Vesti online / Vesti / Tema dana / Nikolić najavio spomenik zahvalnosti\nNikolić najavio spomenik zahvalnosti\nU Briselu je u sredu održana međunarodna donatorska konferencija za pomoć područjima u Srbiji i Bosni i Hercegovini, postradalim u vreme katastrofalnih majskih poplava. Zahvaljujući se organizatorima i učesnicima konferencije predsednik Srbije Tomislav Nikolić je istakao da "Srbija dobročinstvo ne zaboravlja" i da će se zahvalnost iskazati i podizanjem spomenika.\nČekajući dobročinitelje: Donatorska konferencija u briselu\n- Srbija je podigla spomenik zahvalnosti Francuskoj za pomoć u Prvom svetskom ratu, a obeležiće dostojno, spomenikom u nekom od poplavljenih gradova, i ovo do sada nezabeleženo svrstavanje celog sveta uz naš narod - rekao je predsednik Srbije koji je predvodio brojnu srpsku državnu delegaciju u zgradi Šarlemanj, u centru briselskog evropskog kvarta, gde je održana donatorska konferencija.\nU Srbiji očekuju da će ovim putem biti sakupljeno oko 250 miliona evra. Na skupu su vlade dve države predstavile izveštaj o šteti od poplava. U proceni načinjene štete učestvovali su stručnjaci UN, EU i Evropske banke i prema toj računici šteta u Srbiji je procenjena na 1,53 milijarde, a u BiH na dve milijarde evra.\nBez izveštaja 11 opština\nVlada Srbije je prethodno usvojila izveštaj o šteti, a direktor Kancelarije za obnovu Marko Blagojević je istakao da još 11 opština nije dostavilo izveštaje. Prema njegovim rečima, vrednost svih uništenih materijalnih dobara iznosi 870 miliona evra, a ukupni gubici su 662 miliona evra.\nI ovakav skup je, nažalost, imao političku provokaciju, kada je Francuska, koja je pored Slovenije, u ime EU organizovala konferencije, pozvala i samoproglašenu državu Kosovo.\nSrpsko Ministarstvo spoljnih poslova nije odreagovalo na vreme, a na protest iz kabineta predsednika Srbije nije bilo reakcije.\n- Ja sam šefu Delegacije EU u Beogradu Majklu Devenportu i organizatorima konferencije iz okruženja francuskog predsednika Olanda rekao da ne treba pozivati Kosovo jer ono ne može ni samo sebi da pomogne - izjavio je Nikolićev savetnik Ivan Mrkić za "Politiku".\nU vreme štednje i opšteg stezanja kaiša neshvatljiva je brojnost srpske državne delegacije u Briselu. Kako je najavljeno, osim predsednika Republike, u delegaciji Srbije bili su ministri za spoljne poslove, poljoprivredu, evropske integracije, vanredne situacije, pa više savetnika ministara, kao i zamenik drektora Kancelarije za evropske integracije, te koordinator za odnose sa medijima u Nikolićevom kabinetu, direktor EPS, direktor Kancelarije za obnovu i pomoć poplavljenih područja, kao i ambasador u Misiji Srbije pri EU.\nKosovo je juče predstavljao ministar spoljnih poslova Enver Hodžaj, a sedeo je iza table sa natpisom Kosovo uz zvezdicu, kako je predviđeno sporazumom Beograda i Prištine o regionalnom predstavljanju.\nČetvrtak 17.07.2014. 09:18\n""Srbija dobročinstvo ne zaboravlja" i da će se zahvalnost iskazati i podizanjem spomenika." ? Ако "србија НЕ заборавља" - где је споменик захвалности Цару Николају Романову ?\nČetvrtak 17.07.2014. 09:34\nSpomenik zahvanosti zbog cega? Pa prikupljeno je samo 80 miliona evra, ostalo su krediti koje cemo morati da vratimo. Bolje da je na konferenciji izjavio da nam pojedine zemlje koje su nas bombardovale duguju naknadu stete, a ne da nam daju kredit!\nDali smo nekada,imali nepismenijeg predsednika,ajd što je nepismen no lupa gluposti svakog dana .Sedi pored Izetbegovića i sav se topi od sreće,kez do ušiju.


