Navijačka pripadnost novinara u Srbiji, pa i malo šire.. - Moja Crvena Zvezda\nод Драган мар 27, 2011 4 јула, 2011 7 11204\nPosle teksta o obučenosti sportskih novinara u Srbiji, objavljujemo danas drugi tekst Dragana Ilića, nekadašnjeg novinara brojnih sportskih redakcija, koji specijalno za naš sajt piše i ovaj članak. Reč je o onome što vas verovatno najviše interesuje, navijačkoj pripadnosti srpskih novinara, ali i onih iz okruženja, iz prve ruke. A kao što rekoh, biće iznenađenja. Podatke o autoru neću ponovo navoditi, imate ih na prethodnom tekstu, da ne „gušim“ ovaj.\nPunih 15 godina, od 1990 – 2005. bio sam u mladosti sportski novinar, saradnik brojnih redakcija, tako da s punim pravom mogu da kazem ko za koga istinski navija. Na brojnim navijackim sajtovima pojavljuju se oprecni komentari navijaca, sigruno pripadnika mladje generacije, ili mozda i starijih, koji su culi iz druge ili trece ruke informaciju o nekome i onda na osnovu pretpostavki nagadjaju da li neko navija za ovaj ili za onaj klub.\nU poslednje vreme aktuelna je polemika oko Predraga Strajnica, koji navodno, po misljenju vecine zvezdasa, „navija“ za Partizan. Taj covek je proklamovani zvezdas, cak i neskriven u prenosima, sto je dokazao, prenoseci i kup mec Partizan – Zvezda 2:0. Nemam razloga da budem subjektivan, jer licno nikada nisam navijao ni za Zvezdu, ni za Partizan, tako da ova ocena navijacke pripadnosti sportskih komentatora ima vise na tezini. Objektivan sam u oceni komentatorske, navijacke obojenosti, jer nemam simpatija ni za Zvezdu, ni za Partizan. Ali, istine radi, treba sve komentatore postaviti na pravo „navijacko“ mesto. To moze da ucini samo neko ko jeste bio ili eventualno neko ko je jos uvek u toj bransi sportskih novinara.\nStrajnic je uzviknuo ono cuveno „Ajmo Milivoje“ u Njukaslu daleke 2003. i vec osam godina ga prati fama da je grobar!?!? Pa, da je Zvezda igrala protiv Engleza ili druge, strane ekipe i vatreni navijac Partizana, poput Aleksandra Stojanovica, Predraga Jurisevica ili recimo Milosa Saranovica, navijao bi za Zvezdu. Neverovatno je da ljudi na osnovu te epizode, kao i one nedavne u Briselu, gde je Partizan na penale eliminisao Anderleht, „zakljucuju“ da je doticni Strajnic partizanovac!? On je, kao sto se moglo procitati, od uprave Partizana, posle meca u Briselu, dobio cak i zlatni sat na pokloon, jer im je, opet bio talican.\nSad, posle onog urnebesnog navijanja za Zvezdu u kup utakmici, posebno jaukanja posle promasaja Borhe, cisto sumnjam da bi ga grobarska uprava opet nagradila zlatnim satom. Pa, i nekadasnji doajen TV prenosa Petar Lazovic, vrsnjak Milojka Pantica i Zvonka Mihajlovskog, naslednik pokojnog Vladanka Stojakovica u prenosima fudbala na beogradskoj televiziji, blistao je od srece 1978. kad je Zvezda u 90. minutu eliminisla Dinamo Berlin i pobedom 4:1, prosla dalje posle poraza 2:5 u Berlinu i vodjstva Nemaca preko Ridigera u 5. minutu revansa na Marakani. Na radiju je taj mec prenosio Milan Andjic. Imao sam deset godina, isao sam u treci razred osnovne skole. I Andjic, okoreli grobar se radovao kao malo dete Zvezdinom prolazu u drugo kolo, i to je prirodno.\nNe izvestavaju novinari u pisanim i elektronskim medijima samo o uspesima i pobedama kluba za koji navijaju i koji vole. I ja, kao deklarisani navijac zagrebackog Dinama nisam nikad pratio Dinamo Zagreb, pa sad neko moze da zakljuci kako „nisam“ dinamovac!?!? Dinamovac je i novinar Blica Igor Velimirovic, koji prati sve sportove u Blicu, a to je bio jos u rodnom Mojkovcu, gde mu je prvi komsija bio Cedomir Jovicevic, ciji je sin Igor igrao bio junior u Dinamu, za koji je krajem sedamdesetih igrao i Cedomir Jovicevic, rodjeni Cetinjanin. Navijacku pripadnost ni u Srbiji, ni u bivsoj Jugoslaviji, ne opredeljuje iskljucivo nacionalna i verska pripadnost, kao sto mnogi danas misle, posebno posle brutalnih ratova iz 90 -tih godina.\nI moj otac i sva njegova braca su bili oduvek vatreni hajdukovci, iako su svi Crnogorci i pravoslavci, a ja i jos nekolicina nas po ocevoj strani smo dinamovci, neki sa oceve strane su i partizanovci, a sa majcine strane u velikom broju vatreni zvezdasi. I u osnovnoj i u srednjoj skoli u poznavao sam bezbroj ljudi koji su za neki tim navijali svim srcem zbog atraktivne igre, kvaliteta i efikasnosti neke ekipe, a ne zbog toga sto taj klub „nacionalno i verski zastupa iskljucivo neku veru i neku naciju. Normalno, dans je situacija prilicno izmenjena u odnosu na to vreme koje opisujem, ali tvrdim na osnovu konkretnih cinjenica da i danas mozete naci i mladje i srednjovecne, pa i starije novinare, ne samo iz Srbije, vec i iz okruzenja Srbije, dakle iz Bosne, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Slovenije, koji ovako razmisljaju.\nGodinama je urednik „Sportskih novosti“ iz Zagreba bio Miroslav Rede, bivsi fudbaler Partizana iz 60 -tih godina. Svi u redakciji su znali da je partizanovac, pa i na Maksimiru, kad dodje da izvestava sa utakmice Dinamo – Partizan, ili ga ponekad kao urednika zamene Tomislav Zidak, Milivoj Nikolic ili Ivan Topic. To su svi znali, ali niko mu kao Hrvatu nije zamerao na tome. Mogao je i u „Kutiji sibica“ da odigra turnir u malom fudbalu u dresu Partizana, pa mu opet niko nista nije rekao. Ovo isticem kao paralelu sa slicnim primerima kod nas, da ne biste pomislili da je tako nesto samo u Srbiji moguce i da na nekom drugom mestu covek koji navija za ekipu iz drugog grada ili druge drzave nema sta da trazi u tom poslu. To je zabluda. Evo, i danas imate primere proklamovanih hajdukovaca u redakciji „Politike“ poput Slavka Troselja, koji uz Hajduk voli jos i Rijeku, a godinama je pratio i izvestavao sa utakmica reprezentacije Srbije, pratio rad Partizana i Zvezde.\nNavijac Hajduka je i atletski novinar Politike Zivko Baljkas, zvani „Bakica“, koji je po ocu Hrvat iz Dalmacije, po majci Srbin, nesto slicno kao trener Slavoljub Muslin kome je otac Dalmatinac, a majka Sumadinka. Otac Duje bio mu je hajdukovac, a Slavoljub Muslin je zvezdas, za razliku od oca, bivseg radnika stamparije Politikine kuce. Pa, i deda Pizona Petrovica je Hrvat Alojzije, to mu je i otac Slavko, a Pizon i njegov brat Zlatko izjasnjavaju se kao Srbi i zvezdasi. Daleko od toga da je poluhrvat Robert Prosinecki jedini poluhrvat koji je trenirao Zvezdu, sto iz mog ugla gledanja na te stvari nema nikakve veze. Bitno je kakav je ko covek, a ne koje je vere i koje je nacije. On je za kratko vreme unapredio znacajno igru vaseg kluba, pa mozda i stignete grobare, ciji je trener truba, sto se dobro videlo i u kup mecu, mada Prosinecki nije mogao da sutira umesto Borhe ili Evandra koji nisu imali svoj dan.\nOd TV komentatora zvezdasi su Gojko Andrijasevic ( iako njegova razvedena zena Marija Katic, cerka bivseg fudbalera Partizana Ilije navija i dalje za Partizan), direktor Evrosporta i TV Arena sporta Dragan Pesikan, zatim kosarkaski i odbojkaski komentator Arene i Evrosporta, nekada i SOS kanala Nenad Kostic, potom Miljan Milicevic ( Prva srpska ), Ivan Tesanovic ( Prva srpska ), kao i urednik sportske redakacije te televizije Slavisa Veselinovic, Aleksandar Simic i Mioslav Corbic ( Studio B ), Nebojsa Petrovic, Milan Rajic, Aleksandar Kovandzic, Milos Topalovic (SOS Kanal ).\nZvezdas je i bivsi komentator te televizije Vladimir Zivkovic, kao i Smiljan Banjac ( Evrosport ), Milojko Pantic, Zvonko Mihajlovski (iako je igrao hokej u Partizanu i mnogi misle da je partizanovac ), Jovan Memedovic, Slobodan Sarenac ( za koga vlada fama da je grobar, kao sto je „grobar“ i Strajnic koji je prenosio iz Njukasla, a Sarenac kosarkaske utakmice Partizana po Evropi, pa ljudi imaju pogresnu sliku. Jos 1998. kladio se u restoranu Sava centra sa Borom Dzakovicem iz Partizana u pobedu Zvezde u finalu plej ofa sa Partizanom i to u prisustvu Moke Slavnica i Praje Dalipagica i dobio opkladu. Da je partizanovac, zar bi se kladio protiv svog kluba? ).\nVeliki dinamovac je i samoproklamovani grobar Ivan Mrdjen, alijas „Kresimir Zicer“ ( tako se pseudonimom potpisivao 90 -tih u Vremenu ), koji svakodnevno pecka zvezdase u Blicovoj beogradskoj rubrici, prodajuci maglu citaocima da je vatreni partizanovac, koji zna samo za taj klub i nijedan drugi na svetu. Ipak, 1997. kad je Dinamo izbacio Partizan iz pretkvalifikacija za Ligu sampiona pobedom 5:0, on je jedini kao „partizanovac“ za siroke narodne mase, pogodio tacan rezultat 5:0 u revansu i naplatio od svih u redakciji pare, kao sto je i kao skriveni dinamovac, u internoj kladionici novinara, gadjao i pobedu Dinama u beogradu, ali je tada promasio. Ja, za razliku od njega ne krijem da navijam za Dinamo, naprotiv, mislim da je vrhunsko licemerje i demagogija, zarad pozicije urednika i sitnih ili krupnih privilegija glumiti i izigravati pred ljudima ono sto nisi. Uostalom, Stojance Ristevski iz uprave Partizana samo Mrdjenu nije dao akreditaciju za odlazak na zagrebacki revans. Ko misli da vara druge, obicno prevari samog sebe. Covek mora da bude ono sto jeste da bi ga postovali drugi. To vazi i za Strajnica, koji je zeleci da bude realan i nepristrasan otisao u drugu krajnost i podelio javnost oko svoje navijacke pripadnosti, ali delimicno je to i splet okolnosti. Da Zvezda sad igra u Evropi jake meceve kao Partizan, on bi kao zamenik urednika sportske sam sebe odredio da prenosi Zvezdine meceve, pa ne bi ni dosao u apsurdnu situaciju da ga svojataju, doduse ne preterano, partizanovci, a masovno ga prozivaju i napadaju zvezdasi kojima pripada.\nNovinarska profesija je cesto mac sa dve ostrice, pa u slicne paradoksalne situacije upadaju i drugi novinari, tezeci da budu objektivni, a navijaci ih brzopleto proglase pripadnikom suprotnog navijackog tabora, obicno bez pravih argumenata i na osnovu povrsnih stvari. Pre nekoliko godina, sin mladenovackog boksera Nebojsa Petrovic u emisiji Total soccer, stalno je dovodio u goste pokojnog Nikolu Simica, a ovaj je redovno kritikovao skoro sve ljude u FSS i klubovima, napadajuci i organizaciju u kojoj njegov rodjeni sin zaradjuje za hleb. Jer, Nikolin sin je zaposlen u FSS. To je pitanje etike. Onda su njega i Nebojsu Zvezdine delije sacekale ispred stadiona da im objasne neke stvari, misleci da su ovi, verovatno partizanovci, jer je Nikola cesto kritikovao Zvezdinu upravu. Bio je veliki prijatelj Dragana Dzajica i sve te gluposti je cinio iz idolopoklonstva svojoj licnoj legendi Dzaji, koji je za njega bio i ostao nedodirljiva svetinja, pa ko je god protiv Dzaje, taj je i protiv Zvezde. Umalo mu se takav rezon nije obio o glavu, bas kao i Vladanu Tegeltiji, koji je kao deklarisani partizanovac u svojoj emisiji zestoko polemisao o ispadima Partizanovih navijaca i pominjao i Tatona i slicne dogadjaje, da bi na kraju doziveo da mu ti isti grobari skandiraju pogrdno u Areni, jer se okrenuo protiv svojih. Novinari ne treba da izigravaju „policajce“, vec da rade svoj posao, da poznaju pravila igre, da se trude da ne navijaju, ili da bar vrlo mali broj ljudi to oseti i da ne budu dosadni slusaocima i gledaocima. Takvih je oduvek bilo vrlo malo i to su cinjenice.\nPartizanovci pred mikrofonom su Dusko Korac, Petar Denda, urednik sportske na RTS- u Zoran Markovic, radio reporteri Milan Andjic i Miroslav Nesic, TV komentatori Aca Stojanovic, Milos Saranovic, Predrag Jurisevic, Nebojsa Viskovic, zatim dvojica novinara portala Mondo, urednik sporta na Mondu Sukdolak, kao i glavni fudbalski komentator Rade Jaksic, partizanovac je i Milan Vukovic, koji prati fudbal, kosarku i hokej na RTS-u itd. Pored Strajnica i Sarenca, cesto navijaci Zvezde i partizana kao grobara tretiraju i Igora Miklju, medjutim on je oduvek bio zvezdas, kome je kum Savo Milosevic finansirao gala svadbu svojevremeno, pa je poput, nedavnog famoznog prelaska golmana Vladimira Stojkovica, on iz koristoljublja promenio klupske boje. Pravi navijac, bilo novinar ili covek nekog drugog zanimanja, ne menja zbog srebroljublja klupske boje preko noci.\nU Podgorici je poznato da komentatori privatnih TV stanica uglavnom navijaju za Zvezdu ili za Partizan i posle osamostaljenja Crne Gore, ali niko im zbog toga ne skida glavu sto je normalno, jer da li je nekome vaznija cinjenica sto Nebojsa Sofranac i Djordjije Kustudic navijaju za Zvezdu u odnosu na kvalitet njihovog prenosa utakmica? Vlado Perovic sa TV Atlasa je partizanovac, a Edin Avdic, musliman koji iz Sarajeva tezgari na TV Arena je zvezdas, sto svi u Sarajevu, gde zivi, znaju, ali niko mu nesto zbog toga ne prigovara. Nenad Milovanovic i Ivan Radulovic sa iste televizije su zvezdasi, bas kao i Nebojsa Radovic, Nenad Stefanovic i Dejan Grbovic sa TV Pinka. Zvezdasi su i Panjkovic, Boskovic i Kovacic sa B92.\nU redakcijama ima ponegde i navijaca OFK Beograda i Zemuna. Misko Todic je veliki navijac OFK Beograda, Mamula i foto reporter Djorovic navijaju za Zemun, kao i novinar Dejan Marjanovic, koji prati u raznim redakcijama borilacke sportove.\nNije navijanje za ovaj ili onaj klub presudan faktor, vec znanje ili neznanje u poslu. Naravno, objektivnost mora da postoji, ali je najgore kad citalac, slusalac ili gledalac znaju vise od onog ko prica pred mikrofonom ili pise perom o nekome ili o necemu.\nMislim da je sve ove novinare po svojoj nekorektnosti neprofesionalnosti prevazisao u svojim emisijama Nebojsa Petrovic svojim nekorektnim i komentarima koji su duboko klubaski obojeni, kao i izbor gostiju u svojim emisijama koji su opet svi samo sa jedne strane /neka svako zakljuci sam na kojoj strani/ kao i izbor stalnih komentatora Secerov koji je nekorektan i pristrasan prema jednom klubu /u cijoj je upravi cak bio ili je jos i sada / sto je nedopustivo u novinarstvu, dok je Spira Grujic posebna prica jer taj covek cak kuburi sa maternjim jezikom i pravopisom i izgovorom u svojim komentarima, to… Опширније »\nПалац горе3-3Палац доле\nмар 3, 2014 15:20\nPetar Denda Grobar?\nПалац горе2-1Палац доле\n13 јуна, 2013 10:56\nŠarenac jeste delija ali Ivan Radulović nije – on je grobar i to okoreli…kao i Ivan Tešanović sa prve… par greškica se potkralo…\nПалац горе60Палац доле\n19 маја, 2013 14:54\nSofranac je veliki Zvezdas a kustudic je partizanovac. Igram mali fudbal sa njima i to je 100% tacno.\nПалац горе40Палац доле\nфеб 8, 2013 00:04\nШаренац Делија? Страјнић Делија? Ма дај…\nавг 14, 2012 01:49\novaj se decko prvom recenicom drugog pasusa, pokakio u ceo teks koji je napisao posle nje. kakav moze da bude tekst u kome se tvrdi da strajnic ne navija za partizan….\nмар 27, 2012 16:55\nMeni je najdraze da je Gojko Andrijasevic DELIJA!!!! A za ostale me boli kurac,vise od pola i ne poznajem sa TV-a… Strajnic moze da navija za koga zeli,ali covek nije za komentatora… I Aleksandar Stanojevic!! Od 90. min. koliko traje utakmica,decko 60 min. prica o tome kako je vreme bilo proteklih dana,daje nebitne informacije. Sudija svira faul i cela nacija to vidi a on ce „sudija je prekinuo igru… Da vidimo o cemu se radi,da li je bilo igranja rukom?“..!! Jednostavno,ova dvojica nemaju taj zar,ne mogu da se unesu u utakmicu… Jednostavno,uporedite ovu dvojicu sa Zvonkom i sa Gojkom… Nadam… Опширније »\nПалац горе3-2Палац доле\nокт 21, 2011 02:22


