Гради се „војвођанско ћирилично слово П” - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Ned Avg 09, 2020 9:48 am\nГради се „војвођанско ћирилично слово П”\nPostod Живојин Мишић » Sre Feb 15, 2017 2:26 pm\nКао резултат окупљања око значајних заједничких пројеката републичке и покрајинске власти у друмски и железнички саобраћај Војводине ће бити уложено 1,2 милијарде евра.\nЈедан од најзначајнијих саобраћајних инфраструктурних пројеката могло би да се назове пројектом „војвођанско ћирилично слово П“, јер када ти путеви буду изграђени заузеће положај у облику слова П.\nТа важна саобраћајница ће, како наводи за „Дневник“ покрајински секретар за урбанизам и заштиту животне средине Владмир Галић, обухватити Фрушкогорски коридор, односно брзу саобраћајницу од Руме до Новог Сада са тунелом кроз Фрушку гору, који ће преко аутопута излазити на Каћку петљу где ће се спојити са другом брзом саобраћајницом са четири саобраћајне траке између Новог Сада и Зрењанина, потом ће се наставити од Зрењанина до Београда, односно Борче, притом ће се градити обилазница око Зрењанина.\n- Брза саобраћајница између Новог Сада и Зрењанина и Зрењанина и Београда настаће проширивањем већ постојећег пута са две коловозне траке – наводи Галић, чији секретаријат овлашћењем републичке власти учествује у спровођењу тих важних пројеката. Он каже да ће проширивање пута између Новог Сада и Зрењанина бити једноставније од изградње Фрушкогорског коридора, јер за разлику од коридора није потребно да се уради експропријација која може у знатној мери да отежава посао и да одуговлачи време до почетака грађевинских радова.\nКад је пут између Новог Сада и Зрењанина грађен, пословало се домаћински, а и могло се тако поступити па је парцела на којој се тај пут налази ширине 35 и 50 метра, целим путним правцем већ сада омогућава да се проширење уради без претходне експропијације. На том путном правцу нема насељених места и нема потребе да се гради ни заобилазница. Значи, неопходно је да се уради одговарајућа пројектна документација и да се крене у изградњу– истиче Галић.\nПре проширења пута између Новог Сада и Зрењанина, биће саниран пут који се проширује и то на траси од 34 километра. За те намене новац је обезбедила Републичка влада, иако су брзе саобраћајнице у надлежности Војводине. - Пут између Каћа и Зрењанина је у веома лошем стању, није безбедан за саобраћај. У санирању тог пута ће нам Република у значајној мери помоћи у току ове године. Надам се да ће санација бити започета већ на пролеће – каже Галић додајући да је и то била једна од тема о којој се разговарало у Покрајинској влади приликом сусрета председника Покрајинске владе Игора Мировића и потпредседнице Републичке владе Зоране Михајловић прошле недеље.\nШто се тиче Фрушкогорског коридора, напомиње Галић, обезбеђен је новац за експропријацију, сад треба да се прогласи јавни интерес и да се крене са препарцелисањем, односно закључивањем уговора са власницима парцела на деоници која је прошла ревизију, а то је деоница Рума - Нови Сад и тунел кроз Фрушку гору. Почетак грађевинских радова зависи од тога како ће протећи експропропијација.\nОсим реконструкције Гребенског пута и већ постојећег пута између Новог Сада и Зрењанина, који ће се потом бити проширен са две коловозне траке, на пролеће се очекују и радови на санацији пута између Инђије, Сремских Карловаца и Петроварадина, који је такође у веома лошем стању. О томе је такође донета одлука прошле недеље на састанку председника Покрајинске владе Игора Мировића и потпредседнице Зоране Михајловић. Путеви Србије су исказали спремност да у току ове године издвоје новац за сређивање те деонице.\nНа реду и Партизански пут\nГалић најављује санирање гребенског пута преко Фрушке горе. Тај пут није фреквентан, јер ту не пролазе камиони, али га је потребно санирати, пре свега због туризма, бољег приступа фрушкогорским манастирима. Сад се ради просторни план посебне намене за Фрушку гору, у оквиру којег ће бити урађен и гребенски, односно Партизански пут. - Гребенски или Партизански пут се креће горе од чортановачке шуме општине Инђија и завршава се доле код Визића у општини Бачка Паланка. Пут је дугачак 58 километра и пролази кроз општине Инђија, Сремска Митровица, Шид, Сремски Карловци, Беочин, Нови Сад и Бачка Паланка. Пут је у надлежности локалних самоуправа, али нам је намера да га прогласимо путем другог реда како би га пребацили у надлежности АП Војводине и на тај начин омогућили да га одржавају Путеви Србије. Сад тај пут практино нико не одржава и у врло лошем је стању – каже Галић.\nhttp://www.dnevnik.rs/politika/gradi-se ... p%E2%80%9D\nRe: Гради се „војвођанско ћирилично слово П”\nPostod dragan » Čet Sep 12, 2019 5:37 pm\nvaros kapija » 12 Sep 2019 02:27 pm napisao: kad je beg bio cicija, ne jedan, nego dva autoputa za ZR\nhttps://www.ekapija.com/news/2627192/bi ... ce-spajati\nPostod pwl » Čet Sep 12, 2019 6:35 pm\nPostod SRBO » Čet Sep 12, 2019 7:03 pm\nНије лоше, и онда се направи продужетак до Темишвара. Зрењанински пут може исто да се направи у аутопут барем до петље у Борчи, ако не и до Панчевца\nPostod JoeBG » Čet Sep 12, 2019 8:17 pm\nKakvog Pancevca?! Pa gde ces autoput kroz grad? Ako bi stvarno od Zrenjanina do Beograda išao autoput u punom profilu, morala bi da se gradi obilaznica i sa severne strane Beograda. Tada bi imali potpun prsten oko Beograda. Ali kad bi...\nPostod dragan » Čet Sep 12, 2019 9:39 pm\nSRBO » 12 Sep 2019 07:03 pm napisao: Зрењанински пут може исто да се направи у аутопут барем до петље у Борчи, . .\nDo te petlje u Borči je i planirano da se izgradi.\nIMG_20190912_214850.png (260.36 KiB) Pogledano 3369 puta\nPostod JoeBG » Čet Sep 12, 2019 11:55 pm\nMa znam ja za to. Ali to je bilo za moto-put. Sad pominju auto-put. Ništa tu jos nije rešeno. Ja bih bih pre rekao da je pocela predizborna kampanja.\nPostod dragan » Pet Sep 13, 2019 4:04 am\n"Dolazak kineske kompanije Linglong Tire koja će u Zrenjaninu otvoriti fabriku guma, osnovni je razlog za prebacivanje projekta saobraćajnice "Vojvođansko P" sa Pokrajine na Vladu Srbije, a s tim i za promenu tipa saobraćajnice.\n"Vojvođansko P", tačnije projekat brze saobraćajnice Novi Sad-Zrenjanin i Zrenjanin-Borča, stopiran je na nivou Pokrajine, koja je od njega i potpuno odustala kada je Vlada Srbije obavestila da ima drugačije planove za ovu saobraćajnicu.\nTi planovi su da ova saobraćajnica ipak bude autoput, te će morati da se izradi potpuno nova projektna dokumentacija i reše druga pitanja (poput imovinskih problema)."\nPostod lukarts » Pet Sep 13, 2019 4:47 am\nBolje bi bilo odma da projektuju do Panceva, tj do buduce obilaznice.\nPostod dragan » Pet Sep 13, 2019 5:05 am\nObilaznica oko Pančeva se nastavlja na budući autoput prema Vršcu.\nPančevo će biti povezano "Severnom tangentom" sa petljom u Borči.\nbg-kasne-radovi-(1).jpg (233.71 KiB) Pogledano 3239 puta\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 7:25 am\nKako "Vojvođanski" kad deo ispod Čente 15-20km, kuda bi trebao da ide, nije teritorija Vojvodine, već Palilule, tj grada Beograda? Mozda je iz tog razloga gornja mapa puta upravo I nacrtana do Čente, ali nije tačno da je rečeno da bi se autoput tu završavao, nego da spaja Zr I Bg, tj plan je da nastavi I ka Beogradu kroz taj deo Palilule, ne Vojvodine.\nJa podrzavam ovaj projekat ali ako se vec koriste teritorijalne podele, onda da se ispravno kaze da je taj deo Banata deo grada Beograda.\nSlicno kao sto deo obilaznice oko Beograda treba da ide I oko Panceva, tj kroz Vojvodinu. Mada I nisu bas iste stvari jer teritorija Vojvodine je posledica raspada Austrugarske imperije I osvajanja Kraljevine Jugoslavije, medjutim po toj osnovi su Beograd, Pancevo I Zemun bili jedna upravna jedinica (tako da se moja baba 1925-e rodila u Pancevu ali ne I Vojvodini), a to je tek kasnije promenjeno izdvajanjem Panceva iz te, mogao bih reci, prirodne geografske zajednice (3 naselja sa tri strane dve reke : Save I Dunava)\nPostod disastermaster » Pet Sep 13, 2019 7:42 am\nEarthmoving » Pet Sep 13, 2019 7:25 am napisao: Kako "Vojvođanski" kad deo ispod Čente 15-20km, kuda bi trebao da ide, nije teritorija Vojvodine, već Palilule, tj grada Beograda? Mozda je iz tog razloga gornja mapa puta upravo I nacrtana do Čente, ali nije tačno da je rečeno da bi se autoput tu završavao, nego da spaja Zr I Bg, tj plan je da nastavi I ka Beogradu kroz taj deo Palilule, ne Vojvodine.\nSve je to geografski Vojvodina. Kao što je Batajnica u Sremu a nekom administrativnom podelom je pripala gradu Beogradu. Sitiničarenje najobičnije.\nPostod dragan » Pet Sep 13, 2019 8:37 am\nPostoji "AP Vojvodina", ali i "Vojvodina" kao geografski pojam, a to nije ista površina.\nDeonica državnog puta IB reda broj 13, od petlje "Beograd" (od isključenja za Krnjaču)\ndo petlje "Kovilovo" (Borča) od aprila 2017.god je prešla u nadležnost Grada Beograda.\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 11:03 am\nMa da, I Hrvati sitnicare da zapadni Srem (posto pominjes vec Bataju u Sremu) I Baranja nisu deo "geografske Vojvodine". Ma I Rumuni sve do iza Temisvara sitnicare da njihovo pola Banata nije deo Vojvodine. Pa cak I Madjari sto severna Backa nije deo Vojvodine. Samo si ti pametan pa ces svima da nam objasnis sta je I kako je. Ti si velikodusan, a mi smo sitnicari. Evo meni ne samo da je dobar deo porekla odatle nego mi je I firma bas u tom delu Beograda, pa da ti sa lica mesta kazem da mi nismo Vojvodina. Ako meni ne verujes, idi napravi anketu po Borci, Krnjaci, Novom Beogradu, Zemunu I sl. Ili isto tako u pomenute delove Hr, Madjarske, Rumunije pa ih pitaj jesu u pravu ili si modar. I Nova Pazova je htela da raspise referendum da bude deo Beograda, nisu joj dali, pa jbga ja kad o toj teritoriji pricam.kazem Vojvodina. Isto I sa Pancevom koga su pred kraj Kraljevine Jugoslavije izdvojili iz zajednice sa Beogradom I Zemunom, ja kazem da je Vojvodina. Isto tako I deo Banata I Srema su deo Beograda, pa svega su na par stotina metara od Kalemegdana. Tako da deo ovog autoputa bi trebao proci kroz teritoriju grada Beograda, ne kroz Vojvodinu. Isto kao sto kroz nju ne prolaze autoputevi Hr u Sremu, Rumunije u Banatu, Madjarske u delu Backe.\nInace pun naziv od 1848 je ukljucivao I rec "srpsko" uz imena vojvodina Ili vojvodstvo. Sve do okupacije Srbije 1945-e kada je zato I izbaceno. Dakle , po imenu ove teme, mozete se pozivati samo na istoriju od 45-e, jer pre je bio drugi I ispravniji naziv.\nPostod SRBO » Pet Sep 13, 2019 11:18 am\nEarthmoving » 13 Sep 2019 10:03 napisao: Ma da, I Hrvati sitnicare da zapadni Srem (posto pominjes vec Bataju u Sremu) I Baranja nisu deo "geografske Vojvodine". Ma I Rumuni sve do iza Temisvara sitnicare da njihovo pola Banata nije deo Vojvodine. Pa cak I Madjari sto severna Backa nije deo Vojvodine. Samo si ti pametan pa ces svima da nam objasnis sta je I kako je. Ti si velikodusan, a mi smo sitnicari. Evo meni ne samo da je dobar deo porekla odatle nego mi je I firma bas u tom delu Beograda, pa da ti sa lica mesta kazem da mi nismo Vojvodina. Ako meni ne verujes, idi napravi anketu po Borci, Krnjaci, Novom Beogradu, Zemunu I sl. Ili isto tako u pomenute delove Hr, Madjarske, Rumunije pa ih pitaj jesu u pravu ili si modar. I Nova Pazova je htela da raspise referendum da bude deo Beograda, nisu joj dali, pa jbga ja kad o toj teritoriji pricam.kazem Vojvodina. Isto I sa Pancevom koga su pred kraj Kraljevine Jugoslavije izdvojili iz zajednice sa Beogradom I Zemunom, ja kazem da je Vojvodina. Isto tako I deo Banata I Srema su deo Beograda, pa svega su na par stotina metara od Kalemegdana. Tako da deo ovog autoputa bi trebao proci kroz teritoriju grada Beograda, ne kroz Vojvodinu. Isto kao sto kroz nju ne prolaze autoputevi Hr u Sremu, Rumunije u Banatu, Madjarske u delu Backe.\nInace pun naziv od 1848 je ukljucivao I re srpsko uz imena vojvodina Ili vojvodstvo. Sve do okupacije Srbije 1945-e kada je zato I izbaceno. Dakle , po imenu ove teme, mozete se pozivati samo na istoriju od 45-e, jer pre je bio drugi I ispravniji naziv.\nШто би рекли, семантика - потпуна небитност. Војводина ионако постоји само као административни појам, људи се више сматрају Банаћанима/Сремцима/Бачцима? ионако.\nИ шта ће нам ово "ћирилично" уопште? Зна се које је примарно а које је робовско писмо\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 11:23 am\nI na kraju dokaz da, posto deo ovog autoputa prolazi kroz Banat, to nije samo pojam Vojvodine kako naslov I neki forumasi zele prikazati, vec je to geografska teritorija podeljena izmedju Srbije, Rumunije I Madjarske, a u okviru Srbije izmedju AP Vojvodine (ime iz doba okupacije nesrbskog vladara) I grada Beograda. Pa ako je Banat tako podeljen, onda je jasno da je autoput u ovom slucaju Vojvodjansko-Beogradski autoput, ili neki drugi naziv, nikako samo "Vojvodjanski".\nPostod dragan » Pet Sep 13, 2019 11:30 am\nDa, naslov teme nije baš najsrećniji, a pošto već imamo temu "NS-RU-ŠA-LO"\nonda od tog "ćiriličnog P" ostaje samo AP "NS-ZR-BG" . . ili "Banatski koridor".\nauto-put-novi-sad-zrenjanin-borca-2017-mapa.png (45.15 KiB) Pogledano 3038 puta\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 12:54 pm\nDa. Mislim, ja 100% podrzavam ovaj projekat, cak I njegov nastavak od Padinske Skele/Borče severno, preko Jabuke, pa izmedju Kacareva I Panceva, petlje buduceg autoputa za Vrsac, cak I nastavak iznad rafinerije (od tzv Bg obilaznice) preko Kovina I Smedereva na K10 (posto je taj pravac isto dosta prometan). I bas zato sto ga podrzavam, zelim na samom pocetku rascistimo sve potencijalne skrivene maliciozne antinacionalne prepreke. Jer u naslovu imamo "vojvođanski" koji pocinje na tradiciji od srpskog vojvodstva 1848-e , a onda je "srpsko" odstranjeno iz imena 1945-e, pa I ovde kroz naslov skriveno nastavljamo tu drugu losu, umesto prvu, izvornu I dobru tradiciju tog imena.\nNaravno, ceo Banat je staroistorijsko gledano srpski, sama imena ČonGRAD u Mađarskom delu ili Rešice u Rumunskom to potvrdjuju, ali posto ovo danas nije TA Srbija vec samo koristi njen okupacioni naziv, onda je ovo trenutno bespredmetno potezati. Ujedinjenje sa bracom koja su danas deo tih drugih naroda I drzava treba sacekati dane kada prvo sam srbski narod ozdravi I oslobodi se.\nJos jedna stvar. Postojalo je takodje I Vojvodstvo od Svetog Save pre zamene stranom recju Hercegovina, tako da je ovo druga Vojvodina. Mozda neko bolje zna da objasni naziv Banat, ali izgleda da je I to dato od nemacke reci u tom periodu. Medjutim, iz najstarijeg znacenja te reci takodje izvire srbski koren "ban" sto na engleskom znaci zaBRANA, od brana, od braniti (slicno nazivu Krajina kojih u Srba bilo dosta:Timocka, Kninska, Bosanska, uKrajina...), pa ban vuce koren od srbskog bran.\nPostod disastermaster » Pet Sep 13, 2019 12:56 pm\nEarthmoving » Pet Sep 13, 2019 11:23 am napisao: I na kraju dokaz da, posto deo ovog autoputa prolazi kroz Banat, to nije samo pojam Vojvodine kako naslov I neki forumasi zele prikazati, vec je to geografska teritorija podeljena izmedju Srbije, Rumunije I Madjarske, a u okviru Srbije izmedju AP Vojvodine (ime iz doba okupacije nesrbskog vladara) I grada Beograda. Pa ako je Banat tako podeljen, onda je jasno da je autoput u ovom slucaju Vojvodjansko-Beogradski autoput, ili neki drugi naziv, nikako samo "Vojvodjanski".\nKao što rekoh bespotrebno sitničarenje. To su administrativne granice. Možemo reći da je Vojvodini otet deo teritorije u Sremu i Banatu ali bi to bilo bas bas glupo.\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 1:07 pm\nSta si ti ovde, neki propagator stranih interesa? Iznova potenciras, I to mali deo, Banata I Srema koji je danas deo grada Beograda, a hiljade kvadratnih kilometara Srema I Baranje u Hrvatskoj, Backe u Madjarskoj, Banata u Rumuniji (cak veci deo je tamo) ne spominjes. Sto ne kazes da su oni oteti? Ali si se zato antisrbski zakacio na 3%. Ako se pozivas na istoriju, sto ne promovises istorijski naziv Vojvodine - Srbsko Vojvodstvo? Nego trujes ljude da je neko nekome nesto oteo. Kome I kad smo oteli? Tvojim Austrougarima 1918 (kazem "tvojim", jer mi ovde ne koristimo rec "oteli" vec "oslobodili")? Pa kad su Ugari dosli na Balkan? U 9. veku ih Arpad dovede. Ko je onda kome sta "oteo". Ne mozemo mi koji ovde zivimo hiljadama godina da ikome ista otmemo kada je to bilo nase pre drugih dođoša. Pogledaj imena gradova u Banatu: ČonGRAD, Rešica, LUGož (sl ko Lužički Srbi, znaci suprotno, Germani su na nasoj zemlji, a ne da smo mi njihov Austriji nesto "oteli").\nNamere ovog forumasa sa ponavljanjem termina "oteto", treba pratiti sa opreznoscu, jer teže ka antisrbskim, antinacionalnim, a u smeru nekih drugih stranih interesa. Nista licno, ali ideju koju kroz tu logiku propagira je loša.\nPostod nekianonimnilik » Pet Sep 13, 2019 1:22 pm\nSRBO » Pet Sep 13, 2019 11:18 am napisao:\nne samo to, nego kad vidis karakter nije bitno da li je iz cirilice, grckog, jermenskog, gruzijskog, arapskog... kog god pisma, jer prepoznajes oblik\nPostod dragan » Pet Sep 13, 2019 1:26 pm\nГради се „војвођанско ћирилично слово П” . . . Gradi se slovo "P" ?!\nVreme je da se promeni ime ove teme, nap. AP "Novi Sad-Zrenjanin-Borča".\nPoslednja izmena od dragan u Pet Sep 13, 2019 1:35 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod disastermaster » Pet Sep 13, 2019 1:34 pm\nEarthmoving » Pet Sep 13, 2019 1:07 pm napisao: Sta si ti ovde, neki propagator stranih interesa? Iznova potenciras, I to mali deo, Banata I Srema koji je danas deo grada Beograda, a hiljade kvadratnih kilometara Srema I Baranje u Hrvatskoj, Backe u Madjarskoj, Banata u Rumuniji (cak veci deo je tamo) ne spominjes. Sto ne kazes da su oni oteti? Ali si se zato antisrbski zakacio na 3%. Ako se pozivas na istoriju, sto ne promovises istorijski naziv Vojvodine - Srbsko Vojvodstvo? Nego trujes ljude da je neko nekome nesto oteo. Kome I kad smo oteli? Tvojim Austrougarima 1918 (kazem "tvojim", jer mi ovde ne koristimo rec "oteli" vec "oslobodili")? Pa kad su Ugari dosli na Balkan? U 9. veku ih Arpad dovede. Ko je onda kome sta "oteo". Ne mozemo mi koji ovde zivimo hiljadama godina da ikome ista otmemo kada je to bilo nase pre drugih dođoša. Pogledaj imena gradova u Banatu: ČonGRAD, Rešica, LUGož (sl ko Lužički Srbi, znaci suprotno, Germani su na nasoj zemlji, a ne da smo mi njihov Austriji nesto "oteli").\nNe lupetaj, Srbin sam kao i ti iz Srema tj Vojvodine. Nedaleko od moje kuce Sremski Srbi su odlučili da se pripoje Kraljevini Srbiji. Znači sami odlucili da se pripoje matici. Vojvodina kao teritorija nikad nije bila deo Srbije nego su naseljeni Srbiju kroz vreme postali većinsko stanovništvo i izborili se da se pripoje matici. Slično nešto ali sa obrnutim ishodom desilo se NAZALOST na Kosovu. Tako da nemoj da mi prisivas nikave anti stavove. Samo sam reagovao na tvoju beogradizaciju svega pa čak i naslova teme. Sto u svemu vidis antisrpstvo to je tvoj problem.\nPostod JoeBG » Pet Sep 13, 2019 1:54 pm\nJa moram da se slozim sa Earthmovingom. Vojvodina NIJE geografski pojam, nego politicki. Tako da za Borcu i Padinsku Skelu moze da se kaze da je Banat, ali ne i Vojvodina. Ako je rezon sto su nekad bili u sastavu Vojvodine, sto onda ne kazemo za NBG i Zemun da su NDH?\nPostod Earthmoving » Pet Sep 13, 2019 2:31 pm\nUkratko, moje primedbe su na naziv autoputa I teme:\n1. Ako se u danasnjem smislu u nazivu koristi reč "Vojvođanski", onda taj naziv može samo do Čente, ne I južno.\n2. Ako se koristi istorijski naziv "Vojvođanski", tj u periodu kad je I taj deo bio deo Austrougraske, onda se mora koristiti taj pun naziv "Srpska Vojvodina".\n3. Naziv "Vojvodina" je okupaconi termin Austrugarske pa nije jasno zasto uopste tamničko ime zadržavati?\n4. To nije staro istorijsko ime tog kraja, vec termin iz okupacione drzave od 1848-e. Ako zelimo vec istorijsko ime, zasto ne koristimo jos starije ime pre okupacije? Pre okupacije Austrije, bila je okipacija Otomana, a pre okupacije Otomana bila je okupacija Madjara od 9 veka itd unazad. Znaci u pitanju je vrlo delikatan kraj gde su neki nasi ljudi bili pod pritiscima asimilacije I okupacije I preko 1.000 godina. Mnogi od njih se danas izjasnjavaju kao Madjari ili Rumuni.\n5. Dakle ako se zeli za ovaj autoput koristiti reč Vojvođanski, onda naziv treba biti Autoput Srbske Vojvodine taj I taj. Jer jedino je to ispravan, izvoran naziv. Ako se koristi trenutni naziv samo Vojvodjanski, to je okupacioni antisrbski naziv strane vlasti od 1945.\nNa kraju slazem se, I ja sam protiv beogradizacije, najveci broj mojih kritika je upravo na beogradsku vlast, politiku, ideologiju, ekonomski model itd. Ali to ne znaci da zlo I drugde ne kritikujem.


