26. July 2017. | Epoha.ba Hadžići\nDaily Archives: "26. July 2017." →\nILIDŽA MEMIĆ S PARKINGA: Pauk ne smije “dići” ilidžanskog načelnika\nNačelnik Općine Ilidža Senaid Memić na teritoriji “svoje” općine može raditi šta hoće. Načelnik je prošao nekažnjeno i nakon što su općinski inspektor i Pravobranilaštvo, zajedno sa kantonalnim inspekcijama zabilježili njegova višestruka kršenja zakona...\nKORUPCIJA SUD ZAKLJUČIO: Radna mjesta u Elektroprivredi BiH prodavali po nalogu SDA\nOpćinski sud u Sarajevu zaključio je u svom rješenju da je Esed Džananović, osumnjičeni izvršni direktor Elektroprivrede BiH, nezakonita zapošljavanja vršio isključivo po naredbi iz svoje stranke. Steže se pravosudni obruč oko najviših zvaničnika...\n-Dok premjer Federacije BiH i Kantona Sarajevo tvrde da su donijeli odluku o stopiranju prijema novih administrativaca, u Općini Hadžići govore suprotno. -Trenutno radi oko 90 činovnika, što je najviše u historiji ove općine....


Optužnica za krijumčarenje oružja i tableta u Švedsku - Detektor\n22. Januara 2019.14:15\nOkružni sud u Banjaluci potvrdio je optužnicu Republičkog tužilaštva protiv devet osoba zbog sumnje da su vršili nedozvoljenu nabavku vatrenog oružja, municije i eksplozivnih materija, kao i neovlašćenu nabavku i prodaju lijekova.\nZbog nedozvoljene proizvodnje i prometa oružja ili eksplozivnih materija optužnica je podignuta protiv Milija Vlačića, Zorana Jovanovića, Aleksandra Ćutkovića, Mile Tančića i Dragana Vlačića.\nMilija i Dragan Vlačić, Jovanović i Tanić optuženi su i za nedozvoljenu trgovinu.\nU Republičkom tužilaštvu rekli su da se Nebojša Đilas, Miodrag Đilas i Borivoje Lukić terete za krivična djela nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija, a Slađan Lonco pored ovog djela i za nedozvoljenu trgovinu.\nOni su uhapšeni u policijskoj akciji “Trzaj” 2015. godine.\n“Prema navodima optužnice, u toku 2014. i početkom 2015. godine, navedena lica su, u namjeri pribavljanja protivpravne imovinske koristi, vršila nedozvoljenu nabavku vatrenog oružja, municije i eksplozivnih materija, kao i neovlašćenu nabavku i prodaju lijekova-tableta u većoj količini i vrijednosti radi dalje distribucije i prodaje zainteresovanim kupcima na teritoriji Kraljevine Švedske”, istakli su u tužilaštvu.\nDodali su da su oružje i tablete skladištili na skrivenim lokacijama na teritoriji Republike Srpske, potom kompletirali i pripremali za dalju prodaju, koristeći tom prilikom putnička motorna vozila u vlasništvu rent-a-car agencija, kao i vlastita putnička motorna vozila.


Alexander Wang x adidas Originals prolećna 2017 kolekcija - Harper's BAZAAR Srbija\nModa / Vesti 02. mart 2017.\nAlexander Wang x adidas Originals prolećna 2017 kolekcija\nNakon potvrđivanja druge saradnje sa adidasom ranije ovog meseca, dizajner Alexander Wang je predstavio novu prolećnu kolekciju, koja se pronašla u prodaji mnogo ranije nego što je bilo očekivano.\nOva druga saradnja između Alexander Wanga i adidas prati prethodnu koja se u roku od par dana rasprodala. U određenim radnjama je već počela prodaja novih komada, dok će na zvaničnom sajtu dizajnera i sportskog brenda biti od 4. marta.\nDruga kolekcija je nazvana “Flip Track” i njeni glavni motivi su sportski stil, high street moda, komadi inspirisani devedesetim godinama. Kolekcija je generalno namenjena za oba pola jer je čine trenerke, šortsevi i krop topovi koji će stajati svima. U kolekciji se takođe nalazi i linija obuće koju čine hibridi klasičnih patika i čizama (nalik na Yeezy stil).\nKako sada izgleda, u Alexander Wang capsule kolekciji dominiraju tamne boje poput burgundi, teget i crne, zajedno sa adidas-ove tri linije preko svakog komada. Tu su takođe i dekonstruisani detalji koji celokupnu kolekciju čine modernom.\nDizajenr je na svom Instagram profilu podelio nekoliko slika iz nove kampanje koje je fotografisao Juergen Teller, a na kojima su modeli Hanne Gaby Odiele, Binx Walton, Lexi Boling i Madonnin sin Rocco Ritchie. Stilista kampanje je Karl Templer.\nmoda vesti alexander wang adidas originals prolecna kolekcija\nenterijeri poznati shopping luksuz kultura trendovi događaji moda


SDP Crna Gora | Zeković: Lijepo je i časno biti proglašen izdajnikom od onih koji se, bježeći od odgovornosti za krađu, odriču crnogorskog državljanstva\nYou are here: Home / Aktuelno / Zeković: Lijepo je i časno biti proglašen izdajnikom od onih koji se, bj...\nZeković: Lijepo je i časno biti proglašen izdajnikom od onih koji se, bježeći od odgovornosti za krađu, odriču crnogorskog državljanstva\n01/03/2017 / Aktuelno /Objavio - SDP SDP\nLijepo je i časno je biti proglašen izdajnikom od Pink Crnogoraca koji se, bježeći od odgovornosti za krađu, odriču crnogorskog državljanstva. Ko iz vizure takvih nije izdajnik, slab je patriota. Vi najbolje znate ko je izdajnik Pink patriotizma i hvala vam na priznanju.\nSDP je protiv:\n– funkcionera koji potkradaju građane,\n– Pink patriota koji se odriču crnogorskog državljanstva,\n– “NATO promotera” koji sa Milanom Kneževićem imaju specijalne veze preko Jedinstvene Rusije,\n– prakse da građani plate 10 miliona eura za Limenku bliskom srodniku najvećeg Pink Crnogorca,\n– “prava” vama bliskih da ne plaćaju porez i zakinu državu za 700 miliona eura. Vi to omogućavate, ali štedite po par desetina eura na tuđoj djeci, koja istina ne grade hidrocentrale, ali nijesu zbog toga manje djeca ove zemlje.\nMi ne mislimo da privatne biznise treba finansirati iz budžeta, a novac za liječenje skupljati putem sms-ova. I tako redom, znate vi mnogo bolje sopstvene poslove..\nVi, budući da se isključivo srijećete sa sličnima sebi, mislite da je samo to Crna Gora. I zbog toga smo od vas proglašeni za izdajnike. Treba potpuno izgubiti osjećaj za realnost života u zemlji, koju polako napuštate i koje se odričete, pa izjaviti tako nešto. Po Đukanoviću, nemoguće je biti protiv njega, a ne biti protiv države. Dobili smo rijedak prikaz ogoljenog doživljaja države kao privatnog posjeda.\nIpak, mi funkcionere DPS-a ne oslovljavamo kriminalcima, onako kako oni sami sebe predstavljaju na sudu. Mi vas smatramo otužnom verzijom Pink crnogoraca, kojima je lažni patriotizam postao poslednje utočiste pri bjekstvu iz Crne Gore.\nPresuda Pavićeviću nevjerovatan primjer rasula kaznene politike crnogorskih... Stanić: Ko je kriv za ugradnju kamena u centru grada?


Pregled po tagovima: link group: PRObjave\nBeograd, 01. Avgust 2013. / PR Objave Obaveštenje -\nKompanija LINK group će za 2013/2014. godinu dodeliti osam besplatnih školovanja za osobe sa invaliditetom sa prebivalištem u Srbiji, a kompletna obuka će se obavljati onlajn. Oni koji budu napisali...\nOrganizacija: LINK group\nBesplatno školovanje na ITHS-u za vukovce\nBeograd-Zemun, 28. Maj 2013. / PR Objave Saopštenje -\nVukovcima koji budu pokazali najbolje znanje iz matematike, Srednja škola za informacione tehnologije pokloniće besplatno školovanje ili mogućnost korišćenja prava na umanjenu školarinu!\nBusinessAcademy - prvi BIMS trening centar u Srbiji\nBeograd, 12. April 2013. / PR Objave Najava -\nKompanija LINK group i BusinessAcademy postali su jedini srpski trening centar prestižnog Britanskog instituta za menadžment BIMS (British Institute of Management Studies). Zainteresovani će sada...\nBusinessAcademy među najboljim poslovnim školama na svetu\nBeograd-Zemun, 25. Februar 2013. / PR Objave Objava -\nKompanija LINK group i BusinessAcademy zvanično su primljeni u članstvo European Council for Business Education (ECBE), odlučeno je na sednici borda direktora, održanoj 8. februara 2013. godine...\nBesplatni kurs ITHS-a deci povodom Dana bezbednog interneta u Srbiji\nBeograd-Zemun, 04. Februar 2013. / PR Objave Saopštenje -\nSvako dete koje u utorak, 5. februara, od 10 časova pa do kraja dana, poseti treći sprat TC Ušće imaće priliku da učestvuje u nagradnoj igri i osvoji besplatan kurs engleskog jezika, koji dodeljuje...\nSajt ITHS-a najbolji u kategoriji Nauka i obrazovanje\nBeograd-Zemun, 01. Februar 2013. / PR Objave Najava -\nSajt Srednje škole za informacione tehnologije ITHS (www.iths.edu.rs) najbolji je srpski sajt u 2012. godini u kategoriji Nauka i obrazovanje, objavljeno je na jučerašnjoj dodeli PC Press nagrada...\nTrećina ukupnog biznisa u Americi je u rukama žena\nBeograd-Zemun, 17. Januar 2013. / PR Objave Saopštenje -\nŽene su danas "jače nego ikada" u svetu biznisa, i to ne samo kao zaposlene, nego i kao preduzetnice. U poslednjih 15 godina u Americi, broj žena koje su vlasnice kompanija povećao se za čak 54...\nBeograd, 29. Novembar 2012. / PR Objave Najava -\nPočetkom nove školske godine 2012/2013, po prvi put, kompanija Link group pokrenula je projekat stipendiranja mladih talenata pod nazivom "Link talenti" i dodelila dve stipendije za 2012. godinu....\nq: 29 - t: 0.11043 sec


U pripremi izmene Zakona o izvršenju i obezbeđenju | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo U pripremi izmene Zakona o izvršenju i obezbeđenju\nU pripremi izmene Zakona o izvršenju i obezbeđenju\nIzmene Zakona o izvršenju i obezbeđenju, prema predlogu Radne grupe, donose olakšice za dužnike. Zaplenjene nekretnine prodavaće se onlajn. Niži troškovi postupka.\nNaplata do polovine plate ili penzije\n„Radna grupa, imajući u vidu da određeni, ne tako mali broj dužnika, kojima se zbog duga uzimaju dve trećine zarade, nisu u mogućnosti da obezbede sebi minimum egzistencije, razmatra mogućnost da se cenzus pomeri sa dve trećine na polovinu primanja“, kažu za „Novosti“ u Ministarstvu pravde.\n„Uvođenje ovakvog načina prodaje nepokretne imovine dužnika vodi transparentnijem postupku, smanjenju mogućnosti zloupotrebe, kao i pravičnijem postupku prodaje nepokretnosti“, kažu u ovom resoru.\nIzvršitelji su dali nemerljiv doprinos skraćenju trajanja izvršnog postupka, ističu u Ministarstvu pravde: „Kada je u pitanju kontrola njihovog rada, nju kontinuirano vrše Komora javnih izvršitelja i Ministarstvo, a sve utvrđene nepravilnosti se sankcionišu disciplinskom merom ili razrešenjem“.\nSmanjenje troškova i naknade izvršitelja\nUporedo sa izmenama zakona, koje usvaja Narodna skupština, Ministarstvo razmatra i mogućnost izmena tarifa koje usvaja ministar pravde. U planu je smanjenje troškova izvršnog postupka, kao i naknade izvršitelja u slučajevima gde je uložen minimalni rad. Na primer, kada je, zahvaljujući sistemu koji javni izvršitelji koriste i povezanošću sa Narodnom bankom, izvršiteljima potrebno samo nekoliko „klikova mišem“ kako bi postavili administrativnu zabranu na primanja dužnika. U Ministarstvu smatraju da je to radnja čija naplata nije neophodna.


U požaru stradao muškarac, pokušao ugasiti vatru koju je zapalio\nPrijavljeno da je njivi u Donjim Karajzovcima pronađeno tijelo lica čiji su inicijali D.D. koje je djelimično nagorjelo\nStariji muškarac izogrio je danas u požaru koji je izbio dok je na njivi u blizini svoje kuće u Donjim Karajzovcima kod Bosanske Gradiške spaljivao poljoprivredni otpad, potvrđeno je Srni u policiji.\nIz ove policije su naveli su da je Policijskoj stanici danas u 14.45 sati prijavljeno da je njivi u Donjim Karajzovcima pronađeno tijelo lica čiji su inicijali D. D. koje je djelimično nagorjelo u požaru koji su ugasili vatrogasci.\n– Uviđajem koji su izvršili pripadinci Policijske uprave i mrtvozornik Doma zdravlja, utvrđeno da je D. D. zapalilo suhu biljnu masu na zemljištu u njegovom vlasništvu u neposrednoj blizini kuće, te da se plamen proširio uz kanal na susjednoj površini, što je pokušao ugasiti, usljed čega se ugušio – navode iz Policijske uprave.\nSrna nezvanično saznaje da je u požaru smrtno stradao osamdesettrogodišnji Dragoja Draško iz Donjih Karajzovaca.\nVoz udario pješaka\nU kasnim popodnevnim satima došlo je do još jedne nesreće.\nPutnički voz koji je saobraćao na relaciji Banjaluka – Novi Grad večeras je naletio na pješaka koji se kretao prugom.\nNesreća se dogodila večeras u 19.33 na otvorenoj pruzi.\nMašinovođa je uvidjevši pješaka mlađe životne dobi, kako se kreće prugom, davao zvučne signale upozorenja i pristupio kočenju, međutim pješak je nastavio kretanje i došlo je do naleta voza, pišu banjalučke Nezavisne.\nMašinovođi je na licu mjesta po proceduri urađen obavezan alkotest koji je negativan.\nPovrijeđeni pješak prevezen je u Univezitetsko klinički centar RS u Banjaluci.\nŽeljeznički saobraćaj na relaciji Banjaluka – Novi Grad biće uspostavljen nakon završenog uviđaja.