Bolnica dobila tri nova aparata - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tBolnica dobila tri nova aparata - Topličke Vesti\nBolnica dobila tri nova aparata\nAutor Ekipa Topličkih Vesti 25 jul 2019\nPROKUPLJE- Opšta bolnica „Dr Aleksa Savić“ u Prokuplju bogatija je za tri nova aparata, za koje je Ministarstvo zdravlja Republike Srbije izdvojilo oko osam miliona dinara, dok je blizu 400.000 dinara ova zdravstvena ustanova opredelila iz sopstvenih sredstava.\nNovi ultrazvučni aparat namenjen je Službi ginekologije i akušerstva i za njegovu nabavku Ministarstvo zdravlja izdvojilo je 5.200.000 dinara.\nKako ističu nadležni u prokupačkoj Bolnici, ovaj aparat znatno će doprineti unapređenju kvaliteta rada ove službe.\nParalelno sa ovom nabavkom, Opštoj bolnici „Dr Aleksa Savić“ isporučen je „Visual YAG III laser”, za potrebe Očnog odeljenja. Vrednost ovog aparata je 2.728.000 dinara, koje je takođe obezbedilo Ministarstvo zdravlja Republike Srbije.\n-Aparat koji smo dobili od Ministarstva zdravlja je treća generacija YAG lasera i služi za lečenje sekundarne katarakte. Ovim laserom smo zaokružili kompletne operacije katarakte, kod kojih se nakon 4-5 godina od operacije javlja zamućenje zadnje kapsule, objasnio je načelnik Očnog odeljenja dr Zoran Mirović.\nKako ističe, do sada, zbog nedostatka ovakvog aparata, nije bilo moguće rešiti ovakve komplikacije koje su očekivane nakon operacije katarakte i da su zbog toga pacijenti odlazili na nišku Očnu kliniku.\n-Ministarstvo zdravlja je prepoznalo kvalitet našeg rada, jer Očno odeljenje prokupačke bolnice važi za jedno od najboljih u svom rangu, gde se godišnje obavi oko 600 operacija katarakte, naglasio je dr Mirović.\nI Odeljenje otorinolaringologije je nabavkom novog aparata dobilo mogućnost da još više unapredi svoj rad. Iz sopstvenih sredstava, prokupačka Bolnica nabavila je timpanometar, aparat za ispitivanje sluha, čija je vrednost 396.000 dinara.\nPrema rečima načelnika Odeljenja ORL, dr Vukoja Maričića, ovo je jedan od najsavremenijih, ali i najjednostavnijih aparata za dijagnostiku bolesti uva, naročito kada su u pitanju oboljenja srednjeg uva.\nOpšta bolnica „Dr Aleksa Savić“ u Prokuplju nastaviće trend dobrog rada i poslovanja i u narednom periodu, uz podršku i pomoć Ministarstva zdravlja Republike Srbije, kao i brojnih saradnika i prijatelja, a sve u cilju bržeg i efikasnijeg lečenja pacijenata sa teritorije celog Topličkog okruga.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=469714\n25 jul 2019. Komentari na vestima starijim od 7 dana su zatvoreni RSS 2.0.


Uslovi korišćenja - Odnesi\nKorišćenjem ovog sajta, prihvatate ove Uslove korišćenja kao i pravno obavezujući odnos koji se konstituiše između vas kao posetioca i Humanitarnog servisa „Odnesi“ (u nastavku: Servis).\nSvi sadržaji objavljeni na sajtu i u aplikaciji su u isključivom vlasništvu Servisa, te se mogu jedino i isključivo koristiti za ličnu upotrebu i u nekomercijalne svrhe.\nNije dozvoljeno umnožavanje, reprodukovanje, javno prikazivanje ili distribuiranje sadržaja ili bilo kog dela sadržaja sa sajta, bez prethodnog pisanog odobrenja ili pisane saglasnosti Servisa.\nSadržaj sajta kao i svi delovi sadržaja predstavljaju zaštićeno autorsko pravo koje pripada Servisu.\nIntelektualna svojina, uključujući sve zaštićene znakove, logo znakove, tekstove, podatke, fotografije i/ili grafizme, je u isključivom vlasništvu Servisa ili je u vlasništvu trećih lica koja su prenela pravo korišćenja istih na Servis.\nNepoštovanje uslova korišćenja, odnosno neovlašćeno korišćenje bilo kog dela sadržaja dostupnog na sajtu ili u aplikaciji, smatra se povredom autoskog prava u skladu sa odredbama postojećeg Zakona o autorskom i srodnim pravima, te podleže mаterijаlnom i krivičnom gonjenju.