više od milijardu evra godišnje\n(Preuzeto sa sajta 021 - 10.07.2019.)\n"Bio sam pred kraj (fakulteta), samo mi je ostao diplomski. Krenuo sam da tražim posao. Video sam šta se nudi, generalno sam bio razočaran načinom kako se dolazi do posla u Srbiji, celim pristupom. I onda je došla ponuda da odradim staž u Belgiji kao programer godinu dana. I tako sam došao u Belgiju", priča za Radio Slobodna Evropa ovaj tridesetpetogodišnjak.\n"Sve je pod ugovorom. Sa početnom finansijskom injekcijom, koja nije bila nešto značajna, primao sam minimalac, neku stažersku platu, mogao sam da iznajmim sobu, da putujem, da dolazim u Srbiju dva puta godišnje. Jednostavno, imao sam lagodan život, što u Srbiji sa takvom platom nikad ne bih mogao da uradim", kaže Stepanović.\n"Kada živimo u zemlji koja će pre kupiti deset helikoptera, nego stvoriti uslove da jedan institut, za molekularnu biologiju na primer, normalno funkcioniše, da ima dovoljno para za istraživanja, za eksperimente za skupu opremu. Mi kupujemo neke druge stvari, mi se bavimo nekim drugim stvarima, bez ikakve ozbiljnije strategije i ozbiljnijeg pristupa svemu tome", primećuje Srećko Mihailović, sociolog i istraživač javnog mnjenja.\n"Od onih koji odu na studije mali broj se vraća jer tamo ih uvažavaju po znanju i dobijaju stipendije. Mi imamo jedno budžetsko mesto za doktorske studije. Svi ostali moraju da plate. U svetu postoji mnogo veća mogućnost za dobijanje ozbiljnih stipendija. Sad se nešto malo kreće, ali isključivo za mlade koji hoće da se bave naukom. Ali gde su oni koji hoće da se bave praksom?", navela je profesorka Milena Dragićević Šešić.\n"Ideja da se zaustavi odliv pameti iz Srbije nije dobra ideja, niti je to pošteno prema mladim ljudima koji imaju mogućnost da odu iz ove zemlje i imaju razloga da odu", smatra sociolog Srećko Mihailović, navodeći da niko nema pravo da sprečava mlade ljude da odu iz zemlje, ako u Srbiji nemaju mogućnost da realizuju svoje sposobnosti.\n"Pratim šta se dešava i u političkom i u finansijskom smislu, taj nedostatak pravde i poštovanja, bujajući nacionalizam, jednostavno to nije za mene ni za moju porodicu. Ne mogu da živim u takvom sistemu", odgovara Stepanović. Opširnije čitajte ovde.\nJedna obrnuta priča: Zašto sam se vratio da radim u Srbiji


Subotica - Turisti Srbije : Turisti Srbije\nKulturni centar Vojvodine i jedan od najlepših gradova u Srbiji, Subotica je u 16. veku bila i prestonica jednog bajkovitog carstva. Nalazi se na krajnjem severu Srbije, smeštena između Dunava i Tise, uz evropski auto-put E-75. Udaljena je 100 km od Novog Sada i oko 190 km od Beograda.\nKroz svoju istoriju Subotica je često menjala vladare, države i nazive. Promenila je oko 200 imena – zvala se i Zabadka, i Szent Maria, Maria Tereziopolis… Njom su vladali, Ugari, Turci i Srbi, bila je u Hazburškoj i Otomanskoj imperiji, zatim u Jugoslaviji.\nNajpoznatije turističke destinacije u Subotici su Zgrada gradskog muzeja, Rajhlova palata, Gradska kuća, Subotička sinagoga, Narodno pozorište, Gradski muzej, Trg cara Jovana Nenada, Trg Slobode i mnoge druge.


Policija preporučila podizanje optužnice protiv Netanjahua\nIsraelski premijer Benjamin Netanjahu na sastanku kabineta u Jerusalimu 11. februara 2018.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je na nacionalnoj televiziji da „bilo kakva preporuka policije da se protiv njega podigne optužnica zbog korupcije“ - neće ni do čega dovesti. „Nastaviću da vodim Izrael odgovorno i časno“, rekao je.\nIzraelski mediji prethodno su javili da policija smatra da ima osnova za podizanje optužnice protiv Netanjahua zbog korupcije. Posle završetka dvomesečne istrage u dva slučaja navodne korupcije, državni tužilac sada mora da odluči da li će formalno podići optužnicu protiv premijera. Ministar pravosuđa Ajelet Šaked izjavio je da podizanje optužnice ne bi iziskivalo da premijer podnese ostavku ali da bi svakako podstaklo pozive i pritiske na Netanjahua da to učini.\nNetanjahu je optužen da je primao poklone bogatih donatora i dobročinitelja u zamenu za promovisanje njihovih interesa. Jedan od njih je holivuski producent Arnon Milčan, rođen u Izraelu, koji je Netanjahuu navodno dao desetine hiljada dolara u poklonima kao što su bile skupe cigare i šampanjac. Netanjahu je takođe navodno primao poklone od australijskog milijardera Džejmsa Pakera i drugih bogatih pristalica.\nPolicija je uz to istraživala navodni ilegalni dogovor premijera i novinskog izdavača Arnona Mozesa da Netanjahu dobije povoljan tretman u izveštajima njegovog dnevnika u zamenu za podršku zakona koji bi naudio rivalskim novinama.\nPolicija je prošlog meseca ispitala Netanjahua u vezi sa tim optužbama. Premijer poriče krivicu za bilo kakvo kršenje zakona.


Košaninova jezera- misterije i lepota koja ostavlja bez daha putnike namernike - Zebra\nAktuelno • Otkrij Srbiju\nU blizini manastira Studenice, daleko od civilizacije, nalaze se Košaninova jezera, prirodni fenomen koji i danas zbunjuje naučnike. Tokom letnjih suša voda nadolazi, dok se u zimskom periodu jezero suši. U pojedinim delovima voda je slana, a meštani ih povezuju sa vilama\nKošaninova jezera čine dva jezera, malo i veliko, u obliku elipse, na oko 900 metara nadmorske visine. Nalaze se u dolini manastira Studenice, na planini Radočelo, usred šume bukve, jele, smrče i bora. Za njih, nažalost, znaju tek pojedini zaljubljenici u prirodu, iako zbog svojih karakteristika predstavljaju redak prirodni fenomen obavijen misterijama i legendama koje se i danas u ovom kraju prepričavaju.\nOva neobična jezera ime su dobila po botaničaru Nedeljku Košaninu, koji je rođen u ovom kraju i koji se među prvima bavio njihovim proučavanjem. Pod zaštitom su države prve kategorije, a Unesko ih je proglasio rezervatom biosfere 2001. godine. Sa druge strane, mnogo toga što se vezuje za Košaninova jezera ni danas nije ispitano. Osim krajnje neobičnog izgleda, ono što ih, ponajviše, izdvaja je to što nivo vode u jezeru opada tokom zime i kišnih dana, dok leti, pogotovo za vreme velikih suša jezero nadolazi.\nZanimljivo je i to da je u malom jezeru, gorskom ogledalu, među četinarima, i voda slana. Do ovog podatka došlo se zahvaljujući istraživačima Branislavu Matijeviću i Milovanu Gajiću, između ostalog i zbog činjenice da se žabe nalaze samo u gornjem delu jezera.\nVeliko jezero je obraslo vegetacijom i samo manji delovi jezera se nalaze pod vodom sa obodnim delovima obraslim šumom. Samo jezero predstavlja specifičnu biljnu formaciju, jer se u njemu naselila biljka metlasta oštrica, koja je formirala impozantne busene, koji izgledaju kao ogromna sedišta. U vreme kada tresava ozeleni, buseni se međusobno doduruju i na pojednnim mestima jezero izgleda kao livada u poznu jesen.\nOni koji su ovaj dragulj prirode imali prilike da vide tokom različitih godišnjih doba, tvrde da je najlepše vreme za posetu rana jesen i kasno proleće, kada prizori, doslovce, ostavljaju bez daha i nastaju ,,nestvarne” fotografije. Zbog nepristupačnosti terena i velikih snegova, zimski dani nisu najbolja opcija za izlet do ovih neobičnih jezera.\nI dok većina stanovnika okolnih gradova ne znaju da se u njihovoj blizini nalazi ovaj prirodni fenomen, mnogi inostrani turisti, zaljubljenici u prirodu, fotografi, planinari i motociklisti, već godinama praktikuju da za vreme obilaska srpskih manastira, planina i etno-sela posete i Košaninova jezera.\nMeđu meštanima se i danas prepričavaju razne legende, a jedna od njih kaže da su se vile okupljale i igrale kolo oko ovih jezera i da svaki busen na velikom jezeru predstavlja jednu vilu. Vilino kolo prestavlja krug u travi, posebne boje, različite od rastinja koje okružuje jezero. Kada se na pašnjaku ugleda vilino kolo, to je, kako se veruje, pouzdan znak da su vile prethodnu noć okupile na tom mestu i igrale kolo do prvih sunčevih zraka. Ukoliko bi mladić ili devojka ugazili u ovaj travnati znak , vile bi im uzimale razum, a iz ljušture od tela za kratko vreme istekli bi životi. U slučaju da krava ili ovca ugaze u vilino kolo mleko bi im prestalo ili bi se zamutilo.\nU neposrednoj blizini jezera nalazi se manastir Pridvorica, na putnom pravcu koji vodi do manastira Studenice. Nažalost, do ovih neobičnih jezera vrlo je komplkovano doći, putokazi gotovo da i ne postoje, a i jedina opcija je dugo i zamorno pešačenje, s obzirom da do jezera vodi jedino imropvizovana “staza” dugačka šest kilometara kojom većina putničkih vozila ne može da prođe.\nIpak, s obzirom na porast broja domaćinstava ovog kraja koja su se poslednjh godina preorijentisala na seoski turizam i promociju obliižnjih lokaliteta , verujemo da bolji dani i za Košaninova jezera tek dolaze.\nKosaninova jezera Manastir Pridvorica Radocelo studenica


Bešlin: Polaganje venca na četnički spomenik je velika bruka | Autonomija\nBešlin: Polaganje venca na četnički spomenik je velika bruka\n"Četnički pokret je nepobitno kolaborantski pokret"\nIstoričar Milivoj Bešlin ocenio je kao “bruku” činjenicu da je grupa oficira i vojnika Vojske Srbije položila venac na spomenik četničkom komandantu Dragoljubu Draži Mihailoviću, dok je s druge strane predsednik države bio u Moskvi na čelu kolone ruskog Besmrtnog puka.\n„Mislim da je to jedna velika bruka koja se sad dešava kod nas, mi moramo najpre znati koga su oni tamo predstavljali, ko ih je poslao, da li su bili, koje je obrazloženje toga, ako su išli samoinicijativno, da li će neko da snosi konsekvence. Dakle, vi polažete vence zvanično u ime države i vojske na spomenik poraženom u Drugom svetskom ratu. Ne morate nositi cveće na spomenik pobedniku u tom ratu, ali onda nemojte nositi nikome – to je već po sebi sporno“, rekao je Bešlin za Televiziju N1.\nPrema njegovim rečima, kolaboracija četničkog pokreta je apslolutno nepobitna. „Četnički pokret je nepobitno kolaborantski pokret. Prvih meseci rata on je sarađivao sa partizanima, ali vremenom taj pokret postaje kolaborantski zbog snage i rasta partizanskog pokreta. Jasna je intencija Draže Mihajlovića ka kolaboraciji“, kazao je Bešlin.\nGovoreći o podelama na partizane i četnike, Bešlin je rekao da je dobro da je društvo podeljeno.\n„Zlo bi bilo da svi govorimo istu stvar. Istoriografija ima svoje interpretacije, problem je što neki istoričari zanemaruju ono što je istoriografski metod, i često interpretacija ne proizlazi iz činjenica. A podela je znak da je društvo pluralno, a pluralnost je uvek dobro došla, loše je samo kad se ne pridržavamo činjenica“, kazao je Bešlin.