Top preparati za negu\n:: Čarobnjak forum :: > :: Život :: > :: Ženski kutak :: > :: Telo :: (Moderator: elenica) Tema: Top preparati za negu\nTema: Top preparati za negu 0 članova i 1 gost pregledaju ovu temu.\n« poslato: 19:15:38, 01.Jun.2009. »\nClarins za vrat i dekolteZapamtite da je koža na ovim mestima tanja, a samim tim i osetljivija. Kako biste smanjili rizik od iritacije, kremu nanosite dva do tri puta nedeljno. Ukoliko vam je koža veoma osetljiva, koristite kremu sa nižom koncentracijom aktivnih sastojaka namenjenu baš nezi vrata.Predlog: Krema za kožu vrata, Clarins (5.370 din.) Garnier HerbaShine za blistaviji izgled vaše koseGarnier je na srpsko tržište lansirao HerbaShine, paletu novih boja za kosu. HerbaShine je inovativna boja koja poboljšava kvalitet kose, ojačava je i daje joj prirodan izgled i sjaj. Ovim povodom predstavnici Garniera su upoznali javnost sa pozitivnim svojstvima i visokim kvalitetom novog proizvoda na našem tržištu.Po čemu je Garnier HerbaShine boja za kosu jedinstvena? Kao prvo, Garnier HerbaShine ne sadrži amonijak tako da ne oštećuje kosu prilikom bojenja. Sastojak koji ovu boju za kosu čini zaista posebnom jeste ekstrakt bambusa. Kao što se drvo bambusa savija na vetru ali se nikada ne polomi, tako ekstrakt bambusa čini kosu jakom i elastičnom, vraća joj vitalnost, pojačava njenu strukturu i čini je otpornom na lomljenje.Ovaj proizvod omogućava intezivniju boju, kosu čini blistavijom, dok sede vlasi optimalno pokriva do 70 odsto. Ono što dodatno izdvaja ovaj proizvod je vreme delovanja od samo deset minuta - upola manje nego kod standardne boje za kosu. HerbaShine je namenjen onima koji su u trendu i žele brzo i lako da prilagode svoj stil savremenom tempu života. Ima 15 blistavih nijansi.Hiperpigmentacija kože - gel protiv flekaedini sastojak koji je dovoljno moćan da izbledi braon fleke i melazmu jeste hidrokinin. Treba biti pažljiv prilikom nanošenja jer usled nepravilne primene može prouzrokovati još tamnije fleke. Potrebno je znati da hidroksilna kiselina i retinol ubrzavaju proces obnavljanja ćelija kože, kao i to da utiču na proizvodnju melanina.Predlog: Gel protiv fleka, Clinique (1.610 din.)Pilingom protiv umorne kožeUradite piling lica bar jednom u toku nedelje. Dermatolozi preporučuju da to učinite sami kod kuće pomoću alfa hidroksilne ili salicilne kiseline. Obratite pažnju dok radite piling, činite to ujednačeno na svim delovima lica, kako ne biste iritirali kožu. Nikad ne držite piling duže nego što je predviđeno i ne zaboravite da nakon njega nanesete hidratantnu kremu.Predlog: Piling za lice, Swiss Nature by Zepter (624 din.)\nMoja Natalna karta...Sanovnik s jasnim slovima lako je to sa snovima nevolje krenu onda kad tumačim stvarnost...\nOdg: Top preparati za negu\n« Odgovor #1 poslato: 00:35:02, 09.Nov.2009. »\nPa moglo bi da se postavi pitanje:1.Omiljeno mleko/losion2.Omiljeni gel za tusiranje/intimni gel3.Omiljena krema za lice4.Omiljeni sampon/pakovanje/farba za kosu5.Omiljena krema za ruke6.Omiljeni piling za lice/telo7.Omiljena krema za noge8.Omiljeni od omiljenih preparat\nStranica učitana za 1.157 sekundi sa 29 upita.