Vučić na obeležavanju Dana BIA "Oni su stub odrabne protiv terorizma, služba koja vam daje sigurnost i samostalnost" (FOTO/VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.10.2021. • 11:05 Srbija Danas\nVučić na obeležavanju Dana BIA "Oni su stub odrabne protiv terorizma, služba koja vam daje sigurnost i samostalnost" (FOTO/VIDEO)\nPredsednik Vučić sa direktorom agencije Bratislavom Gašićem položio je venac nastradalim pripadnicima BIA.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je obeležavanju Dana Bezbednosno-informativne agencije, povodom 19 godina od njenog osnivanja.\nVučic i Orban sutra na početku radova na železnickoj pruzi Subotica - Horgoš\nSvečanost se održala oko 11 sati, kako je i saopštila služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nVučić je odgovarajući na pitanje novinara o premeštaju Slobodan Milenkovića, koji je radio na slučaju "Jovanjica" u odeljenje za ratne zločine, rekao kako za to ne zna, kao i da ga je upoznao kada su ga predložili Dijana Hrkalović i Nebojša Stefanović.\n- Kada već slušate nemoguće laži nedeljama, ja nemam pojma da li je premešten ili nije. To nije moj posao. Tog čoveka sam upozano kada su ga predložili Dijana Hrkaović i Nebojša Stefanović. Nije mi jasno šta radi, ali mi je jasno ono što vi radite svakoga dana da bi neki želeli da kadriraju po MUP-u i BIA, toga ne sme da bude, ni u policiji ni u BIA - rekao je Vučić i dodao:\n- Što se tiče Jovanjice, sudija će na osnovu zakonskih normi doneti presudu. Tu ljudi su neki već bili u zatvoru. Dve godine slušam laži. I tog dana kada me je pozvao Stefanović, kada me je obavestio, ja sam rekao: "Hapsite", ali neću da dozvolim da opstanu laži umešasnoti moje porodice. Srećom, pravosnažnom presudom je dokazano da ste govorili laži o mojoj porodici. I gospodin Milenković je govori da to nema veze sa nama, pa što bi mu se neko svetio? Zbog čega, nisam baš siguran da razumem sve.\n- Ana me je obavestila da je primila "Fajzer", ako i prve dve, a ja ću najverovatnije primiti "Sinofarm" kao i prve dve - rekao je predsednik i naglasio da je najbitnije da se radi na kolektivnom imunitetu i da su nam vakcine jedini spas.\n- Znam da ljudi tačno znaju šta od njih zavisi, zavisi jedna normalna, sigurna i stabilna zemlja - rekao je Vučić i posebno se zahvalio svima onima koji su rizikovali u prethodnom periodu. Neki ljudi su rizikovali i sopstvene živote, ali su znali za šta se bore, za bezbednost države - naglasio se predsednik.\n- Čestitam na svim rezulatima, hvala na rezultatima i posvećenosti, sve najbolje vam želim - rekao je predsednik Vučić.\nPredsednik Srbije stigao u BIA-u\nPredsednik Vučić stigao je u zgradu BIA. Sa direktorom agencije Bratislavom Gašićem položio je venac nastradalim pripadnicima BIA.\nPodsetimo, Vučić je danas prvo posetio rekonstruisanu zgradu Zemunske gimnazije, a otići će i na obeležavanje Dana oslobođenja Jagodine.\nObeležavanje Dana BIA\nBezbednosno-informativna agencija (skraćeno BIA) je obaveštajna služba Republike Srbije, zadužena za prikupljanje i analizu informacija od značaja za bezbednost Srbije (organizovani kriminal, terorizam) i redovno podnošenje tih podataka nadležnim državnim organima na uvid.\nDelokrug rada Bije obuhvata kontraobaveštajne poslove, obaveštajne poslove i druge poslove bezbednosti. Ustanovljena je 2002, a sedište joj se nalazi u ulici Kraljice Ane u Beogradu. Prethodnik Bije bila je SDB (Služba državne bezbednosti), obaveštajna služba Republike Srbije do 2002. godine.\nSedište agencije je u ulici Kraljice Ane bb, na opštini Savski venac.\nKontrola Bezbednosno-informativne agencije\npredsednik Srbija Aleksandar Vučić obilazak Bratislav Gašic šef BIA godišnjica obeležavanje


BiH je odavno prezadužena - RTV Doboj\nEkonomija BiH je u prethodnim godinama tako temeljito uništena da ona jednostavno više ne može generisati stvaranje nove vrijednosti koja bi eventualno bila temelj za novo, dodatno zaduživanje.\nU posljednje se vrijeme sve češće čuje kako je Bosna i Hercegovina najmanje zadužena država u Evropi te kako se to stanje – dodatnim zaduživanjem – može iskoristiti za preporod bh. ekonomije.\nU tu se svrhu poteže i nedavno objavljena informacija koja je proslijeđena Vijeću ministara BiH, a u kojoj se, između ostalog, navodi da je ukupna javna zaduženost BiH na dan 30. 6. 2016. godine iznosila oko 11,9 milijardi KM, što predstavlja smanjenje duga od 19,55 miliona KM u odnosu na isti period prošle godine.\nDodaje se također da udio javnog duga u BDP-u (bruto domaći proizvod) iznosi oko 39,4 posto prema takozvanom rashodovnom metodu, odnosno 41,5 posto prema proizvodnom metodu. Dodaje se da vanjski dug BiH iznosi oko 8,36 milijardi KM te da je smanjen – a to se posebno naglašava – za “čak” 51,06 miliona KM u odnosu na isti period prošle godine. Na kraju, pobjednički se konstatira da je BiH najmanje zadužena zemlja i u regiji i Evropi, dok oko cijele ove priče kao da lebdi pitanje “pa šta čekamo, zašto se još ne zadužujemo”.\nU osnovi, sve pomenuto u ovoj informaciji je tačno. Međutim, to je samo jedna strana medalje, a onu drugu stranu, daleko crnju i pesimističniju, niko i ne pominje. Zaista je tačno da je BiH, koristeći se metodom udjela duga u BDP-u, najmanje zadužena zemlja u Evropi, baš kao što je tačno i to da BiH već sada ne može vraćati prethodno uzete kredite nego podiže nove da vraća stare.\nZaduživati se dodatno u takvoj situaciji ravno je ekonomskom samoubistvu. Ekonomija BiH je u prethodnim godinama tako temeljito uništena da ona jednostavno više ne može generisati stvaranje nove vrijednosti koja bi eventualno bila temelj za novo, dodatno zaduživanje.\nTo, uostalom, veoma slikovito potvrđuje i činjenica da BiH već odavno ne može vraćati kredite nego djelimično nove zajmove koristi za otplatu starih. No, to nije najvažnije.\nGrađani BiH moraju shvatiti jednu veoma važnu činjenicu. Kada se država zadužuje, građani i privrednici će najviše nastradati, jer će upravo oni otplaćivati sve nove i stare kredite kroz povećanje poreza i drugih raznih taksi te uvođenje novih nameta. Osim toga, pri zaduživanju je veoma važno paziti i u koju se svrhu koristi zajam – da li za potrošnju ili pak za ulaganje.\nPromatrano sa te pozicije, novo zaduživanje BiH bi donekle i imalo smisla kada bi se novac od kredita koristio za, recimo, pokretanje privrede, zapošljavanje i investiranje u infrastrukturu. Međutim, kod nas se u posljednjih desetak godina većina kredita koristi za vraćanje prethodnih zajmova te za isplatu plata prekobrojnoj, tromoj i generalno veoma neproduktivnoj i neefikasnoj administraciji.\nZaduživati se dodatno samo zato da bi ta ogromna administracija imala plate jeste – da izvinete na izrazu – najobičnija budalaština.\nNažalost, prema već dobro uhodanom modelu u cijelu se ovu priču uključuju i nacionalni problemi i odnosi, pa se tako, naprimjer, navodi da u ukupnom stanju javne zaduženosti Federacija BiH participira sa 54,76 posto, Republika Srpska sa 44,57 posto, distrikt Brčko sa 0,21 posto i institucije BiH sa 0,46 posto. To se dobro iskoristi da se odmah upre prstom u manji entitet sa zaključkom “eto, vidite, koliko su oni zaduženi”, a potom odmah dodaje da je RS daleko zaduženiji od FBiH ako se promatra unutrašnja zaduženost BiH.\nPrema tom pokazatelju, udio Federacije BiH u unutrašnjoj zaduženosti je 36,98 posto, Republike Srpske 62,90 posto, a Brčko distrikta 0,12 posto. A sve se to zapravo pominje samo u svrhu poruke građanima u FBiH: “Možemo se mi još zaduživati”. Međutim, problem opet ostaje isti.\nNiko građanima FBiH tom prilikom neće reći da će svaki novi fening duga, uvećan za kamate, otplatiti upravo oni kroz povećane poreze, takse i druge namete. Da cijela stvar bude još i gora, sada se ponovo povlače i kreditni rejtinzi međunarodnih finansijskih agencija.\nPonovo se pominje da je kreditni rejting Bosne i Hercegovine B3 sa stabilnim izgledima (prema rangiranju agencije Moody’s Investors Service) uz eksplicitnu ocjenu da je BiH “umjereno zadužena” država. Dodaje se također i da ta činjenica doprinosi fiskalnoj snazi (?!) BiH te joj omogućava da i uz ograničeni pristup vanjskom finansiranju može računati na daljnju finansijsku podršku međunarodnih finansijskih institucija.\nNažalost, opet nam niko ne pominje cijelu priču oko rejtinga. Tačno je da je agencija Moody’s potvrdila za BiH kreditni rejting B3. Međutim, tačno je i da je to jedna od najgorih ocjena kreditnih rejtinga, od koje su lošije samo ocjene C.\nNaime, pomenuta agencija daje ocjene u rasponu od A do C, pri čemu se dobrim smatraju ocjene Aaa, Aa1, Aa2, Aa3, A1, A2, A3 Baa1, Baa2 i Baa3. Ocjene Ba1, Ba2 i Ba3 su loše, a ocjene B1, B2 i B3 su veoma loše. Te ocjene se opisuju kao veoma rizične i sa visokim kreditnim rizikom, a BiH ima dakle najlošiju od te tri ocjene – dakle B3.\nPostoje još, istini za volju, i ocjene Caa1, Caa2, Caa3, Ca i C, a one se u finansijskom žargonu ocjenjuju kao najobičnije smeće. A BiH je tek jedan mali nivo iznad tih ocjena koje se nazivaju najobičnijim smećem. Uostalom, čak i ova ocjena ilustrativno ukazuje da li je BiH umjereno zadužena, zar ne?\nOsim toga, čak je ocjenjivanje zaduženja neke države kao udio duga u BDP-u prilično problematično. Većina ekonomista se slaže da je ta metoda namjerno smišljena u krugovima takozvane svjetske finansijske elite kako bi se brojne zemlje u svijetu zadužile te kako bi potom rasprodale svoje nacionalno blago radi vraćanja duga. Naprimjer, Grčka je trenutno jedna od najzaduženijih zemalja u svijetu, a kao rješenje njenog duga sada se pominje prodaja aerodroma (već je otpočela), cesta, otoka, obala i plaža, rijeka i planina… pa čak i samog Akropolja.\nA prije 10-15 godina i Grčka je tvrdila kako je umjereno zadužena zemlja pred kojom je sjajna budućnost, jer je tadašnji ekonomski savjetnik grčkog premijera bio niko drugi nego Dominique Strauss-Kahn, koji je kasnije postao čelnik MMF-a, da bi se na kraju njegova karijera vodećeg svjetskog finansijera završila optužbom za pokušaj silovanja sobarice u hotelu.\nVeoma je interesantno da ljudi širom planete pri tome i dalje neograničeno vjeruju instituciji koja je, recimo, upropastila Grčku (i brojne druge zemlje), a čiji je čelnik smijenjen zbog optužbi za pokušaj silovanja.\nBh. ekonomista Aleksa Milojević prije nekoliko godina je u intervjuu za Oslobođenje veoma plastično opisao zašto je BiH već tada bila prezadužena zemlja. Prema ekonomskoj teoriji, gornja granica zaduženosti neke zemlje je otprilike oko 30 posto njenog izvoza, s obzirom na to da se vanjski dug otplaćuje u vodećim svjetskim valutama.\nProšle godine izvoz iz BiH je iznosio oko 8,9 milijardi KM, što znači da je naša gornja granica (vanjskog) zaduženja zapravo samo 2,6 milijardi KM, što je tri puta manje od trenutnog vanjskog duga od 8,3 milijarde KM! BiH je dakle već sada, čisto teoretski gledano, prezadužena jer je njen je trenutni dug tri puta veći od teoretskog maksimuma.\nI to je zapravo jedina realna i normalna mjera duga. BiH se jednostavno ne može i ne smije mjeriti sa drugim zemljama prema udjelu duga u BDP-u, jer, kako je rekao Milojević, nije isto biti mali i veliki. Amerika nikad nije vratila svoj dug, nije ni Njemačka, a i neće… ali mali narodi će morati vratiti svoj dug, sve do posljednjeg centa. I s te je pozicije kristalno jasno da je za nas potpuno nebitno to što smo manje zaduženi od, recimo, Njemačke, Amerike ili drugih razvijenih zemalja.\nNa kraju zaključimo. BiH nije umjereno zadužena zemlja, nego je već sada prezadužena s obzirom na stanje njene ekonomije. BiH već sada ne može vraćati rate svojih prethodnih kredita bez novih zaduženja, a prihodi od poreza i drugih nameta nisu dovoljni da se vraćaju dugovi.\nTo znači da će BiH morati povećavati poreze i razne druge takse i namete, što zapravo znači da će svi njeni građani otplaćivati i sva prethodna i sva nova zaduženja… i to uglavnom kako bi oni koji nam i serviraju ovakve informacije o najmanjoj zaduženosti imali redovne i visoke plate.\nLišeno slobode lice koje je vršilo uzgoj i pripremu opojne droga radi prodaje


U blizini Vojske od terakote iskopana drevna palata\nArheolozi su pronašli ostatke drevne carske palate u blizini grobnice cara Qin Shi Huanga, u kojoj se nalazi poznata kolekcija Vojska terakota.\nPalata je do sada najveći otkriveni kompleks u carskom mauzoleju površine 56 kvadratnih kilometara, koji je izgrađen u drugom stoljeću prije nove ere u predgrađu Xi'ana, drevnog glavnog grada centralne Kine.\nProcjenjuje se da je palata duga 690 metara i široka 250 metara, a u njoj se nalazilo 18 građevina koje su okruživale centralnu zgradu.\nIstraživač Sun Weigang ovu palatu naziva prethodnicom Zabranjenog grada, koji je od ove palate veći četiri puta. U Zabranjenom gradu su kasnije živjeli carevi dinastije Ming i Qing.\nIako su ubrzo nakon smrti cara Qin Shi Huanga izbili ratovi i iako je stara više od 2.000 godina, palata je dobro očuvana.\nArheolozi su pronašli zidove, kapije, kamene puteve, glinene posude i cigle. Temelji palate se iskopavaju od 2010. godine.\nUnesco je 1987. godine kolekciju Vojska terakota proglasio svjetskim naslijeđem.