SSP u aprilu, nove vizne olakšice do proljeća | TEME | DW | 29.02.2008\nRaumjena stavova između predstavnika Evropske komisije i najvišeg državno-političkog vrha Bosne i Hercegovine o situaciji u zemlji i koracima ka EU, okončana je bez pisanih zaključaka, ali s vrlo konkretnim porukama.\nPotpisivanje sporazuma o Stabilizaciji i pridruživanju u aprilu.\nBosna i Hercegovina je još jednom bezrezervno podržana kao suverena i cjelovita džava s nedvosmislenom evro-atlantskom perspektivom; potpisivanje Sporazuma o stabiizaciji i pridruživanju je realno u aprilu, a raspava o dodatnim viznim olakšicama trebala bi biti okončana do proljeća. “Imajući u vodu da Bosnu i Hercegovinu doista želimo vidjeti što prije u Evropskoj uniji, aprilski rok je po našoj procjeni realan, uprkos izvjesim političkm razlikama oko predloženog paketa zakona koji su trenutno u parlamentaroj proceduri”, izjavio je evopski povjerenik za poširenje Oli Ren.\nOn je potvrdio da će paralelno s pipremama za potpisivanje Sporazuma biti ubzani razgovori i o liberalizaciji viznog režima “imajući u vidu da se radi o jedan od velikih problema za gradjane Bosne Hercegovine”.\nBiH će pobijediti\n"Potvrđen integritet i suverenitet BiH"\nHaris Silajdžić, član Predsjedništva BiH, izrazio je zadovoljstvo što se još jednom mogao uvjeriti da su sada svi i u EU i u zemlji spremni za veliki dogadjaj formalo-pravnog približavanja realnoj evropskoj perspekivi. “Drago mi je takodje da je ovdje još jednom potvrdjen i integritet i suverenitet BiH, a jednoglasno odbačena retorika koja to pokušava da ospori. Ovo je naša velika pobjeda nakon dosta poraza koje smo imali zahvaljujući režimu u Beogradu. Sada i Srbija ima priliku da promijeni svoju ukupnu politiku i da zajedno idemo ka Evropi ”.Nebojša Radmanović, takodje član Predsjedništva BiH, izrazio je zadovoljstvo što je Evropska komisija “uočila” najnovija reformska nastojanja u zemlji i izrazila spremnost da ih uskoro ohrabri još konkretnijim mjerama. “Lično sam očekivao da će se Sporazum s Unijom dogodii već u martu, jer očekujemo da ćemo posljednji paket uslova koji su pred nama, uspjeti ispuniti u toku nekoliko narednih dana, ali ni april nije daleko”, rekao je Radmanović.\nKomšiću nije potrebna "večernja škola o EU"\nOsvrćući se na najnovije zaključke Upravnog odbora medjuarodnog Vijeća za provdbu mira, izjavio je da iz zaključaka PIC-a nedvosmisleno prepoznaje da kancelarija visokog predstavnika ostaje u BiH i poslije potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. “Ostanak je praktično neoganičen, što je za mene lično razaočaravujuće, jer dok naša zemlja pravi krupne korake ka demokratskoj Evropi, kod nas će iznad demokratske vlasti postojati neka druga vlast koja može nastaviti da radi iznad demokratskih uslova…ali o tome će ovih dana biti još dosta riječi”, najavio je Radmanović.\nPredsjedavajući Ministarskog vijeća, Nikola Špirić, izrazio je uvjerenje da će “oba doma Parlamentarne skupšine narednih dana biti na visini zadatka i da će u drugom čitanju usvojiti zakone kojima se obezbjedjuje implementacija Mostarske deklaracije o reformi policije”.\nRazgovorima u Briselu nije prisustvovao jedino predsjedavajući Predsjedništva BiH, Željko Komšić, jer je, prema izjavi njegove savjetnice za medije ocijenio, da mu nije mjesto u "večernjim školama o Evropskoj uniji”.


Dvije Sarajke pokrenule posao i stvorile brend: Želimo zaposliti mlade ljude - Kameleon M&M\nDvije Sarajke pokrenule posao i stvorile brend: Želimo zaposliti mlade ljude\n“Zvanično smo sa radom počele 11. juna prošle godine. Otvorenju naše radnje ‘Model madness’ u ulici Edhema Mulabdića 2, uz samu tramvajsku prugu, prethodili su građevinski radovi, s obzirom da se prostor nalazio u lošem stanju”, kažu na početku razgovora Vernesa i Merima, saopćila je Općina Stari Grad.\n“Iskustvo rada u prodaji i naša prethodna modna kreativnost su nas potakle da upišemo tromjesečni kurs šivanja, a onda i da krenemo u potragu za adekvatnim prostorom gdje bismo mogli započeti naš željeni posao sa tekstilom. Podrška je odmah došla od Općine Stari Grad jer, pored ustupljenog poslovnog prostora, smo dobile i finansijski podsticaj u okviru općinskog projekta “Start-up“,“ nastavile su svoju poslovnu priču ove dvije mlade žene.\n“Ne postoji apsolutno nijedna stvar od tekstila koju ne možemo uraditi. Trenutno nemamo dovoljnu zainteresovanost klijentele za mušku konfekciju, ali i to će se s vremenom promijeniti”, nada se Vernesa.\nU vrlo kratkom vremenskom periodu proizvodi sa potpisom “Model madness” su došli do velikog broja kupaca, što Vernesa i Merima nisu mogle nikako predvidjeti.\n“Ušle smo u ovaj posao sa velikom željom da radimo, stvaramo kvalitetnu odjeću, da možemo plaćati svoje obaveze i da živimo pristojno od svog rada. Da je istinita izreka ‘dobar glas se daleko čuje’ uvjerile smo se na svojoj koži. U našu radnju je počelo dolaziti sve više žena koje su opet dovodile svoje poznanice, a sve su bile oduševljene što se kreacije koje nose proizvode ovdje u Starom Gradu, u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini“.\n“Naša ponuda je raznolika i svako ovdje može naći nešto za sebe, nastojimo se prilagoditi svim budžetima naših mušterija”, poručuju ove vrijedne Sarajke.\n“Prvih šest mjeseci rada smo se oslanjali na tuđu proizvodnju, da bi od januara ove godine, počeli svoju sopstvenu. Opet, zahvaljujući Općini Stari Grad, smo dobili drugi poslovni prostor u ulici Hamdije Kreševljakovića, gdje smo smjestili proizvodnju. Tu smo, pored nas dvije, zaposlili još četiri osobe i to smatramo zaista ogromnim uspjehom”, ponosno su istakle Vernesa i Merima.\n“Iz velike zahvalnosti prema općini Stari Grad smo odlučile kreirati i pokloniti moderne uniforme za uposlenike Šalter sale. Za uposlenice smo osmislile naše prepoznatljive bijele košulje-tunike sa zelenim maramama i grbom Općine, dok uposlenici imaju bijele košulje sa zelenim kravatama na kojima se nalazi grb”, rekle su Vernesa i Merima, čije uniforme nose uposlenici Šalter sale Općine Stari Grad od polovine prošlog mjeseca.