Ljubav Kralja Edvarda i Valis Simpson - Samo lepa sećanja\n“U ljubavi uvek postoji malo ludila, ali u ludilu uvek postoji i malo razuma” – Fridrih Niče\nKoliko samo ljubav može oduzeti oči i razum onima koji vole! Ljudi napuštaju domove, izvršavaju samoubistvo, menjaju svoju religiju radi ubeđenja da ih sa voljenom osobom čeka bolji i srećniji život. Ova priča posvećena je kralju koji se svog prestola odrekao kako bi bio sa ženom koja mu je zarobila srce. Reč je o kralju Edvardu VIII, koji u životu nije snevao o prestolu, bogatstvu i moći. Ovaj čovek večito dečačkog lica, svetle kose i prodorno plavih očiju želeo je jednu stvar koju nije mogao da ima – da bude običan čovek. Jedinu privilegiju koju je imao u odnosu na većinu plemića jeste mogućnost da zavoli ženu, ne plave krvi, već plavih očiju; ženu zbog koje se osećao sigurnijim – Valis Simpson.\nBritanski narod nije razumeo Edvardovu opsesiju gospođom Simpson. Smatrali su je površnom osobom koja je sa Edvardom bila samo zbog popularnosti i novca i nisu videli u njoj sve ono što princ jeste. U njihovim očima radilo se o ženi čiji je društveni status bio toliko nizak da nije bila dostojna plemićke pažnje, tim pre što je bila razvedena i što je bila američkog porekla. Uprkos predrasudama, Edvard ju je obožavao.\nKralj Edvard VIII rođen je 23. juna 1894. godine kao sin vojvode i vojvotkinje od Jorka (budući kralj Džordž V i Kraljica Meri), a 1911. godine dobio je titulu princa. Već tada osećao se kao da ne pripada dvoru i nije želeo da postane kralj, iako je to bilo neminovno. Tokom Prvog svetkog rata u njemu je tinjala želja da učestvuje i time doprinese ishodu rata, zbog čega je podneo zahtev za dobijanje vojne brigade. Dodeljen mu je 1. bataljon Gardijske garde koji nikada nije poslat u rat. Iako razočaran što mu nije dozvoljeno učešće u ratu, princ Edvard zaradio je veliko poštovanje svog naroda.\nAli, nije samo hrabrost razlog zbog koga je princ Edvard stekao izrazito veliku popularnost kod ženskog dela stanovništa – njegov izgled bio je jednako zaslužan. Iz samo sebi poznatih razloga, ovaj princ voleo je udate žene. Imao je nekoliko ljubavnica istovremeno sa kojima je dugo bio u vezi, a jedna od njih bila je i vikontesa Telma Furnes. Kada je 10. januara 1931. godine u svojoj seoskoj kući priredila zabavu pozvavši kako princa Edvarda, tako i bračni par Simpson, nije ni slutila da će je to jednog dana koštati veze. Zabava je bila prvi susret Valis Simpson i Edvarda i tom prilikom nisu osetili nikakve varnice, leptiriće u stomaku ili ljubav na prvi pogled. Ipak, nisu ni negirali činjenicu da su jedno drugom privlačni. Nakon četiri meseca su se ponovo susreli na jednoj zabavi, a sedam meseci kasnije, princ je bio pozvan na večeru u kući porodice Simpson. Tokom naredne dve godine međusobne posete bile su česte, ali su sa prijateljstva na ljubav prešli tek 1934. godine. Naime, Telma Furnes je otputovala u Sjedinjene Američke Države i princa Edvarda zadužila da “se postara za gospođu Simpson u njeom odsustvu”. Telmin povratak doneo joj je vesti da Edvard u svom životu ima mesta za samo jednu ženu i da to nije ona. Princ se otarasio svojih ljubavnica, postavši u potpunosti predan Valis.\nA ko je ta čuvena Valis koja je uspela da preotme srce princa Edvarda i učini ga u potpunosti svojim? Rođena je 19. juna 1986. godine u Merilendu, SAD. Njen otac preminuo je kada joj je bilo svega pet meseci, što je ostavilo nju i njenu majku u siromaštvu i bedi. Tokom svog odrastanja nisu je često smatrali lepom. Uprkos tome, Valis je oduvek posedovala kvalitetan ukus i znala je lepo da se oblači. Imala je gospodstveno držanje, oči koje su zračile energijom, sjajnu i zdravu kožu i tamnu kosu koje su je činile privlačnom. Iza sebe imala je dva braka, jedan sa nasilnim i alkoholu predanim bivšim marincem, a drugi sa Ernestom Simpsonom, koji je radio u porodičnoj firmi i sa kojim je počela da biva pozivana na priredbe i svečanosti, kakva je i ona na kojoj je upoznala princa Edvarda.\nIako mnogi tvrde da je Valis ta koja je zavela Edvarda, veće su verovatnoće da je ona bila ta koju je prinčev šarm, raskoš i glamur osvojio. Iako joj je bilo jako teško kao ženi američkog porekla da se kreće u društvu britanskih plemića, Valis je u početku uživala u prijateljstvu sa Edvardom. Nakon krstarenja 1934. godine, princ je postao zaluđen njome. Nasuprot mnogim tvrdnjama da je Valis bila okrutna žena koja je kalkulisala i želela da postane kraljica ili da se obogati, ona je zaista osećala duboku naklonost prema njemu.\nU pet minuta do ponoći 20. januara 1936. godine, Edvardov otac je preminuo, što je uslovilo da Edvard bude krunisan za kralja. Koliko god da je želeo da pomogne britanskom narodu, novopečeni kralj je veći značaj pridavao svojoj voljenoj Valis. Kasnio je na sastanke ili se uopšte na njih nije pojavljivao i slabo je vršio svoju kraljevsku dužnost. Nije prošlo mnogo kada je kralju stiglo pismo od njegovog ličnog sekretara, koji ga je upozorio da novine neće još dugo biti u zatišju i da će skupština dati ostavku ukoliko se nešto ne promeni. Edvard je tada shvatio da je ispred njega postavljen ultimatum: ili će odustati od Valis, ostati sa Valis i izazvati ostavku skupštine ili abdicirati i ostati sa Valis. Kraljev život postao je nezamisliv bez plavooke Amerikanke, stoga je njegov izbor bila abdikacija.\nValis se nije slagala sa kraljevom odlukom da napusti presto i oženi se njome. Predlagala mu je da sve ostane onako kako već jeste, da mogu biti srećni kao ljubavnici ili, ukoliko već želi brak, da se Valis odrekne titule kraljice, ali Edvardu to nije dolazilo u obzir. U vreme kada se kralj bavio papirologijom vezanom za abdikaciju, Valis je bila u Parizu, pokušavajući na taj način da ublaži pritisak koji oseća kao žena zbog koje se kralj odriče prestola. Edvard je, napustivši presto, održao govor u kome je rekao: “Za mene je postalo neizbežno da se odrešim svojih obaveza kao kralja, jer ih nikada ne bih mogao ispuniti bez podrške i pomoći žene koju volim”. Odmah nakon abdikacije, Valis mu je uputila pismo uz reči: “Dragi, želim da te vidim, dodirnem, želim da živim sa tobom i budem udata za tebe”. Edvard je postao vojvoda od Vindzora, a nakon što se oženio Valis 3. juna 1937. godine, ona je postala vojvotkinja. Kraljevska porodica ih je u potpunosti odbacila i ukinula im pravo na dolazak na dvor. Štaviše, vojvoda i vojvotkinja od Vindzora bili su proterani iz Velike Britanije i njihovo je izgnanstvo trajalo do smrti.\nValis je do kraja života osećala krivicu zbog Edvardovih postupaka i često mu je govorila: “Nadam se da nikada nećeš zažaliti zbog svoje žrtve i da ćemo pronaći nekakve poslove kojima ćemo se baviti”. Nažalost, to nije bio slučaj. Koliko god se bračni par trudio da pronađe posao, svaki put bivali su odbijeni. Vojvoda i vojvotkinja nastavili su da žive skromnije nego ikada, srećni što imaju jedno drugo, trudeći da se ne obaziru na tračeve koji su ih pratili do smrti.\nEdvard je preminuo 28. maja 1972. godine, mesec dana pre svog 78. rođendana. Valis je nastavila da živi sama još 14 godina, od kojih je većinu provela u krevetu, izolovana od sveta u kome je bila omražena. Preminula je 24. aprila 1986. godine, dva meseca pre svog 90. rođendana. Danas se u svetu ova priča prenosi kao ljubav veka, simbol požrtvovanosti i dokaz da u pravoj ljubavi ne postoji dovoljno velika prepreka koja bi istu mogla da spreči od postojanja i trajanja.\nPreviousDomaći sok od malina – recept\nNextVelimir Bata Živojinovic i Julijana Lula – velika ljubav


ОБНОВУ КУЋА ЧЕКА 1.800 СРПСКИХ ПОРОДИЦА | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nOBNOVU KUĆA ČEKA 1.800 SRPSKIH PORODICA\nDatum objave: utorak, 12 juna, 2012\nViše od 1.800 srpskih porodica čeka na obnovu domova na mostarskom području, rečeno je danas u Mostaru na regionalnom sastanku o realizaciji revidirane strategije za primjenu Aneksa sedam Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nPredsjednica Unije za održivi povratak i integracije u BiH Mirhunisa Zukić, koja je i organizator sastanka, izjavila je da se ljudima koji čekaju obnovu kuća u Mostaru, nažalost ne može odgovoriti kada će dobiti svoj dom.\n“Činjenica da je finansija sve manje dodatno otežava postojeće stanje” rekla je Zukićeva, te dodala da će iz Mostara biti poslat zahtjev te da se nadaju da će on biti uključen u iduću raspodjelu sredstava, bilo da je riječ o državnom ili entitetskom nivou.\nGojko Pantić iz Udruženja Srba u Mostaru rekao je da obnova i povratak od početka idu drukčije nego što je trebalo.\n“Srbi su u ovoj obnovi u strašnom zaostatku. Još je potrebno obnoviti 1.800 srpskih kuća, a kako i kada će se obnoviti i hoće li uopšte ne mogu reći, to zavisi o onome šta država planira”, rekao je Pantić.\nOn je istakao da su povratnici u jako teškoj situaciji i da se uglavnom vraćaju penzioneri.\n“Zaposlenja nema jer ga je zakon ograničio. Takođe, obrazovanje nije regulisano zakonom kako treba, zbog čega je mali povratak izbjeglica”, tvrdi Pantić.\nOn je istakao da Srbi u Mostaru ne učestvuju u vlasti tako da bi ono što im po zakonu pripada nema ko da zatraži. “Zato je situacija tako teška i složena”, naglasio je Pantić.


ZVUČI POZNATO? Rusija dozvolila pirateriju kao odgovor na sankcije Zapada! | Serbiantimes.info\nRusija ukida zakone o autorskim pravima kako bi ublažila efekat sankcija koje su uvele zapadne zemlje. Ovo se prvenstveno odnosi na patente kompanija, ali i na muziku, igre, filmove, serije, TV emisije i drugo.\nRuska vlada je saopštila da ruske kompanije više nemaju obavezu da poštuju pravo intelektualne svojine, niti plaćaju nadoknadu vlasnicima patenata iz zemalja koje su uvele sankcije toj zemlji.\nOvim je Rusija praktično legalizovala pirateriju i dozvolila ruskim firmama da koriste inovacije iz zemalja koje su im uvele sankcije bez ikakve pravne posledice ili nadoknade.\nRusi će biti slobodni da piratizuju stranu muziku, filmove i igre, a ruski političar Dmitrij Jonin je nagovestio da bi zemlja mogla deblokira “Rutracker” kako bi stanovništvu olakšala pristup ovom sadržaju.\n„Rutracker“ je najveći ruski sajt za preuzimanje piratskog sadržaja, a rusko regulatorno telo za komunikacije ga je blokiralo u novembru 2015. godine.\nOve najave stižu nakon što je prošle nedelje Ministarstvo za ekonomski razvoj Rusije saopštilo novinarima da razmatra ukidanje pravila o intelektualnoj svojini kako bi se suprotstavili sankcijama.\n„Razmatra se mogućnost ukidanja ograničenja na korišćenje intelektualne svojine koja se nalazi u određenim dobrima čija je isporuka Rusiji ograničena“, saopštili su iz Ministarstva ruskoj novinskoj agenciji Tass.\nKako stvari stoje, piraterija će biti jedini način na koji će Rusi moći da gledaju strane filmove ili igraju igre u doglednoj budućnosti. Veliki broj filmskih i gejming studija je obustavio prodaju i emitovanje u zemlji.\nPoslovanje u zemlji su obustavili giganti iz gejming indutrije – Xbox, ,Playstation i Nintendo, ali i mnogi studji za razvoj igara poput EA, Rockstar North i drugih.\nRelated Topics:AmerikaEvropska unijaRusijaNATOsankcijeautorska pravaPiraterijazapad


Hilari Klinton ponovo u centru seks-skandala - Sputnjik Srbija\n18:16 13 Maj 2021\n18:45 13.10.2017 (osveženo 15:46 20.10.2017) Preuzmite kraći link\nSkandal sa seksualnim napadima Harvija Vajnstina skliznuo je u političke vode kad su se ljudi na društvenim mrežama obrušili na bivšeg predsedničkog kandidata Hilari Klinton zbog njenog zakasnelog i bledog pokušaja da se distancira od osramoćenog holivudskog producenta.\nGovoreći za Si-En-En, Klintonova je rekla da će Vajnstinove višegodišnje donacije za njenu kampanju dati u dobrotvorne svrhe. Ona je, uopšteno, osudila njegovo ponašanje rekavši da joj je „pozlilo“ i da je „šokirana“ zbog optužbi za višestruko seksualno zlostavljanje protiv holivudskog producenta.\nOna je istakla da „sigurno nije znala“ za navodno Vajnstinovo „predatorsko ponašanje“.\nKlintonova je za Si-En-En samo ponovila teze svog zvaničnog saopštenja od 10. oktobra u kome je rekla da je „šokirana i užasnuta“ izjavama u kojima žene optužuju Vajnstina za seksualno zlostavljanje.\nVajnstin je lično donirao 26.000 dolara za kampanju Klintonove za Senat 2000. godine, blizu milion dolara donirao je Demokratskoj partiji i još milion i po prikupio je putem donacija prijatelja i saradnika. On je poznat i kao blizak prijatelj Klintonovih. Pre dve godine, Klintonovi su iznajmili kuću u Hemptonu blizu Vajnstinove. Hilari Klinton je lično vodila nekoliko donatorskih večeri koje je organizovao holivudski producent.\nZato je malo ko poverovao u reakciju Klintonove na skandal u kojoj je u glavnoj ulozi Harvi Vajnstin. Klintonova je „popila“ kritiku svoje partije zato što na skandal nije reagovala više od pet dana, uprkos čestom pojavljivanju u medijima tokom turneje na kojoj promoviše svoju knjigu.\nSavetnica u Beloj kući Kelien Konvej osudila je na Tviteru sporu i mlaku reakciju Klintonove, podsećajući na njenu brzu i oštru osudu Udruženja američkih vlasnika oružja zbog masakra u Las Vegasu.\nPoznati TV kuvar Entoni Borden takođe je žestoko reagovao na njen intervju za Si-En-En ocenivši ga „sramnim“ i „neiskrenim“.\nMnogi nisu ubeđeni da će Klintonova donirani novac Harvija Vajnstina proslediti u dobrotvorne svrhe.\n— On A Ledge Somewhere (@LedgeSomewhere) October 12, 2017\nHillary will give Weinstein’s donations to charity.\n— Collin Rugg (@CollinRugg) October 12, 2017\nTviteraši su takođe podsetili na brojne seksualne skandale njenog muža Bila, pitajući se zašto je Vajnstin pod istragom, a bivši američki predsednik nije.\n— Mike (@mike_Zollo) October 12, 2017\n— Doug Sides (@DougSides) October 11, 2017\nKonačno, neki kritičari su se fokusirali na njenu predsedničku kampanju u kojoj se predstavljala kao „žena-heroj“.\n— Steve Bannen (@SteveBannen) October 11, 2017\nHillary knew about Bill, she knew about Weiner, she knew about Weinstein. Yet still claims to be "shocked & appalled". pic.twitter.com/kMeTuwA2gk\n— Andy Hortin (@AndyHortin) October 11, 2017\nProšle nedelje je nekoliko žena koje su radile u Vajnstinovoj kompaniji optužilo producenta za seksualno zlostavljanje. Posle toga, mnoge žene su iznele slične optužbe na njegov račun, uključujući i holivudske zvezde Anđelinu Džoli i Gvinet Paltrou. Vajnstin je otpušten iz borda direktora „Vajnstin kompanije“. Napustila ga je supruga i suočio se sa oštrim osudama mnogih holivudskih zvezda. Britanska akademija za film i televiziju suspendovala je njegovo članstvo u svetlu „veoma ozbiljnih optužbi“.\nseks skandal, tviteraši, donacije, Demokratska partija SAD, Anđelina Džoli, Gvinet Paltrou, Harvi Vajnstin, Bil Klinton, Hilari Klinton, Holivud, Velika Britanija