\nServis zadržava pravo da u bilo kom trenutku izmeni uslove korišćenja i neće biti odgovorna ni za kakve moguće posledice proizašle iz promena uslova korišćenja. Promene uslova korišćenja stupaju na snagu u trenutku objavljivanja.\nSadržaj koji se nalazi na sajtu ili u aplikaciji, ili bilo koji deo predmetnog sadržaja ne može se smatrati ponudom ili pozivom na kupovinu bilo koje imovine ili prava, niti se isti ima ili može smatrati dovoljnom informacijom za donošenje značajnih ličnih, finansijskih ili poslovnih odluka.\nCelokupan sadržaj, koji pored intelektualne svojine uključuje i objavljivanje informacija, mišljenja, analiza, zaključaka, prognoza i projekcija, podložan je izmenama, koje su u isključivoj nadležnosti Servisa.\nU cilju efikasnog, bezbednog i neometanog korišćenja sadržaja koji se nalazi na sajtu ili u aplikaciji nije dozvoljeno:\nServis zadržava pravo da ukloni sadržaj koji smatra neprimerenim ili nije u skladu sa uslovima korišćenja. Korisnici preuzimaju odgovornost za svaku štetu koja je posledica njihovih aktivnosti.\nAplikacija je namenjena fizičkim i pravnim licima (u daljem tekstu Korisnici).\nAplikacija omogućava svojim korisnicima besplatnu uslugu transporta robe, u vidu donacija korisnika za potrebe trećeg lica ili reciklažu. Upotreba je namenjena isključivo za nekomercijalne svrhe.


Četnici se danas okupili u Višegradu, napadnuta ekipa N1 | Tuzlanski.ba\nČetnici se danas okupili u Višegradu, napadnuta ekipa N1\nDijeljenja: | 13.3.2016. u 13:51\nOkupljanje upriličeno na sedamdesetogodišnjicu hapšenja četničkog vođe u gradu u kojem je tokom rata u BiH ubijeno gotovo 3.000 Bošnjaka.\nPredsjednica Udruženja “Žena – žrtva rata” Bakira Hasečić je povodom današnjeg okupljanja pripadnika i simpatizera Ravnogorskog pokreta Višegrad u tom gradu kazala da se ne smije dozvoliti rehabilitacija četničke ideologije u Bosni i Hercegovini.\n“Pozivamo ministra sigurnosti Dragana Mektića da više ne dozvoli okupljanja kao što su današnja u Višegradu. Četnička ideologija je uzrok masovnih stradanja, posebno Bošnjaka. Od nadležnih vlasti u BiH tražimo ubrzano donošenje zakona o zabrani okupljanja takvih grupa, kao i zabranu upotrebe njihovih simbola“, kazala je Hasečić za Al Jazeeru povod odavanja počasti četničkom vođi Dragoljubu Draži Mihailoviću u Draževini kod Višegrada.\nPripadnici i simpatizeri Ravnogorskog pokreta Višegrad danas su odali počast četničkom vođi Dragoljubu Draži Mihailoviću u Draževini kod Višegrada, povodom sedamdesetogodišnjice njegovog hapšenja.\nIkonografija podsjeća na devedesete – U poruci objavljenoj na Facebooku, Ravnogorski pokret Višegrad navodi da je 13. mart „bitan za našu istoriju, za našu ideju, za naš put kojim treba da idemo. Da ne zaboravimo zlodela onih koji su se odrekli i Boga i svog srpskog naroda, svoje slave, predaka, istorije i običaja. Dođite da svojom slogom i bratskom i sestrinskom ljubavi odamo počast đeneralu Draži i njegovim pratiocima“.\nRavnogorski pokret je prethodno pozvao svoje članove i simpatizere da se okupe na Trgu palih boraca u Višegradu i polože cvijeće te da se pomole u crkvi u Draževini i održe pomen pratnji Mihailovića.\nSlijedi polaganje cvijeća na spomenik Mihailoviću, koji je podignut nedaleko od povratničkog naselja Dobrun.\nOkupljanje se završava „ručkom mira i poštovanja“, kako navode iz Ravnogorskog pokreta Višegrad.\nU Višegradu je i prošle godine održan skup posvećen Mihailoviću, a vlast bh. entiteta Republika Srpska tada nije reagirala.\nIkonografija i odore su tada podsjećale na devedesete godine prošlog stoljeća, kada su pripadnici paravojnih formacija u Višegradu ljude žive spaljivali, silovali i mučili.