Grošnica away – Crno-bela Nostalgija\nPartizan je počeo takmičenje u Kupu Srbije za sezonu 2019/20 gostovanjem ekipi Vodojaže u Grošnici. Iako biste pomislili da reportaža sa ove utakmice nema nikakvih dodira sa tematikom bloga, a to je prevashodno prošlost kluba – naprotiv. Na ovakvim gostovanjima bukvalno sve vrvi od sećanja na prošlost i na to kako se fudbal nekada voleo, kao što se i danas voli u malim sredinama kao što je šumadijsko selo Grošnica. Reportaža našeg saradnika Ilije Matkovića odnosi se na utakmicu od pre tri dana, ali kopča sa iskonskim čarima fudbala i lepšim vremenima je očigledna. Uživajte!\nKada je žreb šesnaestine finala kupa Srbije u fudbalu odlučio da Partizan za protivnika dobije FK Vodojažu iz pitoresknog seoceta Grošnice nadomak Kragujevca, jedina dilema je bila da li će savez dozvoliti da se utakmica odigra na terenima lokalnog kluba, ili će usled limitiranosti lokalne fudbalske infrastrukture meč biti preseljen na „Čika Daču“ u Kragujevac.\nNa beskrajnu sreću i lokalnih fudbalskih fanova, i svih onih kojima je crno-bela boja u srcu, doneta je odluka da se utakmica ipak odigra u Grošnici. U velikoj meri odluci je „kumovao“ i Partizan koji je pristao da se meč igra u ovim veoma skromnim fudbalskim uslovima, čime je u bukvalnom smislu taj 9. oktobar nominovao za praznik u ovom simpatičnom seocetu.\nGrošnica je selo sa trenutno stabilnim brojem od 1.400 stanovnika, locirana na desetak kilometara od Kragujevca. Selo je osnovano još 1715. godine, dok je lokalni klub formiran ratne 1943. godine sasvim slučajno. Te godine prinosi pšenice su bili bogati, i jedna sasvim neobična trampa dobara („pšenica za pravu kožnu fudbalsku loptu“), uslovila je da se udari kamen temeljac FK Vodojaži (prvi naziv kluba je bio „Vodovod“, pa „Zadrugar“, da bi od 1980. godine dobila trenutno ime – „Vodojaža“). Reč vodojaža je lokalni sinonim za branu, a konekcija je nađena u činjenici da se u okolini sela nalazi akumulaciono jezero koje su napravili Nemci 1937. godine.\nNisam imao bilo kakvu dilemu da li da markiram sredu 9. oktobar za „away“ akciju, sama činjenica da sam dobio priliku da sa 42 godine idem da gledam Partizan u nekom mestu u Srbiji u kojem nisam bio u životu, bila je dovoljna da sve podredim ovoj fudbalsko-navijačkoj poslastici. Ulaznice smo obezbedili uz pomoć fantastičnog gospodina Zvonka, na čiji smo broj potpuno slučajno naleteli, a ispostavilo se da je gospodin Zvonko i klupski distributer ulaznica, i fizioterapeut i lekar FK Vodojaže, i komesar za bezbednost kluba – u jednom momentu smo pomislili da je sasvim realno da će istrčati i na teren i zaigrati protiv Partizana. Znajući da bi ulazak u selo bio prilično problematičan bez ulaznica i da će žandarmerija sigurno vršiti trijažu pridošlica i ukazati posebnu pažnju ovima koji stižu iz pravca Beograda, u Kragujevcu u lokalnoj menjačnici gde nam je Zvonko ostavio karte smo bili tri sata pre početka utakmice. To se ispostavilo kao odličan potez jer je policija branila navijačima Partizana bez karte za meč ulazak ne samo u Grošnicu, nego i u Kragujevac. Uskim putem od Kragujevca ka Grošnici naišli smo sigurno na pet-šest policijskih punktova. Koliko god da postoji animozitet među pojedinim frakcijama navijača Partizana, ipak se stekao utisak da je prisustvo policije predimenzionisano i da zaista nije bilo potrebe za ovakvom silom i merama obezbeđenja. U samom selu je vladala svečarska atmosfera, prepodnevna smena OŠ „Natalija Nana Nedeljković” je imala skraćene časove da bi i đaci mogli da prisustvuju utakmici, a od ranog jutra uzbuđeni domaćini, nenaviknuti na ovakvu dinamiku, ubijali su tremu šljvovicom u kafani “Bolji život” kraj stadiona. Kako je i rekao gospodin Žarko Stevanović koji je sve i svja u Vodojaži, od pre dvadesetak dana od kada se saznalo da dolazi Partizan – u Grošnici među lokalnim življem vlada vanredno stanje.\nSam stadion je izgrađen iste godine kada je formiran i klub (1943.), i stiče se utisak da se od te godine nije spektakularno puno menjao, niti se previše investiralo u bilo kakve novotarije. Stadion realno ima jednu kakvu-takvu tribinu, dok sve ostalo spada u domen slobodnog posmatračevog uverenja jer se hipotetički utakmica može gledati odakle god, a u zavisnosti od dovitljvosti samih gledalaca, i njihovih atletskih sposobnosti. Ljudi mogu da stoje iza golova, ili na suprotnoj strani te jedine tribine, do koje se stiže kroz voćnjak. Ljubazni gazda voćnjaka je na kraju “fuck off” trakama trasirao put fudbalskim zaljubljenicima verovatno rezigniran činjenicom da je konstantno iz svog voćnjaka morao da vadi dezorijentisane ljude koji su zbunjeno lutali tražeći tribinu. Ne treba svakako zanemariti ni “premium” poziciju, terasu pomenute lokalne kafane “Bolji život” iz koje se stadion još lepše vidi uz vinjak i pivo, i u kojoj se od ranog jutra tražilo mesto više, kao ni dve nezavršene kuće čiji su spratovi idealno simulirali lože. Verovatno bi bezbednjaci imali puno amandmana na sve pobrojano, ali u kontekstu ove svetkovine, sve je bilo dozvoljeno tog dana u Grošnici. Zbog svega navedenog, jasno je da se o egzaktnom broju gledalaca koje stadion prima veoma teško može pričati – po nekim zvaničnim podacima to je 1.000, ali je neka gruba pretpostavka da se na stadionu toga dana našlo 1.500 ljudi, a oko njega sigurno još koja stotina. U svakoj kombinaciji, kuriozitet je da je ovoj utakmici prisustvovalo više gledalaca nego što Grošnica ima stanovnika.\nŠto se same utakmice tiče, vrlo očekivano Milošević je izveo kombinovani sastav, ali opet dovoljno impresivan da pasionirane ljubitelje fudbala u Grošnici ne liši prilike da vide dobre igrače sa zavidnim inostranim i domaćim karijerama, u kombinaciji sa mladim snagama. Prvo poluvreme je pomalo bilo “voždovoidno”, imali smo priliku da vidimo sijaset jalovih napada uz opštu dominaciju na terenu, da bi praktično tek prvi gol Ivanovića postavio stvari na svoje mesto. Drugo poluvreme je bila sušta suprotnost prvom, raspucani Đorđe Ivanović je konstatno maltretirao odbranu i golmana domaćina, završivši svoj fudbalski pir sa pet postignutih golova čime se upisao zlatnim slovima u istoriju Partizana. Simpatična Vodojaža je u totalu šest puta vadila loptu iz mreže, a mogla je sigurno još koji put.\nPo ko zna koji put se ispostavilo su da ovakva gostovanja u malim sredinama daleko lepša nego odlazak kod (uslovno rečeno) većih klubova, jer je fantastično doživeti u lokalu to uzbuđenje koje se može osetiti na svakom koraku, i tu percepciju da je samo mesto bukvalno pomereno iz nekog uobičajenog i svakodnevnog životnog ritma zbog dolaska Partizana. Domaćini iz FK Vodojaže i sami meštani su zaista dali svoj maksimum da se i FK Partizan, i svi mi koji smo došli u Grošnicu osećamo fantastično, i da dugo pamtimo ovo gostoprimstvo.


Pitanje broj: #35230\nOtac mi je operisan od tumora na plućima 06.07.2009. Sada mu je određena hemoterapija gemzar-cisplatin. Interesuje me nakon koliko vremena od operacije se kreće sa hemoterpijom odnosno koje je optimalno vreme za početak hemoterpije. Takođe me interesuje da li postoje neke pripreme da bi se što više ublažile nuspojave.\nPosle operacije tumora pluća sa hemioterapijom se kreće otprilike oko mesec dana posle operacije, tj neposredno posle zarastanja rane. Ta vrsta terapije naziva se adjuvantna hemioterapija, jer ima za cilj da "dopuni" operaciju i uništi maligne ćelije koje su se rasejale tokom operacije ili pre toga. Svaka hemioterapija, pa i ona koju ste naveli podrazumeva pripreme za davanje, koje su najviše usmerene na prevenciju nuspojava (bolovi, muka, gađenje, povrćanje, alergijska reakcija). Lekovi i druga sredstva koja se primenjuju u tu svrhu sastavni su deo rutinskog postupka aplikacije predloženih citostatika.\nprof. dr MHR. Pozdrav\nKomentari na pitanje: #35230\ngojko kovacevic 15. 12. 2010.\nPostovana, mome ocu je odredjena hemo terapija gemzar cisplatin i to pre operacije koja je trebala da bude izvrsena pre ove terapije ali zbog slabog kapaciteta pluca je odlozeno dok se terapija ne uradi. Moje pitanje je kontra indikacije same hemoterapije i da li u to spada i gubitak svesti jer je i do toga doslo posle prve terapije i to polsle treceg dana. Hvala unapred


PRAG / PRAG / ČEŠKA\nHotel Slavia je smešten u mirnom delu Praga, udaljen svega 3 kilometra od centra grada. Hotel Slavia nalazi se u sklopu sportskog centra SC Slavia Prag. Povezanost hotela sa centrom grada je odlična. Od hotela do centra grada može se doći za samo 15 minuta vožnje javnim gradskim prevozom (tramvajem ili podzemnom železnicom). Sobe:\nHotel Slavia poseduje 95 jednokrevetne, dvokrevetne i trokrevetne standardne sobe i 50 superior dvokrevetnih i trokrevetnih soba. Sve sobe su opremljene: kupatilom, tušem, WC-om, internet prikljuckom, TV-om sa satelitskim programima i telefonom, a u superior sobama se nalazi jos i mini bar, sef i fen. Hotelski sadržaj:\nHotel Slavia ima dva restorana ukupnog kapaciteta 150 mesta, recepciju sa menjačnicom i sefom, prodavnicu suvenira, lobby-bar, internet salom, rent-a-carom, room service-om. Uokviru hotela nalaze se mnogobrojni sportski otvoreni i zatvoreni tereni: odbojka na pesku, fudbalski tereni, tereni za mali fudbal, hokej, hokej na veštačkoj travi, ragbi teren, rukomet, atletski stadion, bazen, fitness centar, sauna, masaže i solarijum. Moguća organizacija sportskih turnira u vreme vikenda, kao i iznajmljivanje sportske opreme.\nNoćenje sa doručkom - buffet servis (samoposluživanje).\nPROGRAM PUTOVANJA GRUPNI POLASCI\n1.dan UTORAK : BEOGRAD Polazak autobusom za Prag u 22:00h (Sava Centar - savska strana). Vožnja pored Subotice, granicnog prelaza Horgoša, pored Budimpešte sa usputnim zadržavanjem radi granicnih formalnosti i odmora 2.dan SREDA : BRATISLAVA – PRAG Dolazak u Bratislavu jutarnjim satima. Po dolasku razgledanje grada šetnjom (obilazak centralnog dela Bratislave): KATEDRALA SV. MARTINA, PALATA GRASALKOVIC, KULA SV. MIHAJLA, NARODNO POZORIŠTE… šetnja romanticnim ulicama starog dela grada na obali Dunava, zatim obilazak bratislavskog dvorca. Posle kraceg odmora nastavak vožnje do Praga. Dolazak u Prag u kasnim popodnevnim satima. Smeštaj u hotelu. Kasno popodne zajednicki odlazak u centar Praga, upoznavanje šetnjom sa starim delom grada. Nocenje… . 3.dan CETVRTAK : PRAG – HRADCANI Dorucak, posle dorucka polazak na razgledanje grada uz pratnju lokalnog vodica na srpskom jeziku. Obilazamo DVORAC na HRADCANIMA sa monumentalnom katedralom Sv.VIDA iz 10 veka sa kapelom Sv.VENCESLAVA i grobnicom ceških kraljeva; staru KRALJEVSKU PALATU; baziliku Sv.ĐORĐA, zatim nastavljamo razgledanje kroz Malostranske namjesti. Prelazimo Vltavu KARLOVIM MOSTOM, STARA KULA na mostu, spomenik KARLU IV i Karlovom ulicom dolazimo u Starometske namjesti na STAROGRADSKI TRG sa astronomskim satom “ORLOJ”, razgledanje se zavrsava na VACLAVSKIM NAMJESTIMA. Slobodno popodne u centru Praga. Uvece (fakultativno) odlazak na vožnju brodom po Vltavi (vecernja panorama Praga) sa vecerom. Nocenje. 4.dan PETAK: PRAG – DRESDEN Dorucak, slobodno dan u Pragu (preporucujemo obilazak jevrejskog geta ili Nacionalnog muzeja) ili (fakultativno) odlazak na celodnevni izlet u DRESDEN, grad na istoku Nemacke koji je zbog svog izuzetnog kulturnog znacaja nazvan i Firencom na Elbi. Povratak u Prag u kasnim popodnevnim satima. Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Nocenje... . 5.dan SUBOTA : PRAG – KARLOVE VARI Dorucak, posle dorucka (fakultativno) odlazak na izlet u KARLOVE VARI. Obilazak i razgledanje Karlovih Vari, najpoznatijeg srednjoevropskog banjskog i turistickog mesta i jednog od najlepših srednjoevropskih gradova. Obilazmo cuvene banjske lekovite izvore termalne vode i kolonade (Termal Spring, Market Collonade...), Grand hotel Pupp, crkvu Sv Marije Magdalene, rusku crkvu Sv. Petra i Pavla uz pricu o cuvenim piscima, kompozitorima, istorijskim licnostima koje su boravile u ovoj banji (Karlo IV, Gete, Mocart, Petar Veliki...), kao i vecina holivudskih glumaca koji svake godine posecuje Karlove Vari povodom filmskog festivala. Uz to necemo propustiti da probamo cuvenu Becherovku otkrivenu pre 200 godina, karlovarske oblande, vodu sa lekovitih izvora... Povratak u Prag u popodnevnim satima. Slobodno popodne i vece u centru Praga. Nocenje… 6. dan NEDELJA : PRAG – BEOGRAD Dorucak, posle dorucka napuštanje hotela, polazak za Beograd, vožnja sa usputnim zadržavanjem radi odmora… dolazak u Beograd u kasnim vecernjim satima na mesto polaska.(Kraj usluga)\nARANŽMAN 6 dana / 4 nocenja\nPolazak - Utorak\nPovratak - Nedelja\nSTANDARD SOBA NOCENJE SA DORUCKOM – CENA JE IZRAŽENA U EUR\n139€ 139€ 139€ 139€ 139€\n119€ 119€ 109€ 109€\nCENA PUTOVANJA UKLJUCUJE:\nPrevoz turistickim autobusom (klima/video) na navedenoj relaciji, smeštaj u hotelu SLAVIA 3* www.slaviahotel.cz ili u hotelu OLYMPIK TRISTAR 3*http://en.olympik.cz/tristar u 1/2 ili 1/2+1 sobama na bazi 4 nocenja/dorucak, buffet-servis (samposluživanje), razgledanje Bratislave, Praga i Hradcana uz pratnju strucnog vodica na srpskom jeziku, troškove organizacije i vodenja aranžmana.\nCENA PUTOVANJA NE UKLJUCUJE:\nMedjunardno zdravstveno osiguranje, doplatu za jednokrevetnu sobu 30 eur po osobi, Fakultativne programe-izlete.\nCENE FAKULTATIVNIH (NEOBAVEZNIH) IZLETA:\nKrstarenje Vltavom uz buffet večeru u trajanju od 2h - 20 EUR po osobi ; Izlet u Drezden - 30 EUR po osobi ; Izlet u Karlove Vari - 25 EUR po osobi ; Za izlete je potrebno najmanje 25 prijavljenih putnika. Lokalna turisticka agencija (organizator fakultativnih izleta) zadrzava pravo promene datuma i vremena polaska na izlet o cemu ce zainteresovani putnici blagovremeno biti obavesteni.\nPlacanje je u dinarima po prodajnom kursu SBERBANKE za efektivu na dan uplate. Cena je garantovana samo za uplatu kompletnog iznosa. U suprotnom, garantovan je samo iznos akontacije, a ostatak je podložan promeni.\n- uplata avansa od najmanje 30 % od ukupne cene aranžmana prilikom prijave, ostatak najkasnije 15 dana pre polaska - kreditnim karticama\nKRAJNJI ROK ZA OBAVEŠTAVANJE PUTNIKA, U SLUCAJU OTKAZIVANJA PUTOVANJA OD STRANE BIG BLUE GROUP JE 5 DANA PRE POCETKA PUTOVANJA. ZA REALIZACIJU PROGRAMA POTREBNO JE 35 PUTNIKA\nUz ovaj program važe Opšti uslovi putovanja agencije BIG BLUE GROUP D.O.O. CENOVNIK BR. 1 VAZI OD 23.09.2013.