2020 March 16 | JKP "Komunalije" Sremska Mitrovica\nJKP “KOMUNALIJE” SREMSKA MITROVICA JE ORGANIZOVALO RAD SLUŽBI NA OSNOVU UREDBE VLADE R SRBIJE I ODLUKE O PROGLAŠENJU VANREDNOG STANJA U R SRBIJI.\nRAD NAŠEG PREDUZEĆA VRŠI SE U SKLADU SA PREPORUKAMA I U KOORDINACIJI SA ŠTABOM ZA VANREDNE SITUACIJE GRADA SREMSKA MITROVICA.\nOD SUTRA 17.03.2020. NA TERITORIJI GRADA VRŠIĆE SE KOMPLETNA DEZINFEKCIJA JAVNIH POVRŠINA , ODNOSNO PRANJE PUTEVA, AUTOBUSKIH STAJALIŠTA, KLUPA U PARKOVIMA, MOBILIJARA, DEZINFEKCIONIM SREDSTVOM NA BAZI HLORA.\nSEKTOR GRADSKA PIJACA ĆE RADITI OD 7-13H\nSEKTOR POGREBNE USLUGE ĆE VRŠITI ORGANIZACIJU SAHRANA U SKLADU SA NAREDBOM O ZABRANI OKUPLJANJA VIŠE OD 50 LJUDI\nOSTALI SEKTORI RADE PO USTALJENOM RASPOREDU\ndokumenta vezana za već pokrenutu javnu nabavku dobara male vrednosti MOTORNI TRIMERI JN MV – D – 6/20\nMOTORNI TRIMERI 13.03.2020-1\nMOTORNI TRIMERI 13.03.2020-3\nMOTORNI TRIMERI 13.03.2020-2\ndokument vezan za već pokrenutu Javnu nabavku dobara male vrednosti Motorna ulja, maziva i sredstva za održavanje vozila JN MV – D – 10/20\nMotorna ulja, maziva i sredstva za održavanje vozila 13.03.2020.\ndokument vezan za već pokrenutu Javnu nabavku dobara male vrednosti ZAŠTITNA OBUĆA JN MV – D – 8/20\ndokumet možete preuzeti ovde:\nZAŠTITNA OBUĆA 13.03.2020.\nPowered by WordPress | Theme Designed by: http://www.buy3dsflashcart.com | Thanks to propertymaintenanceguide.com, http://www.coquewebsite.com and www.officialr43ds.com Administration:


EKOPAK | Kompostiranje\nKompostiranje je odličan način da se organski otpad ponovo iskoristi.\nUkoliko imate baštu, korištenjem komposta možete lako pospiješiti kvalitet zemljišta bez skupih aditiva, a sa druge strane poštediti deponije od bespotrebnog pretrpavanja otpadom. Ukoliko do sada već niste, ljeto je odlično vrijeme za pripremu komposta od organskog otpada.\nRazmislite o tome da započnete praviti svoj kompost na jesen, jer je to vrijeme čišćenja bašte i pripreme za hladnije mjesece. Ako započnete proces u ovo doba godine, vaš kompost će imati dovoljno vremena da se razvije i sigurno će biti spreman do proljeća. Također, kanta za kompost je idealno mjesto za odlaganje opalog lišća i pokošene trave i sigurno mnogo bolje nego da ovaj otpad završi na deponiji. Proces razgradnje organskih materija i kompostiranja će u hladnijim mjesecima biti sporiji, ali dok god su temperature iznad nule, proces će napredovati, samo nastavite u kompost dodavati ostatke kao i inače. Za kompost vam treba veća posuda (obično metalna kanta ili čak drvetom ograđen dio bašte), organski otpad (ostaci hrane, pokošena trava, opalo lišče...), potrebno je da smjesa bude vlažna i na toplom mjestu na kojem će se kompost brže i jednostavnije razviti.


Kancelarija za KiM: Vakcinisano više od 10.000 građana iz srpskih sredina - Radio Kontakt Plus\n15:56, 07.03.2021Izvor: Radio Kontakt Plus\nU srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji za vakcinaciju protiv virusa Kovid 19 protekle nedelje prijavljeno je blizu 1.700 građana, što je skoro tri puta više nego nedelju dana pre, saopšteno je iz Kancelarije za KiM.\nZa građane je vakcinacija organizovana u utorak i sredu na tri izdvojena punkta - u Raški, Kuršumliji i Bujanovcu, dok će 1.400 građana u sredu i četvrtak primiti drugu dozu vakcine, navodi se u saopštenju Kancelarije.\nKancelarija za Kosovo i Metohiju organizuje besplatan prevoz za građane s teritorije Kosova i Metohije koji su zainteresovani i koji su se prijavili da prime vakcinu.\nVlada Republike Srbije obezbedila je dovoljnu količinu cepiva za sve građane, stoji u saopštenju.\nS obzirom na to da se epidemiološka situacija s virusom Kovid 19 komplikuje i u srpskim sredinama u pokrajini, posebno ohrabruje činjenica da se protekle nedelje veliki broj građana prijavio za imunizaciju, navode iz Kancelarije i dodaju da se vakcinacijom pokazuje odgovornost kako za sebe i svoju porodicu, tako i za zajednicu u celini.\nIz Kancelarije navode i da je do sada je vakcinisano više od 10.500 građana iz srpskih sredina na KiM i revakcinisano oko 8.000 njih.\nTagovi: SrbiKancelarija za KiMKosovo\nObijena ambulanta u Gojbulji


kwainess секс XXX ћаскање Видео Порно Тубе Wеб камера Wеб Цам слободна локација Ливе Цам\nPoslednje prijavljivanje: 28.9.20. 19.51.51\nKlikom na dugme, podići ćeš kwainess na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. kwainess će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o kwainess\nRadni sati kwainess\nAmaterski klipovi od kwainess\nkwainess lista želja


Lendejl završio sezonu\nGoran Bošković 20/05/2019, 13:10\nAustralijanac se zbog povrede zgloba neće vraćati na teren u Superligi\nVeliki hendikep za Partizan u borbi za domaću titulu! Jedan od najboljih igrača u dosadašnjem delu sezone, Džok Lendejl, neće moći da pomogne saigračima u ostatku Superlige. Australijanac je završio sezonu zbog povrede zgloba i pitanje je da li će ga uopšte navijači više videti u crno-belom dresu.\nLendejl je povredio skočni zglob, ali je poslednji pregled pokazao da je problem veći nego što se u prvi mah mislilo, javlja Basketballsphere.\nMožda postoji mogućnost da se centar crno-belih oporavi do finala plej-ofa, međutim, dogovoreno je da se ne rizikuje još teža povreda i Lendejlu je dozvoljeno da ode u SAD na oporavak, jer će tamo igrati Letnju ligu NBA.\nAustralijanac ima sa Partizanom ugovor na još godinu dana, međutim, pitanje je da li će ostati u Humskoj za narednu sezonu. Lendejl je skrenuo pažnju na sebe igrama u crno-belom dresu, a litvanski mediji su više puta pisali kako Žalgiris planira da ga dovede u svoje redove za Evroligu naredne sezone.\nUkoliko Džok Lendejl bude odlazio iz Partizana ovog leta, klub će dobiti obeštećenje.\nPrevious article Zimus izmakao transfer, sada više nema prepreka!\nNext article OČARANI BRITANCI ODALI POČAST SAŠI ILIĆU


Kako živi prosječan Slovenac 27 godina od izlaska iz SFRJ? – Bankar.me\nJanuary 11, 2019 MAKRO, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nStanovništvo Slovenije je ostarilo, ali im je životni vijek za osam godina duži, dok za kilogram hljeba rade trećinu vremena manje nego prije 27 godina, kada je ova zemlja 25. juna 1991. godine objavila Deklaraciju o nezavisnosti, odnosno o otcjepljenju od bivše SFRJ.\nSlovenački portal siol.net objavio je zanimljive statističke podatke, ilustrujući socijalnu sliku nacije i životni standard Slovenaca prije 27 godina i danas.\nProsječna starost stanovništva Slovenije je 1. januara 1991. godine iznosila 35,9 godina, a danas 43,2 godine. Znatno je opao broj ljudi mlađih od 15 godina, dok je starijih od 65 godina sve više. Posljedično, 2017. godine je bilo skoro 44.000 djece manje u osnovnim školama nego 1991. godine.\nStarosne penzije su 1992. godine dostizale 78,4 odsto neto plate, dok su u ljeto 2017. godine pale na 58,4 odsto. U Sloveniji je prošle godine bilo 1,27 miliona radno aktivnog stanovništva, od kojih je 67.000 bilo nezaposleno.\nOčekivani životni vijek će takođe biti produžen. Dečaci koji se rode u Sloveniji 2080. godine mogu da očekuju da će živeti 87 godina, a djevojčice preko 91 godine.\nNa početku svog puta u nezavisnost, Slovenija je naišla na velike ekonomske poteškoće, a isto to se dogodilo i 2008. kada je zemlju pogodila svjetska ekonomska kriza. Za 27 godina, Slovenija je promijenila dvije valute. Posle proglašenja nezavisnosti 1991. godine, jugoslovenski dinar zamijenio je slovenački tolar.\nTolari su u početku štampani kao bonovi, koji su kasnije zamijenjeni stvarnim novčanicama. Ulaskom u Evropsku uniju, slovenački tolar je zamijenio euro.\nPrema statističkoj kancelariji, zbog različitih valuta tokom proteklih 27 godina teško je porediti prosječne zarade 1991. godine i danas.\nMeđutim, neosporno je da su cijene od 1991. nadalje rasle sporije nego plate, navodi se siol.net.\nProšlog ljeta je, kako precizira, prosječan Slovenac za kilogram crnog hljeba trebalo da radi 18 minuta, ili za trećinu vremena manje nego 1991. kada je radio 27 minuta.\nZa kilogram mljevene kafe je 1991. morao da radi četiri puta više nego danas, tačnije 5,2 sati u odnosu na sadašnjih 1,18 sati, a da bi kupio novi putnički automobil „reno” prosječnom Slovencu je sada potrebno duplo manje rada (1.925 sati) nego prije 27 godina (3.702 sata).\nU tekstu se takođe napominje da se u proteklih više od četvrt vijeka značajno promijenila i struktura slovenačke ekonomije. Prema Zavodu za statistiku, udeo prihoda od poljoprivrednih aktivnosti u BDP-u smanjen je za više od polovine sa 5,7 odsto 1991. godine na 2,1 odsto lani, a znatno je pao i udio prihoda od industrije i građevinarstva, dok je skočio udeo prihoda od usluga (sa 50,3 posto 1991. na 64,8 procenata 2017.).\nU prve dvije godine nezavisnosti, ekonomska aktivnost je u velikoj mjeri usporila, tako da je 1991. BDP smanjen za 8,9 odsto, a u godinu kasnije za 5,5 odsto.\nIpak, sa današnje distance, BDP po stanovniku je u Sloveniji 1991. godine bio četiri puta manji nego 2017. Naime, prije 27 godina BDP je iznosio 5.100 eura po stanovniku, a prošle godine 21.000 eura, što je Sloveniju svrstalo na 16. mjesto među državama 28-članog bloka.\nPored toga, u prvim godinama nezavisnosti Slovenija je bilježila i visoku stopu inflacije koja je dostigla čak vrtoglavih 250 odsto. Tokom 2015. i 2016. godine u zemlji je došlo do deflacije, da bi prošle godine rast potrošačkih cijena iznosio 1,4 procenta, piše siol.net.\nPOJMOVIekonomija Slovenije Slovenija\nPrevious Kako su svjetske valute dobile ime?\nSljedeći Novo slabljenje dolara\nSituacija s manjkom radne snage u Sloveniji strašnija nego prije krize 2008. godine.