\nIz MUP-a bh. entiteta Republika Srpska su tada kazali za Al Jazeeru da ravnogorci nisu prijetnja nikome, a iz Tužilaštva BiH nisu mogli da daju bilo kakav komentar.\nBiH nije definisala šta su fašistička obilježja i organizacije. U Parlamentu je bilo pokušaja da se usvoji zakon koji bi ih zabranio.\nUklonjena riječ genocid sa spomenika – U junu svake godine se u Višegradu obilježava godišnjica zločina, poznatog kao “Živa lomača“.\nBakira Hasečić je tada poručila da je Višegrad grad “živih lomača”, a da će ta spomen-ploča u Pionirskoj ulici trajno svjedočiti o gnusnom zločinu nad Bošnjacima Višegrada. (Al Jazeera)\nKako javlja N1 četnici su u okolini Višegrada napali ekipu ove medijske kuće. Uskoro više informacija.\nKljučne riječi: četnici, izdvojeno, N1, napad, okupljanje, višegrad


BOJKOT VIŠE NIJE OPCIJA, MNOGI SU SLABI ZA IZBORE\nTrifunović i Tadić nemaju dilemu da je neučestvovanje na izborima loše Izlazak na izbore umesto bojkota za jedan deo opozicionih stranaka sada je prihvatljivija opcija. Pokret slobodnih građana doneo je defi nitivnu odluku u korist izlaska na izbore, dok SDS Borisa Tadića predlaže izlazak na izbore “listom za bojkot”. DANIJELA LUKOVIĆ Nekadašnji predsednik Srbije Boris Tadić smatra i da “mnogi koji su za bojkot, u stvari, ne žele na izbore zbog toga što bi oni pokazali kolika je njihova slabost”. Tadić je rekao da oni konačnu odluku nisu doneli i naglasio da je on sve vreme za “jedinstvo opozicije”. - Moja ideja je bila da se održi ideja bojkota, ali bojkota nelegitimnih institucija poput parlamenta, ne samo izbora. Da bismo premostili sadašnju situaciju i da bismo nastavili ideju bojkota i kad se završe izbori, hajde da na njih izađemo, osvojimo poslaničke mandate i potom ne uđemo u parlament, da ostavimo prazna mesta. Ideja praznih mesta u simboličkom, vizuelnom smislu je veoma važna, slike su važne u politici, ona međunarodnoj zajednici stavlja do znanja da nešto nije u redu u Srbiji - kazao je Tadić. Lider PSG Sergej Trifunović je govoreći o odustajanju od bojkota rekao da ta ideja nije uspela da se održi, da bojkot izbora više nije opcija i objasnio je da je u odluci da izađu na izbore PSG-u pomoglo vanredno stanje. - Šta su oni pokušali - da suspenduju parlament, što meni govori samo jednu stvar - da njima parlament nije bitan. A to je Narodna skupština, i ona je naša i mi smo se zavetovali i u tom famoznom Sporazumu s narodom da ćemo se boriti svim legitimnim sredstvima, a kud ćeš legitimnije od izlaska na izbore - navodi predsednik PSG-a. Trifunović je dodao i da je Tadićev predlog solomonsko rešenje. - Tadić je od početka protiv ideje bojkota, zna koliko je to besmisleno. Međunarodna zajednica, evroparlamentarci, ambasadori govore istu stvar - ljudi uđite u sistem da možemo da vam pomognemo, ne možemo da vam pomognemo ako ste van sistema - izjavio je Trifunović. Tadić smatra i da svako ko je “misleći čovek” ima dilemu da li je bojkot dobro ili loše rešenje i da je on “na granici”. - Jedinstvo je veoma važno protiv sistema kao što je Vučićev. Ne može drugačije. Kada su neki za bojkot, neki protiv, a neki smatraju ko je protiv bojkota - on je izdajnik, u tom trenutku nema više mozga u odlučivanju i mi ulazimo u sunovrat kao društvo i doprinosimo samo Vučiću - ocenio je Tadić. Lider SDS je kritikovao ideju da se nastupa samo na onim izborima gde mogu da pobede. - To je van pameti. Drugo što nema gram mozga jeste ono ‘nastupiću na izborima samo ako se ne vidi koliko sam pojedinačno slab’. Mnogi koji su za bojkot u stvari ne žele na izbore zbog toga što bi se videlo kolika je njihova slabost - smatra Tadić. Trifunović je ocenio da je bojkot u međuvremenu posao cilj a ne sredstvo. - Bojkot je u jednom trenutku postao cilj, a ne sredstvo, i držale su se te agende upravo stranke koje ne mogu da pređu cenzus - kazao je Trifunović. Izvršni