5 restorana za gurmansko putovanje - Harper‘s Bazaar\nSudeći prema ugostiteljskom izboru, Beograd se komotno može nazvati gradom restorana. Jedini sudija su vaše želje i potrebe, pa se možete odlučiti za one koji nude nacionalnu kuhinju, internacionalnu ili miks jedne i druge, ali ono po čemu je svaki poseban i vredan posete jeste jedinstvena atmosfera. Bilo kako bilo, jedno je sigurno: glavni grad Srbije nudi za svakog po nešto.\nKao jedini član "Scotch Beef Club" van Velike Britanije, Steakhouse Toro Grill je jedino mesto u Srbiji gde možete osetiti ukus prvoklasnog škotskog goveđeg mesa. U prefinjenom, intimnom ambijentu na zemunskom keju, u prijatnoj atmosferi, možete probati vrhunski spremljenu, visokokvalitetnu hranu. Ako želite da ugodite sebi, svojoj porodici i prijateljima možete probati i jela koja se ne nalaze u zvaničnom meniju. Pozvani ste da probate Toro Grill burger i ćevape, rozbif mariniran u soku od pomorandže, ribeye steak, ali i francusku jagnjetinu, domaće meso s Peštera... I još mnogo drugih delicija koja će oduševiti i najprobirljivije ljubitelje mesa.\nAko želite da se na nekoliko sati preselite na more, pravi izbor je autentična konoba smeštena u blizini “beogradskog mora”, Ade ciganlije. Gurmani već dobro znaju restoran u Radničkoj ulici 27, gde odlaze kada požele vrhunski doživljaj mediteranske kuhinje. Ime dovoljno govori o enterijeru, atmosferi i meniju. Zaštitni znak restorana je sveža riba koja se doprema svakodnevno, zatim školjke, ostrige i drugi specijaliteti iz bogate bokeljske gastronomije. Iskustvo koje su vlasnici sticali odrastanjem uz obalu mora, vidljivo je u svakom detalju ponude. Stalne goste privlači ambijent u drvetu i toplim boje, muzika koja evocira pesmu talasa na plažama, dok uživaju u ukusu i aromama koje ih vraćaju u sunčane, peščane krajeve.\nNa mestu današnjeg restorana, početkom 20. veka nalazila se pijaca mala, ali važna za društveni život Beograda. Ovo mesto u Savamali, u Karađorđevoj ulici 61, vraća nam tradiciju okupljanja i druženja uz dobru hranu i piće. Bilo da želite da sa društvom ili porodicom doručkujete i ručate, ili ste nakon večere došli na "meeting point" za zagrevanje pred noćni izlazak, dočekaće vas provod koji se pamti. Specijaliteti od junetine, tatar biftek ili pljeskavica Mali pijac? U popularnom bistrou se služe i jela francuske kuhinje, a kada je reč o vinu, u ponudi su birane etikete iz Srbije i Francuske. Ako nas još niste posetili, dođite i saznajte zašto bistro Mali pijac osvaja ljubav na prvi pogled i kako se, za vrlo kratko vreme, vinuo visoko na ugostiteljskoj top listi Beograda.\nNe morate živeti na Banovom brdu da biste znali za kafeteriju u Kirovljevoj ulici 10 - “Filter” se već izdvojio od drugih modernih mesta za prijatno provedeno vreme po enterijeru kakav ćete teško pronaći drugde u Beogradu. Nije ni čudno ako se zna da je prvobitno bio kancelarijski prostor, što je investitorima bilo veoma inspirativan izazov, da se poigraju formom i funkcionalnošću. Glavna zamisao im je uspela preko svih očekivanja- da stvore izuzetan prostor koji je udoban i sa puno prirodne svetlosti. Od tog trenutka Filter je otišao mnogo dalje, i postao spoj dobre hrane i modernog dizajna, kako u pogledu unutrašnjosti, tako i u prezentaciji biranih jela.\nKao oda pariskom hedonisti i pesniku Bodleru, u srcu Vračara smestio se deli wine bar, nazvan po pesnikovoj čuvenoj zbirci.\nU epicentru beogradskih gastronomskih zbivanja u blizini Kalenić pijace, u Nevesinjskoj 12, u prostoru kakav do sada nije viđen možete probati fenomenalna vina i delikatese. Zamisao je bila da se otvori mesto gde ćete popiti vino na čašu i prezalogajiti nešto fino s nogu, gde ništa nije upeglano, a svi gosti se poznaju. Vina su razna, od pristupačnih proseka preko “srednjih”, sa dobrim odnosom cene i kvaliteta, sve do najskupljih. Meni je mešavina kafanskih, maminih i modernih jela, a sve to u inspirativnom enterijeru, gornjem, koji je zamišljen kao bistro bar i donji, speak easy bar, za duži boravak gostiju.\n14 svetskih restorana sa najboljim pogledom


četvrtak, 11 Oktobar 2012 02:36 Marković objavio spisak\nSelektor muške rukometne reprezentacije Bosne i Hercegovine Dragan Marković objavio je širi spisak igrača za predstojeće susrete kvalifikacija za evropsko prvenstvo 2014. u Danskoj protiv Austrije i Srbije. Na Markovićem spisku su: Enid Tahirović, Nebojša Grahovac, Faruk Vražalić, Damir Doborac, Senjamin Burić, Deni Velić, Adnan Harmandić, Marko Panić, Kosta Savić, Vukašin Stojanović, Mirsad Terzić, Muhamed Toromanović, Adnan Šabanović, Duško Čelica, Ivan Karačić, Nikola Prce, Benjamin Burić, Vladimir Vranješ, Mirko Mikić, Damir Delić, Admir Ahmetašević, Elmir Građan, Mirza Haseljić, Amir Čakić, Goran Biljaka, Ivan Milas, Elis Memić, Stefan Janković. Prvu utakmicu kvalifikacija rukometaši BiH igraju 31. oktobra protiv Austrije u Linzu, dok 4. novembra u Sarajevu dočekuju Srbiju. Tweet\n« Foto: navijači krenuli ka Grčkoj U19 kvalifikacije u Sarajevu »\nna vrh Vi ste ovdje: HomeZenicaSportMarković objavio spisak


Iranski tanker nastavio plovidbu\nIranski tanker "Ejdrijen Darja 1"\nIran zaplenio strani tanker u Persijskom zalivu\nGibraltar, britanska prekookeanska teritorija, zadržala je 4. jula iranski tanker "Grejs 1", u međuvremenu preimenovan u "Ejdrijen Darja 1", zbog sumnje da namerava da prekrši sankcije Evropske unije koje se odnose na zabranu isporuke nafte Siriji. Brod nosi 2,1 milion barela iranske nafte.\nSAD su tražile zaplenu irankog tankera i nafte koju nosi zbog kršenja američkih sankcija i borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma.


Vakcina protiv covida može biti manje efikasna kod ljudi s pretilošću\nVakcina protiv covida može biti manje efikasna kod ljudi s pretilošću, pokazuju istraživanja\n© Photograph: Song Kyung-Seok/AP\nPodaci sugeriraju da vakcina Pfizer / BioNTech može biti manje učinkovita kod ljudi s pretilošću.\nItalijanski istraživači otkrili su da su zdravstveni radnici sa gojaznošću proizveli samo oko polovine količine antitela kao odgovor na drugu dozu cjepiva u poređenju sa zdravim ljudima.\nIako je prerano znati što ovo znači za efikasnost vakcine, to bi moglo značiti da je ljudima s pretilošću potrebna dodatna doza kako bi se osiguralo da su adekvatno zaštićeni od koronavirusa.\nPrethodno istraživanje govori je da gojaznost - koja se definira kao indeks tjelesne mase (BMI) preko 30 - povećava rizik od smrti Covid-19 za gotovo 50%.\nTo je moguće zbog toga što ljudi s pretilošću često imaju i druga zdravstvena stanja, poput bolesti srca ili dijabetesa tipa 2, koja povećavaju rizik od koronavirusa, ali višak tjelesne masti može uzrokovati i metaboličke promjene, poput rezistencije na inzulin i upale. koje tijelu otežavaju borbu protiv infekcija.\nOvo konstantno stanje upale niskog stepena takođe može oslabiti određene imunološke reakcije, uključujući one koje pokreću B i T ćelije koje pokreću zaštitni odgovor nakon vakcinacije. Odvojeno istraživanje pokazalo je da je vakcina protiv gripa samo upola djelotvornije kod ljudi s pretilošću u odnosu na one koji imaju zdravu tjelesnu težinu.\nNova studija ukazuju na to da bi se sličan problem mogao dogoditi s cjepivima Covid-19.\nAldo Venuti, iz Istituti Fisioterapici Ospitalieri u Rimu, i njegove kolege procijenili su odgovor antitela nakon dvije doze vakcine Pfizer / BioNTech kod 248 zdravstvenih radnika.\nSedam dana nakon primanja druge doze, 99,5% njih razvilo je odgovor antitijela, a taj je odgovor bio veći od onog zabilježenog kod ljudi koji su se oporavili od Covid-19.\n"Budući da je gojaznost glavni faktor rizika za morbiditet i smrtnost pacijenata sa Covid-19, obavezno je planirati efikasan program cijepljenja u ovoj podskupini", napisali su Aldo i njegove kolege. „Iako su potrebne daljnje studije, ovi podaci mogu imati važne implikacije na razvoj strategija cijepljenja za Covid-19, posebno kod gojaznih ljudi.\nAko bi naši podaci trebali biti potvrđeni većim studijama, davanje gojaznim ljudima dodatne doze vakcina ili veće doze moglo bi biti opcija za procjenu u ovoj populaciji. "\n"Oduvijek smo znali da je BMI ogroman prediktor lošeg imunološkog odgovora na cjepiva, tako da je ovaj rad definitivno zanimljiv, iako se temelji na prilično malom preliminarnom skupu podataka", rekao je Danny Altmann, profesor imunologije na Imperial College London. "Potvrđuje da vakcinisana populacija nije sinonim za imunu populaciju, posebno u zemlji s velikom pretilošću, i naglašava vitalnu potrebu za dugoročnim programima imunološkog praćenja."\nU zasebnoj studiji brazilskih zdravstvenih radnika, Altmann i njegove kolege pokazali su da je ponovna infekcija Sars-CoV-2 takođe češća među ljudima s visokim BMI i da imaju tendenciju da imaju niži odgovor antitijela na izvornu infekciju.


Početna / ISAR sertifikovane škole astrologije u svetu\nISAR podržava i preporučuje škole astrologije širom sveta čiji program omogućava studentima da razviju svoj nivo znanja do visokih standarda koji su neophodni da bi se postao ISAR-ov međunarodni sertifikovani profesionalni astrolog (ISAR CAP).\nUslovi za postajenje ISAR Affiliated School su veoma rigorozni i zahtevaju poseban i obiman program, kao i veliki broj časova koji obezbeđuje svakom studentu kvalitetno astrološko obrazovanje. Ovaj sertifikat školi se izdaje za period od tri godine i nakon toga se obnavlja ukoliko škola i dalje održava i razvija standarde u astrološkom obrazovanju.\nNaš Kepler Institut ovaj status ima još od 2005. godine i od tada svoje standarde u obrazovanju konstantno unapređuje, što je rezultiralo i time da je diplomci Kepler Instituta imaju najveću prolaznost kada je u pitanju polaganje posebnog ISAR-ovog ispita iz kompetentnosti!\nU svakom slučaju, jedan od ključnih uslova da bi astrolog stekao status ISAR CAP je i da ima diplomu škole koja je ISAR Affiiated School, koja garantuje visok stepen znanja i stručnosti.\nSvaka od ovih 7 škola dobila je jedinstveni ISAR Affiliated School banner koji će biti postavljen na sajtu škole, koji potvrđuje status koji škola ima.\nViše o ISAR Affiliated School i njihovom standardu možete videti ovde.