Ovo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Uto 22 of Sep, 2020 [23:00 UTC]\n01) Angažovani grafiti Fotografije zanimljivih grafita u našim mestima Ned 13 of Mar, 2005 [02:56 UTC] Sre 13 of May, 2009 [21:17 UTC] rata 51 35370\n40) 9. novembar Akcija ASI - Zrenjanin povodom 9. novembra 2007. Pet 09 of Nov, 2007 [18:22 UTC] Uto 19 of Aug, 2008 [20:54 UTC] rata 2 16041\n52) 25.10.2005. Sajam knjiga Štand CLS-a na Beogradskom sajmu knjiga. Čet 03 of Nov, 2005 [07:47 UTC] Uto 29 of Nov, 2005 [17:54 UTC] Hal 9000 5 17931\n53) Poseta Bugarskoj Sredinom oktobra 2005. članovi ASI su, u okviru komisije Međunarodnog udrženja radnika i radnica, boravili u Bugarskoj, u poseti drugovima i drugaricama koji rade na stvaranju anarho-sinidikat, kao i starim bugarskim anarhistima. Sre 07 of Dec, 2005 [12:19 UTC] Čet 08 of Dec, 2005 [00:12 UTC] Hal 9000 2 16485\n67) 18.9.2004. propaganda plakatima Plakati "Radnička klasa ne glasa" lepljeni tokom predizborne noći Čet 03 of Nov, 2005 [08:00 UTC] Pet 27 of Jan, 2006 [22:26 UTC] Hal 9000 5 16961\n78) 24.7.2001. Protest zbog ubistva Karla Đulijanija Protest zbog ubistva Karla Đulijanija, održan 24. 7. 2001. godine ispred italijanske ambasade u Beogradu Sub 12 of Mar, 2005 [19:59 UTC] Pon 28 of Nov, 2005 [23:14 UTC] rata 2 18622\n80) 5.10.2000. Peti oktobar Anarho-sindikalisti su učestvovali u generalnom štrajku i petooktobarskim demonstracijama koje su okončale vladavinu Slobodana Miloševića Sre 23 of Nov, 2005 [23:27 UTC] Uto 07 of Feb, 2006 [14:53 UTC] rata 2 16772\nIstorija pokreta i ideje Roditelj Pet 20 of Jun, 2008 [19:58 UTC] Pet 20 of Jun, 2008 [19:58 UTC] Hal 9000 0 13695\nOn-line izložba: Iv Tangi Izložba radova nadrealističkog slikara Iva Tangija (februar - april 2006.) Pon 19 of Sep, 2005 [19:19 UTC] Pet 27 of Jan, 2006 [22:27 UTC] nik 21 21078\nslike za članke Čet 30 of Jun, 2005 [03:58 UTC] Ned 14 of Aug, 2016 [15:27 UTC] nik 105 27700\n[ Vreme izvršavanja: 0.37 sekundi ] [ Korišćena memorija: 4.04MB ] [ 274 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.66 ]


LotusFlare - Informacije o kompaniji, poslovi i iskustva | HelloWorld.rs\nAdresa Sunnyvale, Kalifornija, Sjedinjene Američke Države\nPredstavništvo Starine Novaka 23, Beograd\nUtisci zaposlenih o radu u IT sektoru kompanije LotusFlare\nDva tehnicka intervjua jedan za drugim u trajanju od po sat vremena. Prvi deo je gomila teorije kao da si na ispitu, s tim sto je ispitivac Ukrajinac sa veoma losim akcentom, medjutim to ne bi bio toliki problem da covek zna da postavi pitanje. Pitanja su veoma neodredjena i na njih se moze odgovoriti na vise nacina, na...\nNaziv LOTUS FLARE\nPoslovni naziv LOTUS FLARE d.o.o. Beograd-Palilula\nAdresa Starine Novaka 23, Beograd - Palilula\nDatum osnivanja 27.7.2016\nSlavko Fodor - Direktor


Željko Jokić Archives - RK Metaloplastika Šabac\nTag: Željko Jokić\nGradonačelnik Šapca Aleksandar Pajić za šampion Srbije igrao je rođene 2008-2009, stručni tim i upravni klub, povodom organizovanog svečanog prijema u Gradskoj kući.\nPored dečaka, prije prisustvovali treneri Miloš Mitrović i Željko Jokić, predsjednik kluba Branislav Đurković i direktor kluba Slaviša Stojinović.\nAleksandar Pajić Branislav Đurković Gradonačelnik Miloš Mitrović Slaviša Stojinović Željko Jokić


Apple i Samsung kažnjeni u Italiji zbog usporavanja smartphonea: Kada će BiH pokrenuti sličnu tužbu? | Trebevic.net\nJoš u januaru su u Italiji pokrenute dvije istrage usmjerene protiv Apple-a i Samsunga kako bi se ustanovilo da li su kompanije namjerno koristile softverske nadogradnje kako bi usporile uređaje svojih korisnika, a nakon okončanja istrage su izrečene kazne za obje strane.\nOrganizacija Autorita Garante Della Concorrenza e del Marcato (AGCM) je izdala saopštenje u kojem navodi da su Apple i Samsung prekršili nekoliko kodeksa. Apple će morati platiti 5 miliona eura zbog usporavanja iPhonea 6 kada su korisnici instalirali iOS 10 inače razvijen za iPhone 7. Novi iOS je zahtjevao više energije, a oni koji su ga koristili na starijem iPhoneu su uočili da se uređaj gasi. Potom se bez najave pojavio update 10.2.1 kao rješenje, a koji je usporio procesore starijih uređaja sa zastarjelim baterijama kako ne bi dolazilo do gašenja.\nApple je kažnjen s dodatnih 5 miliona eura jer nije informisao korisnike o baterijama, što se odnosi na njihov prosječan životni vijek i procedure kako ih održavati i zamijeniti.\nSamsung je takođe kažnjen s 5 miliona eura, a ta kazna se odnosi na Android Marshmallow 6.0.1 update namijenjen novijem Galaxyju Note 7. Neki od onih koji su update instalirali na Note 4 su doživjeli kvarove te su bili primorani na skupe popravke. Note 4 je tada bio star dvije godine i van garancije. Korisnici su se između ostalog žalili na probleme s konekcijom i brzim trošenjem baterije. AGCM tvrdi da Samsung nije obavijestio korisnike o mogućim posljedicama koje donosi update.\nApple se prošle godine izvinio korisnicima zbog usporavanja starijih iPhonea.


(INFO) Ns Bg Live – Radionica „Razgovori sa Bogom“ 30-31.08.2019. – Lepota Duhovnog Razvoja\n(INFO) Ns Bg Live – Radionica „Razgovori sa Bogom“ 30-31.08.2019.\n30. avgusta 2019.\t565 Broj pregleda\nNekada davno, poznati naučnik Nikola Tesla je dao sledeću izjavu:„Kada se nauka bude bavila samo 10.g. duhovnošću, više će napredovati nego za celo vreme svog postojanja…“\nTako poznata izjava od tako poznatog i priznatog naučnika, a tako ignorisan savet i usmerenje od strane savremenog društva. Jedan od najvećih razloga za takvu situaciju je mentalno duhovna nehigijena, uz porast netolerancije, neznanja, duhovnog slepila i ograničenja u svim segmentima života…\nLjudi su obuzeti u bukvalnom smislu raznoraznim uverenjima, pravilima, predrasudama, navikama koje su dovele planetu u katastrofalno stanje i stavili veliki upitnik na budućnost svog života sveta na njoj.\nOve radionice pokušavaju podići svest ljudi na jedan viši nivo razmišljajući nakon njih o svemu što je rečeno, podeljeno, doživljeno.\n„Padobran radi samo kada je otvoren“ je uzrečica koja se može koristiti i za ljudski um. Ako je zatvoren, pad kao i iz aviona sa neotvorenim padobranom je veoma bolan i predstavlja teške životne lekcije i iskušenja na putu samoosvešćivanja, buđenja i promene kvaliteta života.\nSve u svemu, lični razvoj je uvek bio odluka i izbor pojedinca gde je svako preuzeo odgovornost za te iste svoje izbore. Ovo je samo jedna od „jela na švedskom stolu duhovnosti“ i predstavlja mogućnost u radu na sebi.\n*** Budite najbolja verzija samog sebe ***\nNovi Sad – 30.08.2019. (Petak)\nUlaznica – Članarina 1500 din.\nBeograd – 31.08.2019. (Subota)\nUkoliko želite pratiti ove Live radionice preko web-a, dole ispratite sledeći tekst i prijavite se.\nSve video sadržaje preko Weba mogu gledati sve osobe koje su se registrovale na www.lepotaduhovnograzvoja.com i pod odeljkom Odabir Članarine izabrali FREE i onda članski paket za radionice u Novom Sadu i Beogradu na https://bit.ly/2KVxu1i…\nDobro došli na radionicu i www.lepotaduhovnograzvoja.com\nPrethodno Duhovne energije 30.08.2019.\nSledeće Poklon Duhovnih Energija 30.08.2019.


Gabrijel Eskobar, zamenik ambasadora SAD: Međusobno priznavanje osnova svakog sporazuma Srbije i Kosova | Novosti.RS\nsreda, 23. 10. 2019. u 21:27\nGabrijel Eskobar, zamenik ambasadora SAD u Srbiji\nKako je predsednik Tramp saopštio, i Beogradu i Prištini, međusobno priznavanje bi trebalo da bude u osnovi svakog sporazuma, to je za "Novosti" poručio Gabrijel Eskobar, zamenik ambasadora SAD u Srbiji.\nOn podseća i na reči specijalnog izaslanika lidera Amerike za pregovore Beograda i Prištine:\n- Kako je ambasador Grenel jasno predočio, mi smo usredsređeni na to da pomognemo regionu da oslobodi svoj ekonomski potencijal. Vodeći poslovni ljudi najveće privrede sveta nam ponavljaju da oklevaju sa investiranjem i dolaskom na politički nestabilno područje. Zašto bi ma ko od njih rizikovao da se upusti u hodanje po ledu zamrznutog konflikta?\nSAD ne nude gotova rešenja. To je pitanje za Beograd i Prištinu. Svesni smo da kompromisno rešenje nije lako postići - suština kompromisa je da se nečeg odrekneš, ali i da nešto dobiješ. Kako predsednik Vučić često kaže, ne postoji druga razumna alternativa. Srbija i Kosovo treba da postignu sporazum koji je sprovodiv, trajan i ne proizvodi nestabilnost ni u zemlji ni u regionu. Ozbiljno ćemo sagledati svaki sporazum koji ispunjava ove uslove. Sad je trenutak da se krene napred.


Đoković je na dan koji ove godine ne postoji pomerio granice fizike /foto, video/ - Sputnjik Srbija\nĐoković je na dan koji ove godine ne postoji pomerio granice fizike /foto, video/\n18:00 01.03.2021 (osveženo 18:01 01.03.2021) Preuzmite kraći link\nSrpski teniser Novak Đoković je pre tačno godinu dana pomerio granice fizike i jednim potezom oduševio ceo svet, usput osvojivši turnir u Dubaiju.\nĐoković je 2020. godinu počeo fenomenalno, prvo pobedama na ATP kupu i Australijan openu, a onda i u Dubaiju.\nNajbolji teniser današnjice je u Dubaiju povratio prvo mesto svetske rang liste plasmanom u polufinale, a do treće titule u sezoni došao je 29. februara – na dan koji ove godine ne postoji, jer februar u 2021. ima samo 28 dana.\nTokom pomenutog finala protiv Stefanosa Cicipasa – koje je dobio sa 6:3, 6:4 u setovima – gledaoci su mogli da vide jedan potez koji nikoga nije ostavio ravnodušnim.\nĐoković je tada pomerio granice fizike tako što je jedan raskorak u pokušaju da dođe do loptice pretvorio u punu špagu.\nVideo-snimak i slike ovog poteza obišle su svet i završile na naslovnim stranama svetskih medija, a mnogima i dalje nije jasno kako je „čovek od gume“ baš ovoliko fleksibilan.\n► Medvedev na putu da pretekne Nadala i stane tik uz Đokovića


"LEKARI NAMERNO OSTAVLJALI PACIJENTE DA UMRU" Otkrio je monstruoznu spregu Hitne pomoći i pogrebnika i onda PROŠAO GOLGOTU\nNe, još nismo dobili imena lekara koji su, kako je tvrdio dr Josifovski namerno puštali da pacijenti umru kako bi uzeli proviziju od 300 evra od pogrebnog preduzeća, već, kako je objavljeno u presudi Višeg suda, u koju je Tanjug imao uvid, da su čak pet državnih organa preduzeli štetne radnje prema Josifovskom i stavili ga u nepovoljniji položaj zbog izvršenog uzbunjivanja.\nOtkrio neviđenu aferu dobio otkaz\n- Ovo je nešto što je epohalno i što daje nadu da će se ubuduće suditi po pravdi - rekao je jutros Josifovski komentarišući presudu.\nPROČITAJTE: SE*K SKANDAL U PRIŠTINI! Potpuni HAOS među albanskim vođama! VESELJI UHVAĆEN U ŠVALERACIJI SA ŽENOM HAŠIMA TAČIJA\nOn je za RTS ocenio da je presuda Višeg suda veliki trenutak za naše pravosuđe, kada je reč o suđenjima po Zakonu o zaštiti uzbunjivača.\n- Ovo je nešto što je epohalno i što daje nadu da će se ubuduće suditi po pravdi. Smatram da se ovo ne bi desilo da nije bilo hrabrog i odvažnog sudije koja je sigurno bila pod velikim pritiskom, ali je na kraju u ime naroda donela pravednu presudu - ističe Josifovski.\nPROČITAJTE: INTERNETOM KRUŽE MONSTRUOZNE REČI NA RAČUN MALOG DUKIJA: Ima li ovaj čovek dušu?! (FOTO)\nPodsetimo, Borko Josifovski je svojevremeno upozorio Ministarstvo zdravlja da pojedini lekari Hitne pomoći namerno nisu stizali na vreme i nisu obavljali reanimaciju pacijenata da bi tako privatnim pogrebnim preduzećima obezbedili zaradu.