direktor Cesida Bojan Klara kaže za „Blic“ da pojedine stranke pokušavaju da izađu iz bojkot priče kompromisom, ali i da se spisak možda neće završiti samo sa SDS-om. - Ideja bojkota od početka nije bila oberučke prihvaćena od svih stranaka koje su ga i zagovarale. U sitaciji kada je najavljen ranije nego što je možda trebalo, prirodno je da dolazi do preispitivanja. Sada je veći broj stranaka koje su za izlazak nego što je bio početkom marta, a lista nije gotova. Možda će i “Ne davimo Beograd” doneti odluku da izađe na lokalu na izbore. A ono što se takođe vidi je prekomponovanje među opozocijom, kojem je više cilj kako posle izbora, nego uspeh na izborima. Većina stranaka sada pravi strategiju za naredne dve godine - napominje Klačar.\nPOSLE IZBORA STRANKE KOJE PREĐU CENZUS VIŠE NEĆE BITI ISTE\nBojan Klačar ističe da mnogi prenebregavaju činjenicu da one stranke koje pređu cenzus, više neće biti one iste stranke kakve su bile pre izbora.\n- U bojkotu se previđa da ako neka od ovih stranaka koje su najavile da će izaći da izmere snagu, SPAS, UDS, postigne dobar rezultat, onda ona postaje stranka koja ima finansijsku potporu, stranka sa institucionalnom platformom, medijski vidljivija, prihvatljiva kao lokalni partneri - naglašava Klačar.\nBILČIK: VEĆALI SMO U INSTITUCIJAMA EU, BOJKOT NIJE IZBOR\nProtiv bojkota su i predstavnici EU, a stalni izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik kaže da, koliko god teška situacija bila, bojkot nije izbor.\n- Već dugo u evropskim institucijama o tome pričamo i to je poruka koju ponavljam redovno od prošle jeseni, kada sam postao stalni izvestilac EP za Srbiju, ali i jedan od posrednika međustranačkog dijaloga u Skupštini Srbije. To jednostavno nije način na koji se politika može menjati. To nije put standardne demokratije na koju smo navikli u EU. Ako Srbija želi da ima evropsku budućnost, a znam da to želi, onda su nam potrebni svi važni politički akteri u demokratskim institucijama i potrebni su nam da bi učestvovali na izborima - rekao je Bilčik.


PODRŠKA BORBI PROTIV NASILJA: Australija zabranila ulazak u zemlju osobama osuđenim za ovaj zločin : Nadlanu.com\nPODRŠKA BORBI PROTIV NASILJA: Australija zabranila ulazak u zemlju osobama osuđenim za ovaj zločin\nObjavljeno 17. mar 2019. / 12:30:52\nLjudi koji su bili osuđeni za porodično nasilje neće moći da uđu u Australiju i viza će im biti odbijena ili će biti vraćeni sa granice. Novi zakon je stupio na snagu 28. februara i nalaže da svako ko je bio osuđen na 12 ili više meseci zatvora zbog porodičnog nasilja neće moći da pređe granicu.\nMUŠTERIJE BESNE: Nestašica zelene salate u Australiji…\nPLAŠI SE DA BI MOGAO DA JOJ NAUDI: Dušan Jovančević u…\n- Kao nacija moramo se držati zajedno i nikako ne tolerisati porodično nasilje. Na taj način šaljemo poruku da u našoj zemlji nećemo tolerisati porodično nasilje. Takvo ponašanje mora imati posledice, a "RiseUp" pozdravlja ovaj zakon - izjavila je osnivačica udruženja za prava žena "RizsUp".\nPrema statistikama Instituta za zdravlje u Australiji, jedna od šest žena je iskusila fizičko ili seksualno zlostavljanje od trenutnog ili bivšeg partnera. Više od 54 odsto žena je iskusilo nasilje više od jednog puta.\naustralijanasilje u porodicizabrana ulaska


Ocene za korisnika Maja Ilic\nČlan od: 12.06.2018 Ocenite\nSve preporuke, svaka cast. 10 +++\nSve savrseno ❤\nKomplet+majica ,vel s\nDivna saradnja , moje iskrene preporuke ! Cista desetka !\nOdlicna saradnja, najiskrenije preporuke! : )