05-2017-da-li-nezaposlena-porodilja-ima-pravo-na-novcanu-nadokna | Za članove | Pravni saveti za mame\n05. 2017. - Da li nezaposlena porodilja ima pravo na novčanu nadoknadu? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n14.05.2017. / 11:00\npravo na novčanu naknadu od strane Nacionalne službe za zapošljavanje ima nezaposleno lice koje je bilo obavezno osigurano za slučaj nezaposlenosti najmanje 12 meseci neprekidno ili sa prekidima u poslednjih 18 meseci. Neprekidnim osiguranjem smatra se i prekid osiguranja kraći od 30 dana.\nGrad Beograd je u cilju, podsticanja rađanja, podrške porodici sa decom, a u skladu sa mogućnostima budžeta, doneo novu Odluku o dodatnim oblicima zaštite porodilja na teritoriji grada Beograda.\nPravo na novčano davanje ima nezaposlena porodilja za svako dete rođeno u jednom porođaju u iznosu od 35.000,00 dinara, bez obzira na broj prethodno rođene dece. Novčano davanje nezaposlenoj porodilji sastoji se od jednokratnog novčanog davanja u iznosu od 20.000,00 dinarai jednakih mesečnih davanja u periodu od tri meseca u iznosu od po 5.000,00 dinara.\nNezaposlena porodilja može ostvariti pravo na novčano davanje ako je ukupni mesečni prihod po članu domaćinstva, uključujući i novorođeno dete – decu, ostvaren u periodu od tri meseca koji prethode mesecu u kome je podnet zahtev, manji od 10.000,00 dinara.\nDomaćinstvo čine nezaposlena porodilja, njen supružnik ili vanbračni partner i izdržavana deca koja sa njima žive.\nOvo pravo ostvaruje se na osnovu zahteva podnetog u roku od šest meseci od dana rođenja detetaSekretarijatu za socijalnu zaštitu, Beograd, 27. marta 43-45.\n- Fotokopiju lične karte supruga ili vanbračnog partnera ili očitanu ličnu kartu,\n- Potvrdu o neto prihodima supruga ili vanbračnog partnera isplaćenim u tri meseca koja prethode mesecu rođenja deteta, ukoliko suprug ili vanbračni partner ostvaruje prihode.\n- Podatke o kretanju prebivališta podnosioca zahteva, ukoliko je lična karta izdata u periodu kraćem od godinu dana pre rođenja deteta,\n- Podatke iz Matične knjige rođenih za svu maloletnu izdržavanu decu u porodici,\n- Podatke o prebivalištu za svu maloletnu izdržavanu decu u porodici,\n- Podatake iz Matične knjige venčanih,\n- Podatak o nezaposlenosti podnosioca zahteva i supruga ili vanbračnog partnera, ukoliko je suprug ili vanbračni partner nezaposlen.\nNezaposlena porodilja, ukoliko ispunjava uslove, može da ostvari pravo na primanje novčane socijalne pomoći.\nAdvokat vas savetuje Porodilje Novčana naknada Novčana pomoć Nezaposlena mama


Hvala vam što ste posetili www.chipicao.com (veb lokaciju) . Molimo vas da pažljivo pročitate uslove korišćenja veb lokacije koji su ovde određeni, jer bilo kakvo korišćenje veb stranice podrazumeva prihvatanje ovih pravila.\nVeb lokacija je u isključivom vlasništvu kompanije Chipita i njena je svrha da omogući kontakt sa kompanijom Chipita svim zainteresovanim kao i da pruži informacije isključivo za lično i nekomercijalno korišćenje.\nPojmovi „mi“, „naše“, „Chipita“ i „Chipita grupa“ korišćeni na ovoj veb stranici odnose se na kompaniju Chipita S.A. i sve pridružene kompanije.


Saniran most preko reke Pek u Turiji (FOTO) - most - poplave\nSaniran most preko reke Pek u Turiji (FOTO)\nPožarevac: Montira se “jelka”\nDijamantska plaketa Crvenom krstu Požarevac\nFoto: BMK, DM, DT\nU Mesnoj zajednici Turija uspešno je saniran most preko reke Pek koji je bio oštećen u prošlogodišnjim majskim poplavama.\n08:45 | 13.05.2015. Autor: BMK\nMaja 2014. godine usled velikih poplava koje su zadesile Srbiju i samu opštinu Kučevo, most preko reke Pek u Turiji je pretrpeo deformaciju levoobalnog krila koje je usled potkopavanja potonulo za oko 60 cm i izašlo iz ose. Usled sleganja armirano-betonskog krila metalna konstrukcija između središnjeg stuba i levoobalnog nasipa pretrpela je deformacije koje su prouzrokovale da isti most nije bio u funkciji godinu dana.\nRadovi na sanaciji mosta su obuhvatali vraćanje armirano-betonskog krila u prvobitno stanje podizanjem konstrukcije i podbijanjem kamena gde se tada i metalna konstrukcija između središnjeg stuba i krila vratila u prvobitni položaj. Nakon vraćanja mosta u prvobitne pozicije, urađena je prilazna (kosa) rampa za deo naselja preko Peka, a time ponovo stavljen u funkciji i stari put ka Kaoni koji je jedina zaobilaznica od Turije preko Kaone do Kučeva i dalje.\nOvim radovima je probijen i novi put od mosta do opštinskog puta u dužini od oko 100 metara gde je uklonjeno rastinje i urađena zamena tla na novoformiranom opštinskom putu – dakle, izvršena je i rekonstrukcija opštinskog puta (izmena trase) koja je u prethodnom periodu bila nepovoljna za nesmetani prolazak poljoprivrednih mašina.\nUjedno je rađeno i čišćenje reke Pek na mestu gde je bilo usko grlo koje je imalo uticaja kod majskih poplava, a taj materijal je korišćen za nasipanje kose rampe za prilaz mostu.\nMost je saniran zahvaljujući lokalnoj samoupravi koja je u potpunosti finansirala radove.\nKompletna sanacija je izvršena za jedan dan, a radovima je rukovodio Dušan Todorović.Most je sada funkcionalan i osposobljen za normalni saobraćaj kao i pre majskih poplava. Tako su ponovo povezani do sada razdvojeni delovi naselja Turije koji se nalaze na dve obale Peka ( centralni i desnobalni) i time umnogome olakšan život stanovnicima.\nDeo mosta odnela poplava, a deo lopovi\nNevreme zahvatilo i opštinu Kučevo, većih posledica nema\nIzložba Istorijskog arhiva Požarevac do 25. maja gostuje u Kraljevu


RTS :: Strukturišite vreme i ispunite svoja četiri elementa – savetuje psihoterapeut\nZdravlje Strukturišite vreme i ispunite svoja četiri elementa – savetuje psihoterapeut\nnedelja, 12. apr 2020, 11:38 -> 12:14\nStrukturišite vreme i ispunite svoja četiri elementa – savetuje psihoterapeut\nKod mnogih ljudi izolacija, sasvim prirodno, izaziva strah i anskioznost koje je, kažu psihoterapeuti, moguće savladati.\nIzolacija se teško podnosi jer je čovek društveno biće, kažu psihoterapeuti. Osim toga, uskraćeni smo i za dodir, koji podstiče relaksaciju jer izaziva lučenje određenih hormona, poput ksitocina, popularno nazvanog hormonom opuštanja. I bez obzira što većina psihologa sada radi onlajn, mnogi im se javljaju za savet ili podršku.\n„Nekada su ti problemi prosto isti koji su bili i ranije zapravo, koji su se sada samo pojačali u ovom stanju krize i tim kućnim uslovima, u jačem sagledavanju nekih stvari koje nas povređuju, bilo da je u porodici ili, ne znam, na poslu“, napominje ECP psihoterapeutkinja Ana Ristović iz Užica.\nIma i onih koji samo nastoje da prežive situaciju u kojoj jesu, ali se kasnije mogu suočiti sa posttraumatskim stresom, koji se može preduprediti određenim veštinama.\n„Jedna stvar jeste strukturišite vreme, napravite novu rutinu. To će vam značiti za neki osećaj stabilnosti. Druga stvar, nađite svoja četiri elementa, ispunite svoja četiri elementa. Znači, budite na zemlji kako god, ovde i sada u ovom životu. Ne vredi nam da baloniramo. Možemo. Preporuka jeste da maštate kad sve ovo prođe pozitivno, ali sada, u ovom trenutku, je važno da budemo ovde, da vidimo šta ćemo sa ovim ovde. Zatim, da dišemo. Da ne prekidate to disanje, da ne stisnemo sebe. Da imamo dovoljno vode i da je pijemo, ili da zamišljamo da nam se luči pljuvačka koja će nam pomoći da nam se usta ne suše. I, potrebno je da imamo svoju metaforu. Metaforu, sidra, metaforu sigurnog mesta“, objašnjava psihoterapeutkinja.\nZadovoljniji ćete biti i ako, u skladu sa svojim mogućnostima, pomažete drugima, dodaje Ana Ristović, jer podela onoga što osećamo sa ljudima koji su nam bliski, danas, posredstvom tehnologije, već je pola posla u prevazilaženju nekog problema koji imamo.


Iskoristite Titan Winter Freeroll Seriju da Izgradite Svoj Poker Bankroll | PokerNews\nIskoristite Titan Winter Freeroll Seriju da Izgradite Svoj Poker Bankroll\n25. Januar 2013. PokerNews Staff\nFreeroll turniri su najpopularniji način da izgradite poker bankroll. I zato su Titan Poker i PokerNews za Vas zajedno priredili fenomenalnu promociju! Svi vole besplatnu lovu, a sada je to realnost sa PokerNews-ekskluzivnom Titan Winter Freeroll Serijom.\nTitan Winter Freeroll Serija startovala je sa 45-freeroll turnira u ponudi; 15 od toga imaju nagradni fond od $1,000 a 30 imaju početni nagradni fond od $100. Neki od turnira su iza nas, ali još uvek ima $8,600 u nagradnom fondu na preostalim freeroll turnirima. Nastavi sa čitanjem i saznaj kako da zaigraš u freeroll turnirima ove lepe promocije.\nSledeći $1,000 freeroll igra se 27. Januara, ali kvalifikacioni period završava se sutra(Jan. 26) takoda morate reagovati brzo kako bi osigurali svoje mesto.\nNovi igrači koji naprave svoj prvi depozit na Titan Poker tokom kvalifikacionog perioda moći će zaigrati u prvom sledećem $1,000 freerollu. A na ostalim $1,000 freeroll turnirima zaigraće kada sakupe 100 Titan Poena tokom naznačenog kvalifikacionog perioda, ili dopunom svojih računa tokom tog kvalifikacionog perioda.\n*Titan Poeni dodeljuju se u ratama 15 poena za $1 u rake-u u keš igri i 17 poena za $1 od turnirskih taksi-fee.\nPored ulaza na freeroll novi igrači dobijaju masivni bonus od 200% na prvi depozit do $2,000. Novi igrači koji naprave download Titan Pokera preko PokerNewsa i upišu bonus kod "BALKANPN" imaju pravo na ovaj retko veliki bonus!\nIgrači koji su svoje račune na Titan Pokeru već otvorili preko PokerNews linkova i upisali odgovarajući bonus kod takodje su dobrodošli na $1,000 freeroll turnire. Postojeći igrači treba da naprave minimum jedan depozit tokom kvalifikacionog perioda i da naprave 100 Titan Poena kako bi našli svoje mesto na freerollu.\nPožurite da se kvalifikujete na sledeći turnir pošto se kvalifikacije završavaju sutra.\n*Novi i postojeći igrači moraju napraviti minimum jedan dopozit odnosno dopunu računatokom kvalifikacionog perioda ili napraviti 100 Titan Poena kako bi nastupili u bilo kom od $1,000 freeroll turnira.\nPored $1,000 freeroll turnira, ukupno ima još 16 $100 freeroll turnira! 14 je već odigrano, ali još 16 čeka na svoj red. Ovi freeroll turniri nemaju uslova učešća, sve dok ste svoj račun na Titan Pokeru otvorili preko PokerNewsa, ymožete uzeti učešće!\nSledeći $100 freeroll igra se večeras 25. Januara od 19:00 GMT. Besplatan je, ali svoje šanse igrači povećavaju sa neograničenom rebuy opcijom od $0.10 tokom prva četiri nivoa igre!