AFGANISTAN: U napadu drona ubijen vođa Islamske države u zemlji\nArhiva - Avganistanski lokalni policajci gledaju kako se uzdiže dim sa mjesta vazdušnog udara na pozicije Islamske države, na kontrolnom punktu u istočnoj provinciji Nangarhar, 7. jula 2018.\nU napadu dronom ubijen je lider Islamske države u Avganistanu, Abdu Saad Erhabi, zajedno sa devet komandanata.\nNoćni raketni napad dogodio se u oblasti Kogjani u nemirnoj istočnoj pokrajini Nangarhar, u kojoj terorističke grupe, lokalno znane kao ISK-P, imaju svoju centralu.\nPortparol lokalne vlade, Ataulah Kojgani, rekao je za Glas Amerike da su u napadu takođe uništene dvije baze tzv. Islamske države.\nAvganistanski obaveštajni zvaničnik rekao je da su međunarodne snage asistirale u protivterorističkoj operaciji.\nPortparol snaga SAD, potpukovnik Martin Mekdonel, potvrdio je da su snage SAD izvele protivteroristički napad u subotu, koji je "za cilj imao višeg lidera terorističke organizacije".\nPortparol afganistanskog predsednika, Šahusaih Murtazavi, tvitovao je da je napad zadao "veliki udarac Daešu u Avganistanu" i takođe demonstrirao riješenost afganistanske vlade u borbi protiv terorizma. Upotrijebio je arapski akrinom Daeš za bliskoističnu terorističku grupu Islamska država.\nErhabi je četvrti lider ISK-P koji je ubijen otkako je grupa započela svoje ekstremističke aktivnost u Afganistanu početkom 2015, iz baza u Nagaharu, nedaleko od granice sa susjednim Pakistanom.\nMilitanti ISK-P organizovali su smrtonosne samoubilačke bombaške napade u ratom pogođenoj zemlji i borili se protiv afganistanskih snaga, koje uživaju podršku SAD, kao i protiv talibanskih pobunjenika.\nAmerički vojni komandanti kažu da ISK-P operiše u nekoliko južnih oblasti Nangahrara i u dijelovima susjedne Kunar provincije. Militanti su takođe osnovali snažnu bazu u sjevernoj afganistanskoj provinciji Džauzan, u blizini granice sa centralnoazijskom državom Turkmenistan.\nAli, talibanski pobunjenici ranije ovog mjeseca eleminisali su ISK-P iz pokrajine nakon mjesec dana duge ofanzive protiv te rivalske grupe, ubivši i zarobivši veliki broj njenih boraca.\nAfganistanske vlasti potvrdile su u isto vrijeme da se oko 250 militanata predalo vladinim snagama nakon što su pobjegli od talibanskog pohoda na Džauzan.\nKabul procjenjuje da je broj ISK-P bora u zemlji ne veći od 2.000 i umanjuje ruske tvrdnje da je teroristička grupa ojačala svoj uticaj u Afganistanu i da je broj njenih boraca veći od 10.000\nMoskva je zabrinuta zbog pojave ISK-P u dijelovima Afganistana na granicama sa savezničkim centralnoazijskim državama.\nNovi kontingent Oružanih snaga BiH odlazi u Afganistan\nU napadu u Kabulu ubijeno najmanje 29 ljudi, uključujući novinare Radija Slobodna Evropa


Tag / Stiven Hoking / Vesti online\n"Čovečanstvu preti smrtonosni autogol"\nBritanski astrofizičar Stiven Hoking smatra da čovečanstvu preti niz opasnosti koje je samo stvorilo - nuklearni rat, globalno otopljavanje i genetički stvoreni virusi samo su neki od smrtonosnih...\nVIDEO: Zastane dah kad crna rupa guta zvezdu\nNaučnici odavno smatraju da od crnih rupa ništa ne može pobeći, pa ni svetlost. Ipak, u međuvremenu su se pojavile sumnje da one ipak nisu toliko "nezasite".\n"Crne rupe su vrata drugih univerzuma"\nSvemirski putnici koji bi imali tu nesreću da upadnu u crnu rupu ipak ne bi mogli da se vrate u svoj svemir, ali bi zato mogli da se nađu na nekom drugom mestu, rekao je čuveni fizičar Stiven...\nPitanje da li smo sami u svemiru je vekovima zaokupljalo ljudski um. To je slučaj i sa ruskim milijarderom Jurijem Milnerom koji je najavio da će uložiti 100 miliona dolara na projekat čiji je...\nHoking: Nema putovanja na Mars, nema putovanja ni kroz vreme\nOtkrivena misterija: Kako se postaje genije?!\nPostoje ljudi koji imaju sposobnost da menjaju svet i živote drugih ljudi, ali da li je zaista jedino inteligencija ono što genija izdvaja od ostalih ljudi na planeti?\nHuffingtonpost 0 komentara\nKad vam najpoznatiji naučnik kaže: Žene. One su potpuna misterija\nČuveni fizičar Stiven Hoking skoro je napunio 73 godine. Ovaj naučnik poznat je po vrlo zanimljivim odgovorima koje je dao na vrlo ozbiljne teme, uključujući vanzemaljski život, relegiju i...\n"Veštačka inteligencija bi značila čovekov kraj"\nProfesor Stiven Hoking smatra da bi razvoj "punokrvne" veštačke inteligencije (AI) predstavljao veliku pretnju po čitavo čovečanstvo.


VUČIĆ POSLE SASTANKA SA FEDRIKOM MOGERINI – NAJNOVIJE VESTI\nPosle razgovora sa šeficom evropske diplomtije Federikom Mogerini koja je hitno doputovala u Beograd posle hpšenja Marka Đurića u Prištini, predsednik Srbije Aleksandar Vučić se obratio naciji\nSastanak sa visokom predsetavnicom završen je posle više od dva sata, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da je razgovor bio sadržajan i otvoren, te da je onizneo srpsko viđenje svega – Izneo sam naše viđenje situacije u Prištini i pokazao dokumenta koja govore da Marko Đurić nije prekršio nikakvu proceduru…Neću da se obazirem na gluposti pojedinih medija da je neko želeo da žrtvuje Marka Đurića..Pokazao sam sve, znajući da mi ipak moramo da probleme rešavamo razgovorom…\nImali smo teške dane, ali smo iz svega izašli još jači!Saglasili smo se da je za Srbiju najvažnije da sačuva mir i stabilnost..Za nas je i danas i juče bio težak dan, ali uveren sam dasmo uspeli da da iz svega izađemo još jači- rekao je predsednik Aleksandar Vučić.\n– Sačuvali smo mir, sačuvali smo stabilnost, nismo im dali da zauzmu sever Kosova…Jasno smo im dali do znanja da sa Srbijom i Srbima ne mogu da se igraju-poručio je Vučić.On dodaje da se večeras n sastanku sa Mogerinijevom nije govorilo o dve strane, već o jednoj i o “divljanju jedne strane”.\n– Govorili smo o činjenicama i zato više nema “obe strane” – rekao je Vučić, dodajući da jeMogerini došla jer zna kolike su posledice na srpski narod. Sačuvali smo stabilnost, sreća te nije bilo ranenih i poginulihPredsednik je podsetio na jučerašnju porovokaciju i rekao da je sreća da nije bilo poginulih ili ranjenih. – Uspeli smo da sačuvamo stabilnost i mir i hladnu glavnu. Nismo im dali da zauzmu sever Kosova – rekao je predsednik.\nVučić je istakao da Srbija nije slaba i da se sa njom niko ne sme igrati.\nSrpska lista istrpela uvrede i kleveteGovoreći o odluci Srpske liste da napusti prištinsku vladu, Vučić kaže da su pripadnici ove liste preživeli brojne uvrede i klevete. – Spska lista će biti u opoziciji i boriće se za svoj narod. Verujem da će svi Albanci da se udruže, za razliku od Srba koji to nikada neće uraditi, ali će imati jako rukovodstvo – kže Vučić.– Izašli smo iz ovoga tako da je šteta po naš narod na Kosovu i Metohiji minimalna. Nikada neću dozvoliti da se ponove “Oluja” i Bljesak” u moje vreme neće biti srpskih poraza – konstatovao je predsednik Vučić.\nNa telefonskoj vezi sa Vesom Mičelom\nAleksandar Vučić je rekao da je večeras razgovarao telefonom i sa pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Vesom Mičelom, te da su dvojica sagovornikase saglasila da je očuvanje mira ključni preduslov za nastavak bilo kakvih razgovora o budućnosti regiona. U dugom i sadržajnom razgovoru predsednik Vučić i američki zvaničnik Mičel razmenili su stavove po pitanju brutalnog napada na direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka urića, koji se juče dogodio na severu Kosova i Metohije, saopštila je pres služba predsednika.


Branka Petrić: "Balkanski špijun" je remek-delo | Novosti.rs\nBranka Petrić: Balkanski špijun je remek-delo\n21. 09. 2019. u 14:12\nPREMIJEROM digitalno restaurisane verzije filma "Balkanski špijun", kultne drame Dušana Kovačevića, kojom se naš najznačajniji savremeni dramatičar 1984. godine prvi put predstavio i kao reditelj, večeras u 19 časova, u bioskopu "Vlada Divljan" nastavlja se nova sezona projekta "VIP Kinoteka".\n"Balkanski špijun" je treće Kovačevićevo ostvarenje koje je svrstano u srpsku filmsku i kulturnu baštinu, a režirao ga je zajedno sa Božidarom Botom Nikolićem (u prvoj sezoni digitalno su restaurisani filmovi "Ko to tamo peva" i "Maratonci trče počasni krug", koje je po njegovom scenariju režirao Slobodan Šijan).\nSlavna biografija ove drame, antologijske priče o političkoj paranoji Ilije Čvorovića, bivšeg staljiniste i zatvorenika koji proganja svog podstanara, započela je pre njene filmske verzije, velikom premijerom na sceni "Bojan Stupica" u Jugoslovenskom dramskom pozorištu aprila 1983, u režiji Dušana Jovanovića. U liku Ilije Čvorovića briljirao je Danilo Bata Stojković, a njegovu ženu Danicu Čvorović igrala je Branka Petrić.\n- Ta premijera "Balkanskog špijuna" bila je kulturni događaj, predstava je doživela toliki uspeh kod kritike i publike da se dešavalo da je igramo i deset puta mesečno - priseća se Branka Petrić. - Mislim da je "Balkanski špijun" samo u JDP imao više od dve stotine pedeset izvođenja, da ne računamo gostovanja po celoj tadašnjoj Jugoslaviji. Brata Ilije Čvorovića Đuru igrao je Josif Tatić, podstanara Petra Jakovljevića Stojan Dečermić, a Ilijinu i Daničinu ćerku Sonju Čvorović igrala je Sanja Milosavljević. Svi smo veoma voleli ovu predstavu za koju se dugo vremena tražila karta više, i mnogo smo se radovali svakom izvođenju. "Balkanski špijun" je na Sterijinom pozorju dobio nagrade za najbolju dramu, predstavu, režiju, a Bata Stojković za najbolju mušku ulogu.\nPosle godinu dana Kovačević je odlučio da snimi film sa novom glumačkom podelom, osim Bate Stojkovića koji je ostao u legendarnom liku Ilije Čvorovića, a Danica Čvorović je tada pripala Miri Banjac. U filmskoj verziji "Špijuna" Branka Petrić je dobila ulogu Novinarke.\nBata Stojković i Zvonko Lepetić u filmu "Balkanski špijun" / Foto Jugoslovenska kinoteka\n- Ne mogu da kažem da mi je bilo žao, zaista sam verovala da je Duško potpuno u pravu, jer mislim da su Bata i Mira za film bolji par, i pokazalo se da su se sjajno "potrefili". Ali, iz osećanja prema meni, Duško je za scenario dopisao novu ulogu, lik Novinarke, koji se u predstavi samo pominjao, a nije bio na sceni. Tako sam i ja dospela u film "Balkanski špijun", zahvaljujući njegovoj nežnosti prema meni. Ali, dok je trajalo snimanje, mi smo sigurno još sto pedeset puta odigrali ovu dramu na sceni. Za Danicu Čvorović sam dobila tri nagrade, i imala sam priliku da tu fantastičnu igru s Batom Stojkovićem, koji je za Iliju Čvorovića verovatno dobio dvadesetak nagrada, lepo odživim.\nPrema rečima Branke Petrić, cela priča o "Balkanskom špijunu" na neki način mogla bi da zvuči i kao anegdota.\nPROČITAJTE JOŠ: Borut Šeparović: U socijalnom darvinizmu - pobeđuje jači\n- Kada je počeo da se prikazuje film, u isti mah, Duškova drama se igrala na nekoliko beogradskih scena - pored naše verzije u JDP, iz Zagreba je gostovao Fabijan Šovagović, koji je Iliju Čvorovića igrao na sceni "Vuk Karadžić", a njegovu ženu Marija Kon, dok su amateri sa Čukarice, takođe, napravili svog "Špijuna". Mislim da je teško i nabrojati ko je sve u pozorištu na ovom našem prostoru, svih ovih decenija od njenog nastanka režirao ovu Duškovu dramu, jer ona nadilazi vreme i stalno je aktuelna, što su odlike remek-dela. To potvrđuje i njena nova verzija u Narodnom pozorištu u Beogradu, kao i film "Balkanski špijun", koji već trideset pet godina iznova obožavaju nove generacije gledalaca. Sjajno je što je on restaurisan i što će ostati sačuvan kao kulturna baština, i veoma se radujem njegovoj novoj premijeri - ističe Branka Petrić.\nDVE ZLATNE ARENE U PULI\nNA Pulskom festivalu 1984, "Balkanski špijun" (snimljen u produkciji "Union filma"), svojio je Zlatnu arenu za najbolji film, a ista nagrada pripala je Bati Stojkoviću za najbolju ulogu. Pored njega i Mire Banjac, glumačke bravure zbog kojih je ovaj film i danas u samom vrhu popularnosti, ostvarili su i Zvonko Lepetić u liku Đure, Bora Todorović kao podstanar Petar Jakovljević, krojač, povratnik iz Pariza, Sonja Savić koja je igrala ćerku. U podeli su bili i Milivoje Tomić (doktor), Predrag Pepi Laković (profesor), Milan Štrljić (inspektor Dražić), Velimir Bata Živojinović (palačinkar)..., koji su u svojim epizodama takođe ostali nezaboravni.


