Vesti - Carpe Diem Piramida\nBračni kreveti od punog drveta odlikuju se izuzetnom stabilnošću i modernog dizajna. Kreveti se izradjuju od parene bukve sa izuzetnim kvalitetom završne obrade.\nCarpe Diem Piramida Vam preporučuje:\nkrevet od punog drveta Palermo 160/200 po ceni od 24,750,00 din\nkrevet od punog drveta Monca 160/200 po ceni od 19,415,00 din\nkrevet od punoog drveta Sienna 160/200 po ceni od 19,415,00 din\nkrevet samac od punog drveta Milano 90/200 po ceni od 14,300,00 din\nkrevet na sprat od punog drveta 90/200 puna bela od 17,400,00 din\nU salonu kreveta i dušeka Carpe Diem Piramida Beograd nalazi se i širok asortiman podnica za krevete. Iz asortimana izdvajamo podnicu latoflex sa električnim mehanizmom za podizanje u predelu nogu i glave. Cena ove latoflex podnice dimenzije 90/200 iznosi 54,000,00 din.\nU salonu kreveta i dušeka Carpe Diem Piramida Beograd preporučujemo, iz široke palete dušeka sa bonelli jezgrom, dušek Perfekta grand za osobe sa povećanom telesnom težinom. Dušek ima pojačano bonelli opružno jezgro. Kategoriše se kao tvrdji dušek obloge od kokosa, PU pene, poliester vate i Jacquardne pamučne tkanine. Dvostrano lateksirani kokos veće gramature omogućava odličnu izmenu vlage i provodljivosti vazduha, te povećava tvrdoću dušeka. Preporučuje se osobama tezim od 110 kg. Visina Perfekta dušeka je 17 cm a izradjuje se u 20cm i 22cm.\nCena bonelli dušeka, u salonu Carpe Diem, se kreće od 16,716,00 din do 30,554,00 din.


Izložba u Beču - Mocart kao „Business-Networker“ | Adria Daily\nDa bez novca nema muzike shvatio je veoma rano svojevremeno i genije poput Volfganga Amadeusa Mocarta. U Mocartovoj kući u Beču predstavljena je izložba „Mocart i njegovi kontakti – presek“ koja prikazuje Mocarta kao preduzetnika i njegov talenat za umrežavanje.\nVolfgang Amadeus Mocart 1789 © Internationale Stiftung Mozarteum (ISM)\nGodine 1781. napustivši stalno zaposlenje muzičara na dvoru u Salcburgu Mocart je napravio veliki korak u životu i nastavio karijeru kao samostalni muzičar u Beču. U novom gradu su mu bili potrebni novi nalogodavci (od careva do običnih građana), novi muzičari, novi izdavači, nove lokacije za nastupe, novi sponzori i novi slušaoci. Uz sve to bila je izražena i njegova potreba za predstavljanjem. Mocart je u dunavskoj metropoli negovao raskošan stil života, uključujući posedovanje konja kao i skupih odela. Pored toga održavanje instrumenata je takođe zahtevalo dosta novca. Sledeći te zahteve Mocart je stvorio mrežu kontakata. Muzičar je od oca naučio ne samo muzički zanat već i to kako se stvaraju kontakti.\nJoš kao sedmogodišnji dečak putujući Evropom susretao se sa članovima kraljevskih i prinčevskih porodica, sa visokim sveštenstvom, papom, sa visokim vojnim predstavnicima, učenim ljudima, umetnicima, pesnicima, bogatim građanima kao i ljudima iz naroda tako da nije imao strah od uspostavljanja kontakata.\nOva iskustva iz detinjstva koja su obeležila ceo njegov život kasnije su mu dobrodošla.\nJedan od njegovih najznačajnijih finansijera u Beču bio je car Jozef II, a među poznanicima je bilo visokih vojnih predstavnika, bogatih pojedinaca, izdavača, intelektualaca, slobodnih zidara. Oni su činili oko 40 odsto posetilaca njegovih koncerata. Zanemarujući manje krize Mocart je od svog rada mogao dobro da živi i učvrsti svoju evropsku slavu. Bez vešte „preduzetnčke strategije“ to mu ne bi bilo moguće.\nIzložba prikazuje brojne portrete značajnih savremenika Mocarta\nTagsadria daily izložbe katarina srđević


Izvor: RINA petak, 25.09.2020. | 11:40\nNe znaju Srbi, šta je turizam:(\n(Smuleco, 4. oktobar 2020 12:26)\nNajbolja banja za reumatske bolesti je Vranjska Banja,i tu je taèka.Postoje podaci o tome,jedino što je najzapuštenija banja u Srbiji .\n(Jug, 26. septembar 2020 10:43)\nProlazio tim krajem. Priroda lepa ( ne najlepsa ne jedinstvena u svetu ali lepa) ali ljudi koliko su kuce ruzne to je da covek ne poveruje. Razbacane neplanski gradjene jednom recju ruzne. Prodavci paprika pored puta otpadi sa sutom jednom recju ruglo. I to da je jedan grad pa da kazete nego ceo kraj. Tu turizma nema. U Mrcajevcima stao za brzinski rucak I u lokalu pise servisiranje hrane se naplacuje. Srbija ima lepu prirodu ali je po arhitekturi zaostala primitivna siromasna I ruzna zemlja. I nije cudo sto se hvalite da je medju top 10 u jugoistocnoj EVropi. U konkurenciji sa Kosovom I Albanijom. Zao mi je to je realnost. Nazalost.\n(Dragan, 26. septembar 2020 07:59)\nLone odmor i jeste neki vid lecenja\n(vaga, 26. septembar 2020 07:52)\nJesam vam lepo rekao da ne dajete tom Englezu previse sljivovice?! Da je popio jos koju, banja bi bila najbolja u svemiru i okolini.\nSvidjaju mi se natpisi iznad cesama. Ne pokazujte ih gostima iz Irana ili Sev. Koreje, odnece nam svu vodu...\n(samo kazem, 26. septembar 2020 04:56)\nPod hitno vlast da to proda strancima za smesnu cenu uz debelu proviziju uz obrazloženje da je gubitas u pitanju i ako bude tudje to je korist za gradjane Srbije. (Sale, 25. septembar 2020 23:30) Banja Gornja Trepèa je privatizovana još 2008, a prodata sadašnjim vlasnicima 2014. Vlasnik je Cezijumu MS doo koji je u vlasništvu Luss Investments LP, koja ima poštansko sanduèe na adresi 4 VICTORIA SQUARE, ST ALBANS u Engleskoj. Partneri u Luss Investments LP su gospodin Zoran Mitroviæ iz Beograda i Fenimar Partners Corp. koja ima poštansko sanduèe na Britanskim Devièanskim Ostrvima. Ko je vlasnik Fenimar Partners Corp. nije mi poznato.\n(Internet je èudo, 26. septembar 2020 02:10)\n(jest, 26. septembar 2020 01:21)\nPravo kod Miæka na piæe i klopu a posle ordinacija ispod na tretman?\n(cacanin, 25. septembar 2020 23:59)\nPod hitno vlast da to proda strancima za smesnu cenu uz debelu proviziju uz obrazloženje da je gubitas u pitanju i ako bude tudje to je korist za gradjane Srbije.\n(Sale, 25. septembar 2020 23:30)\nMože li neko da mi objasni šta znaèi to što piše litijum iznad èesme, cezijum itd. I, ako voda zaista sadrži te elemente u sebi, kako može biti zdrava? Hvala unapred.\n(rekt, 25. septembar 2020 22:38)\na put do tamo...pustolovina za gume\n(vicenco, 25. septembar 2020 15:52)\nA šta si ti navikao samo na autoput, uopšte nije toliko loš.\n(Stari èaèanin, 25. septembar 2020 20:53)\nVrhunska banja,predivna priroda!\n(m.stefanovic, 25. septembar 2020 20:53)\nMi i turizam... to prosto ne ide jedno s drugim\n(Krugodvojkas, 25. septembar 2020 20:15)\nBogutovaèka banja je najbolja za te bolesti. Nervoze, lupanje srca, visok pritisak, stres...Ali je na žalost zapuštena.\n(mokri, 25. septembar 2020 20:13)\nBogutovacka banja je bolja po mineroloskom sastavu svoje vode.Ali je namerno upropascena da bi je se neko docepao banbadava zajedno sa Mataruskom posto cine\njednu firmu i tako godinama pokusavaju da ih prodaju moleci boga da ih ne prodaju. Krajolik Atomske banje ne moze se meriti s\nkrajolikom Bogutovacke banje.\n(komnen barjaktar, 25. septembar 2020 20:07)\nBila sam u ovoj banji, odlicna je za lecenje i odmor i prava je sreca sto se nalazi na malom prostoru izmedju sumovitih brda tako da nece moci da se pretvori u grad. Vazduh je prekrasan, klima savrsena, cvrkut ptica po ceo dan, voda blagoslovena. Osoblje banje je strucno i ljubazno, sve sto vam treba potrudice se da vam priuste.\n(Dragica, 25. septembar 2020 19:57)\nistu ima vratiti Crkvi, mislim da je jedini naèin da se spasi od razularini hordi pljaèkaški..\n(goran, 25. septembar 2020 19:25)\nVrnjacka Banja je mocna, takodje. Naravno, leglo korumpiranih privatnika i prodavaca svega i svacega. Propasce kad i oni propadnu. Steta. Sledi haos za par godina.\n(das, 25. septembar 2020 19:06)\nPod hitno neki politièar ili tajkun da sagradi neboder tik uz izvorište, sa poroznom septièkom jamom, da se zna ko je ko u Srbiji.\n(blek stena, 25. septembar 2020 18:14)\nKakva grdna haotièna arhitektura i urbanizam..ružne kuæice s krovovima na dve vode..odraz našeg duha. Ali kriva je država jer progoni graditelje,kriva je poreska jer dere ko ima lepo umesto suprotno.\n(a to najviše odbija turiste, 25. septembar 2020 17:58)\n130 godina postojanja i apsolutno je sve u izvornom stanju od otvaranja.\n(Stojko, 25. septembar 2020 17:53)\nA Bas né dobro sto nema nista os fensi infraestruture. Postoje knjige i druzenje. Jednom cê bas takva mesta biti atrakcija amo vec nisu. Zamisli odes tamo,né koristis mobilni! Preko dana tretmani a uvec tablic ili shah. Ljudi zbijaju salé a ko zna neko zasvira gitaru . Bejah na toliko uredjenih mesta al opet mi bio super provod bas tamo gde nema nista Al ima ljudi i tô onih pravih. Pozdrav svim ljudima dobre volje iz Brazila\n(Momabrazil, 25. septembar 2020 17:40)\nDa nije politike i interesa, znalo bi se da je lekovita voda Slatinske banje (kod Èaèka), iznad svih sliènih voda. Jedino joj je bliska jedna Èeška (ili Slovaèka) voda.\n(Postoje analize laboratorije iz Nemaèke, ali to kao da neko krije).\n(+MAKSIM, 25. septembar 2020 17:35)\nKao što je neko veæ napisao, ovo je banja za leèenje, a ne za turistièku posetu. Konfiguracija terena je takva da nema puno prostora za gradnju, a na onom koji postoji su bez ikakvog plana naèièkane kuæe. Neke od njih su velike, a neke su minijaturne, ali im je svima zajednièko da su ružne. Mislim da je za ovu banju kasno, jer jednostavno nema gde da se širi, a bilo bi veoma skupo da se pokupuju sve te kuæe i poruše.\n(zok1, 25. septembar 2020 17:23)\nKad bi naše banje iskoristile potencijal(tople vode) i da naprave bazene i akva parkove pristupaène za porodice sa prateæim programom predstave za decu,bioskope,koncerte..imali bi mnogo veæu poseæenost..\n(Lex, 25. septembar 2020 15:24)\nОдлично! Сад лепо као Врњачку бању уредите! Тамо више нема воде са извора. Воде су или загађене фекалним водама (извор "Снежник") или пресечене жиле извора "Језеро"!\n(зоран, 25. septembar 2020 15:18)\nBanja kao banja je odlièna za odreðene bolesnike. Što se lepote tièe, lepo je kada izaðete iz banje ili prošetate do obližnje šume i crkvice. Ovako je težak užas našeg urbanizma. Kuæice i kuæerine raznih boja i stilova, a preovlaðuje kaluðerièki. Èuo sam da je smeštaj loš. U svakom sluèaju, ja bih to kompletno sruºio do stacionara i napravio jednu lepu banju.\n(Ogorèeni, 25. septembar 2020 15:16)\nÈuvaj se PMS-a, brate... ovaj, sestro ;-))\n(Dragoslav, 25. septembar 2020 15:05)\nAko patite od neuroloskih i reumatskih bolesti, posetite Vranjsku Banju. Bila je dobra Kralju Petru. Nazalost, od tada samo skapava tako da ne ocekujte nikakav sadrzaj. Lekovita voda i super niske cene. Pozdrav.\n(zlo, 25. septembar 2020 14:41)\nBanja izgleda kao da je iz 15.veka. Nisam u Srbiji video takvu selendru i kasabu. A sobe koje se izdaju su na nivou sojenica. Neke male dvorišne kuæice, nameštaj od pre sto godina a cene ko u Hiltonu. Infrastruktura ispod svake nule.Srbi nikako da nauèe da nije dovoljna samo priroda. Taksisti su glavni. Oni razvoze, drže prodavnice i kafane, uveèe sviraju u svojim kafanama\n(doduše ima ih samo par),iznajmljuju sobe...ma sve. Bio jednom u životu i nikada više.\n(jovan, 25. septembar 2020 14:28)\npa ako je guardian of the galaxy svrstao onda nema sumnje\n(baba vidosava, 25. septembar 2020 14:13)\nNisam bio ali krajolik deluje jako lep voleo bih da je posetim.\n(Nebojša, 25. septembar 2020 13:49)\nBilo ke sjajno ove godine. Otisao sam kao muskarac, a vrstio se kao zena. Neverovatan nivo preobrazaja. Preporucujem svima i nemojte se plasiti. Malo vise trosim na cipele ali u redu je.\n(Sasa, 25. septembar 2020 13:47)\nLepše mi je na zlatiboru pogotovu oko autobuske stanice , tu se nekako bas dobro odmorim\n(veljko, 25. septembar 2020 13:40)\nBanja nije za odmor vec samo za lecenje.\nCene straobalno visoke. Izdavaci smestaja prevaranti i lazovi.\nJedna od naj gorih banjau Srbiji sto ste tice odmora za mladu populaciju.\n(Lone, 25. septembar 2020 13:35)\n“Jedna od 10 najboljih u jugoistoènoj Evropi”. Baš je titula.\n(Penzija, 25. septembar 2020 13:30)\nOdlicna banja. Ove godine proveo sam 12 dana i preporodio se.\n(Nesho, 25. septembar 2020 13:25)\nOve godine sam imao priliku da prvi put provedem 10 dana u ovoj Banji.\nJa sam ostao bez teksta koliko je lepoo tamo, savrsenstvo ovo je zlato Srbije / ove lepote bi smo morali pokayivati svetu, odmorio sam se kao nikada u proteklih 20 godina, nadisao svezeg vazduha i najeo najlepseg kupusa koji sam ikada probao.\nSvima tople preporuke da posete ovu nasu banjsku kraljicu.\n(Milenko rADAKOVIÆ, 25. septembar 2020 12:23)