Iglo - Outdoors forum\nPostod Korto » Čet Nov 17, 2011 9:00 pm\nPolako, ali sigurno stize zima, pa sam hteo da pitam ima li ove iko iskustva u pravljenju igloa? Da li ga je neko pravio? Ako jeste ima li neki savet? I na kraju da li je neko boravio u ovakvom sklonistu zimi?\nOve godine nameravam ako bude snega da probam napraviti jedan\nPostod MILAN » Čet Nov 17, 2011 9:06 pm\nZar za iglo ne treba led? Dosta leda?\nPostod StepenWolf » Čet Nov 17, 2011 9:39 pm\nNe milane, nije potreban led.\nAli je poželjan stari (nabijen i krupnozrnast) sneg... Ako ga nema u tom obliku izrada se komplikuje utoliko što se mora izraditi kalup pa onda ručno nabijati sneg u blokove što zna biti jako zamorno i dvojici ljudi (koji znaju tehniku gradnje ali nemaju eskimsko iskustvo) može oduzeti čitav vidni deo dana.\nJa sam ga u par navrata pravio tokom zima provedenih na skijalištima, i ono na šta najviše treba obratiti pažnju je "posmak" u završnici.\nPreveliki daje opasnost od urušavanja, a premali iglo pretvara u vigvam\nPostod Korto » Pet Nov 18, 2011 9:27 pm\nStepenWolf, jesi li boravio unutar njega? Jer sam procitao da uz jednu svecu unutra upaljenu temperatura moze da se podigne za desetak stepeni?\nPostod StepenWolf » Pet Nov 18, 2011 9:48 pm\nVidi druže, ukoliko iglo praviš za zezanje, posmatraj to kao "snežnu kućicu" i tu se mudrolija projekta završava...\nUkoliko imaš nameru da bivakuješ, moraš onda voditi računa i o tome da nivo izlaska (izlazni otvor) bude ispod nivoa boravka.\nTo se rešava kanalnim ulazom u obliku slova U, a svrha je da se spreči izlazak toplijeg (i lakšeg) vazduha na običan otvor za ulaz.\nJa nisam bivakovao u tim objektima, nije bilo potrebe, hotel mi je bio odmah pored , ali ne sumnjam da bi moglo u tome da se prespava. Doduše, cvokotanje zasigurno ne gine. Potrebna je i dobra izolacija od tla i kvalitetna vreća (eskimi to rešavaju sa životinjskim kožama, odnosno puno njih).\nA temperatura koju podiže sveća... pre svega zavisi od trenutne temperature okoline, 3-4 stepena radi, ali 10 ne bih rekao.\nPostod Korto » Sub Nov 19, 2011 1:59 am\nDa za svecu sam i ja tako nesto mislio..\nA nameravam da boravim u njemu koji dan, pa cemo videti kako ce to ispasti.. Sa tim da bude snega, i to onog odgovarajuceg Hvala bogu pa je internet tu, pronaci cu neki detaljan tutorijal\nPostod MILAN » Sub Nov 19, 2011 6:10 am\nNekada davno sam video Rej Mirsa da je pravio iglo. Može da pomogne.\nPostod canis lupus » Sub Nov 19, 2011 10:32 pm\nNa zimskoj obuci u vojsci ,moj vod je za potrebe snimanja cuvene emisije "Dozvolite da se obratimo"\ndobio zadatak da napravi iglo i vuciju jamu .Nas trojica smo napravili vuciju jamu za otprilike 3-4 sata velicine za 3 vojnika sa sve opremom , a ostak voda njih oko 12-15 je dva cela dana pravio iglo velicine za 5-6 vojnika .\nKoristili su one velike manjerke za kalupe , trojica lopatama ubacuju sneg a cetvrti gazi i nabija ga , tako na dva mesta a ostali te blokove slazu i kvase vodom da zalepi sto pre .\nIspratio sam ceo rad i u pitanju je velika muka jer sneg nije bio nekog kvaliteta za izradu tih blokova (moram da nadjem negde slike da ih skeniram da vidite kao je to izgledalo).\nDa ne pricam koliko su bili mokri i izmrzli ...\nA sto se tice svece i temperature ,porucnik nam je tada rekao da jedna sveca podize temperaturu za jedan stepen unutra.\nPostod StepenWolf » Sub Nov 19, 2011 11:55 pm\nŠto će reći da se iglo pravi za pripremu trajnijeg boravka, a nikako kao neko "leteće" sklonište za dan-dva\nPostod Kodžo » Ned Nov 20, 2011 10:55 pm\nJa sam kao kalup koristio veliku kofu od jupola a udubljenja koja ostaju na sastavcima sam naknadno popunjavao snegom na ulaz sam postavio neku vrstu zavese. Palio sam sveću unutra i mogu reći da celim konceptom uopšte nisam oduševljen


Moto defile kroz Topolu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Moto defile kroz Topolu\nMoto defile kroz Topolu\nin Aranđelovac 25/07/2017\nOpština Topola juče je bila domaćin bajkerima i ljubiteljima dvotočkaša. Oko 150 učesnika na 100 motora prošlo je ulicama varoši. Bajkere je dočekao predsednik opštine Dragan Živanović koji je iskoristio priliku da ih ugosti u Kraljevoj vinariji i PIK Oplencu .\nOvaj neobični defile koji je prošao ulicama Topole je zapravo deo 14. turističkog moto relija koji je održan u organizaciji Moto asocijacije Srbije. U VAROŠI PODNO Oplenca Domaćini su im bili Moto klub “Oplenac” sa drumskim vitezom iz Aranđelovca i klubom “Čokanlije” iz Baroševca.\nBajkeri su nakon posete Topoli put nastavili do Marićevića jaruge u Orašcu i Garaškog jezera u Aranđelovcu.\nBajkeri Moto kluba “Oplenac” najavili su skup na Oplencu 25. i 26. avgusta u organizaciji Kulturnog centra Topola i ovog Moto kluba.\nPrethodna: Ove ulice će biti zatvorene za saobraćaj zbog vašara\nSledeća: Priča o Obrenovićima večeras u Narodnom muzeju


Predstava Šćeri moja sjutra na Velikoj sceni | Analitika - Informativni Portal\nPredstava Šćeri moja sjutra na Velikoj sceni\nU petak 18. januara na Velikoj sceni u 20 sati biće izvedena predstava “Šćeri moja”, Maje Todorović, u adaptaciji i režiji Ane Vukotić.\nObjavljeno: 17. 01. 2019 - 11:04 Promjenite veličinu teksta: A A A\nTagovi: Predstava Šćeri moja


Otpremite datoteke u OneDrive, kao što su dokumenti, OneNote beležnice, fotografije, video zapisi ili muzika, pomoću alatke za otpremanje.\nSavet: Ako je uređaj podešen da automatski otpremate fotografije OneDrive, fotografije koje snimite sa uređajem će biti u fascikli "OneDrivekamere rad ". Ne morate da otpremite ih ručno OneDrive .


Završen 56. Međunarodni festival „Prva harmonika Srbije - Sokobanja 2018” | Sokobanja - 💚 Zeleno srce Srbije\n15.08.2018. 10:30 | TOSB | festival, harmonika\nPoslednjeg dana ovog 56. po redu festivala „Prva harmonika Srbije - Sokobanja 2018” proglašen je i sveukupni pobednik, dodeljene su nagrade i održan je zajednički koncert naših poznatih pevača narodne muzike.\nSveukupni pobednik ovogodišnjeg festivala je David Nikolić koji je rođen i živi u Beču a muzikom se bavi još od desete godine budući da potiče iz muzičke porodice. Pored njega harmonikom je nagrađen i Radiša Blagojević iz Bjeljine koji je ovogodišnji pobednik u kategoriji najmlađih učesnika – petlića.\nU kategorijama juniora i najmlađih juniora pobedili su Petar Marković iz Pukovca i Luka Trifunović iz Smedereva. Kao najbolji pionir, po izboru žirija, proglašen je Lazar Stanojević iz Beograda dok je u kategoriji starijih pionira pobedu odneo Ognjen Damjanović, takođe iz Beograda.\nU kategoriji najboljeg dueta preko 15 godina pobedili su Petar Marković iz Pukovca i Ilija Panajotović iz Niša. Za najbolji duet u kategoriji mlađih od 15 godina izabrani su Andrija Mladenović i Filip Cvetković.\nNakon proglašenja sveukupnog pobednika, sve prisutne je pozdravio predsednik opštine Sokobanja, Isidor Krstić, koji je između ostalog i najavio da će idući biti održan na rekonstruisanoj Letnjoj pozornici na Vrelu, gde je i održan prvi ovakav festival još 1962. godine.\nDirektor TOS-a Ljubinko Milenković, izjavio je da je veoma zadovoljan time kako je protekao festival i da se nada da će u narednim godinama on vratiti staru slavu - a da je na dobrom putu, svedoči i činjenica da je ove godine bilo tri puta više takmičara nego ranijih godina kao i više hiljada posetilaca.\nOve godine predsednik žirija je bio Vladimir Panović, koji se već ranije našao u ulozi člana žirija. On je rekao da uprkos tome što po prirodi ne voli takmičenja, nije mogao niti želeo da odbije učešće u ovom, jer je ovo festival koji čuva od zaborava tradiciju srpskog naroda, kola i narodnih pesama.\nUH....OD ovih pevaljki me hvata muka i tera me na povracanje...samo vidim li cakanu i olinjalu merimu, u svaku čorbu se uvali...valjda joj se moze...urednik rts. Ej, muko moja\n23.04.2019. Prva harmonika


14 Dec 2017 - 17:51 Vesti Link\nKompanija General Motors je imala bogatu istoriju u Evropi punu uspona i padova, koju je okončala 2013. godine kada je odlučila da sa tržišta povuče Chevrolet. Nakon toga se GM fokusirala na Opel i Vauxhall, ali je i te kompanije prodala PSA grupi tokom ove godine.\nS obzirom da su se kompanije Opel i Vauxhall suočavale sa velikim finansijskim gubicima, te su iz tog razloga prodati, mnogi su mislili da je to kraj GM-a na evropskom tržištu. Međutim, izvršni direktor te kompanije, Meri Bara, je otkrila da to neće biti slučaj.\nOna je izjavila da GM apsolutno razmatra mogućnost da se vrati u Evropu i dodala je da kompaniju u tome ništa ne sprečava. Ipak, povratak se neće uskoro desiti, jer kompaniji trebaju proizvodi kao što su električna i autonomna vozila, kako bi bila konkurentna na tržištu, nakon čega je sve moguće. Takođe je napomenula i da postoji mogućnost da GM za sada napusti i druga tržišta sem Indije i Južne Afrike.\nNajavljeno je i da pored svih problema koje ima, kompanija planira da do 2023. godine predstavi najmanje 20 novih električnih vozila.


FOTO: Defile bajkera ulicama grada - www.icv.hr\nFOTO: Defile bajkera ulicama grada\nNa prostoru Moto kluba Kumovi na Šištatu u Virovitici ovog vikenda se održavaju 11. moto susreti. Bajkeri su se počeli okupljati u subotu oko podneva, a potom su oko 17 sati prodefilirali gradskim ulicama i nakratko se zaustavili u kafiću Orion na okrijepu. Na Šištatu će ih zabavljati grupa Jeans.\nPogledajte našu fotogaleriju… (www.icv.hr; foto: Matija R.)


"Nismo znali šta da oèekujemo od Donèiæa posle drafta" - Vesti - B92.net\nLegendarni Dirk Novicki govorio je o Luki Donèiæu, prvoj zvezdi Dalasa, ali i o Kobiju Brajantu.\nMT nedelja, 24.10.2021. | 11:00\n* Donèiæu skok falio za tripl-dabl u pobedi Dalasa\nNemac kaže da on, ali i ljudi u Maveriksima nisu znali šta mogu da oèekuju od Luke, koji je 2018. izabran kao treæi pik na draftu.\n"Tako sam sreæan i ponosan na njega što se za samo nekoliko godina razvio u jednog od najboljih igraèa lige. Kada smo ga draftovali, nismo znali šta možemo da oèekujemo od njega. Znali smo da je dobar, ali nismo ni slutili da æe biti ovakav", rekao je Novicki i dodao:\n"Kada je spreman, neverovatno ga je gledati. Deluje kao da igra veæ pet, šest, sedam, osam godina ovde. Naèin na koji razume igru je na drugom nivou. Sreæan sam što je produžio ugovor i što æemo ga gledati dugo, dugo."\nNovicki se prisetio i Brajanta, protiv kojeg je igrao mnogo puta u karijeri.\n"Igrali smo jedne godine u Los Anðelesu. Ne znam da li se seæate, ali on je nadmašio ceo tim Mavsa u broju poena u prve tri èetvrtine. Mislim da je dao 63 ili tako nešto, a mi svi zajedno 62. Nije igrao celu poslednju èetvrtinu. Mogao je lako da ima 80 te noæi", istakao je on i poruèio:\n"On je uvek bio jedini koga sam gledao. Ponekad sam žurio kuæi da bih mogao da ga gledam. Bio sam veliki fan Kobija i naravno da je ono bila velika tragedija pre nekoliko godina."