Svečana dodela nagrada „Cvet uspeha za ženu zmaja 2017“ 26. Oktobra - Udruženje poslovnih žena Srbije\nSvečana dodela nagrada „Cvet uspeha za ženu zmaja 2017“ 26. Oktobra\nSvečana dodela nagrada „Cvet uspeha za ženu zmaja“ održaće se po jedanaesti put zaredom u četvrtak 26. Oktobra 2017. u operi i teatru „Madlenianum“ sa ciljem promocije ženskog preduzetništva.\nU konkurenciji za ovogodišnju nagradu su 24 preduzetnice iz cele Srbije. U prethodnih deset godina na ovom događaju je promovisano više od 400 žena, njih 112 je dobilo nagrade i priznanja, a četiri su istovremeno proglašene i Ambasadorkama Evropske mreže ženskog preduzetništva. Nagrada se dodeljuje u dve osnovne kategorije: „najevropskija ženska firma“ i „najbolji model zapošljavanja žena“.\nPored ovih nagrada, biće dodeljena i specijalna priznanja uspešnim preduzetnicama za doprinos razvoju ženskog preduzetništva u različitim segmentima poslovanja gde su postigle zapažen uspeh na domaćem I inostranom tržištu. Na nacionalnom nivou, ovaj događaj okuplja ugledne zvanice iz privrednog, političkog, društvenog i medijskog sektora, a što je najvažnije, okuplja preduzetnice Srbije.\nUdruženje poslovnih žena Srbije nagrade dodeljuje u saradnji sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ sa ciljem afirmacije uspešnih preduzetnica i povećanja vidljivosti njihovog doprinosa ekonomskom razvoju Srbije.


U tijeku konzultacije o Covid putovnicama za građane Bosne i Hercegovine - Ljubuški Informativno, kulturno, sportski portal - Ljubuški u srcu\nU tijeku konzultacije o Covid putovnicama za građane Bosne i Hercegovine\nTrenutno su u tijeku konzultacije svih nivoa vlasti kako bi se uspostavio pravni okvir za sustav digitalne potvrde u Bosni i Hercegovini radi olakšavanja slobodnog kretanja građana tijekom pandemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2.\nPotvrđeno je to danas Feni u Ministarstvu civilnih poslova BiH uz pojašnjenje da se konzultacije vode uz koordinaciju tog ministarstva koje ima koordinacionu nadležnost u području zdravstva, uz učešće Agencije za identifikacijske dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA).\n- Sve to čini se kako bi se došlo do učinkovitog doprinosa postupnom ukidanju ograničenja uz istovremeno ostvarivanje zaštite javnog zdravlja - pojašnjeno je u odgovoru Feni.\nNo, ovaj proces još nije okončan, ali se realno može očekivati da bi se, nakon utvrđenja pravnog okvira za sustav za izdavanje Covid putovnica/Zelenog certifikata bh. građanima, mogao implementirati na teritoriji cijele države najkasnije u roku od 60 dana.\nO tom pitanju održan je sastanak 22. lipnja i s predstavnicima Delegacije Europske unije u BiH te su BiH prezentirani uvjeti koje mora ispuniti svaka zemlja nečlanica EU (znači i BiH) za prepoznatljivost nacionalnih Covid-19 potvrda unutar EU.\nIz Ministarstva ističu da svi nivoi vlasti u području zdravstva, na cijelom teritoriju BiH, već izdaju određene vrste dokumenata - potvrde s ciljem dokazivanja Covid-19 statusa osobe bh. građanina koja putuje.\n- Za sada još nemamo informacije, odnosno nije nam službeno prijavljeno da građani BiH imaju većih problema prilikom prelaska državne granice BiH s postojećim dokumentima - potvrdama u vezi njihovog Covid-19 statusa - napomenuli su.\nTakođer, u tijeku je pribavljanje specimena svih potvrda koje se izdaju u BiH, a koji će biti dostavljeni zemljama EU i ostalima koji su to od BiH tražili, te će se poduzimati i druge potrebne aktivnosti uz podršku svih nivoa vlasti u području zdravstva, a radi omogućavanja slobode putovanja bh. građana u prelaznom periodu do utvrđenja sustava za verifikaciju Covid putovnice/Zelenog certifikata u BiH.\n- O svim novim detaljima u pogledu napretka u procesu uspostavljanja pravnog okvira i implementacije sistema digitalne potvrde u BiH javnost će biti blagovremeno upoznata - najavili su iz Ministarstva civilnih poslova BiH.\nViše u ovoj kategoriji: « ŽZH: Osam novozaraženih, preminule tri osobe, oporavljena 51 osoba Magnet u SKB Mostar vjerojatno neće raditi još tjednima »


Kad Kinezi operu reku\nOve neverovatne fotografije su snimljene na Xiaolangdi rezervoaru Žute reke, u centralnoj kineskoj pokrajini Henan. Ono što izgleda kao scena iz filma o kraju sveta je zapravo pažljivo planiran metod čišćenja mulja koji se tokom godine nagomila na jednoj od najvećih rečnih brana na svetu.\nMulj stvara ogromne naslage u koritu reke što usporava protok i podiže nivo vode, a samim tim i rizik od poplava. Vlasti pokrajne Henan jednom godišnje podižu delove brane praveći proreze kroz koje se ispere više od 30 miliona tona mulja. Tokom prethodnih 13 godina, na ovaj način je izbačeno ukupno 390 miliona tona rečnog mulja.\n„Veliki mulj” privlači brojne posetioce koji, zaštićeni kišobranima, gledaju talase koji nadiru iz namenski napravljenih otvora u ogromnoj brani.\nUprava Xiaolangdi rezervoara kaže da se nakon čišćenja nivo reke svake godine spusti za više od 2 metra. Brana je deo hidrocentrale koja ima kapacitet od 1,836 MW, i proizvodi do 5,1 TW/h pomoću šest turbina snage 306 MW. Visoka je 154, a široka 1,317 metara, a u njenu izgradnju je uloženo 3,5 milijardi američkih dolara.\nfoto: Reuters i Associated Press\nvađenje rečnog mulja


Sloboda Mićalović: Teško mi je zbog gubitka, ali sam jaka - Story\nSloboda Mićalović: Teško mi je zbog gubitka, ali sam jaka\n21 Mar 2018 Story Café\nMada je dobila sijaset negativnih utisaka tokom emitovanja prvih nekoliko epizoda na Radio-televiziji Srbije, serija “Nemanjići – rađanje kraljevine“ može se pohvaliti izvrsnom glumačkom postavom, što neki automatski vide kao dovoljan recept za uspeh. U ulozi Ane Dandolo, prve srpske kraljice i supruge kralja Stefana Prvovenčanog, publika će Slobodu gledati u paru sa svojim suprugom iz pravog života Vojinom Ćetkovićem (46), što je mnogima dovoljan razlog da se zalepe za ekran nedeljom uveče. Jedan od najskladnijih parova među poznatima već više od petnaest godina živi svoju bajku sa osmogodišnjim ćerkama bliznakinjama Verom i Milom, ali lepa glumica nema tremu što će joj Vojin sada biti muž i u seriji. O okolnostima koje su nastale iz takve situacije, ali i jakim utiscima koje su neki nedavni događaji ostavili na nju, glumica nam govori odmereno, pažljivo i s mnogo emocija.\n– Sigurno da jeste tako, na svima nama koji smo bili deo ove priče bio je veliki pritisak. Verujem da niko od nas nije ušao u ovaj projekat tek da bi uradio „Nemanjiće“, već smo znali da s tim dolazi i velika odgovornost. Naravno, uz to takođe ide i osećaj radosti i blagosti i neopisivo mi je drago što sam deo ovoga. Smatram da je neko morao da se usudi da ovu priču predstavi narodu, a ovog puta to smo bili mi. S druge strane, ne mislim da samo zato što smo se mi na to usudili treba da očekujemo nečije poštovanje.\n– Meni su savest i duša mirne jer znam da smo pružili svoj maksimum, pritom snimajući u veoma teškim uslovima. Tek sada kada je emitovano prvih nekoliko epizoda, javnosti će biti jasno o čemu mi tu govorimo. Postoji jedna nit koja posle prve epizode sigurno nije bila dobro shvaćena, a to je rađanje jedne kraljevine. Dakle, serija nije o Nemanjićima kao dinastiji, već konkretno o jednoj epohi u kojoj je nastajala njihova kraljevina…\nNastavak iskrenog i emotivnog intervjua sa Slobodom Mićalović pronađite samo u najnovijem broju magazina “Story”, koji je u prodaji do 27. marta!\nBoris PopadićPetar Đorđević, Story\nVelika promena: Sloboda Mićalović u Novu godinu ulazi u novom izdanju (foto)\nGLUMICA UPLAKANA SA RAZMAZANOM MASKAROM: Sloboda jednom fotografijom zbunila fanove


Dvorci Archives | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\nДворци Archives | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\nSvi gradoviAdaAlibunarApatinBačBačka PalankaBačka TopolaBački PetrovacBečejBela CrkvaBeočinČokaInđijaIrigKanjižaKikindaKovačicaKovinKulaMali IđošNovi SadNova CrnjaNovi BečejNovi KneževacOdžaciOpovoPančevoPećinciPlandišteRumaSečanjSentaSomborSrbobranSremska MitrovicaSremski KarlovciStara PazovaSuboticaTemerinTitelVrbasVršacŽabaljŽitišteZrenjaninŠidFiltriraj\t11704general\nAdresa: Zobnatica\tTelefon: + 381 (0) 24 715 842\tE-mail: zobnatica@open.telekom.rs\nAdresa: Zmaj Jovina, Novi Sad\tVladičanski dvor Bačke eparhije u pročelju Zmaj Jovine ulice projektovao je Vladimir Nikolić za vreme vladike Mitrofana Đevića 1901. godine…\nAdresa: Dvorska 20, Vršac\tTelefon: +381 (0)13 801 345\tPo povratku sedišta drevne Episkopije vršačke iz Karansebeša iz Vršca iz 1950. godina, zalaganjem tadašnjeg Episkopa vršačkog Jovana Georgijevića (1749-1769),…\nDatum održavanja: Adresa: Vojvođanska 8, Bočar\tTelefon: +381 (0)23 789 209 Kada idete iz Novog Miloševa, u Bočaru pravo nailazite na dvorac Bajića koji je na prvoj raskrsnici u slovo „T“….\nAdresa: Bačko Gradište\tWeb: www.dvorci.info\nAdresa: Maršala Tita 14, Konak\tTelefon: +381 (0)23 856 006\tKada krenete iz Zrenjanina za Vršac i uđete u mesto Konak stotinak metara pre mosta na reci Brzavi sa leve…\nAdresa: Patrijarha Rajačića, Sremski Karlovci\tPalata barona Rajačića građena je u prvoj polovini XVIII veka (1836-1848), a današnji izgled dobija 1920. godine. Zgradu je baron…


Kako podneti zahtev za kupovinu kriptovaluta – ECD.rs\nProdaja i kupovina kriptovaluta\nKako podneti zahtev za prodaju kriptovaluta\nKako podneti zahtev za kupovinu kriptovaluta\nKupovina kriptovaluta opcijom ECD Express\nKorisničke zone i lista transakcija, kako funkcionišu u odnosu na Vaš ECD nalog\nPorez i kriptovalute u Republici Srbiji\nSeptembar 24, 2021 09:38\nU ovom članku prolazimo proces kupovine kriptovaluta na ECD menjačnici.\nPo uspešnom logovanju na ECD portal na sredini stranice vidljiva je lista kriptovaluta dostupnih za kupovinu, odnosno prodaju. Za svaku valutu prikazana je njena okvirna cena, kao i promena te cene u poslednja 24 sata izraženo u procentima. Konačna cena biće vidljiva prilikom kreiranja transakcije. Sa desne strane ekrana možete videti i opciju Cene i limiti, u okviru koje su prikazane cene transakcija, kao i različiti nivoi koje korisnički nalog može dostići.\nOdabiramo opciju KUPI i stranica otvara ekran gde nudi dve opcije kupovine: Nalog za uplatu i ECD Express. Ispod obe opcije vidljiva je cena transakcije, koja zavisi od statusa Vašeg ECD naloga.\nUkoliko izaberete NALOG ZA UPLATU, plaćanje kriptovaluta se obavlja putem ebanking aplikacije koju posedujete ili putem fizičke uplatnice na različitim uplatnim mestima (banka, pošta, platne institucije). Ukoliko izaberete ECD Express, plaćanje kriptovaluta se obavlja Mastercard ili Maestro platnim karticama.\nU oba slučaja, stranica za kreiranje zahteva izgleda isto. Unosimo:\nIznos RSD za koji želimo da kupimo kriptovalutu (minimum 5000 RSD, maksimum 1 700 000 RSD). Postoji mogućnost da unesete iznos kriptovaluta u polju kriptovalute.\nSledi polje gde je moguće upisati Kod za popust ukoliko isti posedujete. Ukoliko ste tek završili proces verifikacije naloga, od ECD-a ste dobili u mailu kod za popust koji se može iskoristiti samo za prvu transakciju. Ukoliko nemate taj ili bilo koji drugi kod za popust, ovo polje preskačemo.\nVaša kriptoadresa. Adresu unosite iz kriptonovčanika u koji želite da kupljena valuta stigne\nVAŽNO OBAVEŠTENJE! Za USDT i ETH ECD menjačnica trenutno podržava transakcije isključivo preko ERC20 protokola! Unošenje pogrešne adrese, može dovesti do trajnog gubitka sredstava.\nAdrese se mogu pamtiti i imenovati zarad lakše navigacije ubuduće, ali ovo nije obavezan korak\nKlikćemo na Podnesi zahtev .\nVAŽNO! Ako želite da koristite ECD Express i platite platnom karticom, možete se upoznati sa procesom OVDE\nAko su svi podaci pravilno popunjeni, odabiramo opciju Podnesi Zahtev.\nU sledećem koraku primićete e-mail poruku za potvrdu transakcije. Za slučaj da e-mail poruka ne stiže u inbox ili junk ili spam foldere Vašeg sandučeta, kliknite na opciju Niste dobili mejl?\nU sledećem koraku primićete e-mail poruku za potvrdu transakcije. E-mail poruka sadrži link za potvrdu kupovine. Klikćemo na taj link. Za slučaj da e-mail poruka ne stiže u inbox ili junk ili spam foldere Vašeg sandučeta, kliknite na opciju Niste dobili mejl?\nLink nas vraća na stranicu kupovine na sajtu menjačnice. Vidljiv je tajmer koji odbrojava 20 minuta, što je vremensko ograničenje za podnošenje zahteva za kupovinu ukoliko želite da ostvarite Garantovanu cenu. Ukoliko naš ebanking sistem utvrdi da je novac uplaćen u roku od 20 minuta od kreiranja zahteva u skladu sa instrukcijama za plaćanje, ECD vam garantuje iznos kriptovaluta koji vam je prikazan tokom pravljenja zahteva i koji ste dobili u e-mail-u. Ako naš sistem zabeleži priliv RSD nakon 20 minuta od kreiranja zahteva, radi se rekalkulacija iznosa kriptovaluta koje ćete dobiti na osnovu aktuelne cene kriptovaluta u trenutku kada je priliv zabeležen. Ako je cena kriptovalute porasla dobićete manji iznos od onoga koji je stajao u zahtevu. Ukoliko je cena kriptovalute pala, dobićete veći iznos kriptovalute od onoga iz zahteva.\nDalje, što se može videti na slici iznad, označavamo kućicu da smo saglasni sa Pravilima poslovanja i odabiramo opciju Podnesi zahtev.\nSada nam stranica daje konfirmaciju da je zahtev podnet.\nNa kraju, klikom na opciju Nalog za uplatu, dobijate sve informacije kako treba da popunite Nalog, odnosno, QR kod koji skenirate ako želite da platite ebankingom ili sličnom aplikacijom Vaše banke.\nAko plaćanje vršite elektronskim putem, šifra plaćanja mora biti 289, umesto 189.\nKriptovalute se šalju na vašu kriptoadresu čim naš sistem utvrdi RSD priliv po osnovu vašeg zahteva. blockchain-u.\nUkoliko nakon 3 dana RSD priliv se ne vidi u našem ebanking sistemu, zahtev će automatski biti poništen.\nOvim je proces kupovine kriptovaluta na ECD menjačnici okončan.\nVerifikacija ECD naloga - Fizičko lice\nRegistracija ECD naloga - Fizičko lice