Dečji sajam - SlovoPres\nSlovoPres 04/10/2018 Dečji sajam2018-10-05T06:15:09+01:00 Vesti Nema komentara\nOd 5. do 7. oktobra – jesenji Dečji sajam u hali 3 Beogradskog sajma; ulaz slobodan\nIgra, smeh, pesma i zabava „zaštitni su znak“ Dečjeg sajma, koji svake godine ima svoje prolećno i jesenje izdanje. Na sajmu učestvuje veliki broj izlagača iz Srbije i inostranstva, koji predstavljaju svoje proizvode i sadržaje u vezi s pravilnim rastom i razvojem dece. Svi posetioci dobijaju besplatne uzorke, a mogu iskoristiti i povoljnost kupovine proizvoda koji su dostupni samo na ovom sajmu, da dobiju sve tražene informacije, da prisustvuju dečjim pozorišnim predstavama, budu u društvu omiljenih dečjih likova i još mnogo toga.\nUlaz je besplatan, a mališane očekuje odlična zabava s dosta iznenađenja i novih aktivnosti koji će obeležiti ovu manifestaciju.\nNajmađi posetioci moći će da uživaju u velikom broju besplatnih kreativnih radionica likovnog, muzičkog, programiranja, zatim, družiće se s animatorima, klovnovima i svojim omiljenim likovima iz crtanih filmova. Na sajmu će biti postavljen Tatami poligon borilačkih veština, gde će se predstaviti borilački klubovi, i moći će da se oprobaju svi mališani koji to budu želeli.\nNa sajmu ce biti puno igrica, poklona, druženja sa crtanim junacima.\n« Filmovi u oktobru\nOsmi StandUpFest »


Opis bezbednosne ispravke za Excel 2016: juli 11, 2017\nPogledajte originalni članak na engleskom jeziku: 3203477\nOva bezbednosna ispravka rešava ranjivosti sistema Microsoft Office koje mogu dozvoliti daljinsko izvršavanje koda ako korisnik otvori specijalno izrađen Office datoteku. Da biste saznali više o ovim ranjivih tačaka, pogledajte Microsoft uobičajene ranjivosti i JONIZIRAJUĆE cve-2017-8501 i Microsoft uobičajene ranjivosti i jonizirajuće cve-2017-8502.Napomena Da biste primenili ovu bezbednosnu ispravku, na računaru morate imati instaliranu verziju programa Excel 2016.\nOva bezbednosna ispravka sadrži poboljšanja za sledeća pitanja koja nisu bezbednosna:\nPoboljšani su neki prevodi za Švedske i Nemačke verzije programa Excel 2016.\nPovremeno nailazite na neočekivane padove u programu Excel 2016.\nPretpostavimo da primenite oblikovanje na ćeliju polja, a polje nema stavku za desnu kolonu na osi redova. Kada ažurirate nekompaktnu izvedenu tabelu, oblikovanje se gubi.\nNakon osvežavanja izvedene tabele koja je zasnovana na modelu podataka, izvedena tabela se ne ažurira ako se mere nalaze u različitim tabelama od podataka koji se prikupljaju.\nExcel može da se sruši u sledećim slučajevima:\nKada izvršite operaciju "Prikaži detalje" u izvedenoj tabeli.\nAko su preporučene izvedene tabele u kojima podaci za povezivanje ne vraćaju podatke.\nKPI indikator se dodaje u izvedenu tabelu.\nIzvršavanje ponovi radnju osvežavanja izvedene tabele.\nTokom čuvanja, nakon što opozovete ili ponovite podrazumevani stil postavke.\nMožete premestiti izvedenu tabelu u kojoj se izvor podataka dodaje u model podataka u novu radnu svesku.\nUmetnuli ste osnovnu izvedenu tabelu koja deli nepostojeću zalihu memorije u izvedenoj tabeli.\nPretražujete, a zatim izaberete stavku " Premesti izvedenu tabelu " u " reci mi šta želite da uradite ".\nSkup možete kreirati pomoću MDX za veze.\nAko je prozor "Powerizvedena" aktivan nakon što je radna sveska skrivena.\nStavke možete da padajućeg u poljima izvedene tabele nakon skrivanja trenutnog prozora.\nVrednosti upisujete u ćeliju radne sveske.\nU toku je promena u prozoru interfejsa sa jednim dokumentom (SDI) dok se menja Slicer.


Bikini Triangulo Vies Poa - Marka / Designer Rio de Sol\n> Zenski kupaći kostimi > Dvodelni kupaći kostimi > Tanga / String bikini > Trouglasti gornji deo > TRIANGULO VIES POA\nMix & Match TRIANGULO VIES POA Rio de Sol. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nRio de Sol TOP TRIANGULO VIES POA 24.49 Euro\nRio de Sol BOTTOM TRIANGULO VIES POA 24.49 Euro\nPodaci o proizvodu TRIANGULO VIES POA Rio de Sol\n• BBS identifikacioni broj: 138725\nPreporuka veličine i podudaranja za: Bikini Rio de Sol Triangulo Vies Poa\nPusti video Bikini TRIANGULO VIES POA - Rio de Sol Winter 2019\nUputstva za negu za: Rio de Sol Triangulo Vies Poa\nRio de Sol TRIANGULO VIES POA 48.99 Euro


Počinje invazija SAD na Siriju!\nKao što su i upozorile u junu 2015. godine, SAD su najavile da će uskoro zvanično da započnu kopnene operacije u Siriji, pri čemu će koristiti specijalne snage.\nNjashington Post je naveo da predsednik Obama šalje mali broj specijalnih snaga u severnu Siriju, koje će sarađivati sa snagama koje se bore protiv Islamske države, ali neće učestvovati u direktnim sukobima.\nIako SAD tvrde da je ovaj potez usmeren na „uništavanje Islamske države“, on je očigledno usmeren na uspostavljanje dugo najavljivanih „tampon zona“ ili „bezbednih zona“ u Siriji u kojima sirijska vlada ne može da deluje. Vazdušne snage SAD će se takođe nesumnjivo koristiti za podršku tih specijalnih snaga, stvarajući defakto zonu bez letenja.\nVojska SAD će najverovatnije delovati u severnom delu Sirije gde postoji još samo jedan manji deo preko kojeg ISIS dobija zalihe iz Turske.\nIshod ovakve operacije, ukoliko ona bude uspešna, biće podela i uništenje Sirije kao države. To nije spekulacija već zaključak do kog je došla Brukings institucija.\nOna je u martu 2012. godine procenila opcije pri smeni režima:\n„Alternativa jeste da se diplomatski napori prvo fokusiraju na okončanje nasilja formiranjem bezbednih zona i humanitarnih koridora, koje će podržavati ograničeni broj vojnih snaga. Naravno, ovakvo delovanje ne bi ispunilo cilj SAD za smenu Asada sa vlasti u Siriji“.\nOva institucija je ponovo dala procenu u junu 2015. godine:\n„Ideja je da se pomogne umerenim elementima da uspostave pouzdane bezbedne zone u Siriji što pre moguće. Američke, saudijske, turske, britanske, jordanske i druge arapske snage će ih podržavati i putem kopna i putem vazduha“.\nUkoliko bi Asad bio toliko smeo da zađe u te zone, verovatno bi ostao i bez to malo aviona koji mu daju prednost nad snagama ISIS-a.\nNa nesreću američkih političara, Sirija nije sama i ima Rusiju na svojoj strani.\nSAD imaju nameru da pokrenu invaziju na Siriju i da okupiraju njenu teritoriju kako bi rasparčale državu na manje nefunkcionalne i slabe zone. One to čine bez mogućnosti da definišu bilo kakvu kredibilnu pretnju Sirije po nacionalnu bezbednost SAD i bez ikakvog odobrejna Ujedinjenih nacija. One takođe rizikuju ulazak u direktan rat sa nuklearno naoružanom Rusijom koja potpuno legalno deluje u Siriji.\nPoslednje akcije Amerike su očajnički potez korporacija u Vašingtonu i na Vol stritu.\nTo je samo loše proračunati blef. Prisustvo specijalnih snaga SAD i vazdušnih snaga SAD u i iznad Sirije ne može da sprovede svoje efekte odmah. U međuvremenu bi ilegalno delovanje Amerike moglo da završi pred Ujedinjenim nacijama, čime bi se sprečili potencijalni sukobi sa američkim snagama koje nepozvano deluju u Siriji.\nMit da će podela i uništavanje Sirije uz svrgavanje demokratski izabrane vlasti nekako ublažiti nasilje u Siriji i umanjiti migrantsku krizu koja potresa Evropu je već davno provaljen kada je slična intervencija sprovedena u Libiji i kada je nakon svrgavanja Gadafija nastao samo još veći haos u severnoj Africi uz formiranje migrantske krize.\nUkoliko svet želi da spreči širenje ISIS-a i migrantske krize, glavni prioritet mora biti zaustavljanje SAD i njihovih partnera, kako bi se sprečio nastanak još jednog scenarija poput onog u Libiji. Nadajmo se da će Sirija i njeni saveznici uspeti da spreče taj haos.


Tema: Najminimalniji evropski minimalac u Srbiji\n13.09.2017., 13:58 #1\nJedan od mnogobrojnih štrajkova u Srbiji u poslednjih nekoliko meseci\nPročitajte: Radnici prepušteni sebi I Bakić - Bezobrazno pozivanje radnika na patriotizam I Sindikat - Naslovna NIN-a je realnost\nSrbija će i dalje imati najmanju minimalnu zaradu u Evropi, naglašava Ristić\n13.09.2017., 14:02 #2\nRe: Najminimalniji evropski minimalac u Srbiji\nšta li zamajavaju ovaj narod glupostima\n13.09.2017., 14:04 #3\nКада ћете схватити ДА НА ВЛАСТИ ИМАМО СТРАНИ ПЛАЋЕНИЧКИ ШЉАМ НАЈВИШЕ КАТЕГОРИЈЕ.........\n13.09.2017., 14:04 #4\nИздржи комшо,већ 2020-е просјечна плата расте до неслућених висина на чак 450 евра.\n13.09.2017., 14:06 #5\nKo vas iebe. Glasali ste gledajte\n13.09.2017., 14:06 #6\nima da nicu fabrike ko pecurke\n13.09.2017., 14:07 #7\nMi smo najbednija evropska zemlja. Ubedljivo.\n13.09.2017., 14:13 #8\nglasali ste evo vam ga sad\na ako ga niste glasali onda ste beskičmenjaci koji mogu beskonačno da trpe ******* u mozak\nvas preko ne računam, vi živite super a samo kenjjate nešto\nPoslednji put ažurirao/la DeeLite : 13.09.2017. u 14:20\n13.09.2017., 14:22 #9\npa srbija ima jedan od najnizih bdp u evropi. da radnici rade bolje bile bi vece i plate\n13.09.2017., 14:37 #10\nKako objasnjavas da na zapadu vazimo za jedne od najboljih radnika, u svim strukama? Evo, moja firma rekla "samo Srbe od sada zaposljavamo od stranaca". Takodje i klinika gde radi drugarica jedna, isto direktor rekao jednom Grku (preko cije agencije dovodi lekare iz inostranstva), od sada samo Srbe da mu dovodi.\nIpak mislim da niko normalan nece da radi za tu sramotu od para! I toliko koliko se radi je 10 puta manje nego sto taj rad vredi.\n13.09.2017., 14:39 #11\nOpsti bezobrazluk, isti taj radnik radi isto to i u Nrmacku i sta je problem?! radnik?\n13.09.2017., 14:48 #12\nKad vidim ovog Atanackovića i par sličnih njuški u potpunosti mi ubiju nagon za razmnožavanjem, i to na više dana i obavezno počnem sa filozofiramsa osnovnom porukom- čemu sve to .\n13.09.2017., 14:54 #13\nBugarski model nije los--- prosecna plata oko 400 e a minimalna oko 350e eto resenja.\n13.09.2017., 15:05 #14\nbolje se zapitajte zašto radite za minimalac\n13.09.2017., 15:16 #15\nnek ide u nemacku pa nek radi.\nI pored toga sto su najbolji radnici u Jewropi niko ne dolazi da otvara filijale u Srbiji. Da iskoristi sav taj potencijal naroda dobrog i napacenog.\n13.09.2017., 15:17 #16\nleba i na leba\n13.09.2017., 15:17 #17\nPa i odlaze, znaci nije kriv radnik , nego uslovi , losi uslovi u ovoj zemlji ... vecina tih radnika isto radi kao i ovde , razlika je u ceni rada ...\nZar tebi nije jasno da se ovde proizvodi jeftina radna snaga, koja odlazi van zemlje i opet tamo jeftino radi a sa druge strane sa tim parama se vrati i ovde je mali Bog.\nMajka Srbija radja jeftinu radnu snagu da bi posle zapad i ostali to iskoristili ... ako nemas svojih dovoljno uzmes tudje... u Sfrj su odlazili obicni radnici najvise, danas odlaze svi, od doktora do tesara... sto je pogubno za Srbiju ...\nPoslednji put ažurirao/la Deki1987 : 13.09.2017. u 15:23\n13.09.2017., 15:20 #18\nNemci imaju 8 puta veci BDP od Srba po stanovniku, Znaci da su osam puta produktivniji. A plata je 2000 evra. Sad nije problem izracunati kolika treba da bude plata u Srbiji.\nradi slican posao. Samo su nemci automatizovali proizvodnju pa su mnogo produktivniji i radnik vise napravi jedinca odredjene robe.\n13.09.2017., 15:33 #19\nKako to da mene Nemac placa mnogo vise nego Srbin, a identicno sam produktivan? Bukvalno, isto radim kao i u Srbiji, i ne samo ja, nego mnogi drugi. Isto je sa svim inzenjerima i lekarima, ne pricam o prostom fizikalisanju jer nemam iskustva.\nU Srbiji ti niko ne garantuje da mozes da naplatis svoj rad. Drzava Srbija nije sigurno mesto za poslovanje, zato nijedna ozbiljna firma nece da se bakce i zayebava sa Srbijom.\n13.09.2017., 15:35 #20\nMinmalac se more povećat na 350 dinara!\nIma para za to! Treba samo malo volje!\n13.09.2017., 15:36 #21\nBDP nije samo vezan za produktivnost radnika, naprotiv, to je jedna od sporednijih stavki.\nPrvo i osnovno moraš imati dobr sistem koji će da favorizuje sposobne a produktivne, i to ne samo radnike već na prvom mestu poslodavce.\nMi imamo nesposobne poslodavce koji su u većini slučajeva i vlasnici i upravljači, te oni kao takvi ne plaćaju produktivnost i rezultate, pre svega namire svoje potrebe, pa zatim plate minimum, čak i u visokoprofitabilnim firmama. Nadalje nisu spremni da investiraju u proizvodnju ili razvoj, već prevashodno u sopstveni luksuz, te kod takvih možeš biti 10 puta produktivniji od radnika Nemačko ali se tvoja produktivnost raspe na bar 9 parazita .\n13.09.2017., 15:39 #22\n350 x 160h = 56000 din\n350 x 250h = 87500 din\nnije lose ... izracunao sam sate po zakonu 40h po nedelji i recimo ko radi obezbedjenje oni naguraju i do 250h mesecno.\nOnda za doktore preko 150 000 recimo, kada mogu politicari, mogu i doktori, cak sta vise ja bi politicarima dao minimalac, da nam budu za primer.\nPoslednji put ažurirao/la Deki1987 : 13.09.2017. u 15:41\n13.09.2017., 15:41 #23\nАуууууууу јбт ПА ГДЕ ТИ ЖИВИШ??? НА МАРСУ, или .......... ???\n13.09.2017., 15:42 #24\nSta je sporno, rekao je covek 350din sat, racunaj sam.\nPrivreda jaca, vise zaradjujes vise trosis ... ovako ne trosis nego prezivljavas, vecina i kako misle oni tamo da privreda procveta ...\n13.09.2017., 15:49 #25\nPoslednja poruka: 04.03.2015., 21:14\nPoslednja poruka: 19.02.2014., 19:48\nPoslednja poruka: 24.07.2013., 21:26\nPoslednja poruka: 23.02.2011., 10:23