Ovo je ubijeni Delija od koga se Sever oprostio: Izrešetan u kafiću, zlikovac mu pucao u glavu! (FOTO) – Zabavno24h\nHome / Vijesti / Ovo je ubijeni Delija od koga se Sever oprostio: Izrešetan u kafiću, zlikovac mu pucao u glavu! (FOTO)\nOvo je ubijeni Delija od koga se Sever oprostio: Izrešetan u kafiću, zlikovac mu pucao u glavu! (FOTO)\nIBRAHIMOVIĆ STIGAO NA BEOGRADSKI SPLAV: Svi su ostali bez teksta kada su čuli koliko je novca potrošio za jednu noć\nDamjan Dragojlović od koga se Sever oprostio na utakmici sa Radom, ubijen je u noćnom klubu u Valjevu\nZa mnoge navijače Zvezde 30. oktobar je tužan dan, jer je upravo tada ubijen Aleksandar Aca Radović. Na godišnjicu tragedije, Sever je pretrpeo još jedan veliki gubitak. Na tribini najvatrenijih pristalica crveno-belih razvučena su dva oproštajna transparenta. Jedan za Acu Radovića, a drugi za Damjana Dragojlovića.\nFoto: Facebook.com/Дамјан Драгојловић\nDragojlović s mlađim bratom na utakmici Zvezde; Foto: Facebook.com/Дамјан Драгојловић\nAbout admin Previous UZIMALA JE 2.500 EVRA: Stanija otkrila kako je zarađivala na početku karijere!\nNext Njegova supruga je pozirala za fotku, a onda je uočio nešto iza nje i odmah su okrenuli brod


Novembar | 2014 | Dzemat der islamischen Gemeinschaft Luzern\nArhiva za rubriku 'Novembar,2014'\nManifestacija 5. godisnjica otvorenja dzamije i Dan vakifa / 06.12.2014\nDzemat Luzern organizuje u subotu 06.12.2014 god. od 18.00 sati manifestaciju: - Peta godisnjica otvorenja dzamije - Dan vakifa dzemata Luzern Festhalle Emmenweid (Sala direktno pored dzamije dzemata Luzern). Ulaz je besplatan ! Domacini manifestacije: - [...]\nDonatorsko Veče sa Osmanom Hadžićem 21.11.2014\nDonatorsko Veče sa Osmanom Hadžićem Džematski odbor u suradnji sa Humanitarnim Fondom i Osmanom Hadžićem organizuje 21.11.2014 god. „Donatorsko veče“ u prostorijama Restorana Džemata Luzern. Sva Donacija od te večeri je namjenjena za porodicu Salatović iz [...]


Audison AP 8.9 bit (520W) - osmokanalno auto pojačalo | Sinko Garage - Auto muzika, oprema i multimedija\nRedovna cena: 72.000,00 RSD\nAP8.9-bitno pojačalo dizajnirano je od strane Audison-ovog Odela za istraživanje i razvoj kako bi se postigao maksimalni kvalitet zvuka u aplikacijama za OEM integraciju. Moćan softver za upravljanje dokazuje mogućnost sticanja predpodešavanja bit Drive-a koje Audison tim precizno podešava za vaš automobil. Zahvaljujući inovativnoj fazi napajanja, snaga od ukupno 520W može se postići u izuzetno kompaktnom kućištu. Deveti kanal koji se ne može pojačati može se koristiti za pogon subvofera preko mono AP1 D pojačala.


Fondacija Dogs Trust podijelila veliki broj vrijednih poklona vlasnicima i ljubiteljima pasa na događaju za promociju odgovornog vlasništva, udomljavanja i koristi pasa – Dogs Trust BiH\nFondacija Dogs Trust podijelila veliki broj vrijednih poklona vlasnicima i ljubiteljima pasa na događaju za promociju odgovornog vlasništva, udomljavanja i koristi pasa\nFondacija Dogs Trust je u utorak, 9.6.2015. godine između 12 i 14 sati na Trgu oslobođenje – Alija Izetbegović, održala veliki događaj za promociju odgovornog vlasništva, udomljavanja i koristi pasa. Ovom prilikom posjetitelji imali priliku saznati više o važnosti udomljavanja pasa, o načinima kako pas služi čovjeku, o odgovornom vlasništvu pasa, te pogledati prezentaciju sa prelijepim fotografijama sarajevskih pasa i njihovih odgovornih vlasnika. Vlasnici i ljubitelji pasa su dobili vrijedne poklone i promotivne materijale, a najmlađi posjetitelji su uživali su u druženju kroz edukativno-zabavnu radionicu.\nVlasnici pasa, su također imali priliku zakazati besplatnu sterilizaciju i dodatnu obradu pasa na licu mjesta, te pitati dva veterinara koja rade za predstavništvo o svemu što ih zanima vezano za ovu proceduru, udomljavanje i općenito brigu o psu.\nDogađaj je otvorio izvršni direktor Fondacije Dogs Trust, Adrian Burder koji je pozdravio građane Sarajeva i pozvao Vladu Kantona Sarajevo na partnerstvo u dosljednoj i potpunoj provedbi Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u BiH. Burder je naglasio veliki značaj odgovornog vlasništva i udomljavanja za održivo rješenje problema pasa lutalica, i podsjetio na brojne načine na koje pas vjerno služi čovjeku.\n“Psi trebaju ljude da njima upravljaju tokom cijelog njihovog života, i mi ih ne smijemo iznevjeriti. Fondacija Dogs Trust je sigurna da se problem sa psima lutalicama u ovoj zemlji može riješiti bez da im se nepotrebno naudi, a da ni zajednica ne trpi”, rekao je Burder i dodao: “ Mi smo tu da pomognemo sa svim resursima koji su nam dostupni. Pozivamo novoizabrane vlasti na partnerstvo u potpunoj i dosljednoj provedbi Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u BiH, kako bismo kroz samoodrživi sistem za upravljanje populacijom pasa, postepeno ali sigurno, došli do dana kada psi vise neće živjeti na ulici nego u sretnim domovima sa odgovornim vlasnicima”.\nDogs Trust ovaj mjesec nastavlja sa tehničkom i punom finansijskom podrškom za sterilizaciju pasa lutalica u Kantonu Sarajevo i Istočnom Sarajevu, u okviru svoje cjelogodišnje podrške besplatne sterilizacije.\nSamo tokom mjeseca maja kroz ovaj program sterilisano je 515 vlasničkih pasa, te se sa ovim postignućem ukupan broj pasa koji je sterilisan, vakcinisan protiv bjesnila, očišćen od parazita i mikročipiran uz podršku Fondacije Dogs Trust u Kantonu Sarajevo i Istočnom Sarajevu, popeo na 11,246.


Ovo je razlog zašto 1.000 dinara zovemo "soma dinara", a 10 - banka - alo.rs\nREŠENA MISTERIJA Ovo je razlog zašto 1.000 dinara zovemo "soma dinara", a 10 - banka\nAUTOR: Alo.rs/Telegraf/M.Š. DATUM I VREME: 05.08.2020. 20:01 - 05.08.2020. 20:12\nSoma evra, dinara, dolara ili maraka, dobar je dodatak svakoj valuti.\nDinar dinari hiljadarka novac, Foto: Đorđe Kojadinović\nPre više od 25 godina u 76. godini umro je najpoznatiji rudar bivše Jugoslavije Alija Sirotanović iz Breze u Bosni i Hercegovini - junak socijalističkog rada i svetski rekorder u kopanju uglja.\nOn je za 8 sati iskopao 152 tone uglja! Ako ne znate o kome je reč, onda još niste punoletni!\nbogatstvo, pare, novac, Foto: shutterstock\nSirotanović je, naime, 24. jula 1949. za osam sati rada iskopao 152 tone uglja, odnosno 253 kolica i tako srušio dotadašnji rekord Rusa Alekseja Stahanova za 50 tona.\nNjegov poduhvat je uneo potpuno novi način rada u tadašnje rudnike i zasnivao se na takmičarskom elanu koji se prenosio na sve zaposlene, što je rezultiralo rastom godišnje proizvodnje u tom periodu.\nAnegdota kaže da je Josip Broz Tito pitao Sirotanovića: "Druže Alija, treba li ti šta?", a ovaj mu je odgovorio: "Veća lopata, druže Tito"!\nTakva lopata je i napravljena i nazvana je "sirotanovićka".\nAlija Sirotanović bio je u socijalističkoj Jugoslaviji simbol udarničkog rada, za koji se nije tražila dodatna plata, nego su radnici puni elana, kako to sada izgleda nestvarno, radili za dobrobit socijalističke zajednice, koja se samo deceniju posle Titove smrti raspala u krvi i zločinima.\nSirotanović je odlikovan i Ordenom junaka socijalističkog rada, dobio je nagradu AVNOJ-a i bezbroj drugih priznanja i odlikovanja, a jedna mala ulica na periferiji Breze nosi njegovo ime, dok u krugu rudnika stoji njegova bista.\nU bivšoj Jugoslaviji verovalo se da je na novčanici od 10 dinara lik Alije Sitoranovića, ali je u pitanju zapravo bio livac iz Zenice Arif Heralić.\nTa novčanica nazivana je i "hiljadarka", jer je do 1965. godine njena nominalna vrednost bila 1.000 dinara, a posle denominacije, odnosno skidanja dve nule, vrednost joj je bila 10 dinara.\nNaziv "som" nastao je, navodno, zbog rudarskih velikih naočara koje Heralić nosi, jer se nekome verovatno učinilo da je "buljav kao som" ili mu je samo ličio na soma sa tim naočarima, čemu danas dugujemo izraz "soma dinara".\nKada je inflacija obezvredila dinar, a država se raspala u ratu, "som" je u novonastalim državama ostao sinonim za hiljadu, pa se zato govorilo "soma maraka" za 1.000 nemačkih maraka ili se danas govori "soma evra" za 1.000 evra.\nZanimljiva je i legenda kako je novčanica od 10 dinara dobila taj naziv. Naime, u predratnoj Jugoslaviji, onoj pre Drugog svetskog rata, popularni naziv za 10 dinara bio je "banka", a taj naziv stariji ljudi i danas koriste, pa kažu, recimo, "novine koštaju tri banke", odnosno 30 dinara.\nBUDITE SPREMNI ZA SUTRA Jedan ritual može vam doneti dosta NOVCA. Sami se uverite u ovo čudo\nDOLARU PRETI NESTANAK, A AMERIČKOJ EKONOMIJI KOLAPS Upozorenje bivšeg funkcionera MMF zatreslo planetu\nUZ POMOĆ GATALICA UVEĆAJTE UŠTEDU I SAČUVAJTE NOVAC Kako stići do para\nVučić ispričao šta se desilo: Poslali su dopis, pa mi njima, rekao sam im da za 7 dana idem da kopam kod Đakovice!\nEvo gde će Krivokapić i Abazović prvo otići u posetu\nAndreanu dečko zlostavljao, oprostila mu, a drugarice šutnula: "Slađa i Ana su mrtve za mene!"\nBoško se vraća na fabrička podešavanja\nVezujem i bičujem za pare, ali nikome ne praštam batine!\n"TRAMP JE IZMENIO LICE DRŽAVE" Prvi Bajdenov intervju nakon pobede na izborima od kog nikome u SAD neće biti svejedno\nPotrošnja kiseonika je neverovatna, ovo će da potraje i do leta: Dramatična upozorenja doktora Sazdanovića\nVAŽNO ZA RODITELJE Ministar prosvete razjasnio šta će biti sa đacima i da li će preći na onlajn nastavu\nHrvatska i Priština ozvaničile prljavi pakt protiv Srbije\nOVO BI MOGLO DA SE DESI? Bez vakcine protiv kovida nema putovanja, prelaska granice, letovanja, zimovanja...\nBOMBA BEZ GAĆICA Maja Berović u nikad bezobraznijoj pozi, sve oči uprte dole (FOTO/VIDEO)\nPOTPUNI HAOS! Zadrugarke se čupale, obezbeđenje hitno moralo da reaguje, jedva ih razdvojili! (FOTO/VIDEO)\nPRIJAVIĆE JE POLICIJI Janjuš izneo šokantne detalje: Maja u naletu besa pokušala da ga izbode, a nakon toga mu poručila nešto jezivo! (VIDEO)\nPEVAČ POMAŽE BOLESNOJ DEVOJCI Đanijeva video poruka ju je podigla iz bolničkog kreveta i vratila joj osmeh na lice (VIDEO)\nČISTA EMOCIJA! Bogdan se oprostio od Sakramenta: Dozvolili ste mi da budem svoj!\nPOKAZALI SMO DA MOŽEMO DA "BIJEMO" LEGENDE Novak, Rafa i Rodžer dobili ozbiljnu pretnju!\n"ZLATNI NEKTAR" IPAK NIJE DOBAR ZA SVAKOG Med je dokazano lekovit, ali evo ko ga ni u ludilu ne sme koristiti\nNovi gradonačelnik Banjaluke: U Srebrenici se dogodio zločin, ali Srbi nisu genocidan narod\nSimonović igra protiv Efesa, pa ide u Finsku!\nPANIKA U BERLINU Napad na sedište Angele Merkel\nPOSTAVILA MU ULTIMATUM Nino i Teodora se žestoko posvađali, on joj zabranio da se slika gola, a ona njemu zapretila ovim! (VIDEO)\nURAGANKA VODI BITKU S KORONOM Njene koleginice iz grupe otkrile kako se oseća i da li su se one testirale (VIDEO)


Polovni Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Heli > Heli el-stabler cdd16-d930\nPolovni Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari\nHeli El-stabler CDD16-D930\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Heli el-stabler cdd16-d930 viljuškari.