Judo klub Borsa još jedan sportski dragulj u gradu na Neretvi\nGrad na Neretvi uvijek je bio izvor sportskih talenata pa s toga ni ne čude rezultati i uspjesi mladih selekcija mostarskoga Judo kluba Borsa.\nNa netom završenim judo prvenstvima BiH za sve uzraste, mlade nade Borse su možemo slobodno napisati “pomele” konkurenciju od čak 70 judo klubova koji rade i djeluju na području Judo saveza Bosne i Hercegovine.\nU mjesecu koji je iza nas održana su natjecanja za uzraste Mlađih dječaka i djevojčica te kadeta i kadetkinja u Novom Travniku, a Trebinje je bilo domaćin Mlađim kadetima i kadetkinjama te juniorima i juniorkama. Na svim tim natjecanjima Borsa je ostvarila zapažene rezultate.\n- Mlađe djevojčice 1. mjesto\n- Kadetkinje 1. mjesto\n- Mlađi Kadeti/kadetkinje 1. mjesto\n- Kadeti 3. mjesto\n- Juniori/juniorke 3. mjesto\nOve godine Judo savez Bosne i Hercegovine je podijelio ekipna natjecanja na šest uzrasnih kategorija (Mlađe djevojčice, Mlađi dječaci, Mlađi kadeti/kadetkinje, Kadeti, Kadetkinje, Juniori/juniorke op.a.), tako da su se članovi Borse čak 5 od 6 puta penjali na dodjele pehara.\nZanimljivo je da su članovi Borse na ova dva Državna prvenstva imali čak 19 finalnih borbi iz kojih su kao pobjednici izašli 8 puta, a državni prvaci u mlađim uzrastima ove godine postali su: David Pušić -50 kg kadet, Marija Zelenika -48 juniorka, Josipa Bošković -70 kadetkinja, Ivan Jozeljić -55 kg Mlađi kadet, Mirko Zelenika -42 Mlađi kadet, Aljoša Čvoro -34 kg Mlađi kadet, Josipa Brvenik -48 kg Mlađe djevojčice i Lana Rozić -40 Mlađe djevojčice.\nZanimljivo je da Borsa u mlađim uzrastima ima čak 15 reprezentativaca i reprezentativki Bosne i Hercegovine koje će na predstojećem Balkanskom prvenstvu i europskim kupovima - prvenstvima predstavljati Mostar, BiH i svoj klub.\nSve ovo je bio razlog naše posjete ovoj vrhunskoj judo školi zasigurno najboljoj u Bosni i Hercegovini, ali i jednoj od najboljih u regiji.\n"Judo škola Borse broji oko 250 aktivnih članova. Kao što možete vidjeti danas radimo u dvije skupine od po 25 djece. U prvoj skupini koja radi u dvorani na katu su većinom djeca koja se prvi put ove godine susrela sa judom. To su većinom djeca od 5 pa naviše godine, a njihov trening je prilagođen uzrastu i treneri se više igraju sa njima i polako ih uvode u ovaj sport. Treneri koji rade sa tim najmanjim uzrastima su: Željko Džeba, Miljenko Vidović i Franjo Zadro koji se izmjenjuju ovisno o načinu treninga i vremenu. Druga skupina su stariji i iskusni naši članovi koji su nešto duže u judu i koji se vode kao natjecatelji", izjavio nam je jedan od trenera Borse Tomislav Vučić na početku našeg razgovora.\n"Upravo danas (četvrtak 30.04. op.a.) jedna naša skupina od 12 reprezentativaca mlađih uzrasta je otišla u Njemačku, točnije u Berlin gdje će nastupiti na Europskom kupu, a nakon nastupa u Berlinu uputiti će se u Nizozemsku, točnije u Eindhoven gdje će obaviti pripreme za predstojeća natjecanja", izjavio je Vučić.\n"Osim u dvorani u Rodoču treninzi našeg kluba obavljaju se i na još nekoliko lokacija i to u mostarskoj Srednjoj građevinskoj školi gdje treninge vodi Viktor Zovko, zatim u Područnoj školi u Vojnu/Bijelo Polje gdje treninge vodi Leo Zovko, u Osnovnoj školi u Pologu, kao i u školi u Čapljini. U dvorani u Rodoču se treninzi održavaju svakodnevno. Mlađi uzrasti tj početnici treninge imaju dva puta tjedno, mlađi natjecatelji treniraju 4 do 5 puta tjedno, dok stariji uzrasti juniori i seniori svoje treninge imaju dva puta dnevno. Treninge juda vodi Željko Zadro, a treninzi obuhvaćaju osim judo treninga i treninzi snage koji se izvode na vrhunskim spravama s kojima se mogu pohvaliti samo rijetki klubovi u Europi, pa s toga ni ne čude ovi vrhunski rezultati koje su postigli naši članovi na proteklim Državnim prvenstvima", izjavio je na kraju našega razgovora jedan od trenera Borse Tomislav Vučić.\nNaši novinari sa velikim zanimanjem su pogledali treninge ovoga kluba i primijetili smo dosta veliku zainteresiranost mladih članova Borse pa s toga ni ne čude ovi vrhunski rezultati. Na kraju moramo napomenuti da Borsa i u seniorskoj konkurenciji bilježi odlične rezultate jer je već nekoliko zadnjih godina i u seniorskom vrhu Bosne i Hercegovine. Njihovi natjecatelji prije svega Petar Zadro, Amar Maksumić, Rijad Maksumić, Domagoj Marić, Mia Maksumić, Valentina Mihić, Josipa Bošković, Ivana Šunjić, Jozo Zovko, Jure Zovko, David Pušić... nižu odlične rezultate i za seniorsku momčad ovoga kluba.


———Postovani imao sam problem sa kandidom nju sam izlecio ali su ostale neke posledice bar ja tako mislim krce mi creva stolica mi nije formirana slabo osecam glad pa bih vas zamolio za savet sta mi od vasih proizvoda moze pomoci – Institut "Dr Josif Pančić"\nFAQsPočetna » ———Postovani imao sam problem sa kandidom nju sam izlecio ali su ostale neke posledice bar ja tako mislim krce mi creva stolica mi nije formirana slabo osecam glad pa bih vas zamolio za savet sta mi od vasih proizvoda moze pomoci\n← ———Postovani imao sam problem sa kandidom nju sam izlecio ali su ostale neke posledice bar ja tako mislim krce mi creva stolica mi nije formirana slabo osecam glad pa bih vas zamolio za savet sta mi od vasih proizvoda moze pomoci\nprevious post: ———Poštovani ,molim vas da mi kažete da li imate koren ŽEN ŠEN-a i kolika mu je cena?\nnext post: ———Poštovani, Imam problem sa oticanjem nogu, što je posledica slabe limfne cirkulacije. Da li imate u ponudi neki čaj ili mešavinu čaja koji bi poboljšao limfnu cirkulaciju i izbacivanje tečnosti iz organizma?Unapred se zahvaljujem na odgovoru.


eKapija | Planum rekonstruiše pistu u najsevernijem gradu Rusije\nIzvor: Russia Beyond | Sreda, 02.09.2020.| 17:56\nPlanum rekonstruiše pistu u najsevernijem gradu Rusije\nSrpska kompanija Planum počela je rekonstrukciju poletno-sletne piste na aerodromu u gradu Pevek na poluostrvu Čukotka, najsevernijem gradu u Ruskoj Federaciji, napisao je na svom nalogu na društvenoj mreži instagram gubernator ovog regiona Roman Kopin, preneli su ruski mediji.\nKako je ranije pisano, početak radova na rekonstrukciji poletno-sletne piste planiran za prvi maj, bio je odložen zbog pandemije novog virusa korona.\n- Prvog jula počela je rekonstrukcija piste aerodroma u Peveku. Izvođač radova je srpska firma Planum koja je počela da dovozi materijal i ljudstvo. Prema Peveku će od danas leteti avioprevoznici Čukotavia i Jakutija, red letenja ostaje isti - kaže se u saopštenju.\nKako je navedeno, planirano je da radovi na rekonstrukcij piste budu završeni za dve sezone.\nRekonstrukcija aerodroma pre svega omogućiće da se reši pitanje transportne logistike, jer zbog neuređenih aerodroma u nekim područjima u regionu dostava hrane i robe osetno je otežana.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin ranije je naložio da se reši pitanje transportne dostupnosti i poveća razvoj male avijacije, uključujući aerodrome na ruskom Dalekom istoku. Na inicijativu šefa države u program Razvoj transportnog sistema unet je odeljak o ubrzanom razvoju Dalekog istoka koji podrazumeva rekonstrukciju aerodroma.\nGP Planum Zemun\nrekonstrukcija poletno sletne piste\nRazvoj transportnog sistema


VESNA STANOJEVIĆ ZA KURIR: Beograd sistemski rešio finansiranje Sigurne kuće\nSVAKI PUNOLETNI GRAĐANIN DOBIĆE 100 EVRA POMOĆI?! Predsednik Vučić objavio 60\t13k\nBILANS KORONE: 13 mrtvih, ukupno 741 zaražen, 82 nova, od 15h na snazi 153\t428\nIntervju: KOORDINATORKA SIGURNE KUĆE\n11.11.2019. 06:11h 10.11.2019. 21:20h\nPre dve godine zaključen je ugovor s Gradom, tada smo prošli javnu nabavku i prešli u tokove koji su realni i vidljivi. Te žene zaslužuju da imaju sve ono što im je potrebno\nVesna Stanojević, koordinatorka Sigurne kuće, povodom meseca borbe protiv nasilja u porodici kaže da je svest kod ljudi teško promeniti, ali da je dobra stvar da su u praksi zaživela sistemska rešenja za sprečavanje porodičnog nasilja.\n- Grad Beograd je pre dve godine počeo da finansira Sigurnu kuću. Kao nevladina organizacija postojimo od 1996. Imali smo različita iskustva i sa donacijama i sa uplatama. Bilo je situacija kada smo bili pred zatvaranjem. Ali to je iza nas. Pre dve godine zaključen je ugovor s Gradom, kada smo prošli javnu nabavku i prešli u tokove koji su realni i vidljivi. Te žene zaslužuju da imaju sve ono što im je potrebno. Imamo vrtić u okviru Sigurne kuće. To su žene i deca koji su prošli periode nasilja. Ne mora dete da bude žrtva nasilja.\nDovoljno je da gleda.\nDa li može da se napravi paralela - šta je poražavajuće, a šta pozitivno? Da li se svest menja? - Teško je promeniti svest nacije koja ima neke tradicionalne vrednosti, koja ima jedan model. Da bi se promenila svest, mora da se radi kontinuirano. Mnoge žene nemaju nikakve informacije zato što tako žive. Moramo da pričamo i toj boljoj strani šta Sigurna kuća menja.\n- Žene koje se odvaže da dođu u Sigurnu kuću već imaju informacije da nasilje ne treba trpeti, šta se od njih očekuje, a šta one same treba da urade. Nije suština da žena dođe u Sigurnu kuću i kaže: „Došla sam, a vi radite sad svoje.“ Svaka žena mora da radi na rešavaju svog problema. Neke shvate da neke probleme moraju same da reše. Sigurna kuća nije mesto gde žene samo spavaju i jedu - s njima se radi. Kada žena žrtva nasilja iz nje izađe, njena svest bude drugačija. Treba da sebe počne da ceni. Ona je ponižavana, vređana, prebijana...\nKoliko ima povratnica? - Oko devet odsto je onih koje su se vratile svojim muževima. Mnoge nastave komunikaciju s nasilnicima, a to je loše. Neke od njih se ponovo vrate prebijene, ošišane do glave, jer se nasilje se nastavlja.\nDa li je zakon o sprečavanju nasilja u porodici počeo suštinski da se primenjuje? - Zakon je dve i po godine na snazi i nije mrtvo slovo na papiru, on jeste primenjivan mnogo puta. To je veliki pomak. S druge strane, tu ima mnogo izrečenih zabrana prilaska koje se primenjuju. Ima odluka o iseljavanju nasilnika iz stana. Ipak, pokazalo se kroz razna ubistva koje smo imali u ovoj godini da to nije dovoljno. Ako je nasilnik spreman da ubije ženu pa sebe, teško je to bilo kakvim zakonom sprečiti. To je teško patologija, a mi treba da težimo da takvih ekstremnih slučajeva ima minimalno.\nKoliko je pozitivnih primera? - Ima ih. Ima dosta slučajeva gde su žene uspele da obezbede i sebe i decu. Nađu zaposlenje.\nIma li podataka koliko je za sve ove godine žena prošlo kroz sigurnu kuću? - Da vam iskreno kažem, ne želim ni da sabiram te brojke. Ne mogu to da saberem jer kad pomislim na te brojke, uhvati me panika. Druga stvar, prosečno godišnje imamo tri hiljade poziva...\nPodizanje svesti TRIBINA U RAKOVICI\nStanojevićeva će učestvovati na tribini o nasilju nad ženama, koja će se održati u petak, 15. novembra, u GO Rakovica, u organizaciji UG Amikus i GO Rakovica, uz podršku Sekretarijata za socijalnu zaštitu grada Beograda.\nKurir.rs/ S. M. Foto: Marina Lopičić\nVESNA STANOJEVIĆ: Kurir je ohrabrio žene da prijavljuju nasilje!\nKOORDINATORKA SIGURNE KUĆE VESNA STANOJEVIĆ ZA KURIR: Imamo rešenja za probleme ugroženih\nVesna StanojevićSigurna kućaBeogradfinansiranje\nSVAKI PUNOLETNI GRAĐANIN DOBIĆE 100 EVRA POMOĆI?! Predsednik Vučić objavio odlične vesti: Država IMA PARA! (VIDEO) 60\t13k\nSJAJNE VESTI IZ KINE: Proglašen kraj epidemije korona virusa! 87\t20.3k