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: U blizini škole postavljena saobraćajna signalizacija\nU ŽUPI NIKŠIĆKOJ 16. 11. 2018. 17:08 >> 16:43 0\nU blizini škole postavljena saobraćajna signalizacija\nNadomak područnog odjeljenja Osnovne škole "Dušan Bojović", u selu Zagrad, u Župi nikšićkoj, postavljen je usporivač brzine. Zbog velike frekventnosti saobraćaja, nesavjesnih vozača, kao i onih koji ne poznaju dovoljno taj dio puta, bila je ugrožena bezbjednost, naročito učenika.\nIz nevladine organizacije "Zagrad Montenegro" saopštili su da su zadovoljni jer je Centar bezbjednosti ispoštovao njihove apele i postavio odgovarajuću signalizaciju u blizini škole.\n"Zadovoljni smo što su nadležni organi prepoznali problematiku, društveni interes i što je realizacija naše inicijative doprinijeti većoj bezbjednosti građana, odnosno ucenika, polaznika ovdasnjeg vrtica . Pozitivani si komentari građana nakon sprovedene aktivnosti", naveli su u saopštenju iz te NVO.


18. maj, 2019.\nU nedelju su na programu svi mečevi poslednjeg 37.kola u okviru plej-of i plej-aut faze Super lige Srbije u takmičarskoj sezoni 2018/19. Bićete u prilici da pratite direktan televizijski prenos dva izuzetno zanimljiva susreta, Crvena zvezda – Napredak i Partizan – Proleter.\nCRVENA ZVEZDA – NAPREDAK (nedelja 19.maj, 19:00 časova, TV Arena sport 1)\nOvosezonski šampion, ekipa Crvene zvezde, u poslednjem 37.kolu Super lige Srbije na stadionu ‘’Rajko Mitić’’ dočekuje goste iz Kruševca, ekipu Napretka. Biće to prilika da crveno-beli pred svojim navijačima proslave osvajanje nove titule i zasluženo podignu pehar nakon duge i teške sezone u kojoj su zabeležili sjajne rezultate u sva tri takmičenja. Domaći tim je ove sezone zabeležio trideset i dve pobede, uz tri remija i samo jedan poraz, pa sa 57 bodova na svom kontu zauzima 1.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti savladali ekipu Proletera, a rezultat je bio 0:1. Gosti su ove sezone zabeležili dvanaest pobeda, uz dvanaest remija i dvanaest poraza, pa sa 28 bodova na svom kontu zauzimaju 6.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini odigrali nerešeno sa ekipom Radničkog, a rezultat je bio 3:3. Ove sezone su se sastajali dva puta, prvi put u Kruševcu kada je ekipa Crvene zvezde slavila rezultatom 0:3, a drugi put u Beogradu kada je isti tim ponovo slavio rezultatom 3:0. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport, sa početkom u 19:00 časova.\nPARTIZAN – PROLETER (nedelja 19.maj, 19:00 časova, TV Arena sport 3)\nEkipa Partizana u poslednjem 37.kolu Super lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Novog Sada, ekipu Proletera. Biće to poslednji meč dugogodišnjeg kapitena crno-belih Saše Ilića na ovom stadionu i prava prilika da se navijači oproste od igrača koji je oborio mnoge klupske rekorde i obeležio jednu uspešnu epohu. Domaći tim je ove sezone zabeležio devetnaest pobeda, uz devet remija i osam poraza, pa sa 39 bodova na svom kontu trenutno zauzima 3.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti savladali ekipu Vojvodine, a rezultat je bio 1:2. Gosti su ove sezone ostvarili deset pobeda, uz jedanaest remija i petnaest poraza, pa sa 22 boda na svom kontu trenutno zauzimaju 7.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini poraženi u duelu sa ekipom Crvene zvezde, a rezultat je bio 0:1. Ove sezone su se sastajali dva puta, prvi put u Novom Sadu kada je ekipa Partizana slavila rezultatom 0:1, a drugi put u Beogradu kada je isti tim ponovo slavio, ovoga puta rezultatom 3:0. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na trećem programu TV Arena sport, sa početkom u 19:00 časova.


Intervju / Karamehmedović: Pitanje je hoće li BHRT opstati do rješavanja finansijskih problema - Klix.ba\nbiznis Karamehmedović: Pitanje je hoće li BHRT opstati do rješavanja finansijskih problema\n/Karamehmedović: Pitanje je hoće li BHRT opstati do rješavanja finansijskih problema\nKaramehmedović: Pitanje je hoće li BHRT opstati do rješavanja finansijskih problema\n29.12.2015. u 20:25\nBelmin Karamehmedović (Foto: Arhiv/Klix.ba)\nFinansijska situacija u Radio-televiziji Bosne i Hercegovine (BHRT) izuzetno je teška. BHRT-u nedostaje mjesečno više od 400.000 konvertibilnih maraka za podmirenje osnovnih potreba, a mjere štednje unutar BHRT-a su iscrpljene. Nastavljen je trend katastrofalnog pada u naplati RTV takse, a BHRT nije u mogućnosti izmirivati svoje poreske i druge obaveze prema državi i drugim dobavljačima. O problemima BHRT-a razgovarali smo sa generalnim direktorom Belminom Karamehmedovićem.\nJe li BHRT pred finansijskim kolapsom? Zašto FTV i RTRS nisu u tako lošoj finansijskoj situaciji?\nBHRT se nalazi pred finansijskim kolapsom zbog konstantnog pada u naplati RTV takse. U prvih jedanaest mjeseci ove godine naplaćena taksa je za 2.333.500 KM manja u odnosu na isti period u 2014. godini, što je pad od skoro 15 posto. Ovome treba dodati podatak da za periodu od 2009. do 2014. godine gubitak na RTV taksi, kao efekat pada broja pretplatnika i stepena naplate, iskazan u nenaplaćenoj RTV taksi iznosi više od 117 miliona KM za područje BiH, tako da je iz ovoga sasvim jasno zašto se BHRT nalazi pred gašenjem. Što se tiče RTV FBiH i RTRS, nemam podatke u kakvoj su finansijskoj situaciji ta dva emitera, tako da ne mogu odgovoriti na ovo pitanje.\nZvanični model koji je usaglašen na Odboru sistema javnih emitera u BiH i poslan nadležnim zakonodavnim tijelima još u aprilu ove godine je naplata RTV takse preko računa za utrošenu električnu energiju. Pored ovog modela, kolege iz RTRS-a su ponudili na razmatranje opciju uvođenja posebnog fonda za finansiranje javnih emitera, ali ovaj model je još uvijek u razradi, tako da nije dobio zaokruženu zvaničnu formu.\nPretpostavljam da ima više scenarija, ali svaki od njih vodi ka jednom, a to je nestanak javnog medijskog servisa BiH. Ti scenariji obuhvataju opcije od blokade računa zbog velikog broja neizmirenih obaveza prema državi i raznim dobavljačima, do prekida u snabdijevanju električnom energijom i drugim energentima zbog nemogućnosti da platimo svoja dugovanja. Primjera radi, BHRT ima višemilionske obaveze iz niza prethodnih godina, samo prema EBU (Unija Evropskih javnih emitera), tako da nam, ukoliko ne dobijemo konkretnu pomoć u servisiranju ovih dugova, vrlo vjerovatno, prijeti izbacivanje iz članstva u ovoj organizaciji, što bi bila loša poruka, ne samo za nas, nego i za cijelu državu koja je konačno krenula putem bržih integracija u EU. Ukoliko se pitanje kvalitetne naplate RTV takse za finansiranje javnih servisa u BiH hitno ne riješi na način kako je to urađeno u svim evropskim zemljama, bez obzira na to da li su članice EU ili ne, vrlo brzo bismo mogli svjedočiti nestanku javnog medijskog servisa BiH, koji je, važno je napomenuti, u 2015. godini proslavio 70. rođendan.\nPitanje opstanka BHRT-a je direktno vezano za nedostatak političke volje, što je fraza koju godinama slušamo u BiH. Istine radi, postoje političke snage u BiH, kao što su pobjedničke stranke u dijelu Federacije BiH s većinskim bošnjačkim stanovništvom, koje prepoznaju značaj javnog servisa kao jednog od temeljnih postulata svake države, ali nažalost ima i onih političkih snaga u BiH koje, blago rečeno, uopće nisu zainteresirane za sudbinu javnog emitera koji se zove Radio-televizija Bosne i Hercegovine.\nMeđunarodna zajednica je u periodu formiranja i stasavanja BHRT-a imala jaku i značajnu ulogu koja se u prethodnih nekoliko godina manje-više izgubila, tačnije svela se, uglavnom, na verbalnu podršku. Ohrabruje činjenica da je uspostava samoodrživog, nezavisnog i profesionalnog javnog servisa u BiH u posljednje vrijeme opet našla važno mjesto u uslovima koje BiH mora ispuniti na svom putu prema članstvu u EU. Pitanje je samo da li će BHRT uspjeti opstati, dok se ne realiziraju konkretni koraci u rješavanju pitanja finansiranja, koje je uslov svih uslova.\nMogu govoriti samo o periodu posljednjih šest mjeseci, od mog imenovanja na ovu funkciju, a od tada postoje redovni kontakti mendžmenta s predstavnicima oba Sindikata u BiH. Sve informacije su potpuno transparentne, tako da ako su se, kako navodite, iz Sindikata žalili da im nikad nije prezentirano na šta se sve troši novac, koliko BHRT ima zaposlenih..., to ne odgovara stvarnom stanju stvari. Važno je napomenuti da je u pomenutom periodu smanjen broj uposlenih i vanjskih saradnika za više od 110 ljudi, da su svi troškovi na koje smo mogli utjecati stavljeni pod kontrolu i svedeni na najmanju moguću mjeru, te da Upravni odbor BHRT-a ima uvid u sve što se poduzima kako bi javni servis održao svoje funkcije. U toku je izrada nove organizacije i sistematizacije radnih mjesta u skladu sa zahtjevima formiranja modernog javnog servisa kakvi su oni u našem užem i širem okruženju i Sindikati će, u skladu sa zakonskim odredbama i pravilinikom o radu BHRT-a, biti konsultirani u ovom procesu.\nPrvi dio digitalizacije vezan za montažu posljednjeg od tri predajnika bi uskoro trebao biti završen. Digitalizacija u BiH je, prvenstveno, državni, a ne samo projekat javnih servisa. Prema mojim informacijama, RTRS je u završnoj fazi montaže predajnika na Kozari i za očekivati je da u narednih nekoliko mjeseci, ukoliko to dozvole vremenski uvjeti, krene tzv. testni signal za područja Sarajeva, Mostara i Banje Luke.\n3h 15min 65