RTS :: Konte: Ne prihvatamo licemerne lekcije od Francuske\nSvet Konte: Ne prihvatamo licemerne lekcije od Francuske\nKonte: Ne prihvatamo licemerne lekcije od Francuske\nutorak, 12. jun 2018, 21:36 -> 21:44\nItalija neće prihvatati "licemerne" lekcije od zemalja koje su imigraciji uvek okretale leđa, izjavio je italijanski premijer Đuzepe Konte odgovarajući na kritike Francuske u vezi sa brodom sa 629 migranata.\n"Izjave povodom afere sa brodom koje dolaze od Francuske su iznenađujuće i pokazuju značajan nedostatak znanja o tome šta se zapravo dešava. Italija ne može da prihvati licemerne lekcije od zemalja koje su uvek više volele da okrenu leđa imigraciji", saopšteno je iz kabineta italijanskog premijera, prenosi Rojters.\nFrancuska je ranije kritikovala Italiju jer brodu sa 629 migranata nije dozvolila da pristane u njenim lukama i zatražila od Rima da izmeni svoj stav.\n(subota, 23. jun 2018, 09:32)\nPlave ribe! [neregistrovani]\nSreća naša,da Morava...\nnije plovna, a kanal kasni...\n(subota, 23. jun 2018, 08:36)\nRaseljavanje naroda !\nEU nema i neće imati zajednički stav oko jednog od najvećih problema današnjice. Pored SAD ista ta EU, uz Britaniju, nosi najveću odgovornost u raseljavanju naroda i promenu etno- religijske slike pre svega u Evropi. Šta li čeka nas, koji tražimo da nam drugi kažu šta da radimo u ovoj situaciji?\n(sreda, 13. jun 2018, 09:50)\nIli stopiranje migracije ili islamizacija.\n(sreda, 13. jun 2018, 07:58)\nМакро критикује а ни помоћ није поменуо у вези оних који су примљени већ у Итслији. Што се није он понудио.\n(sreda, 13. jun 2018, 02:45)\nNi Francuska ni Španija nemaju pravo da prodaju Evropu. Ili deportacija ili će evropski narodi sistemski da razgardjuju E.U. koja je stvorena za druge.\n(utorak, 12. jun 2018, 22:11)\nPa gospodo Francuzi,\nneka pristane taj brod u onoj vasoj velikoj luci. Tamo ima mesta.


Mamarijum - Prenatalni testovi i amniocenteza Prenatalni testovi i amniocenteza - Mamarijum\nTrudnoća kod žene zaista predstavlja drugo stanje. U telu se dešavaju velike promene i svaka od njih treba da se isprati. Nebitno da li je to samo fizička promena koju ćete same uočiti kod kuće i gledati svoje telo kako se menja ili je to promena unutar vašeg tela koju će vam najbolje objasniti lekar, treba da znate šta se dešava. Zbog drugog stanja rade se mnogi testovi u trudnoći koji nam daju odgovore na pitanje da li je sa našim detetom sve u redu i da li se razvija na pravi način. O svim testovima i pregledima koji treba redovno da se urade u trudnoći smo već pisali u temi „Pregledi u trudnoći“, pa svako ko ima želju ili potrebu da ga pročita, može to da uradi opet ????


Odgajivacnica Borbeni Bozoki\nO nama -|- Odgajivacnica -|- Rezultati -|- Osobine rase -|- Galeriji -|- E-mail\n1995.godine je bio nas prvi susuret sa rasom Moskovski cuvar. Nismo bili pocetnici odgajivaci kada smo se upoznali sa ovom rasom, posto smo se predhodno bavili odgojem Pirinejskog ovcara. Samo jedan pogled Moskovskog cuvara je dovoljan da se odmah svidi bilo kome, ali upozoravam da se ne bi trebalo sa ovom vrstom poceti baviti ako ste kinolog-pocetnik.Onaj ko ne poznaje ovu rasu ne bi trebao njome da se bavi. Rasa nije za svakoga. Ne preporucuje se za nestrpljive, nagle i nedovoljno dominatne osobe. U poslednje vreme je poraslo interesovanje za Moskovskim cuvarem. U prvom redu zbog odanosti, izuzetne izdrzljivosti i zbog dobrog prilagodavanja klimatskim uslovima. Zbog njegove velicine mnogi misle da nije druzeljubiv.\nIstina je, da je postojan i dobar cuvar, a u isto vreme beskonacno miran i tih tako da postaje izuzetno dobar clan porodice. Sa decom je izuzetno strpljiv i dopusta im sve, rado se ukljucuje u igru.Nije tvrdoglav i tezi da pronikne vlasnikove misli.\nSa strancima je obicno drustven ili nezinteresovan,stalozenost i mirnoca traje sve dotle dok njegovi blizi nisu u opasnosti. Dok nije ugrozena njegova bezbednost i ugled( oba su za njega podjednako bitna), dotle je tolerantan cak i sa drugim psima.Ako je izazvan odmah reaguje i svom silinom obara napadaca. U ovakvim slucejevima � ne gubi glavu�, vec posle kratkog vremena izvojevane pobede � bez ozbiljnih posledica po sebe ili drugog- brzo se smiruje. Objasnjenje je jednostavno: nije intrigantan, svestan je svoje snage i zato tezi dominanciji.Ne dozvolja ikome da dovede u pitanje njegov primat.\nFCI ih void kao ne priznatu rasu.Uprkos tome u Madarskoj se izadju FCI dokumenti za njih, tako da se mogu exportovati u bilo koju drzavu sa zvanicnim export pedigreom.


Tri Ulice U Ležimiru Asflatirane!\nNaslovna Društvo Tri ulice u Ležimiru asflatirane!\nRadovi na rekonstrukciji ulica, koji su pre nekoliko dana počeli u selu Ležimir, završeni su. Asfaltirane su Pinkijeva, Fruškogorska i Sutjeska ulica i time je dugogodišnji problem meštana, koji žive u ove tri ulice, rešen.\nZamenik gradonačelnice Sremske Mitrovice Petar Samardžić obišao je juče Ležimir i tom prilikom istakao da je Grad Sremska Mitrovica prošle godine počeo sa rekonstrukcijom puteva u seoskim sredinama. Samo u 2020. godini asfaltirano je 15 kilometara saobraćajnica, uglavnom u ruralnim područjima.\nPredračunska vrednost ovih radova u Ležimiru je oko šest miliona dinara. Kako je najavljeno iz lokalne samouprave, Grad Sremska Mitrovica će i u narednom periodu nastaviti sa uređenjem putne infrastrukture u svojim selima.\nPrethodni tekstSremska Mitrovica: Odloženo plaćanje dugovanog poreza\nSledeći tekstIsključenje vode za 02.04.2021.


UNDP pomaže Srbiji u toku epidemije pod sloganom „Zajedno razdvojeni“ | Energetski portal Srbije\nU okviru svoje misije iskorenjivanja siromaštva, smanjenja nejednakosti i izgradnje otpornosti na krize i nepogode, Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) pomaže državama da hitno i efektivno odgovore na zdravstvenu i razvojnu krizu koju je izazvala pandemija novog koronavirusa.\n„UNDP pruža podršku zemljama širom sveta od najranijih faza ove krize. Drago nam je što možemo da pomognemo i Vladi Srbije da obezbedi preko potrebne sanitetske materijale koji mogu da spasu mnoge živote“, rekla je stalna predstavnica UNDP u Srbiji Fransin Pikap, istakavši da su brzi odziv partnera poput Evropske unije, kao i obezbeđivanje sredstava bili ključni za delovanje u krizi. „Paralelno sa reagovanjem u vanrednim situacijama, radimo i na društveno-ekonomskom oporavku Srbije nakon krize“, dodala je Pikap.\nOd početka krize zbog epidemije koronavirusa u Srbiji, tim UNDP-a predano radi na ubrzanom razvoju novih rešenja i organizovanju pomoći tamo gde je najpotrebnija, kako bi doprineo da se sačuva zdravlje i dobrobit svih građana i građanki Srbije, sa posebnom pažnjom posvećenom najranjivijem grupama. Pružaju podršku i partnerski sarađuju sa Vladom Republike Srbije, međunarodnim partnerima poput EU, kao i sa civilnim i privatnim sektorom. Holistički pristup i integrisano delovanje sa više strana, koji je UNDP i do sada primenjivao u svom radu, posebno je važan u kriznim situacijama poput ove.\nUNDP je, u saradnji sa EU, organizovao dolazak dva teretna aviona sa ukupno 130 tona hitno potrebne medicinske opreme koje je kupila Vlada Republike Srbije ili dobila kao donaciju. U ovim pošiljkama stigli su respiratori, zaštitne maske i odela, medicinske rukavice i testovi za KOVID-19, namenjeni zdravstvenim institucijama širom zemlje i ostalima koji se bore sa epidemijom. Letovi su finansirani sredstvima iz ukupnog paketa od 93 miliona evra koliko je Evropska unija najavila kao pomoć Srbiji u borbi protiv epidemije koronavirusa. U toku je organizacija dopremanja dodatne količine medicinske opreme.\nUNDP je podržao organizaciju Tačka povratka i Vladu Republike Srbije, da upute poziv zdravstvenim radnicima i radnicama iz Srbije, koji su inostranstvu, a slobodni su da se, ako ustreba, privremeno vrate i svojim znanjem, iskustvom i veštinama pomognu u borbi sa epidemijom korona virusa u Srbiji. Tokom prvih nedelju dana na ovaj poziv za registraciju se odazvalo više od 300 medicinara.\nKREIRANJE NOVIH DIGITALNIH REŠENJA\nDa bi se osigurala sigurna i bezbedna mreža volonterske podrške starijima od 65 godina, koji su u obaveznoj izolaciji, kao i drugim građanima i građankama kojima je potrebna ova vrsta pomoći, UNDP je podržao uspostavljanje onlajn platforme „Budi volonter“, kao i jedinstvenog kontakt centra na broju 19819, za sva pitanja o koronavirusu i za kontaktiranje nadležnih službi u Ministarstvu zdravlja i institutima za javno zdravlje širom zemlje. Putem broja 19819 mogu da se prijave i svi koji žele da pomognu kao volonteri. Sve podnete prijave zainteresovanih građana koji žele da pomognu i budu volonteri će se proveravati, sa ciljem da se spreči svaka zloupotreba. Volontere dalje kontaktiraju gradski i opštinski krizni štabovi sa detaljnim uputstvima i prvim zadacima.\nUNDP je pružio podršku i Kancelariji za informacione tehnologije i elektronsku upravu (ITE) u pokretanju portala Digitalna solidarnost na kome se nalaze informacije o svim besplatnim platformama, alatima za učenje i rad od kuće, kao i besplatnim knjigama, kursevima, filmovima, muzici, televizijskom i kulturnom sadržaju za vreme trajanja pandemije KOVID-19.\nUNDP je podržao Kancelariju za ITE da na Portalu otvorenih podataka učini dostupnim podatke o svim potvrđenim slučajevima infekcije KOVID-19 u Srbiji. Trenutno su dostupni podaci o broju registrovanih slučajeva, danu kada su potvrđeni i mestu iz kojeg dolaze. UNDP sada radi na dodavanju dodatnih funkcija kao što su pol, starosna grupa, broj oporavljenih, kao i na vizuelnim i grafičkim poboljšanjima.\nPODRŠKA ZA NAJRANJIVIJE GRUPE\nProgram je pomogao Banci hrane da obezbedi pomoć za 32.000 starijih stanovnika opštine Voždovac, doniranjem sredstava za kupovinu rukavica i maski kako bi se zaštitili volonteri ove organizacije. Privatne kompanije iz mreže Banke hrane doniraju hranu, dok Opština Voždovac obezbeđuje gorivo za isporuke domaćinstvima.\nDostupni podaci sa terena jasno pokazuju da je u trenutnoj situaciji vanrednog stanja i izolacije rizik od pojačanog rodno zasnovanog nasilja nad ženama veći. U skladu sa konsultacijama između UNDP-a i Ministarstva pravde koje su se odnosile na moguću eskalaciju nasilja i poteškoće u pružanju institucionalnog odgovora na nasilje prema ženama, Visoki savet sudstva je slučajeve nasilja u porodici (uključujući zaštitne mere za žrtve nasilja) uvrstio među one u kojima će sudovi nastaviti da rade i pod vanrednim stanjem, precizirajući da će se ovi slučajevi i dalje procesuirati pred sudovima bez odlaganja.\nUNHCR i UNDP, zajedno sa organizacijama civilnog društva koje predstavljaju ili rade sa interno raseljenim licima i romskim zajednicama, napravili su zajedničku procenu potreba i pripremili nabavku i isporuku higijenske i humanitarne pomoći najugroženijima, uključujući i one koji žive u neformalnim naseljima i nezvaničnim kolektivnim centrima.\nPreveli su sadržaj postera Svetske zdravstvene organizacije koji su usmereni na romsko stanovništvo na lokalni romski dijalekt. Plakati koji će se distribuirati romskim organizacijama civilnog društva sadrže informacije o ličnim merama koje treba preduzeti za zaštitu zdravlja i sigurnosti, savete za pripremu hrane i smernice u vezi s putovanjima.\nUz posredovanje UNDP-a, kompanija IKEA donira krevete, dušeke, posteljinu i prehrambene proizvode nadležnim institucijama u Republici Srbiji kako bi pomoć stigla tamo gde je najpotrebnija. Donacija će pre svega biti iskorišćena u domovima za stara lica.\nŠIRENJE PORUKA O OČUVANJU ZDRAVLJA I SOLIDARNOSTI\nUNDP putem društvenih mreža Fejsbuk, Tviter i Instagram prenosi sve relevante poruke i informacije Svetske zdravstvene organizacije u vezi sa pandemijom korona virusa, kao i savete za očuvanje i zaštitu zdravlja.\nKako bi pomogli građanima Srbije da u okolnostima obavezne samoizolacije i mera socijalnog distanciranja lakše dođu do pomoći koja im je potrebna, ali i da bi doprineli da se prošire svi dobri primeri solidarnosti, tim UNDP-a pokrenuo je kampanju #ZajednoRazdvojeni. Pozvali su sve koji su aktivni na društvenim mrežama da sa njima podele primere volontiranja, donacija i pružanja pomoći. Na ovaj način žele da pomognu i onima kojima je pomoć potrebna da se lakše informišu i do nje dođu.