MyCity » Ambulanta -> Arhiva Ambulante » Baner, reklama na facebook i YouTube stranisi. Kako rešiti?\nPoslao: 27 Apr 2013 00:28\nNapisano: 27 Apr 2013 0:25\nOd pre par, dana primetih nekakav neobičan reklamni baner na pojedinim stranicama, pristupajuci istim iz vise browsera.\nBaner se pojavljuje na facebooku, you tube, filmoviziji ...\nNa. Internet Explorer, Google Chrome, Mozilla Firefox, Operi.\nIzgleda kao na slkama iznad.\nKad kliknem na baner vodi me ka stranici:\nPregledao sam program files = Nema ništa sto bih moglo biti da ga okacilo.\nSkenirao sitem sa: Malwarebytes Anti-Malware i avast! Internet Security = detekcija nije bilo\nOne stranice na kojima se pojavljuje baner sporije učitavaju, a i živčan sam ako nije sve po ps na pc.\nKako da se rešim đubreta iz sistema iz svih pregladača, da se ne pojavljuje\nDopuna: 27 Apr 2013 0:28\nNa facebooku je na oom mestu\nPoslao: 27 Apr 2013 01:30\nPoslao: 27 Apr 2013 02:25\nUpravo sam rešio problem sa ADW Cleaner !\nUkupno su 950 korisnika na forumu :: 79 registrovanih, 9 sakrivenih i 862 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Mladen Đurović - Volim Danilovgrad\nTagged: Danilovgrad, Mladen Djurovic, Slikar\nOsnivač je časopisa Enterijer i izdavačke kuće Vizuelno. Početkom 21. veka uz izdavačku delatnost okreće se slikarstvu i poeziji.\n“Mladen Đurović je slikar i poeta koji budnim očima sanja. Žena je polazište i ishodište njegovog slikarskog sveta, čiji je jedan segment javnosti premijerno predstavljen u zemunskoj Galeriji 107. Izložene slike pripadaju ciklusu „Između Neba i Zemlje“ koji se nadovezuje na ranije nastale radove. U prezentovanim slikama snoviđenja postaju java, realni život se stapa sa izmaštanim doživljajima i sve dobija obličje ženskog lika, tajanstvenog i na prvi pogled nemog. Prikazani an fas ili u profilu, ovi portreti su bojeni mirisima duše, jer umetnik pušta da ga emocije vode u vrtloge likovnih dešavanja. U njima nema dvoumljenja, svaki gest, nanos boje, kontura, izvedeni su u jednom dahu. Dužina poteza, izabrani kolorit, intezitet linije, gesta, boje… odraz su stvaraočevog stanja duha u trenutku nastanka dela. Međutim, iako se prepušta nadahnuću da ga vodi, Đurović svoj slikarski temperament vešto usklađuje sa idejnim konceptom, što izloženi ciklus čini homogenom likovnom celinom.\nEnergičan stvaralački nerv umetnika, prenet na slikarsko platno, materijalizaciju ima u likovno raskošnim kompozicijama velikog formata i delikatnog značenjskog sloja. Reka poteza, useka i strukturalnih ponora gradi monumetalne, senzibilne i nedokučive portrete imaginarne žene. Stamena i jednostavna, predstavljena žena/e je, kao što je Dučič zapisao „nedostižna, nema i daleka, jer je san o sreći više nego sreća“. Pored kompozicijskih i likovnih modaliteta, koje se kontinuirano mogu pratiti, određene promene su prisutne i u fizionomiji lica. Pojedinačno posmatrano, svako lice ima duboko utkanu, intimnu priču u koju je teško proniknuti, a da li je u naslikanoj galeriji portreta predstavljena jedna ličnost u momentu rezignacije, egzaltiranosti, smirenosti, ili je reč o individuama različitog karaktera, manje je važno. Ne pristajući na naturalizam, Đurović slika lica pravilnih crta, lica koja podsećaju na modne ikone ali lica osoba čija su osećanja burna, uzavrela, stišana… Emocionalna stanja su najvidljivije iskazana kroz igru svetlosti i senke, dominantan tonalitet i pogled. Pažljivom analizom dela ide se korak dalje i ulazi u emocionalne lavirinte iskazane tananom linijom, kolorističkim akcentima i suptilnim likovnim zračenjima. Kao što i sam naziv „Između Neba i Zemlje“ govori, Đurović dualistički postavlja likovne odnose, oni kao takvi grade vizuelno efektne celiine a njihovu kontrastnost vešto pomiruje hromatsko-strukturalnim ritmovima koji prožimaju površinu celog platna. Siva osnova, i na njoj belo, crveno ili jasno podvojeno crveno-belo lice, jedno je od organizacionih rešenja primenjenog na slici kao autohtonoj celini ali i triptihu u kome se svaki element može posmatrati samostalno i kao deo trojstva. U toj kompozicionoj i likovnoj igri varijacija senka ima važnu ulogu. Ona kao razbuktali plamen snažno prelazi preko lica a njen antipod, svetlost, u belim mlazevima osvaja portret. Hromatski registar slika sveden je na crvenu, plavu, sivu, belu i crnu boju čime umetnik svesno težište stavlja na njihovu primarnu simboliku koja u simbiozi sa vizuelnim dejstvom, sugestivno deluje na posmatrača. Koloristički talasi eruptivno, u širokom luku zauzimaju platno i zaustavljaju se na jasno koncipiranim kordinatama. Opšti hromatski ton dela dodatno pojačavaju gestualni nanosi i strukturalne pore. Temperamentno pulsiranje reljefnih naboja, iz kojih izbija kolorističko-taktilna energija, slikama daje posebnu likovnu vrednost. Tanka konturna linija lica razvaja fon i centralni motiv, dok se u središtu platna preobražava u snažan i po intezitetu raznovrstan potez koji usmerava pogled, daje mu karakter, bremenito se nadvija nad očima i usnama daje identitet. Pognut, oštar ili setan pogled urezuje se u biće posmatrača, jer oči, ogledalo duše, oduvek su govorile više od reči. “


Karl fon Line - sistematika i binarna nomenklatura.Švedski naučnik .\nKarl fon Line – sistematika i binarna nomenklatura\nVi ste ovde: Početna / Karl fon Line – sistematika i binarna nomenklatura\nKarl fon Line (šve. Carl von Linné 23. maj 1707 – 10. januar 1778) je bio švedski prirodnjak i naučnik. Osnivač je sistematike, biološke discipline.\nSve biljke i životinje je svrstao u kategorije po sličnostima, i to:\nvrsta -> rod -> porodica -> red -> klasa -> kolo.\nKarl fon Line – uveo je binarnu nomenklaturu po kojoj svaka biljka i životinja ima naziv roda i vrste. Osnivač je prirodnjačkog muzeja u Upsali i prvi predsednik Švedske akademije nauka.\nNaučno ime vrste u binomijalnoj nomenklaturi sastoji se iz dva dela (dve reči):\nNakon imena vrste, obavezno je pisanje i autora, kao i godine publikovanja imena (godina publikovanja se u botaničkoj nomenklaturi ponekad neosnovano izostavlja). Imena rodova i vrsta se pišu kurzivom ili se podvuku. Ime roda se uvek piše sa velikim početnim slovom, dok se epitet vrste (ime vrste) piše isključivo malim slovima.\nime vrste muška bokvica je Plantago lanceolata L. 1753 gde je:\nPlantago – ime roda bokvica\nlanceolata – epitet koji bi trebalo da jednoznačno opisuje vrsu (sa lancetastim listovima)\nL. – skraćenica autora (Karl Line, Linnaeus)\n1753 – godina kada je ova vrsta prvi put opisana pod ovim imenom od strane ovog autora\nU biologiji, vrsta (lat. species) je osnovna jedinica biološke raznovrsnosti. U naučnoj klasifikaciji, vrsti se daje dvojno latinsko ime: rod (genus) se stavlja prvi, nakon čega sledi poseban epitet. Na primer, ljudi pripadaju rodu Homo i vrsti Homo sapiens; prema tome, ime vrste je sasvim binomijalno, tj. „dvoimenoj“ dakle ono se ne sastoji samo od drugog izraza (posebnog epiteta). Dvoimeni (binomijalni), kao i većinu drugih čisto formalnih aspekata bioloških kodova nomenklature, formalizovao je tokom 1700-ih Karl Line, tako da se oni sada zovu „Lineov sistem“. U to vreme, za vrste se smatralo da predstavljaju nezavisne stvaralačke činove Boga, pa su prema tome uzimane kao objektivno stvarne i nepromenljive.\nNakon pojavljivanja teorije evolucije, shvatanje vrsta je prošlo kroz ogromne promene u biologiji, mada je saglasnost o definiciji reči tek trebalo doneti. Najcitiraniju definiciju „vrste“ po prvi put je skovao Ernst Majr. Prema toj definiciji, nazvanoj pojam bioloških vrsta ili pojam izolacije vrsta, vrste su „grupe stvarnih ili mogućih prirodnih razmnožavanja unutar populacija koje su reproduktivno izolovane od drugih takvih grupa.“ Međutim, mnoga druga shvatanja vrste su takođe korištena.\nPutovanja, Život ljudi


EU primjećuje značajan napredak Crne Gore u brojnim oblastima | EUME\nNaslovnica Info Press info EU primjećuje značajan napredak Crne Gore u brojnim oblastima\nEU primjećuje značajan napredak Crne Gore u brojnim oblastima\nCrna Gora ima stabilnu, lidersku poziciju u regionu u ispunjavanju svojih evropskih obaveza, kazao je predsjednik Skupštine Ranko Krivokapić otvarajući deseti sastanak Parlamentarnog odbora EU i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) koji je počeo je danas u Budvi.\n“Kao država dajemo dodatan doprinos kretanju regiona ka EU i sveukupnom rastu povjerenja u proces integracija”, poručio je Krivokapić.\nOn je naglasio da je Parlament kao institucija održao pozitivnu ulogu u izvještajima EU, te da predano radi na unaprijeđivanju kapaciteta zastupajući interese građana.\nPredsjedavajuća Delegacije Evropskog Parlamenta Anneliese Dodds kazala je da EU primjećuje značajan napredak Crne Gore u brojnim oblastima, i konstatovala kako je pohvalna snažna predanost u procesu pridruživanja članova crnogorskog Parlamenta kao i civilnog sektora.\nOna je napomenula da je napredak u poglavljima 23 i 24 ključan, i dodala da će u fokusu EU i dalje biti ispunjavanje obaveza u dijelu zakonodavnog okvira, ali i borba protiv korupcije, sloboda medija, ljudska prava, prava žena i manjinskih grupa kao i prava osoba sa invaliditetom.\nGovoreći o trenutnom stanju pristupnih pregovora i odnosima između Evropske unije i Crne Gore, potpredsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković kazao je da je država posvećena vladavini prava, te jačanju rada sudova i policije, kao i borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\n“Cilj Vlade je očuvanje slobode medija a rezultati države na putu ka EU ne smiju biti početni vec mjerljivi”, istakao je Marković.\nAmbasador Letonije u Crnoj Gori Imants Liegis poručio je da Letonija ostaje veliki zagovornik procesa širenja Evropske Unije i brze dinamike procesa pregovaranja. Liegis je naglasio da efikasna implementacija zakonskih rješenja, vladavina prava, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala kao i jačanje administrativnih kapaciteta ostaju zadaci na kojima Crna Gora mora još raditi.\nŠef Delegacije EU u Crnoj Gori Mitja Drobnič pohvalio je tempo koji Crna Gora ima u otvaranju pregovaračkih poglavlja i naglasio da EU pažljivo prati ispunjavanje obaveza, uz napomenu da bi 2015. za Crnu Goru trebalo da bude godina konkretnih rezultata. On je pohvalio značajnu zakonodavnu aktivnost Parlamenta, i dodao da je proaktivna uloga koju Parlament igra u nadgledanju izvršne vlasti ključna za pregovarački proces.\nPredsjednik Odbora za evropske integracije i zamjenik kopredsjedavajućeg POSP-a Slaven Radunović kazao je da pristupanje EU vidi kao mogućnost da Crna Gora na kvalitetan način izvrši reforme. Radunović je konstatovao da ne postoje mjerljivi rezultati u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala te da je osjetan rascjep između usvajanja zakona i njihovog sprovođenja. On je dodao i da je neophodno da kao država ostvarujemo ravnomjeran napredak u poglavljima 23 i 24 jednako kao i u ostalim pregovaračkim poglavljima.\nO reformama i aktivnostima neophodnim za napredak u pregovorima u poglavljima 23 i 24 govorio je ministar pravde Zoran Pažin. Pažin je kazao da pregovori sa EU nijesu privilegija nijedne političke opcije u Crnoj Gori.\n“Pravna sigurnost je najvažnija za dostizanje vladavine prava”, istakao je Pažin i dodao da smo kao država postavili visoke standarde kada je riječ o donošenju zakona iz oblasti pravosuđa, i da se taj trend mora pratiti I kada je riječ o nivou odgovornosti nosilaca pravosudnih funkcija.\nPOSP se nastavlja sjutra, kada će poslanici crnogorskog i evropskog parlamenta usvojiti Deklaraciju i preporuke. Nakon toga planirana je i zajednička konferencija za novinare predsjednika Skupštine Crne Gore Ranka Krivokapića i predsjedavajuće Delegacije Evropskog parlamenta Anneliese Dodds.


Evo čime će se baviti Kolinda posle poraza na predsedničkim izborima | Region\nEvo čime će se baviti Kolinda posle poraza na predsedničkim izborima | MONDOBA\n12. May, 01:16\nEvo čime će se baviti Kolinda posle poraza na predsedničkim izborima 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.01.2020. / 13:51 13:52\nEvo čime će se baviti Kolinda posle poraza na predsedničkim izborima\nAutor mondo.rs 09.01.2020. / 13:51 13:52\nDosadašnja predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović ima ideju čime će se baviti nakon što se iseli iz predsedničke kancelarije.\nNovi predsednik Hrvatske Zoran Milanović izjavio je pre nekoliko dana da ima posao za dosadašnju šeficu države Kolindu Grabar Kitarović, koju je porazio na predsedničkim izborima. Milanović je rekao da će joj predložiti neko ambasadorsko mesto.\nMeđjutim, ona ima druge planove.\n"Vidim se u Hrvatskoj, kako se bavim zaštitom slabijih, promovisanjem zaštite žena i dece od nasillja, ali i zaštitom životinja", rekla je Kolinda Grabar Kitarović za portal 24sata.hr.\nDodala je i da keruša Kika, koju je udomila tokom predsedničkog mandata, ide sa njom kući.\nNovi predsednik Hrvatske: Vučić me nije zvao, imam posao za Kolindu\nPrve ankete: Milanović vodi sa 53% glasova, Kolindi 46% glasova


Polovno FM poljoprivredna oprema i mašine oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nPolovna FM poljoprivredna oprema i mašine na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih FM poljoprivredna oprema i mašine mašina za prodaju. Možete sortirati polovne FM poljoprivredna oprema i mašine po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nOvde je kompletna lista polovnih FM poljoprivredna oprema i mašine za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og FM poljoprivredna oprema i mašine koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne FM poljoprivredna oprema i mašine i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


ZAR JE MOGUĆE? Dalila i Dejan POPILI MLEKO MAČKI - Svi se pitaju KAKO IM JE TO PALO NA PAMET? (VIDEO) - Informer\nHit snimak kruži internetom!\nBivši zadrugari Dejan Dragojević i njegova supruga Dalila nalaze se u samokarantinu, a izgleda da su našli vrlo kreativan način kako da provode vreme.\nA post shared by Dalila Dragojević (@dalila_dragojevic_official) on Mar 11, 2020 at 7:30am PDT\nNaime, njih dvoje su otvorili profil na popularnoj aplikaciji Tik tok. Dalila je već neko vreme vrlo aktivna, a ovog puta je odlučila da svoju kreativnost dovede do maksimuma.\nCrtani film Tom i Džeri bio je inspiracija da bračni par uzme slamčice i zabavi se uz smešnu scenu iz crtaća. Tomu je ''neko'' popio celo mleko, a Dalila i Dejan su našli način kako da izgleda da su to upravo oni uradili.\nA post shared by Dalila Dragojević (@dalila_dragojevic_official) on Mar 18, 2020 at 8:09am PDT\nGLEDAOCI ZADRUGE OGORČENI! Stali na stranu IZIGRANOG ZADRUGARA - Spremaju se za BOJKOT nove radio emisije sa Janjušem i Karićem!\nIvan Radulović | Sreda, 04. 03. 2020.\nVIP zadruga Zadruga 2 zadruga 3 Zadruga 1 zadruga lajv zadruga strim zadruga gledanje zadruga online zadruga gledanje onilne zadruga strim gledanje Dalila Dragojević Dejan Dragojević dalila i dejan tik tok jutjuber