Berza - Strana 5\nProduktna berza: Niže cene, veći promet\nNa Produktnoj berzi u Novom Sadu ove sedmice je skoro udvostručen promet i po količini i po vrednosti, ali je karakterističan i opšti pad cena najznačajnijih poljoprivrednih proizvoda, što je uticalo i na pad vrednosti berzanskog indeksa PRODEX, s...\nNema kredita za akcije\nBanke bi odobravale kredite za kupovinu akcija, ali ih stanje na berzi obeshrabruje\nZarada 50% na AIK i Sojaproteinu\nBiznis novine 10.07.2008\nMa koliko čudno izgledalo, na Beogradskoj berzi se uz malo pažnje i dosta hrabrosti može solidno zaraditi. Mada su „AIK banka" i „Sojaprotein" logični za ulaganja na berzi, malo ko je mogao da pretpostavi da se na njima može zaraditi 50 odsto od u...\nKomšije okupirale Beogradsku berzu\nVečernje novosti 10.07.2008\nStranom kapitalu u poslednje vreme sve primamljivije trgovanje akcijama na Beogradskoj berzi. Najčešći hrvatski investicioni fondovi. U trgovini akcijama brojni i Slovenci...\nNovi pad indeksa, uz rast prometa\nIndeks najlikvidnijih akcija Beogradske berze Belex15 izgubio je na vrednosti 1,31 odsto, a opšti Belexline 0,98 procenata.\nBerza čeka državni kapital\nIzbor nove vlade doprineće oporavku, ali ne i uzletu Beogradske berze. –Suvišan porez na kapitalni dobitak\nBG Berza: Najveći promet za deset dana\nPoslovni magazin 04.07.2008\nOba indeksa akcija Beogradske berze i dalje su u minusu, osmi uzastopni dan, i juče su i Belex15 i opšti Belexline izgubili po oko tri četvrtine procenta na vrednosti.\nBeogradska berza nije za prodaju\nUkoliko bi sada kupili većinu akcija Beogradske berze Austrijanci bi vrlo brzo zaradili mnogo novca, jer se očekuje da će posle nekoliko meseci stagnacije, srpsko tržište kapitala „eksplodirati”\nMinimalni rast indeksa Beogradske berze\nIndeksi akcija Beogradske berze počeli su nedelju sa minimalnim rastom, Belex15 od 0,17 a opšti Belexline od svega 0,03 odsto.\nIndeksi u crvenom, promet tri puta manji\nIndeks najlikvidnijih akcija na Beogradskoj berzi Belex15 pao je treći uzastopni dan, za nepun procenat, na 1.846,04 indeksna ponena, dok je opšti Belexline oslabio 0,57 odsto, na 3.167,98 poena.\nBeko i Kostić osnovali investicioni fond\nKomisija za hartije od vrednosti dala je dozvolu za osnivanje Društva za upravljanje investicionim fondovima Rose asset menagement. To je 14. društvo za upravljanje investicionim fondovima u Srbiji, a njegovi vlasnici su biznismeni Milan Beko i...\nNastavljen pozitivan trend na Beogradskoj berzi\nPozitivan trend u kretanju berzanskih indeksa nastavljen je protekle nedelje i indeks najlikvidnijih akcija Belex15 na sedmičnom nivou ostvario je rast od 1,63 odsto, dok jeBeogradska berza kompozitni indeks Belexline porastao 1,97 odsto.\nSkok indeksa Beogradske berze za početak meseca\nRast indeksa na nedeljnom nivou ostaviće gotovo izvesno pozitivan utisak na sve aktere Beogradske berze, koji, prema pokazatelju BelexSentiment, u junu očekuju blagi porast tržišta, pa ostaje nada da će se ovaj trend nastaviti i u narednoj sedmici.\nDanko Đunić zaokružuje vlasništvo u Ekonomskom institutu\nBiznismen Danko Đunić objavio je danas ponudu za preuzimanje preostalih 48,09 odsto akcija Ekonomskog instituta za 32,3 miliona dinara, čime bi postao jedini vlasnik te institucije.\nNajtrgovanije akcije bankarskog sektora\nAC Broker 04.06.2008\nJučerašnji dan na Beogradskoj berzi obeležio je blagi rast oba indeksa uz uobičajeno skroman promet u iznosu odBeogradska berza oko 1,3 miliona EUR. Belex 15 je na kraju trgovačkog dana porastao za 0,17 odsto i iznosio 1758,43 indeksna poena, dok ...\nVeći promet od obveznica nego od akcija\nIndeks najlikvidnijih akcija na Beogradskoj berzi Belex15 počeo je jun padom od 1,6 odsto, na 1.755,45 indeksnih poena, dok je opšti Belexline pao pola procenta manje, na 3.058,30 poena. Promet iz 447 transakcija vredeo je 308,77 miliona dinara...\nNajveći promet na Beogradskoj berzi za više od mesec dana\nPoslovni magazin 31.05.2008\nNa Beogradskoj berzi indeksi akcija sedmicu završavaju u BG Berza plusu - Belex15 ojačao je nepun procenat, na 1.784,21 indeksni poen, a opšti Belexline porastao je u manjoj meri, oko dve trećine procenta, na 3.092,43 poena.\nSavetnik za „Telekom“ odrediće cenu i paket akcija na berzi\nSavetnik za inicijalnu javnu ponudu za „Telekom“ imaće za zadatak da odredi veličinu paketa akcija koje će biti ponuđena na berzi, da proceni očekivanja investicione javnosti i da predloži indikativnu cenu akcija.\nBeogradska berza organizuje kurseve o trgovini akcijama\n24 sata 26.05.2008\nOsnovni kurs o berzi sadrži upoznavanje s berzanskim poslovanjem, strukturom finansijskog tržišta, aktivnostima i poslovima na berzi, trgovinom hartijama od vrednosti, kao i određivanjem njihove cene.\nNastavljen rast indeksa Beogradske berze\nNa Beogradskoj berzi indeksi akcija drugi uzastopni dan su u plusu i Belex15 je porastao 0,90 odsto, na 1.841,50 indeksnih poena, a opšti Belexline 0,68 odsto, na 3.167,62 poena.


Ministarka Britanije u Sarajevu najavljuje suprotstavljanje uticaju Rusije u regionu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 26.Maj.2022, 12:58\nMinistarka spoljnih poslova Velike Britanije Liz Tras, koja boravi u zvaničnoj poseti BiH, izjavila je danas da njena zemlja želi da bude predvodnik u naporima za očuvanje mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu i da će se suprotstaviti uticaju Rusije u regionu.\nTras je, nakon sastanka sa ministarskom spoljnih poslova u Savetu ministara BiH Biserom Turković, novinarima u Sarajevu rekla da želi da Britanija bude predvodnica u obezbeđivanju mira.\n"Pretnje Rusije povratkom...\nBeta: Džaferović: Poseta šefice britanskediplomatije Sarajevu jasan znak za sve u BiH i regionu\nTras: Treba što više raditi na zaštiti mira u BiH i sprečiti uticaj Rusije u toj zemlji\nIzvor: Beta, 26.Maj.2022\nMinistarka spoljnih poslova Velike Britanije Liz Tras izjavila je danas u Sarajevu da je neophodno još više raditi na zaštiti mira u Bosni i Hercegovini, da bi se sprečio ponovni oružani sukob u toj zemlji."Neophodno je da u BiH radimo još više na zaštiti mira i sprečimo da se zemlja vrati sukobu....


Adam i Cascada - promo u Srbiji\nHome » Adam i Cascada – promo u Srbiji\nAdam i Cascada – promo u Srbiji\nVidanović 25. марта 2013. 2 min read\nSajam automobila u Beogradu, 51. po redu, obiluje novitetima iz auto industrije. Opel je svoju flotu, na Srpskom tržištu pojačao fantastičnim osveženjem.\nMali lifestyle automobil, Opel Adam i egzotični novi kabriolet Opel Cascada, premijerno su predstavljeni, na 51. Sajmu automobila u Beogradu., na štandu Opel-a. Veličanstvena promocija novih Opelovih četvorotočkaša, u organizaciji tradicionalno ljubaznih domaćina, je bila prilika da se posetioci upoznaju sa detaljima ova dva noviteta.\nOpel Cascada pruža snažno iskustvo u vožnji sa veoma čvrstom karoserijom, unapređenim prednjim HiPerStrut vešanjem – prvobitno razvijenim za visoko-performantnu Insigniju OPC – i FlexRide adaptivnim sistemom kočenja. Svi putnici u ovom automobilu mogu da uživaju u vožnji na otvorenom vazduhu zahvaljujući prvoklasnom mekom krovu koji se otvara na dugme za 17 sekundi u vožnji pri brzini do 50 km/h ili preko daljinskog upravljača kad se auto na kreće.\nPremijum karakteristike kao što su električni zatezači sigurnosnih pojaseva, električni sistem za Lak ulazak (Easy Entry), ekskluzivna Napa koža i tapacirana, ventilirana, ergonomski dizajnirana sedišta kao i nevidljivi bezbednosni sistemi, kombinovani su kako bi učinili život udobnim i bezbednim.\nZadovoljstvo nam je bilo da OPCS učestvuje u promociji, proslavimo dolazak noviteta, a naš Homer je bio na visini zadatka, proveravao automobile do detalja i izmamio simpatije divnih hostesa.\nPrevious Cascada u Srbiji, u aprilu\nNext Buran OPCS vikend na sajmu


Tina taj Čet Jan 12, 2012 9:39 am\nMAJA NIKOLIĆ SNIMA NOVE SPOTOVE\nkURIR, reda, 4. Januar, 2012.\nDo kraja januara planiram da organizujem veliku promociju novog diska, kaže Maja\nMesec dana nakon što je objavila novi album Maja Nikolić odlučila je snimi spotove za dve pesme.\n- Do kraja januara planiram da organizujem veliku promociju novog diska, a do tada će biti gotova dva nova spota za numere „Ko si ti“ i „Sudbina“, koje će režirati Ratko Radović. Obaveza je i previše, tako da me pre svih ovih promotivnih aktivnosti očekuje nastup za srpsku Novu godinu, koji ću održati u Berlinu - izjavila je za Kurir pevačica.\nTina taj Čet Jan 12, 2012 9:40 am\nKurir, sreda, 4. Januar, 2012.


Uhapšena zbog ilegalne prodaje medicinskog alkohola | Mondo.Me Prod\nUhapsena zbog ilegalne prodaje medicinskog alkohola\nUhapšena zbog ilegalne prodaje medicinskog alkohola 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.03.2020. / 15:56 15:58\nIzvor MINA 18.03.2020. / 15:56 15:58\nSlužbenici Sektora kriminalističke policije danas su uhapsili A.B. (45) iz Podgorice koja je koristeći aktuelnu situaciju u vezi sa koronavirusom na ilegalnom tržištu prodavala medicinski alkohol.\nOn je lišena slobode zbog sumnje da je počinila krivično djelo nedozvoljna trgovina.\nPolicija je od osumljičene oduzela 130 litara – 96 odsto medicinskog alkohola koji na tržištu vrijedi oko 3,5 hiljade eura.\nPolicija je, kako se navodi, u ulici Nikšićki put ispred kuće u vlasništvu osumljičene zatekli dva lica kako od nje kupuju medicinski alkohol koji je trenutno deficitarna roba u Crnoj Gori.\n"Sprovodeći dalje mjere i radnje službenici policije su došli do sumnje je A.B. u dužem vremenskom periodu na ilegalnom tržištu nabavljala i prodavala medicinski alkohol, koristeći okolnosti koje su nastale usljed pojave koronavirusa", kaže se u saopštenju.\nSlužbenik UIKS-a uhapšen zbog šverca droge


Najšareniji gradovi Evrope - TU magazin\nNajšareniji gradovi Evrope\nBoja je izuzetno moćna stvar, i utiče na svakodnevni život, od percepcije do raspoloženja, pa i nije čudno zašto nas određene boje nekako neobično privlače, dok nas druge odbijaju…\nLjudi su oduvek nalazili načine da unesu vedrinu u svoje živote, pa je takav slučaj i sa brojnim gradovima čije boje privlače pažnju ljudi sa svih krajeva sveta. Ova lista sadrži samo mali deo šarenih gradića širom Evrope čija lepota zahvaljujući bojama turistima priča priču o svojoj slikovitosti i o srećnom narodu koji u njima živi.\nReine je malo ribarsko naselje u Norveškoj, i spada u najlepša naselja na planeti. Ovde ljudi žive jedan miran i skladan život u autentičnom ribarskom selu koje će vam oduzeti dah svojom lepotom, jer se ovde vidi sva snaga i magija severa. Od septembra do aprila, ako vreme nije olujno, Reine je idealno mesto da prisustvujete spektakularnoj severnoj svetlosti, a šarene male kuće često ume da prati i duga sa neba, pa je prizor zaista neverovatan.\nA post shared by TU magazin (@tumagazin.rs)\nPorto je jedan od najstarijih gradova u Evropi, sastavljen od starih, živopisnih zgrada sa terakota krovovima, gotičkim i baroknim crkavama i impozantnim katedralama. Sve građevine su pažljivo ofarbane u sve boje sveta, kako bi bile što atraktivnije. Porto ima onaj stari šmek, onu romantičnu dušu koju rado deli sa gostima, i nije čudo da mu se turisti uvek iznova vraćaju.\nGrad Vroclav na zapadu Poljske sa svojih 630.000 stanovnika je četvrti po veličini u zemlji, i verovatno je najslikovitiji. Poznat je po šarenim zgradama u duginim bojama, ali i po činjenici da je to četvrti po broju mostova u Evropi, iza Amsterdama, Venecije i Sant Peterburga. Sve te šarene kućice nestvarnih boja turiste vode u jedan svet iz bajke, u svet nasmejanih ljudi sa pozitivnom energijom koji svoju radost dele sa svetom.\nIako je Santorini ostrvo, zaslužuje da se nađe na listi. Santorini je jedno od najlepših grčkih ostrva, a stanovnici su počeli da farbaju kuće u pastelne boje negde u 19. veku, i ta tradicija je ostala do danas. Boravak na Santoriniji zaista podmlađuje, u njegovom plavetnilu se duša nalepše odmara, i najduže zadržava.\nČinkve Tere, Italija\nČinkve Tere je sigurno jedno od najšarenijih mesta na svetu. Nalazi se na italijanskoj rivijeri i sastoji se od ukupno pet naselja, Monteroso, Vernaca, Kornilja, Manarola i Riomađiore. Svi ovi gradići se nalaze i na Uneskovoj listi svetske baštine, i o njima ne treba puno pričati. idilična slika, devojka vezane kose sa maramom na glavi, pletena korpa sa delikatesima na vespi, more u daljini…\nKolmar je grad u francuskoj regiji Alzas. Smešten u neposrednoj blizini Nemačke i Švajcarske, između istočnog podnožja planinskog masiva Vogezi i reke Rajne, Strazbura i Mulhousea. Zbog svog položaja i mešanja uticaja i kultura grad turistima nudi jednu neverovatnu perspektivu šarene i bogate evropske istorije. Ovde upoznajete nemačku Francusku, ili francusku Nemačku, što u stvari i nije bitno, upoznajete pre svega jedan grad na reci, grad obojen u hiljadu boja!\nPrethodni tekstPreliminarni spisak izlagača na TU Balkan Ski Workshop-u\nSledeći tekstVodič za preživljavanje najboljeg Weekenda u godini


UVOĐENJE GRIJANJA NA PELET U AMBULANTAMA BUCI I GRAČANICA | Visoko\nUVOĐENJE GRIJANJA NA PELET U AMBULANTAMA BUCI I GRAČANICA\nHronika | 24/11/2015\nU cilju smanjenja aerozagađenja i racionalizacije troškova grijanja JU „Dom zdravlja“ Visoko je u područnim ambulantama Buci i Gračanica izvršila promjenu dosadašnjeg sistema grijanja na ugalj prelaskom na grijanje pomoću peleta.\nOva promjena je posebno značajna u ambulanti Buci obzirom da se ista nalazi u školskom dvorištu osnovne škole „Alija Nametak“. Napominjemo da je u ambulanti u Moštru već ranije postavljen sistem grijanja pomoću peleta.\nNa osnovu urađene Studije o mogućnosti prelaska grijanja JU „Dom zdravlja“ Visoko na biomasu u centralnom objektu u Visokom u narednom periodu će se poduzeti aktivnosti na iznalaženju sredstava za realizaciju ovog projekta. Budući da se radi o projektu koji zahtjeva znatna finansijska sredstva koja JU „Dom zdravlja“ Visoko ne može obezbijediti iz vlastitih izvora finansiranja, te u realizaciji ovog projekta očekujemo podršku šire lokalne zajednice.