Imeri: Teško je pronaći kandidata za gradonačelnika Novog Brda koji nije stranački kadar - Kosovo Online\nImeri: Teško je pronaći kandidata za gradonačelnika Novog Brda koji nije stranački kadar\n13. Avgust 2021. • 08:30\nPredsednik ogranka DSK u Novom Brdu Bajruš Imeri potvrdio je da su se predstavnici svoj albanskih stranaka u tom mestu sastali u julu i razmatrali zajednički nastup na lokalnim izborima, prenosi Gazeta ekspres.\n"Videli smo na ranijim izborima da podeljeni ne možemo da pobedimo. Imali smo 4 albanska kandidata i izgubili smo. Ovog puta želimo da izađemo zajedno", rekao je Imeri.\nOn je istakao da je inicijativa da albanske stranke izađu sa jedinstvenim kandidatom došla od Pokreta Samoopredeljenje i dodao da je ideja da taj kandidat bude neko iz civilnog sektora.\n"Dogovorili smo se o kandidatu iz civilnog društva. Još uvek nemamo ime osobe koja će preuzeti taj teret. Teško je pronaći predstavnika koji nije član neke od partija u našoj opštini", rekao je Imeri.\nDSK Novo Brdo Samoopredeljenje lokalni izbori\nSmailji: Dragi sunarodnici ujedinite se u Gračanici, kako bi Albanci odneli pobedu\nPolitički aktivista Arton Smailji javno je pozvao sve albanske političke stranke da se izaberu jedinstvenog kandidata za predsednika opštine Gračanica na predstojećim lokalnim izborima, prenosi Ekonomija onlajn.\nManaj: DSK očekuje pobedu u 14 opština\nAlbanske partije dogovorile zajednički nastup na lokalnim izborima u opštinama na severu Kosova


Chain Mail – pronađite princezu i osvojite bonuse!\nPomozite šarmantnom princu da pronađe princezu igrajući video slot Chain Mail! Ovo je još jedan video slot proizvođača igara Microgaming, čiji pregled vam donosimo. Nastavite sa čitanjem ovog teksta i saznajte:\nKako do bonus igre Castle Bonus i šta ona krije\nPriča ide ovako: Jednom davno, šarmantni princ je primio poštu od princeze. Pročitao je pismo, osedlao svog konja i krenuo u potragu za njom. Nakon dugog traganja šarmantni princ je pronašao dvorac u kom živi prelepa princeza.\nAli tek tada su mu predstojale muke, jer se morao suočiti sa ljutim kraljem, ocem prelepe princeze! To je priča video slota Chain Mail, čiji vas pregled očekuje u nastavku. Pročitajte pregled, pronađite ovaj slot u vašem omiljenom online kazinu i uživajte u ostatku priče!\nSavremena bajka o princezi i princu – isprobajte video slot Cain Mail\nBajkoviti video slot Chain Mail ima pet kolona u tri reda i 20 isplatnih linija. Tabla za igru je smeštena na zidovima dvorca koji izgleda kao savršeno utvrđenje za odbranu od napada. Zidine su visoke, a ispred njih voda. Ovaj šarmantni princ će imati pune ruke posla!\nKolone su oivičene kopljima vezanim lancima i pozadina kolona je svetla, tako da su simboli na njoj jasni.\nIspod kolona se nalazi komandna tabla na kojoj se nalaze tasteri ključni za pokretanje igre. Na tabli možete videti svoj trenutan saldo, ulog po spinu, ali i eventualan dobitak.\nIzgled slota Chain Mail\nSa desne strane ovih prozorčića se nalaze tasteri Spin, koje služi da pokrene igru, i taster Autoplay, koji će vam poslužiti ukoliko ste se umorili od spinovanje. Na vama je samo da podesite broj spinova i igra može da počne!\nOsnovni i specijalni simboli slota Chain Mail\nNa tabli za igru slota Chain Mail smenjuju se osnovni i specijalni simboli, različitog izgleda i vrednosti.\nPrvoj grupi simbola pripadaju klasični kartaški simboli A, J, K, Q i 10, niže vrednosti, koji to nadoknađuju češćim pojavljivanjem.\nOsim ovih simbola, tu su i nešto vredniji simboli, poštansko sanduče i konj. Međutim, najvredniji simboli ovog video slota su sam princ i princeza.\nDa bi vam osnovni simboli pružili dobitak, neophodno je da ih sakupljate u kombinacije 3-5 istih, sleva udesno po kolonama. Kombinacije onda treba da se nađu i na jednoj od 20 isplatnih linija, koliko poseduje ovaj slot.\nNa jednoj isplatnoj liniji može se naći samo jedan dobitak, to jest, istovremeni dobici su omogućeni samo na različitim isplatnim linijama.\nŠto se tiče specijalnih simbola, pre svega je tu džoker, koji će vam pomoći u sastavljanju dobitnih kombinacija.\nDžoker je predstavljen logotipom slota Chain Mail, i njegova uloga je da zamenjuje osnovne simbole i sa njima gradi dobitke. Osim toga, kad god džoker učestvuje u pravljenju dobitne kombinacije, vrednost dobitka se uveća dva puta. Jedini simbol koji džoker ne može da zameni je scatter.\nPokupite vredne nagrade bonus igre!\nScatter simbol je specijalan simbol, koji otvara vrata bonus igre Castle Bonus!\nOvaj simbol predstavljen je vatrenim slovom B, a sve što treba da uradite da pokrenete bonus igru je da sakupite tri ili više scatter simbola.\nKada u tome uspete, pred vama će se umesto kolona pojaviti nepregledan niz vrata. Na vama je da otvarate ova vrata u potrazi za nagradama.\nNagrade mogu biti različite:\nUkoliko nađete iza vrata Free Spins, svojili ste besplatne spinove,\nVrata mogu da kriju i novčane nagrade\nAko pronađete princezu iza nekih vrata, možete osvojiti sve nagrade koje se nalaze iza ostalih vrata!\nTakođe, svi vaši dobici će tokom ove bonus igre će biti udvostručeni.\nChain Mail je veoma zabavan video slot, koji nudi bajku na savremen način. Sada kada ste pročitali pregled, pronađite ovaj slot u vašem omiljenom online kazinu i uživajte u ostatku priče!\nPosetite i našu kategoriju Video slotovi, gde možete pronaći još zanimljivih igara.\nMara457 09/08/2021 0:59\tu\t9 avgusta, 2021 0:59\ne super je slotic skroz,uopste nije kao klasicni slotove koje sam igrala uglavnom >posebno mi se svidja bonus runda sa vratim i sa malo srece da se otovre vrata gde je princeza sa kojom se pokupe sve nagrade.Super je skroz\nPaki 09/08/2021 14:02\tu\t9 avgusta, 2021 14:02\nBas to..bonus runda je super..odradjeno je predobro.Lepo je sredjeno..uhhh kad bih otvorio.vrata gde je ova princeza.\njumanji 09/08/2021 13:03\tu\t9 avgusta, 2021 13:03\nOvaj slot mi nije preterano zanimljiv za igru,mada se moze igrati.\nGojko 11/08/2021 13:56\tu\t11 avgusta, 2021 13:56\nNije zanimljiv dok ne pokrene bonus igru, tad počinje zabava.\nKontador 09/08/2021 14:00\tu\t9 avgusta, 2021 14:00\nLagan lep slot sa lepom grafikom,odlicnom temom..boje su vesele…dovoljno isplatnih linija da moze da se napravi lep dobitak.\nzvoncica 11/08/2021 14:08\tu\t11 avgusta, 2021 14:08\nKoliko god linija da ima,odlicno to ide.\nFlaki 09/08/2021 14:03\tu\t9 avgusta, 2021 14:03\nSlot sa odlicnim bonusima,funkcijama,sa odlicnim mogucnostima za lepe dobitke…20 isplatnih linija je lepo i dovoljno.Meni je ovo lepo,zadovoljan sam mogucnostima ovog slota.\nStula83 12/08/2021 14:10\tu\t12 avgusta, 2021 14:10\nLinija ima taman,nista preterano.\nZofa 09/08/2021 14:17\tu\t9 avgusta, 2021 14:17\nI dalje su mi slotivi Microgaminga omiljeni,zbog uvek vrhunske grafike,sjajnih i zanimljivih tema,odlicnih funkcija,kao sto je slucaj i sa ovim slotom…obozavam da ga igram,preporucio bih svima da ga isprobaju.\nKolja 09/08/2021 14:22\tu\t9 avgusta, 2021 14:22\nSimpatičan slot, ima dosta scattera pa može lepa para da se napravi.\nborkoo 11/08/2021 13:57\tu\t11 avgusta, 2021 13:57\nKamo srece da ima jos nekih dodatnih igara u njemu.\nSomi 09/08/2021 14:26\tu\t9 avgusta, 2021 14:26\nTema slota inspirisana bajkom na savremeni nacin mi se odmah dopala,procitao sam recenzije vidim da ima odlicne funkcije,bonuse,besplatne spinove,20 linija…mislim da odlicno moze da plati,ja sam bas zadovoljan.\nSomi 09/08/2021 14:28\tu\t9 avgusta, 2021 14:28\nBas zadovoljan onim sto pise u tekstu ,a tek jedva cekam da ga isprobam 😄\nDambo 09/08/2021 14:32\tu\t9 avgusta, 2021 14:32\nJa sam se bas odusevio ovim slotom,super je uradjen..prilicno jednostavan,a veoma zabavan,uz ti fantasticno placa…pravo uzivanje je igrati ga.\nRadost 09/08/2021 21:47\tu\t9 avgusta, 2021 21:47\nZanimljiva igra u kojoj prinz trazi prelepu princezu kroz razne izazove,pri cemu bonus igre lepo placaju….\nBuki 10/08/2021 13:08\tu\t10 avgusta, 2021 13:08\nIma dosta zanimljivu bonus igru, pa kome se kako posreći sa otvaranjem vrata.\nAvantura 10/08/2021 13:35\tu\t10 avgusta, 2021 13:35\nLepa i zanimljiva bajkovita prica koja nas uvodi u avanturu trazenja princeze…Igra je jednostavna i super placa!\nNEMČI 10/08/2021 16:57\tu\t10 avgusta, 2021 16:57\nBravo sve vise kibse svideo ovaj casino i toliko je dobar da sam se oduševio i igram ga kad god imam Vremena\nDI MARIA 11/08/2021 12:19\tu\t11 avgusta, 2021 12:19\nBrutalna ugra sa jako dobrim dodacima i veoma zanimljiva i treba svibda okušate svijucsrecu i probate ovu igru\nMessi 12/08/2021 9:40\tu\t12 avgusta, 2021 9:40\nVrhunska ugra bas je zanimljiva i zarazna treba svi da probate i odigrate Srećno\nGile 12/08/2021 13:37\tu\t12 avgusta, 2021 13:37\nSreća pa ima castle bonus igru, dobro me je počupala.


Alipašina 19, Sarajevo | Mapa\nKino Kino Bosna, nekadašnje Kino Prvi maj, danas je veoma važna tačka sarajevske alternativne umjetničke scene. Više\nBulevar Meše Selimovića 97, Sarajevo | Mapa\nKino Kino Novi Grad smješteno je u zgradi Općine Novi Grad i mjesto je susreta ljubitelja filma. Posjetioci mogu uživati u projekcijama najnovijih filmskih ostvarenja, a posebna pažnja posvećena je dječijim filmovima. Više\nKino Javna ustanova (JU) Kinoteka BiH osnovana je 1994. godine sa ciljem da čuva i brine se o vrijednoj filmskoj građi. Više\nKino Kino Meeting Point je kultno sarajevsko kino, koje poklonicima sedme umjetnosti redovno nudi bogat repertoar, na kojem se često nalaze blockbusteri, ali i remek djela nezavisne kinematografije. Više\nKino, Konferencijski objekat\nMaršala Tita 26, Sarajevo | Mapa\nKino, Konferencijski objekat Prvi sarajevski multiplex, Cinema City, mjesto je najbolje filmske zabave. U pet kino dvorana ukupnog kapaciteta 700 sjedišta ljubitelji sedme umjetnosti imaju priliku pogledati najnovije svjetske naslove u 2D i 3D tehnolog... Više


Knjizara Interliber - Saradnja sa izdavacima - Kako radimo\nIzdavaci - Kako radimo\nInterliber.com ce preuzeti vasa izdanja, ponuditi ih na atraktivan nacin, i po prihvatljivoj cijeni distribuirati svim zainteresovanim citaocima u zemlji i sirom svijeta. Sve poslove u vezi promocije, vodjenja prodaje i isporuke preuzece interliber.com.\nOd pojave vaseg novog izdanja do mogucnosti da ga nabave citaoci sirom svijeta potrebno je manje od jednog dana. Izdanja koja tek pripremate mozete uz nasu pomoc predstaviti citaocima i, ako zelite, ponuditi ih u pretplati.\nHiljade novih citalaca sirom svijeta\nPosto je nas katalog dostupan preko Interneta, u mogucnosti ste ponuditi vasa izdanja na nov i kvalitetniji nacin vecem broju potencijalnih citalaca.\nTrenutna raspolozivost vasih izdanja\nVecini kupaca brza isporuka jedan je od najvaznijih razloga za kupovinu. Nas nacin rada dozvoljava nam da obecamo isporuku u roku od 24 sata bilo kog naslova koji se nalazi u nasem skladistu.\nKnjige isporucujemo umjesto vas\nKvalitetna i brza usluga je nas prioritet. Ovakvim nacinom distribucije kupci mogu biti sigurni da ce knjige do njih doci u dobrom stanju. Objedinjavajuci isporuke knjiga vise izdavaca omogucavamo da kupci knjige dobiju uz nize troskove.\nZelite li prije odluke razgovarati sa nama?\nPozovite nas telefonom na broj 387 33 921 182.\nRadno vrijeme je od 10 do 18 sati.\nPosjetite strane Bestseleri, Nove knjige i Prikazi!.