Active ads KruševacLocation: Bazeni\n1 #ID 195654 Srbija krusevac For Sale\nCity or Town: krusevac Location: bazeniDescription: Potpuna nova garsonjera u blizini ekonomske skole idealna za izdavanje veoma povoljna ...\n#ID 190135 Srbija Krusevac For Sale\nCity or Town: Krusevac Location: bazeni Description: Veoma funkcionalan nov dvosoban stan sa dve spavace sobe novogradnja sa povracajem PDV. ...\n#ID 176467 Srbija Kruševac For Sale\nCity or Town: Kruševac Location: BazeniDescription: Stan je malo korišćen zbog dužeg odsustva vlasnika i nalazi se u širem centru grada,na prvom je spratu trospratne zgrade, na idealnoj lokaciji, u ...\nOwner neđo šaranović\nPhoto Real EstateAgencies KruševacJelena (30)Aleksandra(27)sladja(8)Milan(6)Zivadin(4)


Kultura Ćavin – Nova Akropola\nKultura Ćavin (Chavin) jedna je od najstarijih kultura Južne Amerike. Na poziv Univerziteta San Markos u Limi dobio sam priliku da neposredno proučavam ovu kulturu, zajedno sa dr. Lumbrerasom. Početak kulture Ćavin, smešta se između 900. i 800. p.n.e. mada ga treba pomeriti dublje u prošlost, između 3000. i 1500. p.n.e. budući da su eksperimenti sa C14 i fluorom na takozvanoj „keramici za žrtvene darove“ – keramici iz četvrtog sloja, sa sigurnošću pokazali da potiču barem iz XV veka p.n.e.\nTunel unutar piramide\nĆavin je vrlo stari obredni centar i potpuno nam je nepoznato kom je narodu pripadao. Nalazi se 462 kilometra severno od Lime. Da bi se stiglo u Ćavin potrebno je preći dva planinska lanca, Crne i Bele Kordiljere, visoke 5000 metara. Na visini od nekih 3200 metara, Ćavin danas čini niz razrušenih ostataka okrnjenih piramida i građevina na obroncima koje se nazivaju Kastiljos (Dvorci). U Ćavinu su najznamenitiji podzemni prolazi koji sačinjavaju pravi lavirint. Još uvek nije otkrivena svrha ovih prolaza niti se zna gde započinju i gde završavaju. Tim sam prolazima i sam lutao ne mogavši pronaći kraja i ne znajući tačno čemu su služili.\nVerovatno su imali neko inicijatsko, simboličko značenje povezano sa drevnom religijom naroda Ćavina. Ovi prolazi nisu nekakve krtičje rupe u planinama, već su savršeno izvedeni. Obloženi su velikim kamenim pločama od neke vrste sivog granita, a poduprti malim potpornim lukovima od istog materijala. Geološka istraživanja u krugu 50 kilometara oko Ćavina nisu otkrila mesto odakle bi ovo kamenje moglo da potiče, odnosno, 50 kilometara oko Ćavina nije pronađen kamenolom iz koga je moglo biti izvađeno. To nam govori, ukoliko je istraživanje koje smo sproveli bilo temeljito, o visokom tehničkom stepenu razvoja i o zaista izvanrednoj ljudskoj veštini.\nPonekad moje kolege koji nisu previše upućene u tehničke stvari, pomalo olako i romantično kažu: „Dobro, trideset ili četrdeset hiljada tona preneli su preko sto kilometara.“ To ne bi bio tako težak posao da su imali današnja sredstva transporta. Ali, zamislimo kako je bilo prenositi tako velike blokove preko planinskih lanaca kad nije bilo puteva, kad je postojala samo ljudska snaga! Ne znamo čak ni jesu li imali zaprežne životinje.\nTo je prava zagonetka. Zagonetka je, jer samo zamislite kolika je njihova ukupna težina ako uzmemo u obzir da jedan takav kameni blok teži kao pedeset putničkih automobila. A sada zamislite kako je to gurati, pod ručnom kočnicom, pedeset automobila odjednom, ne po madridskoj aveniji, nego uzbrdo i nizbrdo preko andskih Kordiljera. Pa, ako se setimo da ovakvih gromada ima na stotine, videćemo da se problem dodatno komplikuje i postaje gotovo nemoguće da se shvati kako su mogli načiniti ove građevine.\n„Lanzón“ – Veliki idol koplje,\nmonumentalna statua u lavirintu Ćavina\nĆavin je nešto zaista izvanredno. U njegovom lavirintu smeštena je takozvana stela Lanzón, za koju takođe nije jasno kako je tamo postavljena. To je monolit, odnosno monolitna statua božanstva visoka 4,53 metra, nazvana Veliki nož ili Veliki idol koplje, s obzirom na to da ima oblik pravog noža uspravljenog o zemlju. Po svoj prilici, u skladu je sa starim religijskim verovanjima, kakva nalazimo kod svih naroda, prema kojima ne postoje samo izvori prirodne vode, nego i izvori energije, odnosno magnetskih ili teluričkih snaga na nekim tačkama Zemljine kore. Drevni narodi su verovali da će se postavljanjem određenog kamenja na određena mesta ovi izvori lakše otvoriti i pomoći vernicima u njihovim metafizičkim doživljajima ili da će učiniti zemlju plodnom. Isto značenje ima i u zemlju položeno kamenje koje nalazimo po Evropi i severnoj Africi, a koje se ponekad pripisuje druidima ili ga se smešta u neko ranije doba.\nUpravo tog tipa je i taj pažljivo isklesani nož. On ima jedno zanimljivo, možda ne previše poznato obeležje, s obzirom na to da je tek nedavno otkriveno. U gornjem delu ima udubljenje za koju se uvek mislilo –romantično, kako mi arheolozi imamo običaj – da je služila za sakupljanje krvi prilikom žrtvovanja. Ideja je pomalo smešna, jer iznad noža nema nikakve neravnine, odnosno, ne zna se odakle bi dolazila krv. Ali svi znamo kako je upečatljiva pomisao da su drevni narodi prinosili žrtve, da je postojalo ropstvo, bičevanje, i tome slično! Mi mislimo da smo prvi koji su se oslobodili mnogo čega, mislimo kako su svi stari narodi živeli gore od nas, kako su bili okrutni i krvožedni, a mi smo, nasuprot tome, otkrili politiku, društvo i ekonomiju.\nDanas odbijamo da uvidimo da je evolucija čovečanstva bila mnogo više ciklična nego što mislimo, da razvoj nije tako jednostavan niti da ide samo uzlazno, već može da ima cikluse, zamahe, i recimo, sopstvene načine gledanja na stvari. Stari narodi možda nisu prinosili ljudske žrtve. Tako se ni udubljenje na gornjem delu stele Lanzón iz Ćavina nikad nije ozbiljno proučilo. Dr. Lumbreras počeo je da je proučava sa ispravnim razumevanjem i kriterijumom pa je, kako to kažemo arheološkim žargonom – izlečio stelu iz Ćavina, očistivši je od blata i nakupljenih soli u udubljenju. I doživeo je iznenađenje: na dnu ove šupljine nalazio se mali nacrt celog ceremonijalnog centra u Ćavinu. Ovo je zaista bilo pravo iznenađenje, tim više što je na crtežu prikazan hram kružnog oblika, a u Ćavinu nije postojala nikakva kružna građevina. Narod Ćavina imao je pravilo pravog ugla, tj. sve su gradili prema četvorougaonoj osnovi.\nĆavin de Uantar – arheološko nalazište\nOvaj hram, koji je neka vrsta polupodzemnog hrama, iskopan je ispred takozvanog Castilja Ćavina. Ima dva ulaza, jedan sa prednje, drugi sa zadnje strane, sa stepeništem koje ograđuju četiri zakrivljena pročelja na kojima se nalaze prikazi jaguara. Jaguari dolaze sa vrha i spuštaju se ka dnu i izrađeni su u granitu.\nIspod stepeništa Hrama u Ćavinu pronađeno je niz kanala kvadratnog preseka za koje se ne zna čemu su služili jer su preveliki da bi bili ventilacija, a preuski da bi se njima prolazilo. Jedan od tih kanala je poravnat, obrađen, očišćen od šljunka i nataloženog materijala i u njemu je pronađen niz zaista zbunjujućih elemenata. Naprimer, unutar tih velikih kvadratnih cevi mestimično su se pojavljivale kamene ploče koje su – poput oštrica mača – prolazile kroz zid i završavale unutar kamenih piramida. Sve je navodilo na pomisao da se radi o sistemu zvučnika, tj. udarac na jednom kraju ploče odjekivao bi na drugom, pojačavajući zvuk na njegovom krajnjem delu. Ali, kako su ljudi mogli ulaziti da bi po tome udarali?\nDr. Lumbreras se dosetio da se možda radi o hidrauličnom zvučnom uređaju. Kasnije se otkrilo da ovaj uski prolaz nije potpuno horizontalan, nego da ima niz stepenica, odnosno, vertikalnih nagiba. Ispod jednog takvog nagiba otkrilo se da je kamena ploča vrlo tanka. Ispod ploče nalazila se velika šupljina koja je sačinjavala neku vrstu bubnja koji bi, kad bi se udarilo po ploči, zasigurno odzvanjao, ali nedostajao je dokaz.\nTako je dopremljeno deset hiljada litara vode do vrha planine gde se nalazilo presušeno drevno rečno korito, kroz koje je, nakon što je najpre obnovljeno i očišćeno, puštena voda. Dok se voda spuštala niz planinu, nije se dogodilo apsolutno ništa, ali kad je ušla u područje kružnog hrama, začulo se nešto slično rici jaguara – istinski zastrašujuće – tako da se dvesta radnika koji su radili za Univerzitet San Markos razbežalo i sklonilo u svoja sela udaljena nekoliko stotina metara.\nIzgleda da ovaj hram nije imao samo jedan, nego četiri vodena toka, verovatno regulisana branom pomoću koje su sveštenici, zajedno sa vibracijama koje se osete kad voda udara o sve to kamenje, postizali zaista impresivan zvučni efekat. A sve su to drevni Ćavinjani koristili verovatno za stvaranje jedne vrste parapsihološkog fenomena ili svojevrsne mistične forme koju mi danas ne poznajemo, jer, podsećam vas, o Ćavinu ne znamo zapravo ništa.\nJedina skulptura glave i dalje pričvršćena na originalnom mestu,\nDrugo otkriće bio je proučavanje „Kamena sa sedam rupa“, monolita sa sedam udubljenja koje zajedno prikazuju lik jaguara. Svrhu ovog kamena niko nije razumeo. Bio je postavljen na „novom“ delu Hrama. Otkriveno je da se zimi ove rupe ispune snegom, a u proleće, koje je na južnoj hemisferi u septembru, sneg se otopi i tako nastane sedam vodenih ogledala. Proučavanja pokazuju da se u njima između 21. i 23. septembra, odnosno za vreme prolećnog ekvinocija, odražava sazvežđe Orion. Zvezda Rigel iz Oriona odražava se u udubljenju koja odgovara jaguarovu oku, a dobro znamo da je kod svih drevnih naroda oko simbol večnosti, pa tako kod Egipćana nalazimo Vodiča – Horusovo oko, a u hrišćanskoj ikonografiji tokom čitavog srednjeg veka lik Boga prikazivao se kao trougao sa okom u središtu.


Liturgija - Blic Online\nPatrijarh Porfirije stigao u Gračanicu gde će sutra ujutru služiti svetu arhijerejsku liturgiju\nSrpski patrijarh Porfirije stigao je večeras u Gračanicu, gde su ga dočekali vladika raško-prizrenski Teodosije, sa monaštvom i sveštenstvom, kao i predstavnici Srba sa Kosova i Metohije.\nVladika Teodosije služio liturgiju u Donjoj Gušterici, vernicima poručio da se ne odriču svetinje\nUoči Vidovdana, vladika raško-prizrenski Teodosije služio je svetu arhijerejsku liturgiju u crkvi posvećenoj Svetom Knezu Lazaru, u Donjoj Gušterici.\nLitiju koja će na Spasovdan, krsnu slavu Beograda, biti održana centralnim gradskim ulicama, prvi put predvodiće patrijarh Porfirije, koji će koračati pod ceremonijalnim crkvenim baldahinom koji je pripadao patrijarhu Josifu Rajačiću. U molitvenoj povorci, nad kojom će se premijerno vijoriti svečana zastava patrijarha srpskog - standarta, biće i mošti svetitelja Svete Petke i despota Stefana Lazarevića.\nU Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci služena ponoćna liturgija\nU Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci služena je ponoćna liturgija koju je povodom najvećeg hrišćanskog praznika Vaskrsa služio Njegovo preosveštenstvo episkop banjalučki Jefrem.\nNjegova Svetost Patrijarh srpski gospodin Porfirije služiće na Vaskrs, 2. maja sa početkom u 9 časova svetu arhijerejsku Liturgiju u hramu Svetog Save, najavljeno je na sajtu SPC.\nOBELEŽAVANJE DANA REPUBLIKE U Hramu Hrista Spasitelja održana liturgija i prelomljen SLAVSKI KOLAČ (FOTO)\nObeležavanje Dana Republike počelo je Svetom arhijerejskom liturgijom u Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci.\nBOŽIĆ SE PROSLAVLJA U CELOM REGIONU Vernici se okupljali tokom cele noći po crkvama, u Hramu svetog Save liturgiju služi mitropolit Hrizostom (FOTO)\nPutin dočekao Božić u hramu iz 13. veka (VIDEO)\nRuski predsednik Vladimir Putin prisustvuje božićnoj liturgiji u drevnom manastiru svetog Nikole koji se nalazi na ostrvu Lipno na jezeru Iljmenj nedaleko od Novgoroda.\nUsled mera zabrane okupljanja zbog epidemije korona virusa, vernici nisu mogli prisustvovati vaskršnjoj svetoj arhijerejskoj liturgiji, koju je jutros od 9h služio patrijarh srpski Irinej uz sasluženje beogradsko-karlovačkog sveštenstva. Pogledajte kako je izgledalo:


Crna Gora ostala bez poslednjeg putničkog broda - Page\nMay 23, 2018, 02:05:37 pm\nPALUBA > More, pomorstvo i unutrašnji plovni putevi > Trgovačka mornarica > Topic: Crna Gora ostala bez poslednjeg putničkog broda\nAuthor Topic: Crna Gora ostala bez poslednjeg putničkog broda (Read 1500 times)\n« on: May 14, 2017, 07:47:11 pm »\nB. Dabić 14. maj 2017.\nTužan i mučan dan za crnogorsku pomorsku privredu, za pomorsku državu, u čijoj floti više nema putničkog broda Sveti Stefan 2, jedinog feribota\n01.jpg (86.67 KB. 620x392 - viewed 51 times.)\nU nedelju popodne, „Sveti Stefan 2“ uz brodsku sirenu koja se oglasila u 16:53, krenuo je na poslednje putovanje u rezalište Aliaga u Turskoj. Iz Luke Bar do Aliaga na poslednjem putovanju kapetan broda je Ljubo Pekić, a ukrcano je 15 pomoraca, što čini minimum posade za sigurnu plovidbu, na putovanju od oko 700 milja koje podrazumeva oko 56 sati plovidbe.\nIako je Barska plovidba preduzeće u većinskom vlasništvu države, 51 %, a 49 % je u vlasništvu manjinskih akcionara, iz državne kompanije nisu našli za shodno da obaveste javnost da je feribot “Sveti Stefan 2”, prodat turskoj kompaniji pre 15 –tak dana.\nPrema nezvaničnim saznanjima Novosti, postignuta je cena 265 $ po toni što bi značilo da na račun Barske plovidbe turska kompanija uplati oko million dolara. Međutim, samo za 5 meseci koliko je “Sveti Stefan 2” bio vezan u Luci Bar nagomilali su se troškovi koji iznose oko 150 hiljada evra. Crna Gora jeste primorska, ali sa ovakvom poslovnom politikom teško će održati status pomorske države.\nBrodska linija sa Italijom, brodom Sveti Stefan, uspostavljena je još 18. juna 1965. godine i od tada je, osim za vreme sankcija, redovno funkcionisala. Feribotu “Sveti Stefan 2” koji je izgrađen pre 43 godine, klasifikaciono društvo Buerau Veritas ukinulo je dozvolu za plovidbu, jer više ne ispunjava standarde. Iz Barske plovidbe su saopštavali da linija neće biti ukinuta, već samo privremeno obustavljena do nabavke drugog broda. Umesto crnogorskog “Sveca” na liniji će zaploviti hrvatski brod “Dubrovnik”.\nOdluke odbora direkora Barske plovidbe koga čine: Vojo Bojović, Milan Lakićević, Radovan Orlandić, Slobodan Leković i Miloš Raičević, kao i menadžmenta na čijem čelu je izvršni director Milo Paunović, od početka maja su pod lupom Uprave policije, a i nevladinog sektora MANS-a.\nDUBROVNIK SPAJA OBALE\nNa sajtu Barske plovidbe i dalje fotografije brodova “Sveti Stefan” i “Sveti Stefan 2” (prvi više ne postoji, drugi na putu na rezilište) i slogan “Mi spajamo obale”. Ali, i obaveštenje “ sa zadovoljstvom informišemo da je ostvarena saradnja najstarijih brodara na Jadranu, Barske plovidbe i Jadrolinije. Ugovorom o saradnji, koji je zaključen do kraja 2017 godine, definisan je zajednički projekat ponovnog uspostavljanja linije Bar-Bari. Liniju će održavati Jadrolinijin brod "Dubrovnik“ od sredine maja do decembra 2017. godine s mogućnošću produženja, a zavisno od potražnje na tržištu. Tokom sezone brod "Dubrovnik“ uplovljavat će u luku Bar dva puta nedeljno, a u vansezonskom periodu jedanput nedeljno”.\nRe: Crna Gora ostala bez poslednjeg putničkog broda\n« Reply #1 on: May 17, 2017, 02:31:33 pm »\nDubrovnik je izgradjen 1979.


Abas potpisao dekret kojim su palestinske vlasti zvanično preuzele kontrolu u pojasu Gaze\nPalestinski lider Mahmud Abas potpisao je dekret kojim su palestinske vlasti zvanično preuzele kontrolu nad zemljištem i imovinom u napuštenim izraelskim naseljima u pojasu Gaze. Mali procenat naseljeničke zemlje pripadao je Palestincima pre nego što je Izrael osvojio tu teritoriju, te je Abas formirao odbor koji će razmatrati pojedinačne palestinske pravno-imovinske zahteve. Do petka popodne, izraelski vojnici evakuisali su 17 od 21 naselja u pojasu Gaze, dok su naZapadnoj obali naseljenici dobrovoljno napustili dve od četiri enklave.\nPalestinski lider Mahmud Abas raspisao je parlamentarne izbore za 25. januar\nGlasanje je prvobitno bilo zakazano za prošli mesec ali je odloženo zbog spora oko reformi izbornog zakona. Palestinski lider bio je izložen domaćem i medjunarodnom pritisku da raspiše izbore kako bi se ojačale demokratske reforme ključne za buduće mirovne sporazume sa Izraelom. Abasovi politički rivali, militantna islamska grupa Hamas pozdravili su vest o održavanju izbora. Istovreeno, pripadnici Hamasa okupljeni na centralnom trgu u Gazi, najavili su da će nastaviti napade na Izrael.\nProtivrečni izveštaji oko teksta ustava u Iraku\nDok rok za izradu novog iračkog ustava ističe u ponedeljak, iz Iraka stižu protivrečni izveštaji o tome da li se politički lideri bliže kompromisu oko teksta ustava. Irački pregovarači kažu da su SAD odustale od svojih primedbi na zahtev Šiita da Islam bude jedini temelj iračkih zakona. Medjutim, kurdski zvaničnici i dalje su odlučni da Islam ne bi trebalo da postane glavni izvor iračkih zakona. U medjuvremenu, stotine sunitskih Arapa u Ramadiju i Kirkuku demonstrirale su proiv mogućnosti uvodjenja federalizma u Irak. Da bi bio usvojen, irački ustav mora da na referendumu u oktobru dobije široku podršku u 18 provincija.\nBuš izjavio je da se američke trupe u Iraku bore da bi sprečile terorističke napade na američkom tlu\nU redovnom nedeljnom obraćanju naciji putem radija, Buš je istakao da će, ako se Amerika ne suoči sa, kako je rekao, «zlikovcima» u inostranstvu, Amerikanci morate da se jednog dana bore protiv njih na ulicama svojih gradova.\nU Španiji je sahranjeno 17 španskih vojnika poginulih u helikopterskoj nesreći u Avganistanu\nDržavnoj sahrani u Madridu prisustvovali su kralj Huan Karlos i premijer Hoze-Luis Zapatero, kao i predstavnici SAD, Britanije i Francuske. Vojnici koji su bili deo španskog kontingenta od 800 vojnika u okviru snaga NATO-a, bili su na misiji obuke u Avganistanu kada se njihov helikopter srušio blizu Herata. Ministar odbrane Hoze Bono kaže da nema dokaza da je helikpter oboren u neprijateljskoj vatri. Istražitelji ispituju da li je nalet olujnog vetra skrenuo letelicu sa kursa i izazvao nesreću.\nMirovna misija 2005\nNa kineskom poluostrvu Šandong započela je druga faza zajedničke vojne vežbe Kine i Rusije pod nazivom «Mirovna misija 2005». Reč je o prvim velikim vojnim manevrima dve vojne sile, čiji je cilj borba protiv medjunarodnog terorizma, separatizma i ekstremizma. Kineska novinska agencija Sinhua javlja da u manevrima učestvuje oko 10.000 ruskih i kineskih vojnika.\nKompanija «Merk» najavila žalbu na presudu o odšteti u vrednosti od 253 miliona dolara\nAmerički farmaceutski gigant, kompanija «Merk», saopštila je da će se žaliti na presudu o odšteti u vrednosti od 253 miliona dolara, koju je sud dodelio udovici čoveka, koji je umro pošto je uzimao lekove protiv bolova - «Vajoks». Porota u saveznoj državi Teksas u petak je proglasila 'Merk» krivim zbog nemara i podržala tvrdnju tužioca da je Vajoks prouzrokovao srčani udar koji je usmrtio čoveka. Međutim, advokati «Merk»-a kažu da nema pouzdanih naučnih dokaza da lek izzaiva srčanu aritminu, koja je dovela do smrti čoveka. Vrednost akcija «Merk»-a na berzi pala je u petak posle vesti o ovoj presudi, a kompanija je suočena sa još hiljadama drugih parnica u vezi Vajoksa, i potencijalnim gubitkom milijardi dolara na ime odšteta. «Merk» je povukla Vajoks sa tržišta prošlog septembra, pošto su istraživanja otkrila da za one koji uzimaju ovaj lek postoji rizik od kardiovaskularnih problema.\nAmerički predsednik Buš, koji radi rekreacije često vozi bicikl, danas je na svom ranču u Krofordu to učinio u društvu jednog od najboljih biciklista svih vremena, Teksašanina Lensa Armstronga. Buš i Armstrong su za dva sata vožnje prešli 27 kilometara na predsednikovom imanju. Portparol Bele Kuće Trent Dafi rekao je da je posle vožnje Buš poklonio Armstrongu crveno-plavo-belu biciklističku majicu sa natpisom: «Tour de Crawford» (Tur de Kroford). Dafi je dodao d je 59-godišnji predsednik, koji je poznat po odličnoj fizičkoj kondiciji, sve vreme vodio. Medjutim treba reći i da je Buš nedavno uveo pravilo da niko ne sme da ga pretekne na biciklističkoj stazi. Lens Armstrong, koji je inače prijatelj Bušovog protivkandidata na predsedničkim izborima, Demokrate Džona Kerija, prošlog meseca je rekordni sedmi put pobedio na takmičenju Tur de Frans.


Ostali tekstovi |\nCategory Archives: Ostali tekstovi\nPosted on August 17, 2018 by mamastena\t• Leave a comment\nOvaj tekst je nastao kao potreba za podrškom i pomoći svim roditeljima koji pred sobom imaju izazov deljenja pažnje jednako svakom detetu, i nekih mogućih posledica ukoliko je pažnja disproporcionalna. Možda se učini da ovakav problem ima svaka porodica sa više dece, i to nije pogrešno, ali jeste mnogo drugačije onda kada jedno dete ima … Continue reading →\nBolest kao nasleđe\nPosted on June 29, 2018 by mamastena\t• 2 Comments\nJedna od najvećih zabluda, vezanih za genetske bolesti je pretpostavka da, samim tim što su roditelji zdravi, dete nema genetski poremećaj… Mi smo ovo čak i čuli od lekara specijaliste (ne genetičara), koji je olako odbacio sumnju da Nikola ima neku gen.bolest jer smo mi, roditelji, zdrave i prave individue. Tada smo već dovoljno bili upućeni u celu ovu priču, pa nas je ova opaska jedva ostavile ozbiljne. S druge strane, zbog neznanja i lačkih naglabanja, nisu retki slučajevi da se sami roditelji osećaju krivim ili neko od roditelja bude optužen da je odgovoran za bolest koju je preneo svom detetu. Ovo ostavlja velike posledice na porodične odnose i često se dešava da se ovakve porodice raspadnu, upravo zbog potpuno pogrešnog doživljaja genetsko nasleđenih bolesti. Zato je bitno da se roditelji/familija informišu i na ovo gledaju sa medicinskog aspekta. Continue reading →\nPosted on July 3, 2017 by mamastena\t• Leave a comment\nEmili Perl Kingsli je američka spisateljica koja je od 1970. godine bila u timu pisaca za TV šou “Ulica Sezama” (Sesame street). Njen sin, Džejson, rođen je sa Daunovim sindromom. Njeno iskustvo je poslužilo kao inspiracija za uključivanje osoba sa smetnjama u razvoju u pomenuti TV šou. Takođe, zbog Džejsona je nastala i priča “Dobro došli u Holandiju”, koja upoređuje iskustvo saznanja da će Vaše dete imati specijalne potrebe, sa iskustvom odlaska u Italiju sa preusmeravanjem odredišta na Holandiju. Continue reading →


Seoska kuća Kušača - seoski bijeg u blizini Bridgetowna - Airbnb\nSeoska kuća Kušača - seoski bijeg u blizini Bridgetowna\nGlenlynn, Zapadna Australija, Аустралија\nSmeštaj na farmi, čiji je domaćin Davina\nDavina je superdomaćin\nOva mala samostalna seoska kuća nalazi se na 17 hektara južno od Bridžtauna, istorijskog grada u poznatom jugozapadnom regionu Australije. Naš smještaj je izolovan i miran, idealan za sve one koji traže mjesto za izolaciju i opuštanje. Do grada se može lako stići za 5 minuta vožnje, a imamo i brz Wi-Fi.\nOva šarmantno renovirana seoska kuća je udobna, čista i udobna. Veliko je, sa laganim i prozračnim otvorenim dnevnim boravkom koji uključuje pregradu spavaće sobe, dnevni boravak i potpuno opremljenu čajnu kuhinju sa šporetom, frižiderom i mikrotalasnom rernom. Postoji zasebno kupatilo sa WC šoljom i tušem. Da bi vam bilo udobno, seoska kuća ima i drveni požar i povratni klima-uređaj za te hladne ‘Fridžown’ noći ili tople letnje večeri.\nSeoska kuća ima privatni pristup i parking i odvojena je od glavnog imanja. Pristup je putem kratke staze koja ima neke stepenice (alternativna ruta može da se organizuje ako stepenice predstavljaju problem). Na otvorenom se nalazi malo popločano dvorište na kojem možete upiti sunce, kao i sjenoviti sto među drvećem za ručavanje na otvorenom. Ovo je takođe sjajno mesto za posmatranje ptica.\nNema televizora, ali imamo društvene igre, knjige i prirodu. Besplatan Wi-Fi je takođe uključen ako treba da pogledate ptice ili drveće ili da obavite neki posao.\nIako je seoska kuća namenjena parovima, možemo da ugostimo do 3 osobe ako je neko spreman da ponese dušek na podu (ali imajte na umu da je to studio prostor, sa samo pregradom između soba).\n7 noćenja na lokaciji Glenlynn\n4,96 od 5 zvjezdica u 310 recenzije/a\n4,96 · 310 utisaka\nPrikaži svih 310 utisaka\nNalazimo se 5 minuta vožnje južno od Bridžtauna, na granici državne šume. Slobodno istražite ograđene prostore i staze za žbunje iza kuće u skladu sa sadržajem svog srca (samo obavezno zatvorite sve kapije kroz koje prolazite). Naravno, iskoristite ovo kao bazu za posetu Bridžtaunu i okolnim gradovima.\nRegija Voren-Blakvud poznata je po svojim proizvodima i vinu, tako da možete da odete u lični obilazak u jednom od lokalnih podrumskih vrata, da posetite farme tartufa u Manjimupu ili da svratite na domaću pitu u Ukusnim jelima u Grinbusu. Bridgetown se nalazi na obalama rijeke Blekvud i nudi mnoštvo mogućnosti za vožnju kajakom, planinarenje i biciklizam za ljubitelje prirode. Šire je takođe pun umetnika i kreativaca, pa ako je to više od vas, preporučujemo da posetite The Rabbit Hole u kojem se nalazi 9 umetničkih ateljea i domaćinima koji su u toku izložbe.\nViše informacija o aktivnostima potražite u našoj knjižici gostiju i obavestite nas ako vam budu potrebne konkretne informacije.\nDomaćin je Davina\nOsim što ćemo vas dočekati na bezbednoj udaljenosti, u potpunosti ćemo poštovati vašu privatnost i ostaviti vas na miru. Međutim, s obzirom na to da je seoska kuća dio imanja, na raspolaganju smo vam i u blizini ako vam bilo šta zatreba ili imate bilo kakvih pitanja. Ako ne želite da se nađete sa nama u tom periodu, obavestite nas - ključ je u vratima i možete sami da uđete.\nOsim što ćemo vas dočekati na bezbednoj udaljenosti, u potpunosti ćemo poštovati vašu privatnost i ostaviti vas na miru. Međutim, s obzirom na to da je seoska kuća dio imanja, na r…\nGlenlynn i okolina nude i druge opcije – istražite ih