ZDRAVSTVO: Svaki peti zaposleni nemedicinski radnik | (Vesti - 02.03.2019) Novi Sad\n02.03.2019 u 16:20h\nZDRAVSTVO: Svaki peti zaposleni nemedicinski radnik\nUkupno u sektoru zdravstva radi 118.000 osoba...\nOd uvođenja zabrane zapošljavanja, više od 3.500 nemedicinskih radnika zaposleno je na neodređeno radno vreme, uprkos tome što zdravstvu trenutno nedostaje oko 3.500 lekara i više od 8.000 sestara, navodi Nova ekonomija a prenosi "Danas".\nPrema zvaničnim podacima Instituta za javno zdravlje "Milan Jovanović Batut", skoro svaka peta osoba sa platnog spiska zdravstvenih ustanova u Srbiji je nemedicinski radnik, dok u Evropskoj uniji tek svaki deseti zaposleni ne nosi beli mantil.\nOd 118.000 zaposlenih u domaćem zdravstvu, 22.708 njih su nemedicinski radnici, a 2.361 su zdravstveni saradnici – psiholozi, defektolozi, socijalni radnici.\n- Naša država kupuje socijalni mir time što zapošljava i čuva radna mesta administrativnih radnika u zdravstvu, a pacijente uskoro neće imati ko da leči. Svake godine iz naše zemlje odlazi 800 lekara i duplo više medicinskih sestara. Ako se ne odstrani taj ’tumor’ u vidu viška nemedicinskih radnika, zdravstvo se neće oporaviti – izjavio je predsednik Sindikata lekara i farmaceuta (SLFS) Rade Panić.\n04.03.2020. - ZDRAVSTVO U SRBIJI: Najveći problemi su male plate i odlazak medicinskog osoblja\n17.08.2019. - Uskoro povećanje plata medicinskim sestrama\n14.03.2017. - MINISTARSTVO ZDRAVLJA: Posao i specijalizacija za 600 mladih lekara\nPovezane teme lekari medicinski radnici sindikat Srbija zabrana zapošljavanja zdravstvo


Neverovatan obrt: Posle meseci strogih mera, stiže "leto ljubavi". Kakve to veze ima sa biznisom? - Biznis Telegraf.rs\n06/05/21 | 20:39\nKako se navodi, popularne aplikacije za upoznavanje očekuju mnogo od masovne vakcinacije\nMožete li da povežete vakcinaciju, kovid-19, samce i aplikacije kao što su Tinder i Hinge? Vezuje ih novi fenomen - "leto ljubavi". A kako se to prenosi na biznis?\nTako što zbog masovne vakcinacije širom sveta i popuštanja epidemioloških mera, vlasnik pomenutih aplikacija - Match Group - očekuje mnogo bolje prihode. Oni veruju da će mere koje se sada uvode dovesti do "leta ljubavi", odnosno većeg zbližavanja nego 2020.\nKompanija sa sedištem u Dalasu predviđa da će prihodi u drugom kvartalu (april-jun) 2021. iznositi između 680 i 690 miliona dolara, što je od 22 do 24 odsto više nego u istom periodu lani.\nTo čak nadmašuje i očekivanja analitičara u anketi "Refinitiv"-a koji prognoziraju da će prihodi "Match"-a iznositi 678,8 miliona dolara.\nU pismu akcionarima, izvršni direktor Šar Dubej i finansijski direktor Geri Svidler kažu da su "zadovoljni kako je počela 2021. godina i optimistično smatraju da će se i u ostatku godine zadržati ovaj zamah".\nPozitivne prognoze se naslanjaju na rast prihoda u prvom tromesečju, od 23 posto, i na 668 miliona dolara. Dakle, početkom tekuće godine prosečni broj pretplatnika na aplikacije Tinder i Hinge uvećan je 12%, i dostigao je nivo od 11,1 milion.\nU prva tri meseca neto dobit je iznosila 173,8 miliona dolara, ili 57 centi po deonici. Poređenja radi, u istom periodu 2020. ostvaren je gubitak od 174,4 miliona dolara.


NAJAVA: U subotu rukometaši i rukometašice Sloge gostuju u Hercegovini - GornjiVakuf-x.com\nNAJAVA: U subotu rukometaši i rukometašice Sloge gostuju u Hercegovini\nsrijeda, 07 Mart 2018 08:16\nMRK Sloga, ŽRK Sloga, rukomet,\nOvog vikenda, tačnije u subotu oba rukometna kluba iz Gornjeg Vakufa-Uskoplja gostuju u Hercegovini. Naime, ŽRK Sloga, u Mostaru kod Zrinjskog, igra prvo kolo proljetnog dijela sezone. Taj susret je na rasporedu u 15:00 sati.\nSa druge strane MRK Sloga igra veliki derbi u Međugorju kod istoimenog domaćina. Taj susret je na rasporedu u 18:00 sati. Naši rukometaši trebaju podršku u ovom susretu, jer jednostavno moraju pobijediti, a lokacija i vrijeme su idealni da se prvo podrže rukometašice, a zatim i rukometaši.\nPrva liga FBiH za žene:\nZrinjski – ŽRK Sloga, 10.03.2018. godine u 15:00\nPrva liga FBIH za muškarce:\nMeđugorje – MRK Sloga, 10.03.2018. godine u 18:00\nVIDEO: Jakov Juričević pokidao u „Zvezda…\nHazim Ljubunčić se bavi stočarstvom, mal…\nFOTO: Dan Armije RBIH obilježen u Gornje…


Opasne ideje o (ponovnoj) razmeni teritorija na Balkanu – Balkanekspresrb.rs\nU slučaju i da se Srbi sa severa Kosova pripoje Srbiji, postavlja se pitanje u kakvom bi se položaju našli Srbi u Gračanici ili u Štrpcima. Etnički sporovi se ne rešavaju nagodbama poput razmene teritorija ili stanovništva, nego ozbiljnom i odgovornom politikom koja realno sagledava i sopstvene ali i tuđe interese, tretirajući susedne narode i države kao partnere a ne takmace, pa čak i neprijatelje\nTo je još jedna potvrda da u ovom regionu “istorija nikada ne postaje prošlost”, kako ističe makedonski pesnik Nikola Madžirov. Ova opcija je aktuelizovana prošle sedmice kada je američki kongresmen iz redova republikanaca Dejna Rorabaher, predsedavajući Odbora za spoljnu politiku u Evropi, uputio pismo predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću predlažući razmenu teritorija na jugu Srbije za sever Kosova kao rešenje za smirivanje tenzija u ovom delu Balkana. Rorabaher je u poslednjih desetak godina već nekoliko puta lansirao ovu tezu. Nekako u isto vreme identičan scenario je predložio i bivši britanski ambasador u Jugoslaviji ser Ajvor Roberts: Preševska dolina u Srbiji za teritoriju Kosova severno od Ibra, nakon čega bi Srbija priznala nezavisnost Kosova, što je, po njegovom mišljenju, jedini način za postizanje trajnog mira. Roberts je, takođe, ranije pominjao ovo rešenje. Najnoviji talas priča o razmeni teritorija pokrenuo je prošlog decembra bivši britanski diplomata Timoti Les koji je u časopisu “Foreign Affairs” napisao da je propala zapadna politika pomirenja i multietničkih država na Balkanu. Stoga, po njegovom mišljenju, samo izmene granica sa stvaranjem Velike Albanije, Hrvatske i Srbije – mogu da spreče nove ratove. Sličan stav o promeni granica i razmeni teritorija izneli su nedavno i bivši pripadnik francuske tajne službe Pjer-Anri Binel, i nekadašnji zvaničnik CIA za Balkan Stiven Majer.\nI ranije su se čule ideje o razmeni teritorija na Balkanu kao rešenju za sukobe. Osim Robertsa i Rorabahera, tu opciju je pominjao pre pet godina bivši koordinator Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope Erhard Busek, zatim početkom ove decenije Međunarodna krizna grupa. Bivši makedonski premijer Ljupčo Georgijevski tvrdi u autobiografskoj knjizi da je sa pokojnim srpskim premijerom Zoranom Đinđićem razgovarao o razmeni teritorija između Makedonije, Albanije i Kosova. Međutim, nikada od završetka rata nije tako učestalo pominjana ova opcija kao u posljednjih nekoliko meseci, što je na prvi pogled nelogično imajući u vidu da se neke balkanske zemlje već članice EU, a preostale teže ulasku u ovaj klub, za šta je jedan od preduslova poštovanje granica i dobra međususedska i regionalna saradnja. No, i laicima je jasno da je između ovog proklamovanog cilja i stvarnosti veliki raskorak. Mnoga sporna pitanja u odnosima država naslednica bivše Jugoslavije, zbog kojih su i vođeni ratovi devedesetih, i dalje nisu rešena. Iako se tvrdilo da je sa proglašenjem nezavisnosti Kosova završen proces raspada bivše Jugoslavije, očito je da se još kalkuliše sa prekrajanjem granica na Balkanu. Situaciju dodatno komplikuju problemi sa kojima se suočava Evropska unija tako da je perspektiva članstva – koja je jedino mogla da makar delimično smanji tenzije među zemljama regiona – sada krajnje maglovita i na “dugom štapu”, zbog čega dižu glas razne nazadne snage koje bi da ponovo prekrajaju mape Balkana. Neke od tih snaga, pre svega u Srbiji, procenjuju da im se dolaskom Donalda Trampa pruža prilika da isprave neke “nepravde iz prošlosti”.\nNaravno, domaći političari odbacuju ideje o razmeni teritorija, ne samo što takva politika nije u skladu sa njihovim evropskim opredjeljenjem, već i ne žele da se odreknu onoga što već poseduju, računajući pri tom da bi u budućnosti možda mogli da dobiju deo teritorije druge države na kojem žive pripadnici njihovog naroda. Tako su pojedini beogradski mediji kritikovali ideju britanskog diplomate Robertsa napisavši: “Savjetuje da Srbija SVOJ JUG, zamjeni za SVOJ SJEVER – Kosovo i Metohiju?!”. Osim političara, i domaći stručnjaci uzdržavaju da predlože razmenu teritorija. Jedan od retkih je akadamik iz Prištine Redžep Ćosja, koji je svojevremeno isticao da bi razmena Preševske doline za sever Kosova jedino mogla da stabilizuje odnose Beograda i Prištine. Istovremeno, srpski pisac Dobrica Ćosić se još devedesetih zalagao za podelu Kosova. Ovakve ideje uglavnom dolaze od stranih analitičara, bivših diplomata, obaveštajaca ili političara koji su “slobodni strelci”. Doduše, srpski premijer Aleksandar Vučić smatra da je Rorabaher blizak albanskom lobiju, te da je ovo pokušaj da se zaobilaznim putem Srbija navede da prizna Kosovo. Konfuzno stanje na Balkanu, čemu doprinosi i nastojanje Rusije da ojača uticaj, svakako je plodno tle za razne ekskluzivističke koncepte. Tome treba dodati, kako ističe britanski ekspert Erik Gordi, aktivnosti lobističkih firmi koje su angažovale balkanske vlade i druge institucije, koje ovakvim idejama stvaraju utisak da se vodi diskusija o njima iako, zapravo, takve debate uopšte nema. Brutalna razmena turskog i grčkog stanovništva Za Balkan je kroz historiju karakterističnije preseljenje stanovništva ili podela teritorija nego njihova dogovorena razmena. Tako je nekada jedinstveno istorijsko područje Banata, koje je pripadalo Austro-Ugarskoj monarhiji, na kraju Prvog svetskog rata podeljeno tako što je jedan mali deo oko Segedina pripao Mađarskoj, a ostatak – dve trećine Rumuniji, a jedna trećina Srbiji. Najveće pomeranje stanovništva na Balkanu, koje je poprimilo razmere prvog modernog etničkog čišćenja, desilo se nakon grčko-turskog rata okončanog 1922. Grčka je pokrenula 1919. vojnu kampanju, ohrabrena od saveznika iz Velike Antante koji su joj obećali proširenje zbog angažmana na njihovoj strani u Prvom svetskom ratu, na račun neprijateljskog Otomanskog carstva koje se raspadalo. Međutim, Grčka je vojnički poražena tako da je bila prinuđena da se povuče na početne pozicije, a rat je završen velikom razmenom stanovništva predviđenim mirovnim sporazuom sa novostvorenom Republikom Turskom Kemala Ataturka. Tokom sukoba obe strane su počinile stravične zločine nad civilima vodeći kampanju “spržene zemlje”. Skoro million i po Grka iz Male Azije u Turskoj je preseljeno u Grčku u zamenu za pola miliona muslimana iz Grčke. Kriterijum za preseljenje nije bio jezik ili nacija već vera. Zbog toga su se, paradoksalno, među proteranim Grcima našli i Turci hrišćanske vere, kao i Grci koji su primili muslimansku veroispovest. Rezultat ovog masovnog preseljenja je stvaranje etnički kompaktnih teritorija. Tako je na području današnje Turske 1906. živelo oko 20 procenata nemuslimanskog stanovništva, a nakon njihove razmene samo 2,6 odsto. I u Grčkoj živi više od 90 odsto Grka.\nNaime, sovjetski lider Staljin je insistirao da znatan deo nekadašnje istočne Poljske – u koji je 1939. ušla Crvena Armija na osnovu tajnog sporazuma sa nacističkom Nemačkom – pripadne Sovjetskom Savezu kako bi se njegove granice pomerile na Zapad i ojačala tampon zona u slučaju nove invazije, poučen iskustvom upada Napoleonove i kasnije Hitlerove armije. Kao rezultat, na Podstamskoj konferenciji 1945. Poljska je izgubila 179.000 kvadratnih kilometara teritorije – među njima i grad Lvov koji je pripado Ukrajini – na kojoj je živelo 12 miliona stanovnika, uključujući i 4,3 miliona Poljaka. Oko 2,2 miliona Nemaca je proterano sa tog područja. Te teritorije danas pripadaju Ukrajini, Belorusiji i Litvaniji. Da bi se Poljska kompenzovala, pomerene su njene zapadne granice koje su obuhvatile delove nemačke teritorije istočno od linije Odra – Nisa. Mnogi Nemci su napustili ili proterani sa ovih područja na koja su naseljeni Poljaci – više od tri miliona, dok je oko jedan million njih postali poljski građani. Njemački istoričari navode da je iz Poljske proterano između sedam i osam miliona Nemaca. Međutim, Poljska je na zapadu dobila manju teritoriju – oko 100.000 kvadratnih kilometara – u odnosu na gubitke na istoku.\nMalo je primera dogovora dveju strana oko, uglavnom manjih, korekcija granica kako bi se olakšao život ljudi sa obe strane. Tako su se pre dve godine Holandija i Belgija saglasile da razmene deo teritorije oko njihove isprepletane granice čija je kontrola bila sve složenija. I Indija i Bangladeš su 2015. rešili granični spor koji se vuče još od vremena sticanja nezavisnosti od Britanije 1947. Naime, tada su stvorene države Indija i Pakistan, od kojeg se Bangladeš odvojio 1971. Na granici između Indije i Bangladeša, dugoj oko 4.000 kilometara, postoji 150 enklava koje su izazivale sporove još od vremena kolonijalne vladavine, a u kojima živi oko 50.000 stanovnika kroz čije domove često prolazi granica, a nemaju pristup uslugama države. Sporazum je realizovan tako što je 50 enklava, u kojima su etnički Bengalci u većini ali su se nalazile u Indiji, pripalo Bangladešu, dok je 100 enklava u Bangladešu, sa većinskom Hindu populacijom, pripojeno Indiji. Stanovništvo ovih teritorija je moglo da odabere u kojoj državi želi da živi. S druge strane, ima primera da razmenom teritorija nisu okončani sukobi između pojedinih zemalja.\nTako su se carska Rusija i Japan dogovorili 1875. da Rusija dobije suverenitet nad ostrvom Sahalin u zamenu za 18 kurilskih ostrva. Međutim, nakon poraza u ratu 1905, Rusija je bila prinuđena da prepusti Japanu i preostala kurilska ostrva, kao i južni deo Sahalina.\nPri kraju Drugog svetskog rata, Sovjetski Savez je okupirao četiri ostrva u Kurilskog arhipelagu, koji ni do dan danas nisu vraćeni Japanu, a zbog čega Moskva i Tokio još nisu potpisali mirovni sporazum. Razmena teritorija pominje se i kao moguće rešenje sukoba Izraelaca i Palestinaca, zatim oko Nagorno-Karabaha i Pridnjestrovlja, ali akteri odbacuju tu opciju.\nKad privid postane suština Balkan se zbog svojih internih problema, ali i trenutnog geostrateškog vakuuma, pa i vetrometine u svetu, nalazi na sve većim iskušenjima. Njegova sudbina može biti i test opstanska EU. Kako ističe, nemački kolumnista Ulrih Ladurner, “ako se Evropa raspadne, onda će se to desiti tamo gde je najkrhkija – na Balkanu”, dodajući da ima osjećaj da se iz mnoštva razloga tamo nešto “sprema”. U tom kontekstu, sve učestalije ideje o razmeni teritorija su veoma opasne iako deluju veoma zavodljivo i čak “pravedno”, jer bi obe strane dobile manje – više podjednaku teritoriju. Istovremeno, imajući u vidu da manjinske zajednice na Balkanu nisu suštinski ravnopravne sa većinskim nacijama u državama u kojima žive – bez obzira na deklarativna zalaganja njihovih vlada – jasno je da bi, na primer, Srbi sa severa Kosova radije živeli u Srbiji a Albanci iz Preševske doline na Kosovu. To se manje više odnosi na gotovo sve etničke manjine na Balkanu. Međutim, ako bi se na taj način rešavala sporna etnička pitanja, onda bi to bio put bez povratka, odnosno ponovo bi se otvorila “Pandorina kutija” sa beskrajnim sukobima. U slučaju i da se Srbi sa severa Kosova pripoje Srbiji, postavlja se pitanje u kakvom bi se položaju našli Srbi u Gračanici ili u Štrpcima. Etnički sporovi se ne rešavaju nagodbama poput razmene teritorija ili stanovništva, nego ozbiljnom i odgovornom politikom koja realno sagledava i sopstvene ali i tuđe interese, tretirajući susedne narode i države kao partnere a ne takmace, pa čak i neprijatelje. U međuvremenu, sve dok se bude istrajavalo na ekskluzivističkim nacionalističkim politikama, produbljivaće se jaz među balkanskim državama. U takvoj situaciji, ono što u početku izgleda nerealno, kao privid – kao što su ideje o razmeni teritorija – kako bi rekao Fridrih Niče, na kraju postane suština(Radio Slobodna Evropa)♦