EIB ulaže 40 miliona eura u obnovu putne mreže u Crnoj Gori\nODOBRENA I BESPOVRATNA SREDSTVA\nPrva tranša ovog zajma potpisana je u novembru 2018. godine\n6548 pregleda\t30 reakcija\t5 komentar(a)\nEvropska investiciona banka (EIB) odobrila je drugu tranšu kredita vrijednu 40 miliona eura za obnovu 180km puteva na pet glavnih putnih ruta u Crnoj Gori.\nUz ovaj zajam, banka Evropske unije odobrila je Crnoj Gori bespovratna sredstva u iznosu od 1.5 miliona eura namijenjenih izradi tehničke dokumentacije.\n"Grant je odobren iz sredstava EIB-ove Inicijative za ekonomsku otpornost (ERI), što je prvi ovakav grant dodjeljen na Zapadnom Balkanu. Investicija EIB-a u ukupnoj vrijednosti od 80 miliona eura povećaće bezbjednost i efikasnost na putevima, ubrzati ekonomski oporavak zemlje i stvoriti bolje uslove za regionalnu trgovinu. Bespovratna sredstva iz ERI fondova namijenjena su jačanju ekonomija, stvaranju preduslova za održivi ekonomski razvoj, zapošljavanje ili izgradnju vitalnih infrastrukturnih objekata u zemljama neposrednog okruženja Evropske unije koja su pogođenija migrantskom krizom. Bespovratna sredstva odobrena Crnoj Gori omogućiće moderan, standardizovan pristup i efikasniji nadzor projekta obnove putne infrastrukture u skladu sa najvišim standardima Evropske unije", saopšteno je iz EIB-a.\nKažu da će modernizacija putne mreže unaprijediti bezbjednosti, smanjiće troškove održavanja vozila, vrijeme provedeno na putu i učestalost saobraćajnih nesreća. Tokom obnove biće otvoreno oko 4,100 privremenih radnih mjesta, što će dodatno doprinijeti razvoju privatnog sektora u Crnoj Gori.\nAivo Orav, Ambasador EU i šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori kazao je da je u vrijeme zdravstvene i ekonomske krize bez presedana ovaj finansijski paket EIB-a je veoma dobrodošao.\n"Stvaranje novih radnih mjesta i regionalnih ekonomskih veza, s jedne strane, i poboljšanje putne bezbjednosti i očuvanje ljudskih života, sa druge strane, predstavljaju dobitnu kombinaciju. Ovo je pogotovo važno za Crnu Goru gdje se 55% puteva vode kao ‘nedovoljno bezbjedni’, što pokazuje nedavno sprovedena procjena o bezbjednosti u saobraćaju koju je finansirala EU. Pored prevencije gubitka ljudskih života, poboljšanje drumske bezbjednosti donosi i značajne ekonomske dobiti. Investicija u ovu oblast je stoga ekonomski opravdana i uvijek se dvostruko vraća. U kombinaciji sa projektima koje finansira EU a Delegacija EU već sprovodi na terenu, ova podrška EIB-a će doprinijeti daljem razvoju ekonomije, trgovine, zapošljavanja, kao i stvaranju modernijeg, efikasnijeg i bezbjednijeg drumskog transportnog sektora za građane", rekao je Orav.\nSaopšteno je da će zajam omogućiti obnovu sekcija duž koridora između Tivta i luke Bar, između Danilovgrada i prijestonice Podgorice, između Lepenca i graničnog prelaza Špiljani. Putni pravci na granici sa Srbijom između Ribarevina i Dobrakova, kao i Pljevalja i Mihajlovice, će takođe biti rekonstruisani. Prva tranša ovog zajma potpisana je u novembru 2018. godine.\nCrna GoraputeviEIBEvropska investiciona bankaDario ScannapiecoAivo Orav\n17.09. 16:11 h\t309\t74410\n17.09. 13:37 h\t657\t58893\n17.09. 19:46 h\t883\t56191\n17.09. 17:40 h\t390\t52699\n17.09. 21:07 h\t141\t32092


18. Sep 2012. 16\nPogledaj celu galeriju Sviđa mi se 8 članova gotivi ovo\nTop :)) 18. Sep 2012.\nMarko Mitrovic najlepsi A3 koji sam video, farba je vrh 18. Sep 2012.\nDa Ne Prikaži komentare korisnika Stefan Borovic Prikaži\nmnogo je jebitacan!! prava azdaja..... 18. Sep 2012.\nTASA BRM BRM jos stavis tablice ,ali bez okvira obavezno,i hrom retrovizore s line,i to je to 18. Sep 2012.\nDa Ne Prikaži komentare korisnika Nikola Djurin Prikaži\nhohoho...msm ubica :D 18. Sep 2012.\nRetrovizore obavezno ofarbati u boju kola jer dosta bolje doprinosi izgledu 18. Sep 2012.\nJel si mu ti radio retrovizore u crno? 18. Sep 2012.\nNe imam i bruseni aluminujum fabricke i ove crne 18. Sep 2012.\nTablica je zalepljena duplex trakom :) 18. Sep 2012.\ntako je i najbolje :) 18. Sep 2012.\nDa Ne Prikaži komentare korisnika Svaba Radojicic Prikaži\nKolika je potrosnja auta? Inace, auto je odlican. :) 20. Sep 2012.\nde si uzeo duplex traku i koja je cena? 20. Sep 2012.\nimas u farbarama ali samo 3M marka da bude 20. Sep 2012.\nok, hvala 21. Sep 2012.\nDa Ne Prikaži komentare korisnika Dejan Nikolic Prikaži\nAAAA dobar do muda, ja imam beli s3 seriju pre ovog ali ovaj je perverzija.. Jos ako je onaj od 265ks..:-) 22. Sep 2012.\nDa 265ks 22. Sep 2012.


NLP ZA DECU OD 10 DO 13 GODINA | Džudi Bartkovijak | iLearn.rs\nOpšte informacije: Meki povez, 119 str., 12,0 cm x 21,5 cm\nNAPRAVITE KORAK KA NLP-U, BIĆETE SREĆNIJI I ZADOVOLJNIJI VI, KAO RODITELJ, A I VAŠA DECA ĆE BITI SPREMNA NA IZAZOVE KOJE ODRASTANJE DONOSI!\nAko je vaše dete ima od 10 do 13 godina ili u te godine ubrzo stupa, znate koliko je to turbulentan i izazovan period. Suočavaju se sa promenama ne samo na svom telu i odnosima u porodici, već gledaju svet drugim očima.\nU tom periodu bi trebalo da grade samopouzdanje, da postanu nezavisna, odgovorna i snalažljiva zao što veći deo vremena provode daleko od kuće i porodice.\nOva knjiga će ih naučiti NLP alatima i tehnikama i dobrim komunikacionim veštinama. Knjigu mogu čitati sami, a takođe uz društvo roditelja. Neuro Lingvističko programiranje će im pomoći u izazovima sa:\n• pritiskom i zadirkivanjem vršnjaka


Hapšenja zbog nanete štete EPS-u - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Hapšenja zbog nanete štete EPS-u\nPripadnici MUP-a, Odeljenja za borbu protiv korupcije u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Kraljevu i Sektorom unutrašnje kontrole JP EPS, uhapsili su pet osoba zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršile krivično delo zloupotreba službenog položaja u saizvršilaštvu.\n3Piše: Fonet 17. jula 2019. 12.36\nFoto: FoNet Zoran Mrdja (Ilustracija)\nUhapšeni su D. T. (1967), odgovorno lice Elektrodistribucije Kraljevo, D. M. (1957), bivše odgovorno lice za tehnički sistem Elektrodistribucije Kraljevo, M. V. (1973), bivše odgovorno lice Direkcije za upravljanje Elektrosrbije Kraljevo, Lj. P. (1957), bivše odgovorno lice Sektora energetike i investicija „Elektrodistribucije“ Kraljevo i D. J. (1985), bivši radnik Službe za energetiku „Elektrosrbije“ Kraljevo.\nSumnja se da su oni u postupku koji su sprovodili službenici Elektrodistribucije Kraljevo i Elektrosrbije Kraljevo, izmenili predlog uslova za izdavanje uslova za izradu projektne dokumentacije po zahtevu firme Hidroenergo Dubočica iz Beograda, a radi priključenja na distributivnu mrežu mini-hidroelektrane Dubočica 2 suprotno Pravilima o radu distributivnog sistema Elektroprivrede Srbjije.\nNa ovaj način su, kako se sumnja, podnosiocu zahteva, kompaniji Hidroenergo Dubočica omogućili da umanji troškove priključenja na distributivni sistem EPS u iznosu od 2.416.557 dinara.\nTakođe, za ovaj novčani iznos pribavljena je protivpravna imovinska korist za Hidroenergo Dubočica, a na štetu EPS. Osumnjičenima M. V. i Lj. P. određeno je zadržavanje do 48 časova, nakon čega će biti sprovedeni Višem javnom tužilaštvu u Kraljevu, dok su ostali osumnjičeni privedeni u nadležno tužilaštvo.\nEPS, Hapšenja, KraljevoBeograd\nŠestoro uhapšeno zbog nezakonitog priključenja Dubočice 2 na sistem električne energije\nГOOЛАГ, детка! kaže:\n17. jula 2019. u 13.14\nEPS je metaforicno govoreci jugokomunisticka nafta, blago NKVD ubica a ovo je mimikrija pravde. Treba hraniti gladne logorase bajkama o postenoj drzavi i to nije mala stvar.\nUzgajicac boranije KRALJEVO kaže:\nBio sam radnik EPSA u Kraljevu,vredan i posten zato sada kao penyioner i moram da radim kao povrtar jer pomazem sinu i njegovoj porodici da se prehrane.Ali,lepo je,mirno spavam.Ova hapsenja su podnozje ledenog brega kriminala u kraljevackom EPSU a do vrha ima mnogo stepenica gde su najveci lopovi smesteni.Verujte medju ovim uhapsenim ima i nevinih,videce se vrlo brzo dok krupne ribe jos ce dugo da plivaju.U mom bivsem preduyezu gotovo svi rukovodeci ljudi od sefova do direktora imaju privatne firme ili direktno rade za svoje nadredjene i na direktan nacin konkurisu EPSU i dobit trpaju u dzepove.Kradu i sindikalci,nego sta.Bivsi direktor EPSA Srdjan,koji je i potpredsednik Gradskog odbora SNS ima firmu preko koje se prodaju strujomeri,cesto i polovni kao novi i za njihovu ugradnju su zaduzeni radnici EPSA sigurno za dobru apanazu.Ponavljam,uhapsene su sitne ribe dog somovi kapitalci jos izmicu.Iygleda da smo mi obicni radnici najveci somovi.\nTresla se gora…Trojica su vec kod kuce!


Gligorijević o kontramitingu: To huškanje građana jednih na druge je vrlo opasno | N1 Srbija\nGligorijević o kontramitingu: To huškanje građana jednih na druge je vrlo opasno\n02.04.2019. |09.38 |\nNovinarka "Vremena" Jovana Gligorijević kaže da opozicija mora pod hitno da iznese plan, jer ga, prema njenoj oceni, sada nema. Ističe da šetnja do Pinka nije pametno rešenje. Govoreći o kontramitingu, kaže da je huškanje građana jednih na druge vrlo opasno i da vlast ima mnogo veću odgovornost nego opozicija kad je bezbednost ljudi u pitanju.\nLider Dveri Boško Obradović preuzeo je mesto predsedavajućeg Saveza za Srbiju u aprilu. Najavljen je i veliki miting za 13. april.\nNa pitanje šta misli da je plan opozicije, Gligorijević kaže da ima utisak, od upada na RTS, da je njihov plan da plan nemaju. Ne sviđa joj se, ističe, ni odluka da građani u protestnoj šetnji idu do TV Pink, što je najavljeno za iduću subotu.\n"Pod hitno moraju da imaju plan, artikulaciju i strategiju, zaista mislim da je to potrebno... Neki od lidera iz opozicije su pominjali juče na Tviteru da su ponovo razmatrali tu odluku (šetnje do Pinka), da li je pametna ili nije. Ne sviđa mi se ideja odlaska do Pinka, jer šta god mislili o Pinku, a ja ne mislim ništa dobro, to je privatna svojina. Vrlo je klizav teren odlaziti tamo. Ako ne možete da artikulišete bes građana, ako niste 100 odsto sigurni da možete da prevenirate sve moguće incidente, onda ne treba ići", naglasila je Gligorijević.\nPink je ozbiljan problem zato što je epicentar propagande i lažnih vesti kad je reč o bilo čemu što je kritički nastrojeno prema vladajućem režimu, a tu spadaju nezavisni mediji, ova televizija, i novine u kojima ja radim, Pink jeste ozbiljan problem, ali ne mislim da je ovo pametno rešenje, navodi.\nSmatra da će protest biti manje posećen i zbog rute i jer nije više u centru grada. Kaže da je ne bi iznenadilo da se sa rekonstrukcijom centra Beograda namerno počelo sada, podsećajući da ona jeste najavljivana ranije - i rekonstrukcija i pravljenje pešačke zone - ali da nikada nije pominjan rok, i da je sve nekako krenulo odjednom.\nUpitana o kontramitingu, novinarka "Vremena" kaže da je to plaši.\nGligorijević naglašava da mrzi paralele između ovog režima i režima Slobodana Miloševića, ali i da mora da podseti na januar 1997, kada je Milošević organizovao mitinge "Srbijom neće upravljati tuđa ruka". Nemojmo zaboraviti da je došlo do jednog potezanja pištolja, jedan čovek je teško povređen, kad je na njega pucao iz pištolja pristalica SPS, istakla je.\nTo huškanje građana jednih na druge je vrlo opasno, i vlast ima mnogo veću odgovornost nego opozicija i mnogo manje prava na grešku kad je u pitanju bezbednost građana, navela je gošća N1 dodajući da ne bi smeli to da rade.\nRekonstrukcija, pešačke zone: "Stihijski napad na centar grada"\nNa pitanje kako joj deluje odluka gradskih vlasti da jedan broj ulica pretvore u pešačke zone, ali i započeta rekontrukcija, ocenjuje da se sve radi vrlo stihijski i surovo prema ljudima koji žive i rade u centru grada. Da ne pominjem to što u onim delovima centra koji su već rekonstruisani, hitna pomoć i vatrotgasci ne mogu da priđu, da maloprodajni obhjekti imaju problema sa dostavom, pa su neki poluprazni, dodaje.\nKaže da je njen lični utisak da sve rekonstrukcije - Trga republik, Studentski trg - sa izuzetkom Beograda na vodi, odnosno "sve što se događa u centru Beograda ima jedno zaštitno lice - zamenika gradonačelnika Gorana Vesića. Sa izuzetkom Beograda na vodi, gde se u glavama građana zalepilo (zaštitno) lice (ministra) Siniše Malog, dodaje.\n"Vidim jedan stihijski napad na centar grada", naglašava gošća Novog dana.\nPodsetila je da se u Švajcarskoj postoje referendumi za sva pitanja i da je to prava, participativna demokratija, a navodi da je prilično sigurna da bi se i građani Srbije odazivali na takvim referendumima (koja se tiču komunalnih problema). Pa da odlučuju građani te opštine, a kad je u pitanju centar grada, kad bih ja odlučivala - da se pita ceo grad, dodala je.\nKrediti u švajcarcima: "Podržavam reakciju banaka, ne i predsednikovu"\nIspred Kasacionog suda u Beogradu danima su protestovali ljudi zaduženi u švajcarskim francima. Juče se oglasilo udruženje banaka, navodeći da su one svesne problema sa kojim se građani nalaze i nudeći predlog rešenja.\nNemam ništa protiv da moj novac koji ide u budžet ode da se neki ljudi izvuku iz problema, kaže Gligorijević. Ljudi koji su zaduženi u švajcarcima u takvoj su situaciji jer su im neke institucije, banke garantovale, praktično ih slagale da je to bolje i povoljnije za njih, dodala je.\nKao veći problem istakla je to što je prošle nedelje došlo ponovo do narušavanja načela podele vlasti, kad se pojavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić ispred Kasacionog suda, "koji ima rešenja za sve i koji se za sve pita".\n"I praktično pomilovao dužnike u švajcarcima, i ova reakcija banaka je posledica onoga što je on rekao, a to pokazuje odustvo sistema, institucija i pravne države i načela podele vlasti koje bi trebalo da je sve i svja za demokratski poredak", istakla je.\nPodržava reakciju banaka, ali ne i to što sve dolazi nakon reakcije predsednika Srbije, koji time, podseća, izlazi iz ustavnih ovlašćenja.\n"Podržavam da banke reaguju, ono što ne podržavam je to da imamo predsednika države koji zamoli sudove da uvaže žalbe već prekršajno osuđenih zbog upada u RTS, i onda oni zaista budu oslobođeni, odnosno postupci budu vraćeni na početak, onda on zamoli da se uradi tu nešto o kreditima o švajcarcima, i tu se nešto uradi... Onda mi više nemamo institucije, već imamo Aleksandra Vučića koji je izašao iz ustavnih ovlašćenja, više ne možemo ni da kažemo obratićemo se predsedniku države - već Aleksandru Vučiću koji levitira nad nama kao sila koja može sve da reši", navela je Gligorijević.\nNedeljnik "Vreme" je pokrenuo portal "Vugl". Ciljna grupa su im osobe rođene u poslednjoj deceniji 20. veka. Navode da neće nuditi gotove odgovore. Kao takav namenjen je ljudima koji žele da misle, postavljaju pitanja, kritikuju, saznaju nove stvari, imaju ideale i principe. Jovana Gligorijević, koja je urednica portala Vugl, govorila je i o tome u Novom danu.\nJovana Gligorijević mediji rekonstrukcija rekonstrukcija ulica problematični krediti banke Aleksandar Vučić protest Jedan od pet miliona Pink\nProtest do Pinka ima smisla zato sto ta kuca sa nacionalnom frekvencijom konstantno krsi medijske zakone, siri lazne vesti i propagandu. Gradjani treba da ih upozore na to. Inace sto se tice "upada u RTS" do danasnjeg dana nisam cuo koji je tu zakon zapravo prekrsen?\nMolio bih N1 da uoci subotnjeg mitinga posalje ekipe na autobuske okretnice na rubnim delovima grada. Naime vec mesecima unazad iz nekog raloga je prevoz u tom period blokiran, autobusi i trolebusi ne polaze sa okretnica. Zeleo bih da saznam cija je to direktiva, odnosno ko onemogucava normalno funkcionisanje prevoza u Beogradu.