Predsednik Džo Bajden govori o povlačenju američkih vojnika iz Avganistana u Beloj kući, 8. jula 2021.\nPredsednik Džo Bajden saopštio je da će američka vojna misija u Avganistanu biti završena 31. avgusta, uprkos strahovanjima da bi u zemlji mogao da izbije građanski rat po odlasku američkih vojnika.\n"Pravo i obaveza avganistanskog naroda su da odluče kakvu budućnost žele i kako će upravljati zemljom", poručio je američki predsednik.\nBajden i potpredsednica Kamala Haris prethodno su se u Beloj kući sastali sa liderima agencija za nacionalnu bezbednost, koji su ih obavestili o povlačenju američkih snaga iz Avganistana.\nAmerička vojska je u četvrtak objavila da je povlačenje završeno više od 90%. Zvaničnici su rekli da se očekuje da će ceo proces biti završen krajem avgusta. NATO trupe takođe slede njihov primer, a većina ih je već napustila Avganistan.\nPortparolka Bele kuće Džen Psaki rekla je novinarima da Sjedinjene Države podržavaju diplomatske pregovore o rešavanju sukoba u Avganistanu i da posle povlačenja vojske nameravaju da zadrže diplomatsko i humanitarno prisustvo u zemlji.\n“Jedan od razloga što je predsednik doneo ovu odluku je što ne veruje da postoji vojno rešenje za 20-godišnji rat", izjavila je Psaki.\nBajden je takođe rekao da Sjedinjene Države planiraju da premeste hiljade avganistanskih prevodilaca iz zemlje pred odlazak američkih vojnika.\nTalibanski borci ostvarili su veliki napredak u osvajanju teritorija širom Avganistana od 1. maja, kada su SAD i NATO formalno započeli povlačenje poslednjih preostalih vojnika. Pobunjenici su od tada osvojili najmanje 150 od 400 avganistanskih okruga.\nOdlazak stranih trupa je rezultat mirovnog sporazuma koji su Vašington i Talibani sklopili u februaru 2020, za vreme administracije Donalda Trampa. Prema sporazumu se od pobunjenika traži da se bore protiv terorizma na avganistanskom tlu i postignu politički mirovni sporazum sa vladom u Kabulu.\nMeđutim, mirovni pregovori pod posredstvom SAD unutar Avganistana sporo napreduju od kad su započeli prošlog septembra u Kataru, i do sada su imali malo uspeha.\nARHIVA - Američki marinci Drugog bataljona čekaju helikoptere u provinciji Helmand, u junu 2009.\nAmerički vojnici su pre nedelju dana tokom noći napustili vazdušnu bazu Bagram, najveću u Avganistanu, što je izazvalo kritike i žalbe avganitanskih komandanata da nisu znali za planove o povlačenju.\nAmerički zvaničnici tvrde da je prenos nadležnosti u Bagramu bio potpuno koordinisan sa avganistanskim liderima, kao i predaja nadležnosti u drugim vojnim bazama.\nAvganistanski zvaničnici takođe ističu da je nagli odlazak Amerikanaca omogućio meštanima da opljačkaju bazu pre nego što su stigli avganistanski vojnici i preuzeli kontrolu nad aerodromom.


Gvardiola najbolji menadžer, Ruben Dijaš najbolji igrač PL - Sportklub\nGvardiola najbolji menadžer, Ruben Dijaš najbolji igrač PL\nPremier League Autor:Marko Vlahović5. jun. 202114:325 komentara\nDavid Klein Sportimage SPI-1072-0012\nPep Gvardiola je dobio još jedno laskavo priznanje u sezoni u kojoj je Mančester Siti dominirao i osvojio titulu prvaka Engleske. Gvardiola je takođe nedavno dobio i nagradu za najboljeg menadžera godine koju dodeljuje Asocijacija menadžera. Uz njega je defanzivac Sitija Ruben Dijaš bio proglašen za najboljeg igrača elitnog engleskog takmičenja.\nPod Gvardiolom Siti je tokom minule sezone postavio rekord po broju uzastopno dobijenih utakmica. Između 3. januara i 2. marta 2021. godine „građani“ su naređali 13 pobeda. To je bio i ključni niz kojim je Siti obezbedio titulu šampiona.\nTakođe je Siti imao i niz od 21 trijumfa u svim tkamičenjima između decembra i marta, kao i 12 uzastopnih pobeda na gostovanjima.\nUz Pepa su kandidati za najboljeg menadžera bili i Marselo Bijelsa iz Lidsa, Dejvid Mojes iz Vest Hema, Brendan Rodžers iz Lestera i Ole Gunar Solšer iz Junajteda.\nRuben Dijaš je u ekipi Sitija minule sezone bio najuticajniji defanzivac. Ovo je Portugalcu prva sezona u Engleskoj posle transfera iz Benfike prošlog septembra. On je plaćen 65 miliona evra i imao je 32 nastupa za „građane“ u Premijer ligi, a u njima je Siti 15 puta sačuvao mrežu.\nSa Rubenom u sastavu Mančester Siti je dobio 23 utakmice u ligi. Ostali kandidati za ovu titulu su bili Kevin De Brujne, Hari Kejn, Bruno Fernandeš, Mohamed Salah, Mejson Maunt, Tomaš Souček i Džek Griliš.\nManchester CityPep GuardiolaRúben Dias


Završni turnir Kupa Srbije u…\nServisne informacije (1046)\nnedelja, 20. avgust 2017. 11:48h\nDr Ljiljana Lazić, direktorka Zavoda za javno zdravlje u Pančevu Pančevo.MOJKraj.rs\nU intervjuu objavljenom u Starčevačkim novinama dr Lazić je govorila i o kvalitetu vode za piće, o samostalnom finansiranju, javnom zdravlju dece i ostalim uslugama koje Zavod za javno zdravlje građana pruža privrednicima i građanima.\nZavod za javno zdravlje Pančevo između ostalog kontroliše kvalitet vode za piće u distributivnoj mreži i na javnim česmama. Kakvog je kvaliteta voda za piće na dvadesetak česama koje na teritoriji Pančeva postoje?\nTako je, mi kontrolišemo javne česme. Ima ih 14 u nadležnosti “Zelenila”, a nalaze se u Narodnoj bašti, Barutani, na Zelenoj pijaci i buvljaku, dok je 6 u nadležnosti “Vodovoda”. Sve one su ispravne. Javne česme koje se nalaze u Narodnoj bašti i parku Barutana kontrolišu se jednom mesečno tokom leta. Javne česme na buvljaku i zelenoj pijaci se kontrolišu dva puta godišnje po nalogu Zelenila, poslednji put su kontrolisane 29. juna i voda je bezbedna za korišćenje. Javne česme u gradu, kojima upravlja Vodovod, kontrolišemo češće, jer negde oko 100 uzoraka vode za piće u toku meseca uzmemo iz distributivne mreže JKP Vodovod i kanalizacija. Od tih sto uzoraka, oko 20% su javne česme. One se kontrolišu jednom nedeljno i voda na svim ovim javnim česmama je ispravna.\nS obzirom da je JKP “Vodovod i kanalizacija” preuzelo obavezu snabdevanja vodom za piće građane Starčeva, Omoljice, Banatskog Brestovca i Ivanova, trebalo bi da se ispitivanje vode za piće radi i za njih. Ipak, voda se tamo ne uzorkuje, jer je po mišljenju Vodovoda u pitanju ista distributivna mreža i da se podrazumeva i da je tamo sve u redu, kao i u samom gradu. Možda bi trebalo, a mi smo to njima i sugerisali, da bi i u tim naseljenim mestima bilo potrebno da imaju makar po nekoliko mesta gde bi se radila kontrola vode za piće.\nVoda za piće posle niza onih poblema koje smo imali pre dve tri godine daleko bolje se kontroliše, u smislu interne kontrole samog Vodovoda. Otklonjene su sve sporne tačke ili problemi sa kojima su se oni susretali u izvorišnim mestima, u samoj fabrici vode i u distributivnoj mreži. Negde su menjali cevi ili dotrajalu instalaciju, tako da slobodno možemo reći da je voda u distributivnoj mreži gradskog vodovoda u potpunosti ispravna i može slobodno da se koristi za piće. Ono što je bitno istaći, što i sam Vodovod naglašava, briga o distributivnoj mreži Vodovoda je do nivoa vodomera odnosno do ulaska u objekat. Od ulaska u objekat, bez obzira da li je javni ili privatni, nadležnost je onoga ko taj objekat koristi. Građani mogu biti spokojni i koristiti vodu za piće gradskog vodovoda kao ispravnu i zdravstveno bezbednu.\nZavod redovno po ugovoru sprovodi sanitarnu kontrolu u obrazovnim ustanovama na teritoriji celog Pančeva. Kako izgleda takva kontrola?\nU okviru redovne javno zdravstvene kontrole školskih i predškolskih objekata, u okviru programa koji finansira Gradska uprava, sklapamo sa svakom školom poseban ugovor, a u okviru njega radi se ispitivanje vode za piće, briseva ruku, hrane ili peciva, ukoliko u školama postoji kuhinja ili se distribuira hrana. Imamo kontinuirani nadzor tokom čitave godine, ne rade se sva ispitivanja uvek u isto vreme. Pored samog uzorkovanja i ispitivanja u laboratoriji, imamo nadzornu posetu određenog školskog ili predškolskog objekta, gde je prisutan doktor specijalista higijene i sanitarni tehničar koji je zadužen za uzimanje uzoraka. Prvo se obiđe ustanova i pogleda, na osnovu tih zapažanja na licu mesta se predlažu mere, na primer ako higijena nije na zadovoljavajućem nivou, ako nije bilo tople vode na sanitarnim čvorovima, sapuna ili toalet papira. Odmah na licu mesta nalažu se određene mere. Dakle, mi nismo inspekcija nego interna kontrola koja ukazuje na to gde mogu da budu potencijalni rizici za pojavu bakterija.\nImamo jako dobru saradnju sa školama, a ono što je u celoj priči nama najbitnije, pošto godinama radimo javno-zdravstveni nadzor školskih i predškolskih objekata, za to vreme nismo imali ni jednu epidemiju. Mislim da smo jedini u Srbiji koji na ovakav sistemski način sprovode kontrolu u školskim i predškolskim objektima, jer ovo traje od 2005. godine.\nZavod za javno zdravlje vodi urednu evidenciju o zdravstvenom stanju stanovništva. Od čega najviše oboljevaju deca u Južnobanatskom okrugu, na osnovu nekih podataka koje imate u poslednjih deset godina?\nNa žalost, sve više dece nam oboljeva, čak i od nekih hroničnih masovnih bolesti u nižem uzrasnom dobu kada se to ne očekuje: povećan krvni pritisak, koji se otkriva kod dece u okviru sistematskih pregleda školskog uzrasta i povećana vrednost masnoća u krvi i šećera u krvi, što još uvek ne govori o bolesti, ali jeste rizik da se to kasnije pretvori u bolest. Ranije su to bile bolesti koje zahvataju stariju populaciju u nekim kasnijim životnim dobima. Ovakav način života, posebno u gradskim sredinama direktno ima uzročno-posledičnu vezu na zdravlje dece. Ipak, to nisu vodeće bolesti kod dece. Vodeće bolesti kod dece školskog i predškolskog uzrasta su respiratorne bolesti, ali one se javljaju češće jer je i sama otpornost organizma najmlađih slabija. Za respiratorne bolesti ne možemo reći da imaju trend porasta, dostigle su određeni nivo, ali ono što nas zabrinjava, to je da 10% do 20% tih akutnih respiratornih bolesti ukoliko su učestale, kod te dece kasnije prerastaju u hronične bolesti, kada odrastu. Te hronične respiratorne bolesti tada mogu imati trajne posledice na njihovo zdravlje. Takođe se javljaju u manjoj meri povrede, trovanja i posledice delovanja spoljnih faktora što se pripisuje tom nekom uzrastu, ali su još uvek prisutne i zarazne i parazitarne bolesti. Moram da napomenem, koliko god to zvučalo čudno, higijensko-epidemiološko stanje, kako lična tako i higijena stanovanja nisu nam baš na zavidnom nivou i to je razlog što mi još uvek govorimo o zaraznim i parazitarnim bolestima, koje možda u 21. veku više ne bi trebalo da postoje.\nNa žalost, analizom u okviru podataka koje dobijamo kada radimo sistematske preglede dece školskog uzrasta, primetili smo deformitete koštano-zglobnog sistema. Tu pre svega govorimo o deformitetima kičme, stopala, ali i ostalih kostiju u organizmu. Najviše su zastupljeni deformiteti stopala. To je za nas zabrinjavajući javno-zdravstveni podatak, jer to znači da deca jako malo hodaju, jako malo idu bosi, kod dece se ne rade vežbe ispravljanja, iako to još uvek nije trajni deformitet, već bi mogao da se ispravi plivanjem, adekvatnim vežbama i nošenjem adekvatne obuće.\nDrugi jako bitan javno-zdravstveni problem je deformitet kičme, sve tri vrste: kifoza, skolioza i lordoza (krivljenje u jednu, krivljenje u drugu stranu ili krivljenje napred). To je direktna posledica nepravilnog sedenja i jako dugo vreme provedeno u sedentalnom načinu života. Ti deformiteti kičme mnogo više su zastupljeni kod dečaka nego kod devojčica, te se nameće zaključak da dečaci provode daleko više vremena pored kompjutera, televizora, tableta i generalno kontinuirano sedećem položaju. Ovo su sve reverzibilne promene, a to znači da ukoliko bi se u školskom uzrastu uz adekvatnu stručnu kontrolu i podršku aktivirale fizičke aktivnosti, vežbe, sportske sekcije, plivanje, sve ovo bi moglo da se reši i ispravi. Kada se u tom osnovnoškolskom uzrastu preduzmu adekvatne mere, ta deca u kasnijoj životnoj dobi ne bi imala nikakvih zdravstvenih problema.\nProširenje ispitivanja jesmo planirali u delu mikrobiološkog ispitivanja površinskih voda, voda za kupanje i rekreaciju, otpadnih voda i namirnica i predmeta opšte upotrebe. Na žalost, nije došlo do većeg povećanja obima ispitivanja kome smo se mi nadali. Ukupno je za oko 4% veći broj analiza koje smo uradili u prvih šest meseci u odnosu na prethodni period, što nas ne zadovoljava. Imajući u vidu da se govorilo o preseljenju u druge objekte, odnosno iseljavanju iz postojećeg prostora, ali i u ovim uslovima u kakvim sada jesmo, ne možemo u nedogled širiti obim usluga jer nemamo adekvatan prostor. Ono što ćemo uspeti da uradimo s postojećom opremom i kadrom, jeste u delu kliničke mikrobiologije za pripremu osoba za vantelesnu oplodnju. S obzirom da je država pomerila starosnu granicu osoba koje mogu da idu na vantelesnu oplodnju, da je povećala i broj puta koliko osobe koje idu na vantelesnu oplodnju a mogu da se kontrolišu o trošku Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, omogućili smo da naši građani s teritorije celog Južnobanatskog okruga, sa uputom svog lekara za vantelesnu oplodnju i sa spiskom parametara koje se odnose na mikrobiološko ispitivanje i za muškarca i za ženu mogu da obave u Zavodu za javno zdravlje Pančevo. Ostali parametri iz delatnosti Zavoda u smislu ispitivanja vazduha, hrane, namirnica i ostalog za sada, na žalost, neće moći da budu prošireni.\nU praksi, kada je davno započeta reforma zdravstvenog sektora 2001. godine, prvo se krenulo od zavoda za javno zdravlje, zatim se prešlo na rehabilitacione centre, pa na stomatologiju, a domovi zdravlja i bolnice još uvek čekaju krajnje rešenje kako će se finansirati. Trenutno se finansiraju po broju ugovorenog broja radnika, a mi po principu poslova za određene naručioce. Jedan deo poslova radimo za Ministarstvo zdravlja i tu obezbeđujemo oko 20 % sredstava. Jedan značajan deo poslova radimo za Republički fond za zdravstveno osiguranje u delu kliničke mikrobiologije, vakcinacija i praćenja epidemioloških indikacija gde takođe obezbeđujemo oko 20% našeg ukupnog budžeta, a ostalih 60% sredstava koje Zavod ima tokom godine obezbeđujemo radom prema trećim korisnicima – to su lokalne samouprave, javna i javno komunalna preduzeća, škole, nevladine organizacije, privatni sektor i svi oni kojima su neophodne naše zdravstvene usluge. Kadar nam je stručan, tu dobro stojimo, ulagali smo godinama u stručnost i podmlađivanje kadra, kao i u akreditacije i sertifikacije metoda prema kojima radimo. Opremu kupujemo iz sopstvenih sredstava, sami plaćamo servisiranje, etaloniramo, što je velika stavka. To je sofisticirana oprema čija popravka košta po nekoliko hiljada evra. Ono što je naš najveći kamen spoticanja, to je rešavanje prostora Zavoda za javno zdravlje, jer u ovom postojećem ne možemo da se proširimo ni da radimo. Iako bismo imali zahteva s terena da radimo više, mi se trudimo da održimo obim posla koji smo i do sada radili, da imamo adekvatnu opremu koja je ispravna, etalonirana, servisirana i akreditovane metode kojima radimo i da odgovarajući kadar da odradi. Sa sigurnošću mogu da kažem da svaki naš rezultat koj izađe iz ove kuće je validan, potpuno ispravan i kao zdravstveni i kao sudski dokument. Ostaje da čekamo bolja vremena, da rešimo problem prostora Zavoda, automatski i da proširimo opseg ispitivanja pogotovo znajući da se naša zemlja priprema za pristup Evropskoj uniji, znajući da životna sredina ima jedan bitan segment u okviru pripreme, pogotovo kad je u pitanju kontrola otpadnih i površinskih voda, kontrola otpada, vode za piće, buke, vazduha, zemljišta, sve su to matriksi koje Zavod može da radi i za koje se iskreno nadam da ćemo u idućem periodu i raditi.