Edukacija - Hart 113 | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 113 > Edukacija - Hart 113\nDonošenje odluka: ko donosi odluku – rukovodilac ili zaposleni?\nMnogi rukovodioci imaju dilemu da li da sami donesu odluku ili da to prepuste svojim zaposlenima. Isto tako se i zaposleni nekada pitaju „Treba li ja sada da donesem odluku i rešim situaciju ili da pitam svog nadređenog ili da ga barem na neki način uključim?“.\nNeretko sam slušala kako se rukovodioci i zaposleni u različitim industrijama, kada se pojavi neki problem, žale kako im nedostaju jasne smernice u kojim situacijama zaposleni treba da donese odluku, a u kojim treba da uključi i zatraži pomoć od svog nadređenog.\nNišta nije crno-belo, kao ni u ovom slučaju. Postoje različiti nivoi uključenosti rukovodilaca i zaposlenih u donošenje odluka. Taj stepen uključenosti možemo prikazati kroz sedam nivoa.\nKrenućemo od jednog kraja kontinuuma (skale) gde rukovodilac preuzima odgovornost, ali ne samo to – već sve počinje i završava se u rukama rukovodioca. To znači da rukovodilac preseca i dolazi samo da saopšti svojim zaposlenima kako treba da realizuju odluku, ne pitajući ih uopšte za mišljenja, iskustva ili sugestije. Postoje argumenti zašto bismo to uradili – rukovodioci se pozivaju na hitnost i kriznu situaciju računajući da je tu uključivanje zaposlenih veća šteta nego korist.\nSlično tome, i na drugom nivou rukovodilac samostalno donosi odluku o nekoj situaciji i govori kako neke stvari treba da se rade, ali za razliku od prvog slučaja gde se odluke donose po onom starom roditeljskom principu „zato što ja to tako kažem“, u ovom drugom slučaju mi u stvari gledamo da ideju „prodamo“ svojim zaposlenima, odnosno da ih ubedimo da je naša ideja dobra (da ne kažem najbolja) i da oni treba da veruju u ideju, u njenu svrhu i njene prednosti i da onda, tako motivisani, i sprovode naše odluke.\nTreća opcija je kada rukovodilac kreće da uključuje u malo većoj meri zaposlene pitajući ih za mišljenje, konsultujući njihova iskustva i njihove ideje. Međutim, i u ovom slučaju njegova je, narodski rečeno, „poslednja“. Nakon svih prikupljenih informacija, rukovodilac donosi odluku i saopštava je svom timu računajući da svi na to gledaju kao na konačnu odluku.\nKao što vidimo, u sva tri slučaja (od toga da je odgovornost potpuno u rukama rukovodilaca, do toga da se polako uključuju zaposleni sa nekom mogućnošću vršenja uticaja gde se pokazuje značaj njihovog viđenja problema) i dalje imamo rukovodioca koji donosi krajnju odluku.\nČetvrti nivo predstavlja preokret u odnosu na tri prethodna i predstavlja izbalansirani nivo uključenosti i odgovornosti jer se u tom slučaju do odluke dolazi konsenzusom, odnosno diskusijom, dijalogom i finalnim dogovorom obe strane – s jedne strane rukovodioca, a sa druge strane tima.\nPeta situacija je specifična po tome što se sada odgovornost stavlja više u ruke zaposlenih i u narednim slučajevima odluku donosi zaposleni, tj. tim, s tim što je stepen uključenosti rukovodioca veći ili manji. Peti nivo najviše podseća na mentoring ili koučing. Šta to znači? Rukovodilac se uključuje instrukcijom ili smernicom ili se, još bolje, uključuje pitanjima koja omogućavaju zaposlenom ili timu da samostalno donese odluku.\nOvde imamo podvarijante – nešto je direktivnija varijanta kada rukovodilac iznosi svoj stav ali i dalje pušta zaposlene da donesu odluku, što zavisi od dinamike tima, toga da li je tim pod velikim uticajima, da li se prećutno očekuje da tim u velikoj meri uvaži stav rukovodioca ili je prisutna teška demokratičnost u timu pa se stav rukovodioca uvažava kao stav bilo kog člana tima. Ovakav pristup se smatra nešto direktivnijim u odnosu na taj koji podrazumeva da rukovodilac postavlja pitanja i pomaže da zaposleni samostalno donese odluku, preispitujući ili osvešćujući korake u samom tom procesu ili pak kriterijume i rizike koje treba uzeti u obzir.\nSa šestim nivoom uključenost rukovodioca značajno opada – tačnije, on ne vrši nikakav uticaj ali ostaje uključen tako što očekuje od zaposlenih da ga informišu o odluci koju su samostalno doneli pre nego što je sprovedu. Tu postoji mogućnost eventualnog uključivanja ili nekog vršenja uticaja rukovodioca i pre nego što se odluka sprovede, no računa se da je ipak namera da to bude samo puko informisanje.\nNa kraju imamo sedmi nivo (ne)uključenosti rukovodioca u donošenje odluke – gde ne postoji eksplicitno očekivanje da se izvesti rukovodilac pre nego što se sprovede odluka već to može da bude u nekom generalnom procesu izveštavanja.\nU čitavom ovom procesu imamo nekoliko izbora jednog od pomenutih nivoa. Rukovodioci, zapravo, nisu ni svesni svih opcija i nivoa. Zatim, oni ne znaju koji su kriterijumi na osnovu kojih se bira kako će se prići nekom procesu donošenja odluke, već se u stvari vode svojim unutrašnjim osećajem koji se zasniva na nekom poverenju na osnovu kog oni prepuštaju zaposlenima da samostalno donesu odluke, dok su, kada nedostaje poverenja, rukovodioci više uključeni u proces donošenja odluke. Blisko sa tim je u vezi i unutrašnja psihološka potreba da se održi kontrola nad stvarima i opet takve osobe imaju veću tendenciju da biraju prva tri nivoa – da odluka bude njihova, kao i kada su previše brižni i ne dozvoljavaju autonomiju svojim zaposlenima, naizgled iz najbolje namere.\nJavlja se još jedan izazov jer poslodavci često ne shvataju da donošenje odluka zavisi i od situacije, a ne od njih kao osoba. Često možemo da čujemo komentar „Ne, ja uvek puštam svoje zaposlene da sami odlučuju“. Tako je i jedan direktor koga sam koučovala na početku našeg rada imao običaj da kaže: „Marija, pa nisam im ja majka, neka sami odlučuju!“, bacajući ih tako u vatru i kada ne treba, nedovoljno rukovodeći i bivajući nedovoljno uključen. Takođe, imam primer klijentkinje sa kojom sam radila, a koja je bila previše uključena, što je sa druge strane prekomerno rukovođenje. Ona je odlučivala u ime svojih zaposlenih brinući da će ih opteretiti svim tim pitanjima, izazovima, situacijama sa kojima se oni susreću u svom poslovanju.\nZadatak je svih nas da shvatimo da od situacije do situacije treba da odlučimo kako ćemo da odlučujemo – koliko ćemo uključeni biti mi, a koliko naši zaposleni. Postoji jedna smernica/načelo koje može da nam pomogne u tom odabiru stepena uključenosti pri donošenju odluke, a to je da zaposleni treba da odlučuje o onim stvarima koje pripadaju njegovom opisu posla i za koje je on kompetentan i motivisan i samopouzdan da obavlja i donese odluku sam. Ukoliko je to polje donošenja odluka unutar ključnih oblasti rada zaposlenog – što podrazumeva da svaki zaposleni zna koje su njegove oblasti rada – ukoliko je zaposleni kompetentan i posvećen i motivisan da samostalno donese odluku, takve odluke bi trebalo da samostalno donosi. Praktično, tu je onaj šesti/sedmi nivo primarna opcija.\nUkoliko tu nešto nedostaje, na prvom mestu, ukoliko to nije oblast rada zaposlenog, svakako ni peti ni šesti ni sedmi nivo nikako ne bi trebalo da budu primarne varijante. To bi trebalo da budu nivoi jedan, dva, tri ili eventualno četiri. Ista stvar se dešava ukoliko je u pitanju oblast rada zaposlenog, ali je zaposleni početnik i u tom slučaju mu nedostaju kompetence – u toj varijanti rukovodilac treba da bude uključen i u zavisnosti od te kompetence i posvećenosti nivo uključenosti rukovodioca će biti veći ili manji. Što je veći nivo kompetentnosti zaposlenog, nivo uključenosti rukovodioca će biti manji i obrnuto.