EP poziva Srbiju da uskladi spoljnu politiku sa EU | EurActiv Srbija\nEP poziva Srbiju da uskladi spoljnu politiku sa EU\nObjavljeno : 08.01.2015.\t Tweet\nEvropski parlament poziva Srbiju da uskladi spoljnu i bezbednosnu politiku sa politikom EU u vezi sa Rusijom i smatra da u ranoj fazi pregovora o članstvu treba otvoriti poglavlja 23, 24 i 35, navodi se u prvom nacrtu rezolucije o napretku Srbije. Iz tog dokumenta proističe da Srbija treba da uloži dodatne napore u primeni zakona i na planu reformi, uključujući reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije, dok prilike u vezi sa slobodom izražavanja zabrinjavaju. Nacrt rezolucije će se naći pred Evropskim parlamentom u martu, a prethodno će ga razmotriti Spoljnopolitički odbor EP u dva navrata, prvo u januaru a zatim u februaru pošto budu dostavljeni amandmani, rečeno je EurAktivu u toj evropskoj instituciji.\n"Evropski parlament poziva Srbiju da uskladi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku sa politikom EU, uključujući i politiku prema Rusiji; izražava žaljenje jer se Srbija nije sama uskladila, kada je pozvana, sa odlukama Saveta (EU) u vezi sa restriktivnim merama prema Rusiji", navodi se u prvom nacrtu rezolucije.\nU dokumentu se pozdravlja predsedavanje Srbije Organizacijom za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) u 2015. godini i njeni prioriteti i konstatuje njena spremnost da "podrži sve načine da se pojačaju napori za rešavanje sukoba na području OEBS-a na miran način".\nEvropski parlament, takođe, ohrabruje Srbiju i Kosovo da "napreduju u primeni već postignutih dogovora" i podseća na značaj normalizacije odnosa sa Prištinom za proces pregovora.\n"Evropski parlament podvlači da prema pregovaračkom okviru (EU) napredak u normalizaciji odnosa sa Kosovom u poglavlju 35 treba da se odvija paralelno sa napretkom u pregovorima u celini i ističe da poglavlje 35 treba otvoriti u ranoj fazi pregovora", navodi se u nacrtu rezolucije.\nU dokumentu se pozdravlja angažovanje Srbije na normalizaciji odnosa sa Kosovom i konstatuje da se tempo tih pregovora usporio prošle godine, između ostalog zbog vanrednih izbora koji su održani u Srbiji i na Kosovu.\nPozdravlja se i konstruktivan stav Srbije u vezi sa odnosima sa susednim zemljama koji je, kako se ocenjuje, omogućio značajan napredak na planu regionalne saradnje i jačanja odnosa sa EU, kao i sastanak premijera Srbije i Albanije, Aleksandra Vučića i Edija Rame, 10. novembra prošle godine u Beogradu.\nProblem primena zakona\nEvropski parlament pozrdravlja posvećenost srpskih vlasti evropskim integracijama i sprovođenju reformi ali podseća da će potpuna primena zakona i politika biti ključni pokazatelj uspešnosti tog procesa.\nPrema rasporedu koji je dostavljen EurAktivu, o nacrtu rezolucije će prvo raspravljati Spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta 19. i 20. januara, a nakon toga će biti omogućeno dostavljanje amandmana do 27. januara.\nSpoljnopolitički odbor će ponovo razmotriti nacrt rezolucije 23. febuara da bi 24. februara glasao o tom dokumentu.\nEvropski parlament će glasati o predlogu rezolucije u martu, rečeno je EurAktivu u kancelariji izvestioca EP za Srbiju Dejvida Mekalistera.\n"Pozivamo Srbiju da poboljša planiranje, koordinaciju i praćenje primene novih zakona i politika i naglašavamo da Srbija mora da napreduje u svom reformskom prioritetu, vladavini prava", ističe se u nacrtu rezolucije.\nNaglašava se da poglavlja 23 - Pravosuđe i osnovna prava i 24 - Pravda, sloboda i bezbednost treba da budu otvorena u ranoj fazi pregovora.\nIzražava zabrinutost jer se mnogi zakoni donose po hitnoj proceduri zbog čega izostaju dovoljne konsultacije sa zainteresovanim stranama.\nZabrinjava stanje slobode izražavanja\nU dokumentu se pozdravlja usvajanje seta medijskih zakona i poziva na njihovu primenu ali izražava zabrinutost zbog prilika u vezi sa stanjem u toj oblasti. "Evropski parlament izražava zabrinutost zbog pogoršanja uslova za puno ostvarivanje slobode izražavanja u Srbiji i naglašava potrebu za punom transparentnošću vlasništva u medijima. EP izražava zabrinutost zbog pretnji novinarima", navodi se u tom dokumentu.\nDodaje se da je curenje informacija u medija o tekućim istragama, kojim se pritom krši pretpostavka o nevinosti, povod za ozbiljnu zabrinutost, da se to mora istražiti i zatim dalje postupati u skladu sa zakonom.\nEvropski parlament pozdravlja snažano političko opredeljenje Srbije za borbu protiv korupcije i primenu preporuka Grupe zemalja protiv korucpije (GRECO), tela Saveta Evrope, kao i sprovođenje istraga u vezi sa korupcijom na visokom nivou.\nU nacrtu rezolucije se, međutim, podvlači da su "potrebni značajni napori kako bi se poboljšao i u potpunosti primenio zakonski okvir za borbu protiv korupcije a reforme podržale odgovarajućim sredstvima".\nPozdravljaju se i koraci u reformi pravosuđa, ali se naglašava da se ta reforma mora dovršiti tako da se obezbedi puna nezavisnost sudija i tužilaca, i ističe da su ustavne reforme neophodne kako bi se obezbedila nezavisnost pravosuđa.\nVlasti se pozivaju da ne odlažu usvajanje nacrta zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, navodi se u nacrtu rezolucije.\nIstiče se značaj zaštite ljudskih prava i osnovnih sloboda i pozdravlja održavanje Parade ponosa koja je, kako se konstatuje, održana 28. septembra 2014. bez većih incidenata. Srbija se poziva da omogući doslednu primenu zakona o zaštiti manjina i preduzme dalje mere kako bi poboljšala položa Roma.\nPozdravlja se rad nezavisnih regulatornih tela i ističe potreba da se njihova nezavisnost u potpunosti poštuje a njihove preporuke slede.\nNužno usklađivanje na planu energetike\nEvropski parlament pozdravlja napore na planu reforme javne uprave, a Srbiju poziva da preduzme strukturne ekonomske reforme kako bi poboljšala uslove za investiranje, izborila se sa visokim stepenom nezaposlenosti i siromaštva i omogućila fiskalnu konsolidaciju.\nOcenjuje se da što pre treba ukinuti administrativne prepreke za poslovanje i ukazuje na značaj brzog restrukturiranja javnih preduzeća.\nKonstatuju se izmene Krivičnog zakona ali se dodaje da i dalje postoji pravna neizvesnost u privatnom sektoru zbog usvojenih izmena, i ponovo izražava zabrinutost zbog odredbi novog člana 234 o zloupotrebi položaja odgovornog lica koji i dalje neodređen.\nIstiče se da Srbija mora da pojača napore u usklađivanju na planu energetike sa evropskom pravnom tekovinom i ostvari razdvajanje delatnosti u sektoru gasa, dok resturkturiranje javne gasne kompanije mora biti prioritet.\n: EP pozvao Tribunal da preispita oslobađanje Šešelja\n: Brisel traži ekonomske reforme i bolje pravosuđe\n: Akcioni planovi merila za otvaranje poglavlja 23 i 24\n: Ekonomski razvoj nužan i zbog članstva u EU


Sud BiH nije nadležan za predmet Đorđe Ždrale - Klix.ba\nSud BiH nije nadležan za predmet Đorđe Ždrale\n5.8.2009. u 15:13\nSud Bosne i Hercegovine donio je 4. augusta 2009. godine rješenje kojim se oglašava nenadležnim za vođenje krivičnog postupka protiv osumnjičenog Đorđa Ždrale zbog krivičnog djela teškog ubistva iz člana 149. stav 1. tačke 1.2. i 4. i stav 2. KZ RS.\nU rješenju Suda BiH se, pored ostalog, navodi da je pogrešan stav Tužilaštva BiH iznijet u optužnici, kojim svoju i nadležnost Suda za suđenje u ovom krivičnom predmetu zasniva na rješenju Suda od 19.06.2008.godine.\nNaime, postupajući po prijedlogu Tužilaštva Bosne i Hercegovine, Sud je donio navedeno rješenje kojim se utvrđuje da je Sud BiH nadležan za postupanje u krivičnom postupku koji se vodi pred Tužilaštvom BiH po naredbi o sprovođenju istrage od 06.03.2006. godine. Iz obrazloženja predmetnog rješenja vidljivo je da Sud stav o svojoj nadležnosti zasniva na činjenici da je grupa osoba protiv kojih se vodi istraga po naredbi Tužilaštva BiH, osumnjičena za veći broj krivičnih djela, među kojima su neka djela iz Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, a neka iz Krivičnog zakona RS i Krivičnog zakona FBiH. Dodatno, prilikom donošenja odluke o svojoj nadležnosti, Sud je imao u vidu i činjenicu da su pomenute osobe osumnjičene za izvršenje većeg broja teških krivičnih djela čije djelovanje uveliko prevazilazi okvire lokalne zajednice i entiteta, slijedom čega je izveden zaključak da su zadovoljeni kriteriji člana 13. stav 2. tačka b) Zakona o Sudu.\nMeđutim, za razliku od navedenog, optužnica Tužilaštva od 04.08.2009. godine, tereti samo osumnjičenog Đorđa Ždralu za izvršenje krivičnog djela teško ubistvo. Dakle, budući da se optužnica odnosi samo na jedno krivično djelo čije mjesto izvršenja se nalazi u Bijeljini-Republika Srpska, odnosno da optužnicom nije obuhvaćeno niti jedno drugo krivično djelo ili osoba protiv koje je pokrenuta istraga naredbom tužioca od 06.03.2006. godine, Sud je našao da u ovoj procesnoj fazi Sud BiH nije nadležan da postupa po optužnici koju je dostavilo Tužilaštvo BiH.\nProtiv rješenja Suda BiH može se izjaviti žalba krivičnom vijeću Suda BiH u roku od tri dana, saopšteno je iz ove institucije.\n"Vlada FBiH odobrila mjeru koja postoji godinama"\n05.08.2009. u 15:09