KLOP NEKA GA SE PLAŠI: Stiven DŽerard sanja klupu Liverpula | Novosti.RS\nKLOP NEKA GA SE PLAŠI: Stiven DŽerard sanja klupu Liverpula\n26. 12. 2020. u 20:22\nFoto: EPA-EFE/Ian MacNicol / POOL\nSTIVEN DŽerard je igračka legenda Liverpula, a navijači su svesni da će kad-tad sesti na klupu, međutim to trenutno nije moguće jer Jirgen Klop čini čuda...\nMladi engleski strateg odlično vodi Rendžers, a normalno sanja da će se vratiti na "Enfild".\nJirgen Klop mu neće tako lako prepustiti svoje mesto pošto su rezultati u njegovoj eri fantastični, pa tako i sada jurišaju ka šampionskoj tituli. Ipak, ne planira Nemac da do kraja života vodi "redse", tako da je već istakao da ga možemo očekivati još četiri sezone u Liverpulu.\n"Naravno da mi je to san, jer mi Liverpul znači sve, ali imamo jednog, ako ne i najboljeg menadžera na svetu koji je bio apsolutno neverovatan otkako je ušao na klupska vrata".\nŠTA JE KLOP REKAO O GOLU FULAMA: Moje i vaše mišljenje je irelevantno\n13. 12. 2020. u 21:38\nSALAH ISPISAO ISTORIJU LIVERPULA: Egipćanin iza sebe ostavio Stivena DŽerarda\n09. 12. 2020. u 20:01\nNIJE IH BRIGA ZA ZDRAVLJE IGRAČA: Klop ljut na vlasnike engleskih klubova\n04. 12. 2020. u 17:29\nKAPITENI BIRAJU FUDBALERA GODINE (8): Bane i Kolarov i dalje kao tandem!\n26. 12. 2020. u 20:02\n"Uspesi koje je nizao poslednjih nekoliko godina znače da je Liverpul na fantastičnom mestu. Neka se tako nastavi. Klub je bio apsolutno neverovatan tokom moje igračke karijere, još gledam sve utakmice, moje veze su i dalje vrlo jake, još imam bivše saigrače koji igraju u timu. Veoma je teško predvideti budućnost", poručio je Stiven DŽerard.\nZanimljivo je da je legendarni kapiten "redsa" veoma skroman, želi da napreduje kao trener, a ne da dolazak na klupu zasluži samo igračkim stažom.\n"Samo zato što sam bio dobar igrač Liverpula i imao karijeru koju sam imao, ne mora nužno da znači da ste sledeći na redu za menadžera, niti da ste najbolja osoba za taj posao", kazao je odmereno DŽerard, pa poručio:\n"Vrlo dobro znate, a i ja sam svestan, ako jednog dana taj posao bude dostupan, biće red dugačak kilometar, prepun vrhunskih menadžera".\nJirgen Klop fudbal FK Liverpul Stiven DŽerard\nKRISTIJANO Ronaldo je proglašen za najbolje pojačanje u istoriji Premijer lige u izboru “Skaj sportsa”.\nKADA je prvog dana septembra postalo jasno da Savo Milošević više neće sedeti na klupi Partizana malo je bilo pristalica kluba koje su u tom trenutku pomislile da bi rešenje za upražnjenu užarenu klupu mogao da bude Aleksandar Stanojević.\nPAUNOVIĆ PONOVO POBEĐUJE: Reding bez problema savladao Luton\nFUDBALERI Redinga, koje sa klupe predvodi Veljko Paunović pobedili su Luton na svom terenu sa 2:1 u 21. kolu Čempionšipa.\n26. 12. 2020. u 18:57


„Znamenite žene Velikog Bečkereka – Petrovgrada – Zrenjanina do polovine XX veka“ | ZR KLIK\n„Znamenite žene Velikog Bečkereka – Petrovgrada – Zrenjanina do polovine XX veka“\nZrenjanin- Povodom obeležavanja Međunarodnog dana žena Zavod za ravnopravnost polova i Grad Zrenjanin promovisaće knjigu „Znamenite žene Velikog Bečkereka–Petrovgrada–Zrenjanina do polovine XX veka“ autorke Stojanke Lekić, kao doprinos istorijskoj borbi za ženska prava i njihovu vidljivost u društvu.\nPromociji knjige prethodiće događaj u Gradskoj narodnoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“ (Trg slobode 2) u 16.30 časova, gde će direktorka Zavoda za ravnopravnost polova Diana Milović uručiti direktoru biblioteke Milanu Bjelogrliću publikacije iz izdavačke produkcije Zavoda.\nNa ovaj način fond gradske biblioteke u Zrenjaninu biće obogaćen publikacijam, a koje u svom fokusu imaju teme kao što su rodni stereotipi, rodni odnosi, perspektive i položaj žena udruštvu danas i kroz istoriju.\nNakon događaja u biblioteci, u Gradskoj kući u Zrenjaninu, u Baroknoj sali u 18 časova biće predstavljena monografija Stojanke Lekić „Znamenite žene Velikog Bečkereka – Petrovgrada –Zrenjanina do polovine XX veka“ o kojoj će govoriti: Diana Milović, direktoka Zavoda za ravnopravnost polova (u ime izdavača knjige), dr Zorica Mršević recenzentkinja knjige, dr Jovanka Šaranović recenzentkinja knjige, dr Biljana Stojković recenzentkinja knjige, Stojanka Lekić autorka knjige.\nModeratorka: Biljana Guzina, odbornica grada Zrenjanina i predsednica Kola srpskih sestara iz Zrenjanina. U pratećem programu učestvuju Roman Bugar, violinista iz Ečke i Dejan Karlečik, koji će izrecitovati pesmu „Žena“ Jovana Dučića.


Džudžević - Pozivam vjerske lidere na ujedinjenje Islamske zajednice - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Džudžević – Pozivam vjerske lidere na ujedinjenje Islamske zajednice\nDžudžević – Pozivam vjerske lidere na ujedinjenje Islamske zajednice\nOd Redakcija - 12. Maja 2014. 0 52 Podeli na Fejsbuku\nNovi Pazar – Predsednik Bošnjačkog nacionalnog veća u tehničkom mandatu Esad Džudžević ocenio je da “u Srbiji postoji konstantno višedecenijsko osporavanje prava Bošnjacima na njihov nacionalni, kulturni i etnički identitet”, saopštilo je danas BNV.\nDžudžević je, povodom 11. maja – Dana bošnjačke zastave – rekao da BNV “zahteva puno priznanje bošnjačkog nacionalnog identiteta i mogućnost korištenja individualnih ljudskih i manjinskih prava Bošnjaka u Srbiji”.\nOn je pozvao nadležne državne organe na usaglašavanje nacionalnog sastava zaposlenih u policiji, sudstvu, tužilaštvu i drugim javnim službama u sandžačkim opštinama.\n“U cilju ublažavanja višedecenijske nerazvijenosti područja Sandžaka i postizanja ravnomernog regionalnog razvoja, BNV poziva nadležne državne organe na intenzivniji infrastrukturni i sveukupni ekonomski razvoj i veća ulaganja na području Sandžaka“, rekao je Džudžević juče na prijemu povodom Dana bošnjačke zastave u Glavnom uredu veća.\nOn je dodao da BNV podržava proces objedinjavanja islamske zajednice na prostoru Srbije i pozvao verske poglavare na dijalog.\nPovodom Dana bošnjačke zastave juče je održan tradicionalni prijem i podizanje zastave na jarbol ispred Glavnog ureda BNV u Novom Pazaru, a akademiku Feridu Muhiću dodeljena je Zlatna plaketa Bošnjačkog nacionalnog veća.\nDan bošnjačke nacionalne zastave ustanovljen je na osnovu Zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina, a obeležava se 11. maja, na dan kada je 1991. godine u Novom Pazaru osnovano Bošnjačko nacionalno veće.\nOvaj dan u većini opština u Sandžaku je neradni, a na lokalnim institucijama pored državnih simbola, istaknuta je bošnjačka nacionalna zastava.\ntweet Prethodni tekstPonovo zabranjen Facebook u gradskoj upravi!Sledeći tekstPokrivena Bošnjakinja kandidatkinja za Evropski parlament Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Kunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm bez fioke - Bebi oprema PATOFNA TR\nPočetna / Proizvodi / Vreme je za spavanje / Kreveti za decu / Kunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm bez fioke\nKunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm bez fioke\nKunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm bez fioke količina\nKategorije: Kreveti za decu, Kreveti za decu 140x70 cm, KUNERT, Proizvođači, Vreme je za spavanje\nACMA 1 krevet za decu dimenzija 140×70 dolazi u preko 45 dostupnih dezena, bilo da birate krevet za dečake ili krevet za devojčice svako može pronaći odgovarajući dezen krevetića za decu. Svi naši dečiji kreveti su atestirani od ovlašćenih laboratorija i garantuju bezbedno i udobno korišćenje.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Kunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm bez fioke” Odustani od odgovora\nKunert Acma 1, kreveti za decu, 140x70cm sa fiokom\n16.500 din. Dodaj u korpu\nKunert Acma 2 White, kreveti za decu, 140x70cm sa fiokom\n18.700 din. Dodaj u korpu