Čistoća AD / Vijesti Novih 230 kontejnera za čistiji i uredniji grad\nPrlikom današnje posjete „Čistoći“, gradonačelnik Igor Radojičić je izrazio očekivanje da će ova nabavka značajno popraviti stanje na terenu i da bi usluga odlaganja i odvoz smeća trebalo da bude značajano unaprijeđena.\n– Nabavljeno je 70 većih kontejnera zapremine 3,2 kubna metra te 160 manjih čija je zapremina 1,1 kubni metar. Kontejneri će već od sutra biti raspoređeni na terenu kako bi se zamijenili stari i dotrajali kontejneri, a biće i novih lokacija na kojima će biti postavljeni – rekao je Radojičić.\nDirektor „Čistoće“ Aleksandar Bajić, istakao je da će ovom nabavkom biti u potpunosti namirene potebe svih mjesnih zajadenica na području grada.\n– Od ukupnog broja kontejnera, „Čistoća“ je danas donirala Gradu 50 posuda kapaciteta 3,2 kubika. Vjerujem da će ovo značajno poboljšati stanje higijene u gradu. Od velike je važnosti da se nastavi sa obnavljanjem kontejnera jer smo imali problem u više dijelova grada. U godinama iza nas, nabavljali smo manje količine kontejnera i zbog toga smo imali određenih problema – naveo je Bajić i dodao da će, zajedno sa Odjeljenjm za komunalne poslove, raditi na tome da se nepravilnsoti koje postoje prilikom odlaganja smeća, svedu na najmanju moguću mjeru.\nJesenja akcija uređenja grada\nNačelnik Odjeljenja za komunalne poslove Petar Bilčar, najavio je da će 15. oktobra ove godine početi jesenja akcija uređenja grada i da će trajati do 10. novembra.\n– Građani će o detaljima akcije biti blagovremeno obaviješteni putem sredstava informisanja i mejsnih zajednica. Ovom prilikom molimo sve građane da sačekaju još nekoliko dana sa odlaganjem krupnog otpada i da to urade u akciji jesenjeg uređenja, kako bi nam grad bio čistiji i ljepši – rekao je Bilčar.\nOriginalni tekst je preuzet sa linka: banjaluka.rs.ba


Zajedno sa drugim moćnicima iz organizacije 'Porodica' izabrao sam Putina kao Jelcinovog nasljednika! - isarajevo.net\n16/09/2016 zele777\t0 Comments Jelcin, Pugacov, Putin, Rusija\nPrije nego što je postao svjetski poznat kao odbjegli bankar koji od Rusije traži odštetu od 15 milijardi dolara, iako joj duguje 150 miliona eura, glavne stavke u biografiji Sergeja Pugačeva bile su njegova funkcija glavnog finansijera Borisa Jeljcina i Vladimira Putina, i pozicija supruga rođake Lava Tolstoja.\nČovjek nekada ogromnog političkog uticaja, bez koga bi važni dijelovi svjetske historije skoro sigurno izgledali mnogo drugačije, prije problematične reputacije stekao je diplomu tehničkih nauka i, kao doktor elektrotehnike, mjesto u ruskoj Akademiji inženjera. U trenutku raspada SSSR-a već je imao svoju privatnu firmu koja je investirala u razne projekte širom EU, SAD i Rusije: od finansija, preko medija, do biotehnologije, njegov novac bio je svuda, piše Telegraf.rs\nOtišavši korak dalje, 1990. sa svojim saradnicima osnovao je NTB banku, a dvije godine kasnije i Internacionalnu industrijsku banku tj. Mežprombank, kako je daleko poznatija. Uslijedilo je osnivanje OPK mješovite korporacije, koja je raspolagala aktivom u vrijednosti od 300 milijardi rubalja.\nKada se 1991. godine preselio u Moskvu, otpočeo je i njegov politički angažman, koji se 1996. transformisao u vodeću snagu koja je stajala iza predsjedničke kampanje Borisa Jeljcina. Kada je uspješno obavio posao, a ovaj postao predsjednik, Pugačev je nagrađen pismom zahvalnosti “za veliki doprinos razvoju ruske demokratije i učestvovanju u sprovođenju izborne kampanje”, čiji je potpisnik bio šef države.\n‘Porodica’ odabrala Putina kao nasljednika?\nPoslije dvije godine, kao član ruske delegacije u Vašingtonu, na čelu sa ministrom finansija Maihaelom Zadornovim, vodio je pregovore sa Međunarodnim monetarnim fondom i Svjetskom bankom, o podršci Rusiji, da bi se između 1998. i 2000. našao i u ključnoj ulozi u pripremi Putinove predsjedničke kampanje, a onda, 2001. bio imenovan i za senatora.\nO svojim političkim zaduženjima u tom periodu rekao je da je bio član grupe ljudi koja je upravljala Rusijom, a nazivala se Porodica, a u kojoj mu je pripao zadatak da odabere Jeljcinovog nasljednika, kada je izbor pao na “iskusnog špijuna Putina”.\nČlanove “porodice” činili su Tatjana Dijačenko, kćerka tadašnjeg predsjednika Borisa Jeljcina, njen muž i ruski oligrah Boris Berezovski, i čovjek koji je kasnije postao poznat kao “bankar Kremlja” – Sergej Pugačev.\nDo kraja drugog Jeljcinovog mandata, kada je vremešni predsjednik već bio izmučen bolešću srca i zavisnošću od alkohola, “porodica” se bacila u potragu za njegovim nasljednikom. Idealan kandidat bi morao imati iste ciljeve kao i “porodica”, ali i da može da pridobije povjerenje naroda.\n– Nije to bilo kao da smo rekli: “Hej, tu je neki Putin. Hajmo njega da postavimo za predsjednika.” Vladimir Putin je već bio u igri s obzirom da je u to vrijeme bio direktor FSB. Štaviše, on je svojim rezimeom već bio ‘nametnut’ kao jedna od ključnih figura, kao ‘siloviki’ ( ‘siloviki’ je naziv za političare koji su prethodno imali karijeru u vojsci ili KGB ).\n– Vladimir Putin nije osoba koja pravi strateške planove. On živi danas. Nema plan, čak nije planirao ni da postane predsjednik. Čak nije želio ni da bude član vlade. Ali, ponekad ne možete kontrolisati stvari – rekao je Pugačev za magazin “Tajm” prošle godine.\nZbog majstorskih sposobnosti da dovede nekoga na vlast, i obezbijedi mu finansijska sredstva za to, iz “porodice” je ponio nadimak “bankar Kremlja”. Iza Pugačeva, na funkciji na kojoj je proveo narednih 10 godina, ostali su brojne donacije u regionu Tuva, poput muzeja i brojnih crkava. Posljednje godine senatorske službe, 2011. našao se pod istragom ruske vlade zbog pronevjere zajmova koje je njegova Mežprom banka dobila od države, a za šta bi, u Rusiji, mogao da bude osuđen na 10 godina zatvora.\nZnajući šta mu se sprema, 2009. godine uzeo je francusko državljanstvo, ali zbog “počasnog” mjesta na crvenoj listi Interpola – uprkos tome što se dugo branio navodima da je hajka na njega političke prirode – koji je, na zahtjev Rusije, zamrznuo svu njegovu međunarodnu imovinu, u vrijednosti od 15 milijardi dolara, trenutno ima status izbjeglice.\nBrak sa nasljednicom Lava Tolstoja\nNešto svjetlija tačka u životu “Putinovog bankara”, kako je takođe poznat, jeste njegov brak sa “nasljednicom” Lava Tolstoja, biznismenkom i avanturistom Aleksandrom Tolstoj. Mimo porodice s njim, Aleksandra je čuvena po dokumentarcima o putovanjima na koja je išla jašući konja, čime je obezbijedila bogat materijal za brojne filmove, knjige i javne nastupe. Kao master umjetnosti na Edinburškom univerzitetu, 2003. godinu provela je u Rusiji, gdje je držala časove engleskog djeci bogataša. Na ovaj način je prvi put i stupila u kontakt sa Pugačevim; njen brak sa Šamilom Galimzianovim raspao se 2009. godine, neposredno nakon rođenja sina Aleksisa, s kojim se, potom, preselila u Čelzi.\nIste godine unajmila je velikodušno plaćene advokate koji su imali zadatak da zaštite njen privatni život, a ubrzo se saznalo i koji je bio motiv tog poteza. Nekoliko mjeseci kasnije ona i Sergej boravili su u vili na jugu Francuske: dok je Sergeju pomagala da nađe seosko imanje u Engleskoj, a za sebe kupovala farmu u Hirfordširu, njen daleki rođak Aleksandar Nekrasov otkrio je javnosti ne samo da su Aleksandra i Sergej u vezi, već i to da je on otac njenog sina.\nDo 2011. bilo je opšte poznato da su njih dvoje par, i to sa kućama u Monaku, Londonu i Moskvi, iako je Pugačev i dalje bio zvanično u braku sa svojom prethodnom suprugom Galinom, s kojom ima dva sina Viktora i Aleksandra, kao i unuke. 2010. godine par je dobio i sina Ivana, a 2012. ćerku Mariju.\nUprkos sudskoj odluci kojom mu je prošle godine naređeno da ostane u Britaniji, Pugačev je prebjegao u Nicu, u kojoj se “krije” od onih kojima je obezbijedio moć.\n[youtube width=”600″ height=”400″]http://www.youtube.com/watch?v=A6QiR9aZ75w[/youtube]\n(Global CIR/Agencije/Foto: Agencije)\n← Snowden ne zaslužuje pomilovanje, treba ostati u egzilu do kraja života\nKažnjen sam jer sam spriječio rat sa Iranom! →


Putin objavio da će u Rusiji – zbog suzbijanja epidemije – naredna nedjelja biti neradna - Sve o Srpskoj\nPutin objavio da će u Rusiji – zbog suzbijanja epidemije – naredna nedjelja biti neradna\nSVIMA ĆE BITI PLAĆENA KAO DA SU RADILI, U RUSIJI TOKOM 2020. NEĆE BITI BANKROTSTAVA\nU obraćanju sunarodnicima rekao: „Sada je najbezbednije biti u svom stanu ili kući. Epidemija se razvija tako da se pod udarom našla cela svetska ekonomija. Zahvaljujući merama koje smo preduzeli – sprečili smo široko i naglo širenje bolesti… Ne mislite da se sve ovo vas ne tiče. Ovo što se sada događa u mnogim zapadnim zemljama i preko okeana – može postati i naša bliska budućnost. Poštujte sva ograničenja“\nPredsednik RF saopštio da će referendum o ustavnim promenama, koji je bio planiran za 22. april, biti odložen zbog epidemije. Naglasio je da i će biti ustanovljena pauza na otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita. I da će svako ko je zbog epidemije ostao bez 30 odsto zarade imati pravo da privremeno ne plaća rate kredita\nVLADIMIR Putin se obratio sunarodnicima povodom koronavirusa i saopštio im da će ima naredna nedelja biti – neradna.\nAli, da će svi za nju dobiti srazmerni deo zarade – kao da su radili.\nPutin je ukazao da će ta neradna nedelja ograničiti širenje virusa. Uprkos tome što će raditi svi u javnom saobraćaju, državnim službama i bolnicama.\nSunarodnicima je prvo rekao: „Sada je najbezbednije biti u svom stanu ili kući. Epidemija se razvija tako da se pod udarom našla cela svetska ekonomija. Zahvaljujući merama koje smo preduzeli – sprečili smo široko i naglo širenje bolesti. Mi zbog svog geografskog položaja ne možemo da hermetički zaštitimo, ali možemo da delujemo profesionalno i organizovano. I da vučemo ofanzivne poteze“.\nPutin je sve upozorio: „Ne mislite da se sve ovo vas ne tiče. Ovo što se sada događa u mnogim zapadnim zemljama i preko okeana – može postati i naša bliska budućnost. Poštujte sva ograničenja!“\nPredsednik RF je saopštio da će referendum o ustavnim promenama, koji je bio planiran za 22. april, biti odložen zbog epidemije.\nNaglasio je da će sva socijalna davanja biti automatski produžena do kraja 2020-te. Bez podnošenja zahteva ili bilo kakvih potvrda.\nNaglasio je da će biti ustanovljena pauza na otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita. I da će svako ko je zbog epidemije ostao bez 30 odsto zarade imati pravo da privremeno ne plaća rate kredita.\nUpozorio je i poslodavce i državne organe da nikako ne sme biti sopuštena „eksplozija otpuštanja s posla“. Radi toga će firme koje su se zbog epidemije našle u teškoj situaciji biti zaštićene od bankrotstva.\nRadi toga će u narednih šest meseci takva mogućnost biti isključena, kao i naplata dugova i kazni.\nPutin je zatražio da se ustanovi da svi koji svoje dividende iznose u inostranstvo plaćaju po 15 odsto poreza.\nTakođe: da se na uloge u bankama i investicije u vrednose papire plaća porez od 13 odsto.\nTagoviCOVID-19 Vladimir Putin koronavirus Rusija


Idealno bi bilo da putem ishrane unosite više kalijuma nego natrijuma.\nPrema istraživanjima Centra za kontrolu i prevenciju bolesti iz Atlante, osobe koje konzumiraju hranu sa puno natrijumai smanjenim unosom kalijuma, imaju vrlo visok rizik da obole i umru od kardiovaskularnih bolesti.\nJedan od načina da povećate unos kalijuma jeste da jedete više voća za obrok - banane, kajsije i suve šljive. Kalijumom su bogate bundeve, spanać, avokado, paradajz.\nŠaka suvih šljiva za jače kosti\nČak i mala količina suvih šljiva koju ćete pojesti u toku obroka svakog dana, može u značajnoj meri da smanji rizik od frakture kostiju i osteoporoze Rizik od bolesti "šupljih kostiju" raste kako starimo.\nIstraživači sa Univerziteta Florida State i Oklahoma State, testirali su tokom cele godine 55 žena u menopauzi, koje su svakodnevno konzumirale suve šljive i slično, kontrolnu grupu od 45 žena koje su jele sušene jabuke.\nPrva grupa žena je završila godinu sa mnogo većom gustinom kostiju. Ne preostaje vam ništa drugo nego da što češće jedete suve šljive - umešajte ih u kolače, mafine, hleb, kekse, ima dosta sirovih jela sa suvim šljivama ili, najjednostavnije, pojedite svakog dana šaku suvih šljiva u toku obroka sa voćem.\nBrokoli je moćniji uz klice\nBrokoli je bogat sulforafanom, super snažnim antioksidansom, koji znatno snižava šanse da obolite od malignih bolesti. Međutim, oblik sulforafana u brokoliju zahteva prisustvo enzima mirosinasa (engl. myrosinase) koji se uništava termičkom obradom.\nDa biste sačuvali ovaj enzim, nutricionisti preporučuju da ga konzumirate svežeg. Druga varijanta je da uz brokoli jedete i njegove klice koje su dragocen izvor i sulforafana i pomenutog enzima. Dodajte klice u salatu, ali vodite računa da to uradite na samom kraju pripreme, kako biste sačuvali hranljive supstance\nKada preskočite doručak, to utiče na vaše navike konzumiranja obroka, ali i na vaš metabolizam i to do kraja dana. Naučnici Univerziteta u Notingemu dali su jednoj grupi muškaraca doručak, dok su drugima dozvolili da ga preskoče.\nObe grupe su kasnije, za ručak, dobile neograničenu količinu hrane. Prva grupa, onih koji su doručkovali, unela je za 17% više kalorija od prve. U drugoj studiji, nakon doručka, obe grupe su dobile i proteinski napitak nakon doručka, odnosno nakon vremena predviđenog za doručak.\nMuškarci koji nisu doručkovali, već samo popili proteinski napitak, imali su mnogo veći nivo šećera u krvi nakon ispijanja napitka, od grupe onih koji su doručkovali. Studija je pokazala da preskakanje doručka ima ogroman negativni efekat na vaš apetit i metabolizam, pa zato ne zaboravite da sutra doručkujete!\nSavet naših lekara\nJedite što više zelenog lisnatog povrća salate, spanać ili brokoli. Lisnato zeleno povrće sadrži mineralne komponente koje formiraju nevidljivu zaštitu zuba, štiteći ih tako od jakih pigmenata koji mogu da prouzrokuju promenu boje.\nsalata klice brokoli lisnato povrće suve šljive nutricionizam banane kajsije vegan sirova hrana zdarava hrana


broj umrlih Archives - Ozonpress :: internet portal\nPoverenik SNS-a Marko Parezanović i predsednica Saveta za zdravstvo SNS Slavica Dragutinović pokušali su da grubim manipulacijama obmanu Čačane kada su u pitanju zvanični podaci o broju umrlih i rođenih na teritoriji grada. To je danas na konferenciji za novinare rekao prvi čovek...\nPovećan broj umrlih u januaru\nTokom meseca januara u Čačku je umrlo 50 odsto više ljudi nego što je to bio slučaj u poslednje tri godine u istom periodu. To je na konferenciji za novinare rekao predsednik Grupe građana Za napredniji Čačak dr Aleksandar Radojević. Prema podacima do kojih je on došao, prosek...\nObjavljeno : 02 02 2017\nZvanični podaci potvrđuju stavove dr Radojevića\nNa konferenciji za štampu Grupe građana Za napredniji Čačak, održanoj 18. januara, dr Aleksandar Radojević izneo je frapantan podatak da je prema podacima sa kojima on raspolaže u čačanskoj Bolnici, u prvih petnaest dana januara 2017. godine, umrlo 115 ljudi. Kako je kasnije...