Aktuelno / 12/01/2019 / 224\nNAĐOH ČAVKU U MAĐARSKOM VINOGRADU\nOkolina Vilanja i Pečuja na jugu Mađarske je za srpsku istoriju podjednako važna kao i Sentandreja. Otomanski osvajači su na svom putu ka Beču i Evropi stigli i do Pečuja. Kao posledica turske vlasti, Vilanj i još nekoliko sela u kojima se proizvodilo vino u okolini su bili potpuno razrušeni tako da su godinama kasnije putopisci koji su prolazili tom regijom svedočili o ogromnoj pustari zarasloj u korov na kojoj su se nekada nalazile kuće. Mir i stabilnost su se vratili u Pečuj tek nakon 1687. godine, kada su Turci poraženi (druga bitka na Mohaču). Tada započinje ponovno naseljavanje sela koja su do tada bila većinski sa mađarskim stanovništvom. Među doseljenicima su najbrojniji bili Srbi. Tokom 17. i 18. veka, poreske knjige navode da je Vilanj bio većinski naseljen Srbima. U Vilanju i danas neguju sećanje i zahvalnost srpskom stanovništvu koji su sa sobom na prostore Mađarske doneli kulturu pravljenja crvenog vina i crne sorte vinove loze kao što je kadarka, te samim tim i postavili temelje za proizvodnju crvenog vina u Vilanju.\nDolaskom nemačkog stanovništva, broj Srba je počeo da se smanjuje, tako da je Vilanj oko 1755. godine postao većinski naseljen nemačkim stanovništvom (Podunavske Švabe). Zahvaljujući njima, u vinograde Vilanja je stigla i sorta portugizer. U to vreme su se zajedno u vinogradu sadile sorte italijanski rizling, kadarka i portugizer i od njih se pravio vilanjski šiler.\nDakle, vinska istorija Srbije i Mađarske je snažno povezana. Nedavni boravak u Vilanju je bio i prilika da probam lokalna vina. Među njima, pažnju mi je privukla etiketa na kojoj je prikazana mala crna ptica i vino iz vinarije Vylyan. Sorta čokasolo je sačuvana u ampelografskoj zbirci Instituta za vinarstvo u Pečuju. Vinarija je od uzoraka iz te ampelografske zbirke stigla do prvog vinograda sorte čokasolo. Danas vinarija Vylyan ima manje od 1 hektara pod sortom čokasolo, ali u celoj Mađarskoj već ima nekoliko vinarija koje prave vina od ove sorte.\nCsóka 2015 - Vylyan - Fermentacija u fermentoru sa otvorenim vrhom. Malolaktička fermentacija i odležavanje 6 meseci u buradi od 225l od mađarskog hrasta. Intenzivne tamne rubin crvene boje. Vino odiše svežinom, lepe prijatne kiseline, na nepcima voćne note, sveža šljiva, višnja, malina, crno šumsko voće, začinski tonovi. Tanini zreli. Srednje telo. Mineralno u završnici.\nSorta Csókaszőlő (u prevodu: čavkino grožđe) se u mađarskom ampelografskom atlasu iz 1831. godine štampanom u Pešti opisuje kao sorta sa "duguljastim grozdom, ređim, sitnijim zrnom, kiselkastom slatkoćom, izdržljiva, rodna, od nje se pravi najcrnje i najtrajnije vino". Sinonim za ovu sortu je i Rácz-fekete(u prevodu: srpsko crno).\nSrpsku vinsku istoriju tek danas ponovo otkrivamo. Zato ne čudi što brojne informacije o vinarstvu na teritoriji severne Srbije pronalazimo u mađarskim izvorima.\nPoređenjem sa sortimentom koji se pominje u knjizi Soveršen vinodelac koju je 1816. godine objavio Prokopije Bolić i koja navodi sorte vinove loze koje se gaje u vinogradima na Fruškoj Gori, nailazimo na sortu čavčica ili čavka. Ne, nije slučajnost . I na mađarskom i na srpskom jeziku je sorta dobila naziv po ptici čavka. Opis koji Bolić daje u svojoj knjizi takođe odgovara: "Grozd je dugačak i krakljast, bobice su nejednako sitne, plavetno tamnocrne, pokožica je dovoljno tvrda, meso je slatko i sočno. Loza ova masnu zemlju miluje."\nDakle, danas znamo da je u prošlosti čavčica bila zastupljena u sortimentu Fruške gore zajedno sa kadarkom, grašcem, sedušom i drugim sortama koje su opstale do danas. Možda će poput seduše i čavčica tj. čavka jednog dana dobiti novu šansu na Fruškoj Gori pa neko od lokalnih vinara sa Fruške Gore odluči da modernoj vinskoj publici u Srbiji približi vina od čavčice.\nNa tragove Srba u krajevima oko Vilanja ukazuje i srpska pravoslavna crkva Svetog Dimitrija u Šiklošu sagrađena 1806. godine. Crkvu vredi posetiti jer se u njoj nalazi veličanstveni ikonostas iz prve polovine XIX veka.\nTakođe, nedaleko od centra grada, nalazi se i grob despota Stefana Štiljanovića na obližnjem brdu Đuntir (njegove mošti su kasnije prenete u manastir Šišatovac). To brdo je upravo mesto na kom je prema legendi despot Stefan Štiljanović žitom nahranio gladni narod tokom dugogodišnje suše i gladi koja je pogodila Baranju i oprostio im dugove tako što je na lomači na vrhu brda spalio njihove priznanice o dugu. Danas je sa svih strana to brdo okruženo vinogradima.\nVilanj je od Beograda udaljen 292 km, a putovanje do tamo nije naporno jer autoput vodi sve do Osijeka, uz preostalih 58km koji vode kroz pogranična sela tako da nema gustog saobraćaja na njima. Stoga može biti odlična vikend destinacija za sve ljubitelje vina koji pored obilaska vinskih podruma ujedno žele i bliže da se upoznaju sa srpskim nasleđem u južnoj Mađarskoj.\nŽUPSKI VREMEPLOV - VINOGRAD NA BRDU KUSAK 195


Ko je deda iz serije Squid game | wanted.rs\nKO JE ČUVENI DEDA IZ SERIJE "SQUID GAME"? Život mu se promenio iz korena, a jedna stvar mu teško pada 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n22.10.2021. / 10:32\nOh Jong-su je najstariji član ekipe glumaca iz najpopularnijeg korejskog ostvarenja, koji je postao najtraženije lice kada je reč o reklamama, kampanjama i mnogobrojnim projektima.\nIako su tvorcu serije "Squid game" čitavu jednu deceniju odbijali scenario, ovo korejsko ostvarenje donelo je neočekivan uspeh.\nNi sami čelnici Netfliksa nisu očekivali da će ova serija doneti zaradu neverovatne sume, a samim tim, njeni glavni akteri doživelu su abnormalnu popularnost.\nJedna od glavnih uloga pripala je 77-godišnjem Oh Jong-suu koji je preko noći uspeo da stekne svetsku slavu. Gostujući prvi put na jednoj korejskoj televiziji, Oh Jong-su govorio je da mu se život mnogo promenio otkako se emitovala serija "Squid game".\nOpisujući svoju reakciju na "Squid Game sindrom" koji je zahvatio čitav svet, Oh Jong-su rekao je da je izuzetno oprezan zbog svoje popularnosti.\n- Osećam se kao da lebdim u vazduhu. To me tera na razmišljanje da moram da se smirim, organizujem svoje misli i suzdržim se - rekao je on i dodao:\n- Toliko ljudi me je kontaktiralo od izlaska serije. Budući da nemam menadžera koji bi mi pomogao, teško mi je bilo da ispratim količinu poziva i poruka koje sam dobijao i koje dobijam. Zbog toga mi je ćerka pomagala - ispričao je Oh Jong-su, prenosi Daily Mail.\nKako kaže, teško se navikava da slava sa sobom nosi konstantne poglede nepoznatih ljudi.\n- Čak i kad izađem u kafić ili slično mesto, moram biti svestan da me drugi posmatraju. To me je nateralo na zaključak kako teško biti slavan - rekao je on.\nIako psiholozi tvrde da ova serija ima negativan uticaj na ljude, Oh Jong-su dobio je mnogo privilegija zahvaljujući svom učešću u njoj. Nakon emitovanja serije, pozvan je u južnokorejski rijaliti šou pod nazivom "How Do You Play?", a žele ga i u brojnim reklamama, koje je odbio.\n- Naše društvo, nažalost, često priznaje samo prvo mesto, kao da sve drugo nije važno. Ljudi zaboravljaju da je i to drugo mesto, iako je poraženo od prvog, zapravo pobedilo treće mesto. Dakle, svi smo mi pobednici. Mislim da je pravi pobednik onaj ko naporno radi i trudi se da bude što bolji. Lično nikada nisam težio velikom uspehu i zadovoljan sam ovim što imam - rekao je glumac i dodao:\n- Nemam velike ambicije, već sam dobio mnogo u životu. Sad samo želim da ostavim u nasledstvo deo onoga što sam primio. Jednostavnije rečeno, recimo, zamisli da odeš na planinu i vidiš cvet. Kad si mlad, ubraćeš taj cvet i uzeti ga samo za sebe. Ali kad dođeš u moje godine, ostaviš ga onde gde si ga našao, a kasnije se vratiš da ga vidiš još jednom.\nIsto je i sa životom, stvari treba ostaviti tačno onakvim kakve jesu. Nije uvek lako, ali to je jedini ispravan put - zaključio je.\nserija Squid Game Glumac Deda Netfliks


Danas se obeležava Međunarodni dan starijih osoba - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\n1 okt, 2020 - 08 : 30 | Društvo, Vesti | 0\nOve godine obeležava se 75. rođendan Ujedinjenih nacija i 30. rođendan Međunarodnog dana starijih osoba. Takođe, 2020. godinu je obeležila pandemija COVID-19. Uzimajući u obzir da je rizik za obolevanje veći među osobama starije životne dobi, javnozdravstvene politike i programi su obuhvatili promotivne aktivnosti sa ciljem podizanja svesti o njihovim posebnim potrebama. Takođe je važno prepoznati odgovornost starijih osoba prema sopstvenom zdravlju i njihovu ulogu u fazama spremnosti i reagovanja na trenutnu i buduću pandemiju. Ova godina je takođe prepoznata kao „Godina medicinskih sestara i babica”. Međunarodni dan starijih osoba naglašava ulogu zdravstvenih radnika, posebno medicinskih sestara u pružanju zdravstvene zaštite starijoj populaciji i poziva na podizanje kapaciteta kako bi se obezbedila bolja podrška zdravstvenom sistemu.\nNa nivou lokalne zajednice, Međunarodni dan starijih osoba ćemo obeležiti u petak, 02. oktobra 2020. godine, u periodu od 8,00 do 10,00 sati u prostorijama Crvenog krsta Požarevac.\nU organizaciji pomenute akcije za zdravlje učestvuju Zavod za javno zdravlje Požarevac, Crveni krst Požarevac, Dom zdravlja Požarevac, Medicinska škola Požarevac uz podršku regionalnih i lokalnih medija (tv, radio i novine).\nSledeći Prijava kandidata za program “Moja prva plata” počinje 8. oktobra


KRIK: Država daje još oko 800.000 evra za elektronske dnevnike | CEMAFORUM.rs\nPavlović, inače pravnik, dodaje da je to naročito problematično jer je reč o ličnim podacima. "Ministarstvo bi trebalo da garantuje da niko ne može da ima pristup njima, a pogotovo ne neka privatna kompanija u okviru nekog svog komercijalnog poduhvata."\nKRIK je, kako navodi, otkrio i da je ministarstvo svesno prekršilo zakon jer je obuke nastavnika za korišćenje programa održalo pre nego što je potpisan ugovor o njegovoj nabavci. Osim spornog postupka nabavke elektronskih dnevnika, KRIK je otkrio i da je vlasnik ove kompanije Andrej Bezjak sarađivao sa ministrom prosvete Mladenom Šarčevićem dok se on bavio privatnim biznisom. Šarčevićeva privatna škola "Ruđer Bošković" bila je prva u Srbiji koja je uvela programe za elektronsko obrazovanje koje su nudile Bezjakove firme "Tesla" i "Filex" i u to vreme javno je promovisao kvalitet usluga koje su ove kompanije pružale.