Brisel priželjkuje pobjedu Bajdena - CdM\nMnogi procjenjuju da bi, ako Donald Tramp ostane predsjednik SAD i naredne četiri godine, to bila najgora noćna mora za veliki broj političara Evropske unije. Ali, ima i onih koji to priželjukuju.\nAko Džo Bajden dobije na izborima u Sjedinjenim Američkim Državama, biće nade za transatlantske odnose, kaže Janis Emanuilidis. “Niko nije naivan da misli kako će se sve vratiti na vrijeme prije Trampa, ali postoji nada da će se stvari poboljšati”, kaže direktor briselskog trusta mozgova Evropski centar uza politiku.\nAko Demokratama ne pođe za rukom da izbace Trampa iz Bijele kuće, briselski analitičar Emanuilidis strahuje da bi veze između SAD i EU mogle dodatno da se pogoršaju. “Vrlo je vjerovatno da bi Tramp u drugom mandatu izvršio još veći pritisak na EU, nego što je to učinio u prvom. On je Evropu identifikovao kao veće zlo od ostalih aktera u svijetu. To je otvoreno i rekao. Doduše, svašta je on govorio u protekle četiri godine”.\nInsistirati na saradnji bez obzira na to ko pobijedi\nPoslanik njemačkih Zelenih u Evropskom parlamentu zadužen za spoljnu politiku, Rajnhard Bitikofer, ne drži mnogo do Trampovih izjava o geopolitici. „Zbog toga što Tramp govori da je Evropa protivnik, Vašington se ne pominje pozitivno u evropskim debatama.“ Bitikofer, je međutim uvjeren da u američkoj vladi i Kongresu ima još političara, uključujući i Republikance, koji znaju da im je saradnja sa Evropom neophodna kako bi mogli da se suprotstave Kini, Rusiji i drugima.\nDžo Bajden kao predsjednik sigurno ne bi uradio sve potpuno drugačije, ali se polazi od toga da bi se on radije oslanjao na podršku starih saveznika, slušao ih i tražio sa njima zajednički jezik: “Bez obzira na to ko u novembru pobijedi, mi moramo da se zalažemo za saradnju. Postoji još nešto manevarskog prostora kada je riječ o određenim temama, poput reforme Svjetske trgovinske organizacije.“, kaže poslanik Zelenih.\nU studiji Evropskog savjeta za međunarodne veze iz Brisela koja je objavljena ovog ljeta, potvrđuje se da su Evropljani izgubili povjerenje u svog nekada bliskog saveznika, SAD. Sumornom raspoloženju posebno je doprinijelo Trampovo „haotično“ rukovođenje u vrijeme korona-krize.\nIstraživači Evropskog savjeta smatraju da bi se Džo Bajden, ukoliko pobijedi, ponovo okrenuo Evropljanima. Oni očekuju da će u tom slučaju SAD ponovo pristupiti Pariskom sporazumu o klimi i Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji. Bajdenova vlada bi ponovo ojačala NATO, iako bi i Demokrate, isto kao i Republikanci, nastavili da zahtijevaju da Evropljani povećaju izdvajanja iz budžeta za odbranu.\nPredsjednik Barak Obama i mnogi njegovi prethodnici tražili su isto to. Ako Tramp bude izabran, NATO će „morati toplo da se obuče“, predviđa Džon Bolton, Trampov bivši savjetnik za pitanja bezbjednosti koji je pao u nemilost. Prema Boltonu, Tramp je čak prijetio istupanjem iz NATO, što bi moglo da znači i kraj tog vojnog saveza.\nFrancuski predsjednik Emanuel Makron svojevremeno je izjavio da je NATO doživio „moždanu smrt“ i založio se da se radi na jačanju „evropskog suvereniteta“. I neki drugi šefovi država ili vlada EU vide traže – na različite načine – da EU pojača svoju geostratešku ulogu, između ostalog i kroz udaljavanje od SAD pod Donaldom Trampom.\nU Briselu se nadaju da bi do „povratka reda“, moglo da dođe uz Džoa Bajdena. Ali, Janis Emanuilidis iz Evropskog centra za politiku upozorava: ni demokratskom predsjedniku se neće dopasti blagonaklon stav koji je Evropska unija do sada imala prema Kini. „Izazov bi u tom smislu mogao da bude ako Bajdenova vlada sarađuje kada je riječ o globalnim temama, ali da kao protivuslugu zatraži stroži odnos prema Kini.“ Takođe, i sa Bajdenom na čelu, SAD bi mogle da zatraže da se zemlje bezuslovno pridruže sankcijama protiv kineskog tehnološkog koncerna Huavej, ili da se reaguje na vojne provokacije u Južnokineskom moru.\nEvropljani žele da, nakon izbora, pod hitno razgovaraju o trgovinskim vezama, bez obzira na to ko je predsjednik SAD. Još nad Atlantikom vise Trampove prijetnje o ogromnim povećanjima carina na automobile i drugu robu. On je istina u julu 2018. s tadašnjim šefom Evropske komisije Žan-Klodom Junkerom postigao dogovor o nekoj vrsti „prekida vatre“, ali sam konflikt još nije riješen. Tada je Donald Tramp iznenađujuće pohvalio EU kao „najboljeg trgovinskog partnera SAD“.\nAli, ta tema nije igrala nikakvu ulogu u izbornoj kampanji – ni kod Bajdena, ni kod Trampa. Novi komesar za trgovinu EU, Valdis Dombrovksis reaguje diplomatski: „U ovim vremenima moraju da se njeguju prijateljstva i da se drži do saveznika koji su zaista važni. Postoje neki konstantni konflikti između EU i SAD. Njih bi, prema mom mišljenju, trebalo što prije riješiti.“\nTagsbrisel Donald Tramp Džo Bajden Evropska unija EU izbori


ТРЕЋИ УПИСНИ РОК 2016/17 | Географски факултет\nGeografski fakultet > Vesti fakulteta > TREĆI UPISNI ROK 2016/17\nTREĆI UPISNI ROK 2016/17\nUniverzitet u Beogradu – Geografski fakultet organizovaće treći upisni rok za upis na osnovne akademske studije (školska 2016/17. godina):\nGeoprostorne osnove životne sredine\nPrijavljivanje kandidata obaviće se 21., 22. i 23. septembra 2016. godine (sreda, četvrtak i petak) od 09 – 14 časova u studentskoj službi Fakulteta, Studentski trg 16. Svaki kandidat dužan je da prilikom prijavljivanja podnese na uvid originalna dokumenta i fotokopije istih. Fotokopije se zadržavaju.\nprijavni list (dobija se i popunjava na mestu prijavljivanja na Fakultetu)\nsvedočanstva sva četiri razreda srednje škole,\ndiploma o položenom maturskom ispitu,\ndokaz o uplati naknade za polaganje ispita u iznosu od 4.000,00 dinara (za jednu studijsku grupu),\nako kandidat konkuriše za više studijskih grupa, za svaku narednu studijsku grupu uplaćuje još po 1.000,00 dinara,\ndiplome sa republičkog ili međunarodnog takmičenja za kandidate koji su kao učenici trećeg i četvrtog razreda srednje škole osvojili jednu od prve tri nagrade iz predmeta koji se polaže na prijemnom ispitu.\nNaknada za polaganje prijemnog ispita uplaćuje se na račun Geografskog fakulteta broj 840-1816666-75, sa naznakom “za prijemni ispit“ i pozivom na broj U-09/16. Originalna priznanica se prilaže uz prijavu i ostalu dokumentaciju. Kandidati koji ne polažu prijemni ispit (dobitnici nagrada na republičkim takmičenjima iz geografije) plaćaju polovinu sume, odnosno 2.000,00 dinara.\nPrilikom prijavljivanja svaki kandidat dobija prijavni broj, koji je dužan da prilikom dalje procedure konkursa uvek ima sa sobom i stavi ga na uvid ovlašćenim licima Fakulteta.\nPrijemni ispit održaće se u ponedeljak, 26. septembra 2016. godine u 12 časova. Test prijemnog radi se 2 sata. Raspored polaganja prijemnog ispita biće blagovremeno oglašen na oglasnoj tabli i sajtu Fakulteta.\nKandidati koji su na republičkim takmičenjima iz Geografije, u organizaciji Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, ostvarili jedno od prva tri mesta, dobijaju maksimalan broj poena na prijemnom ispitu bez polaganja istog.\nUkoliko ostvare pravo na upis i rangiraju se u okviru odobrene kvote kandidati podnose sledeću dokumentaciju:\nindeks (kupuje se na Fakultetu),\noverene fotokopije svedočanstava i diplome (originalna dokumenta na uvid),\ndve fotografije formata 4,5×3,5 cm\ndokaz o uplati prve rate školarine za samofinansirajuće studente.\nUpis kandidata obaviće se 27. septembra 2016. godine od 09 časova u studentskoj službi Fakulteta prema rasporedu koji će biti naknadno objavljen.\nVisina školarine za samofinansirajuće studente iznosi 86.000,00 dinara.\nStudent može platiti školarinu u jednokratnom iznosu prilikom upisa ili u četiri rate:\nTroškovi indeksa, ŠV obrazaca i Centra za razvoj karijere iznose 1.000,00 dinara(prilikom upisa plaćaju svi studenti).\nSamofinansirajući studenti plaćaju i iznos od 1.500,00 dinara na ime režijskih troškova Univerziteta u Beogradu.\nDržavljani Republike Srbije koji su u školskoj 2015/2016. godini srednju školu završili u inostranstvu, a kojima do isteka poslednjeg dana prijave u prvom konkursnom roku nije izdato rešenje o nostrifikaciji diplome o stečenom srednjem obrazovanju, mogu se prijaviti za upis na studije u drugom konkursnom roku u okviru broja studenata čije se studije finansiraju iz budžeta utvrđenog Odlukom Vlade za tu kategoriju kandidata - 1 (jedno) budžetsko mesto. Ovi kandidati se mogu upisati na studije u statusu studenta koji se finansira iz budžeta, ako se kvalifikuju do broja utvrđenog za tu kategoriju kandidata i ako ostvare najmanje 51 bod.\nZa kandidate koji se upisiju na osnovu Programa afirmativne mere upisa romske nacionalne manjine ostalo je upražnjeno 1 (jedno) budžetsko mesto (utvrđeno Odlukom Vlade RS). Ovi kandidati se mogu upisati na studije u statusu studenta koji se finansira iz budžeta, ukoliko se rangiraju do broja utvrđenog za tu kategoriju kandidata i ako ostvare najmanje 30 bodova.


Uvod u Blackjack onlajn\nBlackjack je zanimljiva i uzbudljiva igra koja postoji u nekoliko varijanti koje se neznatno razlikuju po načinu igre i vredi naučiti nešto o njima.\nTo je kartaška igra sa jednostavnim pravilima, razvila se iz igre zvane „twenty-one" (21), koja je najverovatnije nastala u 17. veku. Prvi pisani tragovi potiču iz priča španskog pisca Miguela de Cervantesa. U Francuskoj, blackjack je bio poznat kao „twenty-one" (21) ili na francuskom „Vingt-et-un" i igrao se u francuskim kazinima u 18. veku, kada je postao veoma popularan.\nIme „blackjack" potiče od specijalnog bonusa koji igrač osvaja nakon što dobije kombinaciju keca, pika i žandara (Jack) - crni Džek. Ova karakteristika igre je tokom godina zastarela i nije više deo pravila, ali je igra zadržala prvobitni naziv.\nZa mnoge igrače, blackjack je postao životna strast, što je dokazano postojanjem velikog broja knjiga i različitih strategija.\nAko želite da igrate blackjack, predlažem Vam da probate igru sa krupijeom. Ne samo što ćete igrati sa pravim kartama, već ćete iz igre izvući jedno prijatno iskustvo, bilo da igrate u kazinu ili onlajn. Međutim, vreme za donošenje odluka u ovakvom tipu igre Vam je ograničeno. Zbog toga ne preporučujemo da ovo isprobavate pre nego što usavršite osnovnu strategiju.\nKada igrate turnir u blackjack-u, možete i da uporedite svoje veštine sa ostalim igračima. Štaviše, primena naprednih strategija može Vam obezbediti dugoročnu prednost nad kazinom, ali ne očekujte da Vas blackjack učini bogatim. Uživajte u njemu kao u jednom vidu razonode koji Vam može držati pažnju mnogo duže nego neke slot igre.\nŽelim Vam sreću u blackjack-u!\nPredhodni članak: Prošli Prevarantske rulet strategije\nSledeći članak: Sledeći Pravila Blackjack-a


Aleksandra Denda pevala pred prepunim klubom u Njujorku - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\nDijaspora na vezi > Info > Aleksandra Denda pevala pred prepunim klubom u Njujorku\nBeograđanka Aleksandra Denda je u njujorškom klubu Drom predstavila svoj autorski album „Dreamer“. Pevačica i kantautorka je, uz pratnju desetočlanog benda, izvela numere koje su kombinacija akustičnih i elektro elemenata uz primese neosoula, džeza i R&B-a. Aleksandra je publiku obradovala i hitom „Already Here“, koji se nalazi na albumu kao bonus traka. Ova kompozicija nastala je u saradnji sa indijskom kantautorkom Vasudom Šarmom, a njihov zajednički spot je brzo nakon objavljivanja, 29. februara, postao predmet interesovanja MTV India i časopisa Rolling Stone India.\n„Pesma Already Here preispituje ideju da se osećanje radosti i ispunjenja nalazi u budućnosti i želi da pokaže da je sadašnji trenutak od neprocenjive vrednosti“, ističe Aleksandra.\nAleksandra Denda je džez i neosoul pevačica i kantautorka, koja trenutno živi i stvara u Njujorku. Ova Beograđanka već godinama nastupa i snima širom Sjedinjenih Američkih Država, Evrope i Azije. Kao kreator i vokal benda Aleksandra Denda Group, neguje zvuke soula, džeza, R&B-a, ali i note Južne Amerike – brazilijane. Ona je takođe i suosnivač vokalne grupe ROSA, koja je jedina autentično srpska a capella grupa na američkom kontinentu.\nNakon završenog američkog muzičkog koledža Berkli, ona izdaje prvi autorski album „Dreamer“. Na albumu je šest numera koje krase nebeske harmonije i pronicljivi tekstovi čiji je autor ova beogradska umetnica, a koje je producirao inovativni Giosue Greco iz Los Anđelesa. Među pesmama se nalazi i singl „In the Dark“, koji je The Main Ingredient Radio proglasio pesmom dana.\n„Pravo je zadovoljstvo raditi sa svestranim umetnicima kao što je Aleksandra Denda. Sarađivale smo na više projekata, što džez, što etno muzike, uključujući i humanitarine događaje, na kojima je Aleksandra prvenstveno pokazala da je osoba širokog srca, tako da smo vrlo brzo pronašle zajednički jezik. Ovakvi umetnici, kojim se možemo i moramo ponositi, daju vrhunski doprinos nacionalnoj kulturi. Srećna sam što sam u prilici da dunem vetar u jedra ovakvim ljudima i talentima svetskih razmera u kojima vidim nadu u bolju budućnost“, navodi Danijela Milić, osnivač njujorške umetničke grupe LeitmotivArts.\nIzdavanju debitantskog albuma Aleksandre Dende prethodilo je obrazovanje na Berkli koledžu u Bostonu. Nedugo zatim su usledile mnogobrojne saradnje sa istaknutim muzičkim umetnicima sa svih strana sveta, koje su je 2015. godine odvele čak do Indije, gde je predavala muziku na Global Music Institute-u u Nju Delhiju. Neki od njenih projekata uključuju i saradnju sa Majklom Linčom (poznatijem kao Big Mike), bivšim učesnikom Američkog idola, kao i snimanje sa zvezdom flamenka Hoseom Maršeom na albumu „Mi Uniqa Llave“, nominovanom za latinoamerički Gremi.\nFoto: Wagner Santiago\nTagovi : Aleksandra Denda,Already Here,Drom,džez,Njujork