McCulloch Makaze za živu ogradu Super Lite 4528 0.6 kW/0.9 Ks, Super Lite 4528 - Mixal Shop\nPočetnaShopBAŠTENSKI ALATMakaze za živu ograduMcCulloch Makaze za živu ogradu Super Lite 4528 0.6 kW/0.9 Ks, Super Lite 4528\nMcCulloch Makaze za živu ogradu Super Lite 4528 0.6 kW/0.9 Ks, Super Lite 4528\nŠifra artikla: Super Lite 4528\nŠifra artikla: Super Lite 4528 Категорије: BAŠTENSKI ALAT, Makaze za živu ogradu Ознаке: Makaze za živu ogradu, McCulloch, McCulloch Makaze za živu ogradu Super Lite 4528 0.6 kW/0.9 Ks, Super Lite 4528\nLagani trimer za živu ogradu kojim se lako upravlja. Idealan je za kućne potrebe. Zahvaljujući sistemu meki start veoma se lako startuje motor. Snažan motor i efikasan anti-vibracioni sistem doprinosi udobnosti u radu. Odlične performanse dopunjuju velika brzina rezanja, veliki razmak između zuba i dupli nož dužine 45cm. Zaštitna navlaka za nož se dobija u kompletu sa mašinom.\nTip goriva : Mešavina\nZapremina : 21,7 cc\nSnaga : 0.6 kW/0.9 Ks\nDužina sečiva : 450 mm\nRazmak zuba : 28 mm\nNajveća preporučena debljina grane : 20mm\nBrzina noža: 4050 Rezova/minut\nBudite prvi koji će oceniti “McCulloch Makaze za živu ogradu Super Lite 4528 0.6 kW/0.9 Ks, Super Lite 4528” Одустани од одговора


Poklon praznični paketići za decu iz Opštine Leposavić iz bratske Pazove - Општина Стара Пазова - Званична презентација\nNaslovna Informacije Novosti Poklon praznični paketići za decu iz Opštine Leposavić iz bratske Pazove\nIdeja za pomenutu akciju postoji već neko vreme, a rezultat je prijateljskih kontakata koje predsednik Radinović i naša Opština neguju već nekoliko godina unazad sa rukovodstvima više opština u južnoj Pokrajini. Pomagano je, ne samo u pojedinačnim slučajevima, porodicama sa Kosova i Metohije, koje žive u oskudici, već na različite načine deci, učenicima osnovnih i srednjih škola, crkvenim opština tj. hramovima Srpske Pravoslavne Crkve u cilju njihovog boljeg i lakšeg svakodnevnog funkcionisanja, obnove, obeležavanja proslava i crkveno-verskih praznika itd.\nOko 800 poklon paketića za decu zajedno su uručili predsednik Đorđe Radinović i predsednik opštine Leposavić Zoran Todić sa saradnicima. Pored novogodišnjih paketića deci koja ne pohađaju vrtiće, za socijalno ugrožena lica pripremljeno i podeljeno oko 120 paketa hrane, koji su takođe za ovu namenu preveženi iz Stare Pazove u Leposavić.\n„Veliko je zadovoljstvo videti ushićenje i osmeh na licima ove dece ovde, koja su kao i sva deca sveta željna radosti, ljubavi i pažnje. Osećam sreću što smo sa malo našeg odricanja i truda ulepšali praznike prvo roditeljima, a po tom i deci, kojoj želim da budu zdravi, da odrastu u dobre i čestite ljude, na ponos svojoj Srbiji i svima nama“, poručio je predsednik Radinović prilikom podele paketića u jednoj od osnovnih škola u Opštini Leposavić.\nPrema rečima predsednika Radinovića, i u narednom periodu, Opština Stara Pazova će, prema mogućnostima, povremenim aktivnostima pružati pomoć i podršku, ali sa velikom voljom i elanom, kao prijatelji u nevolji, iskreno kao i svaki put do sada.


OV Bužim: Novu većinu će činiti SDA, SDP i SPU | Buziminfo.ba|sa stavom.\nPublished On: sri, jan 13th, 2021\nKonstituirajuća sjednica VIII saziva Općinskog vijeća općine Bužim održana je u srijedu, u Centru za kulturu.\nNa istoj je izvršena verifikacija mandata vijećnika Općinskog vijeća općine Bužim koji su izabrani na Lokalnim izborima, te su dali svečanu izjavu.\nSjednicu je otvorio predsjedavajući Općinskog vijeća iz VII saziva, Hasan Hilić, da bi s njom nastavio rukovoditi, u skladu sa Poslovnikom o radu Općinskog vijeća, najstariji vijećnik Agan Elkasović do imenovanja novog predsjedavajućeg.\nImenovana je Komisija za izbor i imenovanja i mandatno-imunitetska pitanja, koja je nakon kratke pauze predložila imena predsjedavajućeg i dopredsjedavajućeg Općinskog vijeća općine Bužim.\nTako je za predsjedavajućeg Općinskog vijeća općine Bužim, sa 10 glasova za, imenovan Suad Šahinović (SDP), dok je za dopredsjedavajućeg imenovan Nermin Porić (Stranka penzionera i umirovljenika).\nTime je potvrđena većina u Općinskom vijeću koju čine SDA, SDP i SPU. Kako će ove tri političke stranke, kao koalicija, ubuduće činiti vlast općine Bužim, to preuzimaju i odgovornost za stanje u istoj. Doduše, do sada nisu predstavili program djelovanja, kao niti definirali odgovornost za stanje u javnom komunalnom preduzeću i ustanovama.\nDa će ove tri političke stranke zajedno djelovati i sačinjavati većinu potvrdio je u svojoj izjavi i novoizabrani predsjedavajući Vijeća.\nOpoziciju u Općinskom vijeću općine Bužim ubuduće će činiti vijećnici A-sda, Narodne liste Bužim i Nezavisnog bloka.\nUrednik bisce.ba: Javno izvinjenje Kasimu Mulaliću\nNES USK reagirao na navode sa presice KO SDA USK: Trenutno imate osam, a biće ih još manje


Nećete se ugojiti tokom praznika uz ovo pravilo || Hello magazin\nPhoto by SyhinStas iStock/Getty Images Plus via Getty Images\nMnogi ljudi se tokom praznika ugoje jer je izbor hrane veliki, pa ne žele da se kontrolišu, ubeđujući sebe da mogu bar u tom periodu godine da se opuste. Veoma često ne vodimo računa o tome da li smo pojeli više slatkiša ili slanih rolata, a o “po kojoj čašici” alkohola i da ne govorimo.\nAko ipak preterate sa hranom i pićem, ne brinite. Izgleda da postoji lak način da uspete u sprečavanju taloženja kilograma i da budete zadvoljni jer – nećete se ugojiti. Tako tvrdi novo istraživanje koje su sproveli naučnici sa Univerziteta u Ilinoisu, piše FoxNews.\nPročitajte: Vežbajte i tokom praznika i nećete se ugojiti – Trening pre prvog obroka efikasnije sagoreva masnoće\nTagovi: dijetadoček nove godinehranakafakofeinnova godina\nhellomagazin.rsSyhinStas iStock/Getty Images Plus via Getty Images


Putin: Bili smo blizu jugoslovenskog scenarija | Svet\nPutin: Bili smo blizu jugoslovenskog scenarija | Mondo Portal\nPutin: Bili smo blizu jugoslovenskog scenarija 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.04.2015. / 15:09 16:40\nIzvor SRNA 28.04.2015. / 15:09 16:40\nKrajem devedesetih godina prošlog veka Rusija je bila veoma blizu dešavanja sličnih u bivšoj SFRJ, ali da su očuvani jedinstvo i integritet, rekao je ruski predsednik Vladimir Putin.\n"Očuvali smo jedinstvo i teritorijalni integritet. Moramo biti zahvalni običnim ljudima, našoj vojsci koja je u veoma komplikovanim situacijama preduzimala neophodne mere na Severnom Kavkazu", naglasio je Putin tokom medijskog foruma u Sankt Peterburgu.\nOn je naglasio da ti ljudi zaslužuju veći publicitet.\n"Štitili su zemlju sopstvenim telima. To nije bio samo lokalni sukob. Taj lokalni sukob mogao je izazvati situaciju u Rusiji sličnu dešavanjima u bivšoj SFRJ", kaže Putin.\nRuski predsednik smatra da je Rusija bila veoma blizu jugoslovenskog scenarija i da je u tom uslovima, kada traje borba protiv međunarodnog terorizma veoma teško postići pozitivne rezultate, ali da je ruska vojska u tome uspela.\nRUSKA VLADA ODREŠILA KESU ZA MEDIJE\nRuska vlada će ove godine izdvojiti 36 milijardi rubalja (689 miliona dolara) za podršku medijima ove godine,najavio je Putin na medijskom forumu Sveruskog narodnog fronta.\nOvo je isti nivo podrške koji je odobren u 2014, rekao je Putin.\n"Sredstva koja su predviđena za podršku medijima prošle godine, mislim, za celu zemlju, iznosila su oko 36 milijardi rubalja, što je velika suma novca", kazao je Putin.\n"Koliko je meni poznato, ove godine suma koja je odvojena za podršku medijima, treba da bude na istom nivou kao prošle godine. Tako da, sve u svemu, to je solidna suma", dodao je ruski predsednik.\nPutin je, u isto vreme, rekao da sredstva kojima se pokrivaju aktivnosti regionalnih administracija, treba da budu smanjena za 20 odsto, preneo je TAS S.\nRuski predsednik je istakao da potrošnja novca za podršku medijima treba da bude transparentna za građane, kao i da sistem podrške treba da se odnosi i na privatne i na državne medije.\n"Ukoliko nastupimo sa formalnih pozicija, država plaća svoje strukture, ali, uopšteno, društvo se, bez sumnje, interesuje za nezavisni segment medija", rekao je Putin.\nRusija treba da "razvije sistem podrške koji može da se primeni na sve", naveo je ruski predsednik.\nPrema Putinovim rečima, slobodna štampa pruža opipljiv doprinos jačanju države, dok će, bez nje, "mogućnost protesta rasti i ispoljavati se u nekom veoma neprihvatljivom obliku".\n"Vaš posao je da se postarate da problemi koji postoje svuda u našoj zemlji budu rešavani na civilizovan način", rekao je Putin, dodajući da je u potpunosti na strani novinara u tom poslu.\nNa konstataciju jednog regionalnog novinara da mnogi savezni i lokalni zvaničnici ignorišu pitanja medija, pritom navodeći imena nekih od njih, Putin mu se zahvalio "na poslu koji dobro obavlja".\n"To je upravo način pristupanja ovom poslu. Dok sam vas slušao, pomislio sam: Ko sme da se usudi da kaže da nemamo slobodne medije", dodao je Putin uz osmeh.\nvladimir putin Rusija jugoslavija sfrj\n28.04.2015. / 23:56\nPutin je majstor.\n28.04.2015. / 23:44\nVladimire, druze, i ja volim Srbiju na prvom mestu i slazem se da nije dobro sto smo razjedinjeni. Srbija treba da bude jedino sto jednog Srbina treba da interesuje i nijedana druga zemlja. Ali nepobitna je cinjenica da nas Rusija nikad nije bombardovala kao sto su to radili zapadnjaci, pomagala je koliko je mogla (tokom devedesetih je i sama bila na kolenima), nikome mi nismo cuvali front, ponajmanje Rusiji i Rusija realni nikakvu korist nikada nije imala od Srbije. A i mi smo im ruku na srce, hiljadu puta zabili noz u ledja. Prema tome, nije na odmet razmotriti neke cinjenice. Ne volim Rusiju vise od Srbije, ali mi je itekako draza od zapada koji nas stalno kinji, ucenjuje, zavlaci, a nikad nikakvu korist nemamo od njih. Rusija nam je bar obezbedila bescarinski izvoz svih proizvoda. Sta bi mi jos hteli. Nezahvalan smo narod i licno se cudim Rusima kako imaju strpljenja da nas postuju toliko. Da sam na Putinovom mestu, otkacio bih Srbiju odavno pa nek se zamlacuje sa svojim "zapadnim" prijateljima.\n28.04.2015. / 15:30\nTo su ocekivali i drugosrbijanci (neokomunisti) i smejali se Rusiji u periodu devedesetih ocekujuci da ce od Rusije ostati samo Moskva i neke okolne oblasti a pre godinu dana Rusija je bez kapi krvi povratila Krim sto nije bilo nimalo jednostavno jer je Ukrajina tamo imala znacajne jedinice, rublja se stabilizovala sad je na 55 nije bilo masovnih otpustanja,a Krim je deo Rusije,Rumuni kad je lepo vreme vide Rusiju s Crnog Mora:-)