Putin i Vučić razgovarali o situaciji na Balkanu Ruski predsjednik Vladimir Putin ukazao je na rast investicija i obima trgovine dvije zemlje\n02. 10. 2018. u 16:14 Anadolu Agency (AA)\nPredsjednik Ruske Federacije Vladimir Putin u Moskvi se sastao sa srbijanskim kolegom Aleksandrom Vučićem, kako prenosi Anadolu Agency (AA).\nPutin je prije sastanka u Kremlju kazao kako će s Vučićem razgovarati o situaciji na Balkanu. Dodao je kako su povećane investicije i obim trgovine dvije zemlje.\n- Trebamo razgovarati i o situaciji u regionu -, istakao je Putin.\nVučić je ukazao na dobre odnose između Srbije i Rusije na međunarodnom planu, te odao priznanje zbog pozicije koju Putin zauzima kada je riječ o zaštiti međunarodnog prava i životno važnih nacionalnih i državnih interesa Srbije. Najavio je i da će Putin sigurno doći u Srbiju, ali da će datum posjete biti poznat za dvije do tri nedjelje.\nSrbijanski predsjednik je rekao i da je Putina upoznao do "najsitnijih detalja o kompletnoj situaciji na Kosovu, o tome šta veliki svjetski igrači žele, kakva je uloga Rusije i kakvu podršku Srbija očekuje".\n- Naišli smo na razumjevanje, na iskreni i prijateljski stav Putina i Rusije prema srpskom narodu i Srbiji -, rekao je Vučić, istakavši da je bilo riječi i o konkretnim koracima o kojima, kaže, ne može govoriti.


Водич за регистрацију предузетништва | Град Требиње\nVodič za registraciju preduzetništvaInformativna služba2021-05-27T10:17:39+02:00\n1.Registracija jednočlanog d.o.o. sa minimalnim osnivačkim kapitalom\nKOŠTANJE REGISTRACIJE U KM (najjednostavniji oblik organizovanja);\nNotar/osnivač/odgovorno lice podnosi APIF-u zahtjev za registraciju sa potrebnim dokumentima (notarski obrađen osnivački akt, Odluka o imenovanju odgovornog lica, Izjava o prihvatanju dužnosti odgovornog lica, Potvrda banke o uplati osnivačkog kapitala, Potvrda o prebivalištu za osnivača ili odgovornog lica, ovjeren potpis odgovornog lica, ovjerene kopije lične karte/pasoša vlasnika i odgovornog lica, Uvjerenje da nema dospjelih, a neizmirenih poreskih obaveza koje izdaje Poreska uprava, dozvola za privremeni boravak ako je lice ovlašteno za zastupanje strani državljanin) – prva registracija besplatna;\n2. Postupak registracije Društva sa ograničenom odgovornošću\nZakon o privrednim društvima Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 127/08, 58/09, 100/11 i 67/13) reguliše osnivanje, rad i prestanak poslovanja privrednih društava u Republici Srpskoj.\nZapočinjanje poslova, odnosno registracija privrednih društava regulisano je novim Zakonom o registraciji poslovnih subjekata u Republici Srpskoj („Službeni glasnik Republike Srpske“, br. 67/13) koji je u primjeni od 01.12.2013 godine.\nDetaljna procedura osnivanja Društva sa ograničenom odgovornošću (i u pojednostavljenom obliku) je dat u sljedećem tekstu.\nDalje navedena procedura registracije Društva sa ograničenom odgovornošću traje 5 dana.\nU Bosni i Hercegovini je za razliku od Republike Srpske, već duži niz godina uveden notarski sistem. Novim zakonskim rešenjem, oni na određeni način imaju manju ulogu u osnivanju ali su još uvijek stepenica koja je nezaobilazna prilikom registracije Društva.\nNovim zakonskim rješenjem zakonodavac je dozvolio registraciju Društva sa ograničenom odgovornošću čiji je osnivački ulog 1,00 KM. Kad se radi o Društvu sa ograničenom odgovornošću čiji je osnivački kapital 1,00 KM ima nekih razlika od osnivanja Društva sa ograničenom odgovornošću čiji je osnivački kapital veći od 1,00 KM.\nOd osnivanja Društva sa ograničenom odgovornošću čiji je osnivački kapital 1,00 KM riječ je o jednočlanom Društvu, dok kod osnivanja Društva čiji je osnivački kapital veći od 1 KM riječ je o Društvu koje može biti jednočlano ili višečlano.\nPo čemu se još razlikuju prilikom osnivanja ova dva Društva na osnovu osnivačkog kapitala?\nZa prvi slučaj sačinjava se Odluka o osnivanju dok za drugi slučaj ako je riječ o višečlanom društvu, sačinjava se ugovor o osnivanju.\nPrvo pitanje koje se uvijek postavlja jeste kako napraviti prvi korak, kako započeti postupak registracije?\nPrvo što je potrebno uraditi jeste dostaviti svu potrebnu dokumentaciju kod notara da bi se na osnovu toga sačinila odluka ili ugovor o osnivanju. Tu spadaju sledeći dokumenti:\nLična karta osnivača ili pasoš ako osnivač nije iz BiH\nNaziv budućeg preduzeća\nDjelatnost kojom će se baviti preduzeće\nOdrediti tačno sjedište preduzeća prema ugovoru o zakupu\nImenovati direktora ako to već nije osnivač\nNakon dostavljenje dokumentacije notar sačinjava odluku i ugovor o osnivanju Društva sa ograničenom odgovornošću.\nU kom momentu se određuje odluka o imenovanju direktora Društva sa ograničenom odgovornošću?\nOvu odluku, takođe, sačinjava notar zajedno sa izjavom direktora da prihvata dužnost direktora.\nSvi obrađeni (sačinjeni) dokumenti se dostavljaju u APIF.\nKad otvoriti račun, i kakav je to oblik računa?\nRadi se o privremenom računu ili računu poslovnog subjekta o deponovanom odnosno uplaćenom novčanom ulogu.\nKad izvršiti uplatu na privremeni račun?\nTo je potrebno uraditi prije podnošenja prijave u APIF kako bi dobijenu potvrdu od banke o uplati mogli dostaviti uz prijavu za APIF.\nŠta se kasnije dešava sa novcem koji je položen na privremeni račun?\nNovac stoji na privremenom računu banke sve do momenta završetka registracije poslovnog subjekta kad će isti izraditi pečat i otvoriti transakcioni račun kod poslovne banke po sopstvenom izboru. Poslovni subjekt dalje može da upravlja sa tim novcem što do tada nije mogao.\nPOSTUPAK NAKON PODNOŠENJAPRIJAVE\nNavedena prijava koja se spominje u ranijem dijelu teksta može se Agenciji dostaviti neposredno, poštom ili elektronskim putem. Ako je dokument podnesen na stranom jeziku, prilaže se i prevod tog dokumenta od ovlašćenog sudskog tumača.\nŠta je dužnost Agencije?\nDužnost Agencije je da prijavu odmah i bez odlaganja dostavi nadležnom registarskom sudu na odlučivanje\nDužnost Agencije je da prije dostavljanja prijave pribavi od nadležnog poreskog organa JIB za upis subjekta\nDužnost Agencije je da nakon registracije u roku od pet dana podnese zahtjev za dodjelu matičnog broja u Republički zavod za statistiku RS.\nZnači navedene dužnosti Agencije se rade po automatizmu i subjekt nema nikakvih obaveza oko toga dijela posla.\nNadležni registarski sud je dužan, u roku od dva dana od dana prijema prijave, ispitati i utvrditi da li su ispunjeni uslovi uz upis u sudski registar i u istom roku donjeti odluku o upisu u sudski registar.\nAko su ispunjeni svi uslovi i zahtjevi registarski sud donosi rješenje (koje sadrži MB i JIB ), kojim odobrava registraciju i upis u Registar. Ako nisu ispunjeni uslovi za registraciju, nadležni registarski sud odbacuje prijavu.\nNadležni registarski sud opet po automatizmu odluke donesene o postupku registracije dostavlja podnosiocu prijave putem agencije. Ovo nam pokazuje da subjekt nema obaveza oko ovog dijela posla. Agencija je dužna odmah i bez odlaganja odluke dostaviti podnosiocu prijave poštujući pravilo o dostavljanju.\nKako dobiti PDV i carinski broj?\nTo je postupak koji se obavlja nakon registracije poslovnog subjekta. Zahtjev za dobijanje PDV-a i carinskog broja podnosi direktno poslovni subjekt.\nŠta je sve potrebno dostaviti uz prijavni zahtjev?\nRješenje o upisu u sudski registar kod svih vrsta registracija za PDV\nUvjerenje ili potvrda o registraciji od nadležne poreske uprave\nLična karta vlasnika i odgovornih lica, pravnog lica, podnosioca zahtjeva\nDozvola za rad i prijava boravišta za odgovorno lice-stranog državljanina\nPunomoć kojom se ovlašćuje državljanin BiH da zastupa poreznog obveznika u postupcima UIO, u slučaju odsustva odgovornog lica-stranog državljanina\nPasoš za vlasnika i odgovorno lice-stranog državljanina\nKarton deponovanih potpisa ovjeren kod poslovne banke kod koje je otvoren transakcijski račun\nRegistracija kod Uprave za indirektno oporezivanje traje više od 15 radnih dana.\nOvom registracijom kod Uprave za indirektno oporezivanje bi bio završen postupak registracije poslovnog subjekta u BiH i bio bi omogućen njegov nesmetan rad.\nTroškovi osnivanja Društva sa ograničenom odgovornošću:\nDonošenje, izrada i obrada podataka kod notara plaća se u prosjeku oko 500,00 KM\nOglašavanje i ta cijena zavisi od količine teksta (stavke, djelatnosti kojim će se preduzeće baviti) i ta cijena ne prelazi 100,00 KM.\nKomunalna taksa 500,00 KM za cijelu godinu, s tim što postoji mogućnost za mjesečno plaćanje po 41,67 KM.\nRepublička taksa, plaća se svake godine oko 1500,00 KM, s tim što se to može platiti iz dva dijela. Za prvu godinu osnivanja ova taksa se plaća 200,00 KM.\nSudske takse nema\nPrema novom zakonu potrebno je provjeriti sa poreskom upravom da li je za određenu djelatnost potrebna fiskalna kasa.\n3.POSTUPAK REGISTRACIJE SAMOSTALNIH PREDUZETNIŠTAVA (preduzetničke djelatnosti i prevoznička djelatnost )\nFizičko lice može registrovati samostalno preduzetništvo odnosno registrovati preduzetničku djelatnost, u skladu sa Zakonom o zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti („Službeni glasnik Republike Srpske“, br.117/11, 121/12, 67/13, 44/16 I 84/19) i drugim zakonskim propisima kojima su regulisani uslovi za obavljanje tražene djelatnosti.\nPreduzetnik djelatnost može registrovati na tri načina:\nKao osnovno zanimanje (za lica koja nisu u radnom odnosu )\nKao dopunsko zanimanje isključivo ličnim radom najduže do polovine sedmičnog punog radnog vremena, pod uslovom da je u radnom odnosu kod drugog poslodavca sa punim radnim vremenom.\nKao dodatno zanimanje (za lica koja su u radnom odnosu na nekim drugim poslovima ili je korisnik penzije ako zaposli lice koje ispunjava uslove za obavljanje tražene djelatnosti.\nPosjeta opštini (odjeljenje za privredu )\nObraćanje nadležnom službeniku sa zahtjevom za dobijanje rješenja o bavljenju djelatnosti. Upoznavanje fizičkog lica – preduzetnika o ispunjavanju zakonskih uslova o bavljenju djelatnosti.\nZa registraciju preduzetničke djelatnosti uz zahtjev se prilažu sledeći dokumenti:\nUvjerenje sa Osnovnog suda da nije izrečena mjera zabrane za obavljanje tražene djelatnosti\nUvjerenje od Poreske Uprave da nema dospjelih i neizmirenih obaveza u skladu sa posebnim propisima\nUvjerenje sa Osnovnog Suda da nema neplaćenih novčanih kazni, troškova prinudne naplate i troškova postupka za učinjeni prekršaj iz oblasti ekonomskog i finansijskog poslovanja\nUz zahtjev za registraciju preduzetnika prilaže se gradska administrativna taksa u sledećim iznosima:\nZa osnivanje – 30 KM\nZa promjene podataka u registar – 20 Km\nZa prestanak obavljanja djelatnosti – 10 KM\nZa pripremne radnje – 10 KM\nZa rezervaciju poslovnog imena koja obuhvata registraciju i brisanje – 15 KM\nOdgovorno lice podnosi nadležnom Odjeljenju za poslove privrede zahtjev za registraciju sa potrebnom dokumentacijom, koja je već u prethodnom tekstu navedena.\nU našem slučaju tj.konkretno za Grad Trebinje sva prikupljena dokumentacija se predaje na šaltere Grada gdje se dalje unosi u Centralni Registar preduzetnika i pušta u proceduru. Tokom izrade Rješenja preduzetnik dobija JIB koji je upisan u Rješenju i samim tim nije obavezan prijvljivati se u Poresku Upravu.\nZa registraciju preduzetničke djelatnosti koriste se sledeći obrasci:\nZahtjev za obavljanje, promjenu podataka i prestanak obavljanja zanatsko – preduzetničke djelatnosti – GUBL – OB – 02/02.\nPotrebno je izraditi pečat u ovlaštenoj pečatoreznici a za to je potrebno priložiti:\nKopiju opštinskog rješenja, a original na uvid\nProsječna cijena izrade pečata je 40,00 KM i traje jedan dan.\nREGISTRACIJA PORESKOG OBVEZNIKA\n( PROCEDURA ZA DOBIJANJE JIB-a )\nPoreska uprava dodjeljuje JIB fizičkim licima, preduzetnicima, pravnim licima i stalnim poslovnim jedinicama nerezidentnog pravnog lica kako bi ih identifikovali kao poreske obveznike.\nZahtjev za registraciju preduzetnika\nZahtjev za registraciju pripremnih radnji\nZahtjev za vršenje prevoza za vlastite potrebe