Novi ultimatum Duška Tošića: Evo šta je muž rekao Jeleni Karleuši u razgovoru zbog kojeg se slomila na probi | BL!N Magazin\nNovi ultimatum Duška Tošića: Evo šta je muž rekao Jeleni Karleuši u razgovoru zbog kojeg se slomila na probi\nShowbizz 29.01.19, 10:38h\nSasvim sigurno je Duška neko posavjetovao da ne ispada naivan\nSrpski Kurir piše da je Duško Tošić dao ultimatum Jeleni Karleuši i da je upravo to bio razlog zbog čega se slomila usred probe tokom jednog njihovog telefonskog razgovora.\nKurir piše da Karleuša više neće moći računati na milione koje zarađuje njen suprug jer je on odlučio ne davati joj novac nakon afere s Ognjenom Vranješem. Ako dođe do razvoda, Karleuša će se morati boriti za imovinu i dokazivati koliko je ko od njih dvoje zaradio.\nTo znači da će se pjevačica ubuduće morati oslanjati samo na novac koji sama zaradi. Tu joj je odluku Tošić navodno rekao prije nekoliko dana u telefonskom razgovoru, zbog čega je ona poludjela usred probe.\n- Sasvim sigurno je Duška neko posavjetovao da ne ispada naivan, da joj daje samo novac za potrebe djevojčica, ako već odluči da ostane s Jelenom u braku. Kako bi proces razvoda bio dug zbog starateljstva i podjele imovine, Duško je svjestan da je Karleuša u bezizlaznoj situaciji i da mora prihvatiti ono što joj nudi. Dakle, ostat će s njom u braku, ali joj neće davati novac za osobne potrebe. Sad je na Jeleni da odluči prihvaća li njegov ultimatum - kaže izvor za srpski tabloid i dodaje da je ovu vijest Karleuša doznala upravo na probi za festival MAC.\n- Mediji su pisali da je Karleuša imala raspravu tokom uvježbavanja koreografije i nastupa, što je tačno, jer ju je tada Tošić nazvao i rekao kakvu je odluku donio. Ona je vikala na njega i govorila 'Ne možeš mi to napraviti, jesi li normalan?!' i vrlo brzo se pokupila i otišla - kaže izvor.\nUkoliko Jelena prihvati Duškove uslove, imaće manje novca na raspolaganju, ali to ne znači da ona ne zarađuje dovoljno. Cijena njenog nastupa kreće se od 14.000 eura u Srbiji, dok u inostranstvu taj iznos doseže i 25.000 eura. Ukoliko uzmemo u obzir da Karleuša mjesečno ima barem pet nastupa, to znači da ona mjesečno zaradi i do 100.000 eura! Problem je u tome što većinu svojih para potroši na garderobu i ulaganje u scenski nastup.\n- Kad pjevam u Beogradu, to obično bude za kikiriki - rekla je ona, aludirajući da za nastup u srpskoj prijestolnici uzima manje para.\n#jelena karleuša #duško tošić #ognjen vranješ #ultimatum #razvod #imovina #izdržavanje


NIJE DOBRO, KUME, IMAM RAK: Potresno sećanje Vojina Ćetkovića na kolegu Nebojšu Glogovca – Nadlanu.com\nSTEFANOVEI OTMIČARI NIKADA NISU PRONAĐENI! Lepa Brena: Taj događaj povredio je naše…\nJOJ, KOLIKO LJUBAVI: Novak Đoković nakon poraza uživa sa suprugom i decom (FOTO)\nNIJE PREBOLEO SONJU: Željko Šašić priznao da još uvek pati zbog razvoda\nPUBLIKA MI JE ČUDNA, KOMENTARIŠU MOJE GRUDI: Luna Đogani iskreno o atmosferi na…\nJelena says pre 9 meseci\nOdgovor za Jelena\nSTEFANOVEI OTMIČARI NIKADA NISU PRONAĐENI! Lepa Brena: Taj…\nJOJ, KOLIKO LJUBAVI: Novak Đoković nakon poraza uživa sa…\nNIJE PREBOLEO SONJU: Željko Šašić priznao da još uvek pati…


Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka | Repozitorij FER-a\nIdentifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka\nStrelec, I. (2016). Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nStrelec, Ian. "Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka." Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nStrelec, I. (2016). 'Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka', Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, citirano: 14.10.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nStrelec I. Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka [Završni rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva; 2016 [pristupljeno 14.10.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nI. Strelec, "Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka", Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb, 2016. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:405893\nNaslov Identifikacija parametara istosmjernog motora i parametriranje PID regulatora brzine vrtnje primjenom relejnog postupka\nNaslov (engleski) Identification of DC motor parameters and PID controller synthesis based on relay feedback procedure\nU ovom radu proveden je postupak estimacije nepoznatih parametara istosmjernog motora pomoću Matlab/Simulinka, te je na temelju dobivenih vrijednosti izgrađen model motora i simulacijski provjerena opravdanost korištenja relejnog postupka pri parametriranju PID regulatora. Također, regulacijski krug sa mogućnošću automatskog parametriranja PID regulatora pomoću relejnog postupka je implementiran i experimentalno provjeren na Arduino Uno ugradbenom računalnom sustavu.\nIn this work unknown parameters of a DC motor were estimated within Matlab/ Simulink environment and, on the basis of the estimated parameter values, a DC motor model was built. The validity of the relay-feedback tuning method was tested via simulation, using the built model. Additionally, a DC motor control loop together with the relay feedback method of PID tuning was implemented and tested on Arduino Uno embedded computer platform.\nIdentifikacija parametara procesa\nArduino Uno mikrokontroler\nProcess parameter identification\nRelay feedback PID tuning\nPID controller Arduino Uno microcontroller\nDatum i vrijeme pohrane 2018-02-06 12:08:29


141 / Tvrd / Ćirilica\nNajnovija pjesnička knjiga Miće Savanovića – „Pramen“ – zapravo je jedan segment homogenog i kompaktnog triptiha „Kamen“ / „Plamen“ / „Pramen“.\nZa pravo mi daje, najpre, sam njen naslov – jer, taj pramen je za mene, u stvari, pramen dima, nijemi dimni signal nad krovom njegove „kuće od slova“, građene po mjeri rodnog doma (kuće koja je njega gradila čovjekom), zaostalog (ili „ostanulog“) na Manjači (na planini), na Zmijanju, u Lokvarima Savanovićevim.\nŠtaviše, i samo je dimno pramenje, reklo bi se, što ga odašilje, oblikovano prema pramenju magle sa planine – one kočićevske (metafizičke) magle iz njegove famozne lirske proze koja mi se „učogorno“ nameće i ovija moje oskude misli.\nSve, dodatno, pojačano rezonira činjenicom da ove pjesme ispisuje pjesnik „u rasijanju“ (auslender), naš čovjek koji bivstvuje i opstajava u „ostranjenju“, razlučen od jezika koji ga je zadojio.\n„Pramen“ je vanredno vješto i umno promišljena, osmišljena i – shodno tome – končetozno komponovana pjesnička knjiga. Nakon prologa (nakon pjesme „Raspolućen“), pjesnik svoj poj grupiše u tri vrtložna vira (tri celine); na „lijevu“ stranu pozicionira „Pisma planini“, na „desnu“ svojevrsne odgovore sa planine – „Planina otpisuje“, a među njih interponira, umeće, ciklus „Tren bez senke“.\nU toj intimnoj korespondenciji, u toj nadvremenoj „zavičajnoj prepisci“, svako lako može osjetiti suvišnim i nepozvanim (prekobrojnim, „trećim čovjekom“), a njegovi komentari čak pomalo i nedoličnima, međutim obziri isto tako nalažu da se ovdje, uprkos svemu, u konspektu iznesu nekoliki osnovni utisci i spoznaje.\nU navečerje Petrovskoj posta, 2017. godine\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Pramen”


Potrošila je 4,4 miliona na 38 operacija grudi, opet ide pod nož: "Želim da budu najveće na svetu" - Telegraf.rs\n21/06/21 | 16:54 ≫ 16:57\nŠejlin idol je Doli Parton, zbog koje je od 20. godine krenula na plastične operacije i postala zavisna od njih\nŠejli Herši (41) iz Bruklina četiri puta je visio život o koncu zbog operacije poprsja. Kod plastičnih hirurga išla je čak 38 puta kako bi dobila grudi kakve želi, a sada se priprema za odlazak na još jednu hiruršku intervenciju.\nMama 12-godišnje devojčice opet će se podvrgnuti intervenciji uvećanja grudi.\n- Moj idol je Doli Parton - kaže Šejla.\n- Radije bih umrla srećna sa ogromnim grudima, nego što bih živela tužna i nesrećna zbog grudi koje ne odgovaraju mojim kriterijumima lepote i privlačnosti.\nKao devojka, u ranim dvadesetim, Šejla je bila nezadovoljna svojim izgledom. Zbog toga je odlučila da u ordinacijama plastičnih hirurga popravi sve ono čime je majka priroda nije nagradila.\nNa prvu operaciju otišla je kad je imala 20 godina - radila je liposukciju, a godinu dana kasnije usledila je prva intervencija na grudima.\nLekari su mi rekli: "Biraj - ili silikoni ili trudnoća"\nNjena želja da izgleda što atraktivnije i privlačnije ima svoju cenu - dva puta je zamalo umrla zbog teških infekcija koje je dobila posle hirurških intervencija, a dva puta je pokušala da digne ruku na sebe jer je bila u depresiji.\nPre 16 godina uklanjala je rebra i radila liposukciju, a kada je 4 godine kasnije saznala da je trudna i da mora da odstrani implante iz grudi upala je u depresiju. Kćerku je, kaže, želela više od svega na svetu, ali je njena psiha odreagovala na neočekivani način.\n- Grudi su mi bile ogromne, pa je postojao rizik da se beba rodi sa deformitetom. Nisam to želela i zato sam otišla na vađenje silikona čim sam saznala kakav rizik preti mom detetu. Takođe, ni lekari nisu želeli da rizikuju; rekli su mi da ili zadržim ogromne grudi i abortiram ili da se otarasim grudi ako želim da rodim zdravu bebu - prepričava Šejla.\nOna sada ima novi cilj - da postane vlasnica najvećih grudi na svetu. Zbog toga će u julu otputovati u Kolumbiju, gde će joj biti ugrađeni ekspander-implantati. Ovu intervenciju Šejla će platiti čak 150.000 dolara. Za prethodne intervencije izdvojila je oko 4,4 miliona dinara u dolarskoj protivvrednosti.\n- Neko je zavisnik od vežbanja u teretani, a ja želim da imam najveće grudi na planeti i činim sve da bih ispunila sebi tu želju. Moj idol je Doli Parton, želim da što više ličim na nju. Mada, odavno imam mnogo veće grudi nego ona - komentariše Šejla.\nOna dodaje da je zabrinuta zbog nove operacije poprsja:\n- Ponovo otvaram Pandorinu kutiju, ali pre ću umreti srećna sa ogromnim grudima nego što ću živeti nesrećna i tužna jer moje telo ne izgleda onako kako želim. Moje telo, moja odluka! Ne moram nikome da polažem račune, mogu da radim šta god želim i ostvariću svoje snove, bez obzira na to šta će drugi misliti o meni.\nNeki ljudi žele velike kuće, skupe automobile i nakit, a ja samo želim da imam savršeno telo o kakvom sam oduvek maštala. Imaću najveće grudi na svetu i to će biti najveće dostignuće u mom životu!\nVideo: Ove holivudske zvezde su izvadile silikone, među njima je i Kajli Džener\n21. jun 2021 | 19:50\novakve osobe ne treba žaliti same su odabrale svoj put\n21. jun 2021 | 18:59\nOno sto majka rodi ne moze ni krava da oteli\n21. jun 2021 | 18:47\nNeka ti ubrizgaju mozga ali malo vise


U Padinskoj Skeli smešteno stotine najgorih profila ljudi - www.lobi-info.rs\nJovana I. 13. avgusta 2015., 08:01 6.1k Views\nKazneno-popravni zavod u Padinskoj Skeli jeste najmoderniji zatvor u Srbiji. Trenutno u njemu boravi oko 300 prestupnika među kojima ima onih sa najtežim zločinima.\nOva ustanova je najnovija u Srbiji i ima neke delove na kojima bi joj mogle pozavideti i neke škole. Izgradnja ovog projekta koštala je deset miliona evra.\nU zatvor „Nova Skela“ smeštaju se uglavnom najteži zločinci i prestupnici pa je tako među njima i Dragan Nikolić Čombe, sada 52-godišnji muškarac koji je pre osam godina na železničkoj stanici u Batajnici nožem usmrtio 13-godišnju devojčicu Tamaru Ivanović, i drugi prestupnici čije kazne iznose uglavnom preko 15 godina.\nOsim njih, kako kaže Milan Pavlović, upravnik ove kazneno-popravne ustanove, ovde borave i „lakši“ prestupnici, sa kaznama ispod 15 godina ali koji su bili problematični u drugim zatvorima te su prebačeni u Padinsku Skelu.\nRazlike društvene i finansijske prirode među zatvorenicima ovde su još uočljivije, prema njihovim rečima, međutim, problema nema. Neki mogu da igraju igrice a neki nemaju ni za cigare.\nOve prestupnike čuva preko 300 kamera, nekoliko tona čelika u vidu zaštitinih šipki i oko 150 specijalno treniranih stražara. Stoga, ovde problema uglavnom nema.\nOno što najviše iznenađuje jeste šta sve ovi prestupnici imaju na raspolaganju a što nema ni većina osnovnih i srednjih škola u glavnom gradu.\n„Nova Skela“ nudi „smeštaj“ u dvokrevetnim sobama sa kablovskom televizijom i toplom vodom.\nU okviru ustanove postoje i sportske hale, tereni, teretane i slikarski atelje!\nZa svaku pohvalu je što u Srbiji postoji ovako moderna ustanova. Bilo bi dobro kada bi se slične količine novca uložile i u vaspitno-obrazovne ustanove na teritoriji cele Srbije a ne da se pojedine škole na teritoriji leve obale još greju pomoću šupe sa drvima u očajnom stanju.\nŠupa za drva za školu u naselju Dunavac\nPrethodna objava Ovakav stan u Kotežu svako bi poželeo\nSledeća objava U Krnjači nisu ni znali ko im živi u komšiluku