Isporuka vakcina počinje sredinom februara po već organizovanom planu - Zenicki.net\nIsporuka vakcina počinje sredinom februara po već organizovanom planu\n3 Februara, 2021 3 Februara, 2021\n“Epiedmiološka situacija na prostoru ZDK u zadnjem vremenskom periodu je stabilna i imamo znatno veći broj oporavljenih ljudi nego novozaraženih osoba od COVID-a 19”, ističe Adnan Jupić, predsjednik Kriznog štaba Ministarstva zdravstva ZDK.\nOvih dana na adresu Ministarstva civilnih poslova stigla je i obavijest da će isporuka vakcina za BiH početi od sredine februara, a prema tim najvama u našu zemlju stiže 23.400 doza Pfizerovih, a potom i više od 153.000 AstraZeneca doza vakcina.\n“Mi smo već davno izvršili sve pripreme za dolazak i davanje vakcina, operativne planove napravili i uradili sve ono što se nas tiče, te čim vakcine stignu bit će na već organizovan način distribuirane našim korisnicima, jer je plan procesa vakcinacije vrlo kvalitetno urađen, a mi smo napravili operativne planove koliki će broj ljudi biti vakcinisan i koliko god vakcina stigne sve će biti maksimalno brzo upotrebljene”, navodi predsjednik Kriznog štaba Ministarstva zdravstva ZDK, napominjući da imaju obećanja da će ovaj kanton u konačnici dobiti 300.000 doza vakcina, čime bi se obavila vakcinacija 150.000 ljudi.\nPrioriteti vakcinacije, utvrđeni su planom Federalnog zavoda za javno zdravstvo, što znači da će se prvo vakcinisati zdravstveni radnici i to oni koji su posebno izloženi koronavirusu, zatim starija populacija, a onda će se vremenom vakcina davati i ostalim korisnicima zdravstvenog osiguranja, ali po već pomenutom planu.\nPrevMuzej grada Zenica izložbom ‘Digitalni Kulin ban’ predstavlja bosanskog vladara\nNextРейтинг Forex Брокеров 2022 Года В России


REKLI SU MI DA NE MOGU DA SE IZLEČIM... Saša Kapor već SEDAM GODINA vodi bitku s BOLEŠĆU za koju NEMA LEKA! Ovo je njegova priča (FOTO) - Pogledajte!\nPopularni pevač boluje od glaukoma.\nSaša Kapor u periodu koji je za nama prolazio je kroz pravu životnu dramu. Mediji su preneli da je pevač oslepeo na levo oko, te da je oboleo od glaukoma, a kako se Saša oseća posle svega i kakve su prognoze lekara otkrio Sasa Kapor.\nTaj problem se vuče zadnjih sedam godina, to je u procesu lečenja i sigurno je da će se zalečiti, e sad na koji način videćemo. To je hronično oboljenje oka, koje neki kažu da ne može da se izleči, a dobio sam informacije da su ljudi rešavali problem sa tim glaukomom. Sada koristim kapi koje stavljam svakodnevno, a idemo ka tome da vidimo na koji način to može trajno da se reši – rekao je pevač.\nSaša je ispričao da se sada oseća znatno bolje, te smo tako prešli na neke veselije teme. Pevač promoviše novu pesmu koja je, kako ističe, naišla na pozitivne kritike publike.\nPesma “Čuvam nju” naišla je na super odziv publike i ljudima se sviđa, što mi je veoma drago. To je fazon rnb trepa sa primesom folka – kaže Kapor.\nKako su iza nas brojni seks skandli i kako u javnost sve češće izlaze eksplicitni sadržaji poznatih ličnosti, pitali smo Sašu i i njegovu suprugu Nikolinu Kovač da li oni možda razmenjuju golišave fotografije.\nMi nemamo generalno takav odnos za sada, možda ćemo ga imati u budućnosti, još smo mladi – kroz smeh je rekao Saša, a Nikolina je to i potvrdila.\nNikolina i Saša imaju i petogodišnjeg sina Nikolaja kom posvećuju svu svoju pažnju i ljubav.\nSasa Kapor bolest\n(VIDEO) JUTJUB SENZACIJA ZOKI ŠUMADINAC: SVI ME VIDE KAO BUDALU, a ja najveća zvezda u Srbiji! LUKASU IZVRŠITELJI PLENE IMOVINU Zbog duga Marini Tucaković od preko 100.000 evra, folker i njegova bivša žena u problemu


Šta podrazumeva vizuelni identitet kompanije? - LifeMag Guru\nPrema definiciji poznatog britanskog grafičkog dizajnera Filipa Henriona: Vizuelni identitet kompanije je zbir svih sredstava koja na likovno-grafički način i drugim vizuelnim sredstvima stvaraju jasnu predstavu o jednoj ustanovi i njenoj delatnosti.\nBez obzira na to kakve usluge obavlja i čime se bavi, svaka kompanija ima i propagandnu delatnost. Kompanija bi trebalo da ostavi celovit utisak na pojedince, poslovne partnere i društvo u celini, pa je vizuelni identitet značajan činilac za sticanje ugleda kompanije i postizanje efikasnih rezultata. Ovo se najbolje može postići ukoliko je celokupni dizajn vizuelne identifikacije usklađen sa marketing-konceptom preduzeća.\nOsnovni i nezaobilazni elementi vizuelnog identiteta, koji na grafičko-vizuelan i likovan način bliže određuju kompaniju i formiraju njen lik u kojoj deluje, su:\nnaziv kompanije– do sada smo u nekoliko navrata naznačili važnost naziva; ima veliki značaj posebno u delatnostima grafičkog dizajna i zato mora biti jasan, lako pamtljiv, likovno-grafički čitko kreiran, dovoljno informativan i što je moguće više prilagođen kompaniji kojoj služi, odnosno asocira na istu\nzaštitni znak – logotip\nboja firme– određuje se tako da odgovara svim kriterijumima i zahtevima koji se zasnivaju na pozitivnim istraživanjima o asocijativnim vrednostima boja. Samim tim, boje se moraju prilagoditi vrsti i karakteru delatnosti kompanije, moraju se harmonično uklapati uz sve ostale elemente vizuelnog i grafičkog identiteta kompanije\nkućno pismo – lettering– predstavlja karakterističan tip slovnih znakova (tipografija), koji se u okviru kreiranja identiteta biraju iz postojećih tipografskih modela. Pored karakterističnosti, trebalo bi odabrati i takav tipografski repertoar koje se lako i efikasno može naći u različitim reproduktivnim sistemima poslovnog i propagandnog karaktera.\nPored ova četiri neophodna i obavezna elementa za kreiranje vizuelnog identiteta određene kompanije, postoje i:\nprimarna sredstva komunikacije– izgled karakterističnih listova papira za poslovno pismo i koverat, dizajn pozivnice, čestitke i podsetnice, pečat kompanije, poslovna dokumentacija, fakture, računi, narudžbenice, putni nalozi, ugovori itd.\nmedijska sredstva komunikacije– standardna idejna rešenja za oglas, plakat, prospekt, letak, nalepnicu, rokovnik, kalendar, grafički dizajn na sredstvima voznog parka, izrada elemenata vizuelne komunikacije u sredstvima javnog informisanja i propagande\ngotovi proizvodi – olovke, penkala, kape, majice, upaljači, značke, bedževi\ndizajn ambalaže proizvoda– identitet grupe proizvoda, transportne ambalaže, etikete, nalepnice\ndizajn radnih odela i uniformi zaposlenog osoblja\ndizajn enterijera i nameštaja poslovnih prostorija i štandova na sajmovima\nSvi ovi elementi kreiraju tzv. Vizuelni identite jedne kompanije, koja se na svojstven i prepoznatljiv način predstavlja kroz sredstva komunikacije, promocijom i distribucijom materijala.\nVizuelni identitet nastaje planiranim, koordinatnim i profesionalnim delovanjem u obliku navedenih elemenata vizuelne prezentacije kompanije, koji su usklađeni sa čitavom koncepcijom marketinga. U tom smislu, vizuelni identitet predstavlja knjigu standarda za njeno delovanje.


September 2009 | Svet nauke\nFizika 26. 09. 2009.\nVesti 24. 09. 2009.\nJuče sam na jednom od mojih omiljenih sajtova pročitao žalosnu vest, stigao je “Kraj Astronomije”. Šest godina nakon što se na trafikama pojavio prvi broj časopisa, Astronomija je prestala da izlazi. Do sada je objavljeno 37 brojeva, u jima oko 2800 strana teksta, hiljadu\t...Read More\nFizika 21. 09. 2009.\nJednostavno i zanimljivo objašnjenje principa na kome se zasniva rad lasera.\t...Read More\nSlobodno vreme 21. 09. 2009.\n10. You don’t have to worry about cheating, since we recognize that no two girls/guys can ever occupy the same state. 9. We can remember all the major anniversaries, ± 365 days. 8. We know how to use Latex properly. 7. We know how\t...Read More\nLinux 19. 09. 2009.\nNauka 19. 09. 2009.\nSlušajte i razmislite, svaki dalji komentar nije dovoljno dobar da opiše ono šta je rekla ova devojčica, slušajte nju.\t...Read More\nFizika 19. 09. 2009.\nDogađaji 15. 09. 2009.\nPovodom 19. septembra, svetskog dana slobode softvera, Astronomsko društvo Alfa i Odsek za fiziku Prirodno-matematičkog fakulteta organizuju predavanje: “Free” softver, znanje i astronomija Predavač će biti Milan Milošević. Predavanje će biti održano u četvrtak, 17. septembra, u amfitetatru Prirodno-matematičkog fakulteta, Višegradska 33 sa početkom\t...Read More\nFizika 13. 09. 2009.\nEknomija je naučna disciplina koja proučava osnovna pravila ponašanja učesnika i zakonitosti u ekonomskim aktivnostima. Pod ekonomskim aktivnostima se podrazumeva način na koji društvo koristi oskudne resurse radi proizvodnje dobara i usluga i vrši njihovu raspodelu među članovima društva. Ekonomija je povezana i sa\t...Read More


Beograd, 22. jun 2019.\n29. maja 2019. godine odlukom br: 06-00-54/2019-01 ASTEK konferencija dobija punu podršku kabineta predsednika Vlade Republike Srbije. "Verujemo da će zaključci sa vaše konferencije dati značajan doprinos ovoj tematici i želimo vam uspešnu organiuzaciju događaja"\nPrva nacionalna konferencija\nPozivamo Vas na Prvu nacionalnu konferenciju: ASistivne TEhnologije i Komunikacija (ASTEK) koja će se održati u Beogradu, 22. juna 2019. godine u Kongresnom centru hotela „Zira“.\nObjedinjavanje svih domaćih resursa na polju asistivnih tehnologija, kao i doprinos unapređenju brige o deci sa smetnjama u razvoju i osobama sa invaliditetom su osnovni motivi za organizovanje Konferencije.\nCilj konferencije je promocija novih tehnoloških dostignuća u oblasti asistivnih sistema namenjenih deci sa smetnjama u razvoju i osobama sa invaliditetom, u sinergiji relevantnih naučno-istraživačkih ustanova, strukovnog udruženja, privrede i krajnjih korisnika.\nSkup je akreditovan u: 1) Komori socijalne zaštite i 2) Zavodu za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja. Rad konferencije će obuhvatati: predavanja po pozivu, radionice i izložbeni deo proizvođača i distributera opreme iz Srbije.\nDetaljnija obaveštenja o programu rada Konferencije i izlagačima biće objavljena na sajtu Konferencije www.astek2019.pmplus.rs od 17. maja 2019. godine.\nKlinika za rehabilitaciju „Dr Miroslav Zotović“\nProf. dr Gordana Odović\nFakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju, Univerzitet u Beograd\nPedagoški fakultet u Somboru, Univerzitet u Novom Sad\nFakultet informacionih tehnologija, Univerzitet Metropolitan\nProf. dr Staniša Raspopović\nŠvajcarski federalni institut za tehnologiju u Cirihu (ETH Cirih)\nInstitut Mihailo Pupin, Beograd\nProf. dr Nadica Jovanović-Simić\nProf. dr Nenad Glumbić\nProf. dr Zdenko Kovačić\nDr Zoran Šarić\nIstraživačko-razvojni instut „Centar za unapređenje životnih aktivnosti“, Beograd\nDr Miško Subotić\nSANU i Elektrotehnički fakultet, Univerzitet u Beogradu\nElektrotehnički fakultet, Univerzitet u Beogradu i Fakultet informacionih tehnologija, Univerzitet Metropolitan;\nŠvajcarski federalni institut za tehnologiju u Cirihu (ETH Cirih), Institut Mihailo Pupin, Beograd\nKlinika za rehabilitaciju „Dr Miroslav Zotović“ i Medicinski fakultet, Univerzitet u Beogradu\nProf.dr Vlado Delić\nEuropean Institute for Design and Disability - Design for All, Dublin Ireland, EIDD DfA\nDr. sci Frano Petric\nFakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu, Zavod za automatiku i računalno inženjerstvo\nPredsednik gradske organizacije slepih Beograda, zaposlen u kompaniji Telekom Srbija\nProf.dr Nadica Jovanović-Simić\nGloria Ferarri asistivne tehnologije