Stručnjaci PEP-a na VIII Evroazijskom forumu u Moskvi | Visoka škola PEP | Akademske i master studije Beograd\nStručnjaci PEP-a na VIII Evroazijskom forumu u Moskvi\nOsmi međunarodni antikorupcioni forum u Moskvi (Rusija) održan je u martu mesecu 2019. godine. Kao i ranijih godina, organizator je bio Institut za zakonodavstvo i uporedno pravo pri Vladi Ruske federacije.\nOvaj veliki i veoma značajan naučni susret održan je pod visokim pokroviteljstvom Predsednika Ruske federacije gospodina Vladimira Putina. Ove godine tema kongresa (foruma) je bila: „Pravo protiv korupcije: misija i novi trendovi“. Učešće su uzeli vodeći stručnjaci za oblast korupcije iz više desetina zemalja iz Azije i Evrope (Rusija, Kina, Francuska Italija, Azerbejdžan, Tadžikistan, Finska, Češka, Jermenija, Engleska, Belorusija...)\nNeposredno pred početak Foruma dugogodišnji stručnjaci sa PEP-a doc. dr Slobodan Radulović i prof. dr Slavko Karavidić objavili su knjigu „Korupcija i ekonomski razvoj“. Jedan od četvorice recenzenata prof. dr Božidar Mitrović, redovni profesor Moskovskog univerziteta preporučio je organizatorima da pozovu naše stručnjake koji bi saopštili rezultate svojih višegodišnjih istraživanja problema korupcije. Usledio je zvaničan poziv od strane organizatora u kojem je navedeno da će on snositi sve troškove boravka gostiju iz Srbije. Zanimljivo je da je ovo bio jedini poziv organizatora (i to samo predstavnicima PEP-a) od svih visokoškolskih ustanova koje se bave ovom tematikom iz Srbije. Dakle, najnovija naučna dostignuća u Srbiji u oblasti korupcije predstavio je na Forumu u Moskvi dr Slobodan Radulović.\nForum je počeo plenarnom sednicom na kojoj su se svim prisutnima obratili najviši predstavnici Vlade ruske federacije, Kine i Evropske unije. Na kraju plenarnog zasedanja predstavniku Srbije dr Slobodanu Raduloviću presedavajući akademik Anatolij Kapustin ukazao je veliku čast tako što je sa govornice biranim rečima saopštio prisutnima vest da je u Srbiji upravo objavljena knjiga „Korupcija i ekonomski razvoj“, pokazujući istovremeno stručnoj javnosti jedan od prvih primeraka knjige koji je stigao u Rusiju.\nZatim su se prisutni naučnici uputili na rad po sekcijama. Rad je organizovan tako što su pojedine teme obrađivane u pet odvojenih dvorana u zgradi Instituta za zakonodavstvo i uporedno pravo (1-Međunarodno-pravni pravci borbe protiv korupcije; 2-Zakonodavstvo u borbi protiv korupcije; 3-Pravci borbe protiv korupcije: prevencija ili represija? 4-Borba protiv korupcije na regionalnom i lokalnom nivou i 5-antikorupciono prosvećivanje: država, privreda i građanin.\nShodno programu organizatora, dr Slobodan Radulović je nastupio na četvrtoj sekciji (Borba protiv korupcije na regionalnom i lokalnom nivou). Prilikom otpočinjanja svojeg dvadesetominutnog izlaganja, dr S. Radulović je napomenuo da je ovo jedinstven slučaj da se ruskoj naučnoj javnosti predstavlja knjiga, upravo objavljena, i to pre nego što je zvanično promovisana u našoj zemlji. Ovaj podatak je prisutni naučnicima poslužio kao povod za topao aplauz.\nIzlaganje je koncipirano tako da se što preciznije pruži prisutnim kolegama slika o specifičnostima tranzicije i privatizacije u Srbiji, s akcentom na makroekonomskim posledicama korupcije i to putem eksplikacije pojedinih indikatora, odnosno slučajeva krupne korupcije.\nU drugom delu svojeg izlaganja dr Radulović je posebnu pažnju obratio na najznačajnije aspekte borbe protiv korupcije u Srbiji, tj. da posebnu ulogu u borbi protiv korupcije u Srbiji imaju: a) normativna rešenja i institucionalni mehanizmi; b) jačanje društvene svesti o neophodnosti borbe protiv korupcije; v) promocija odgovornosti kao antipoda korupciji; g) formiranje negativne reakcije javnog mnenja prema pojavi korupcije i d) vraćanje poverenja između građanina i države, kao osnovnog vezivnog tkiva između legalnih novčanih tokova i ugrožavanja ekonomskog razvoja. Izlaganje dr Radulovića prisutna naučna javnost Rusije i gosti iz inostranstva pozdravili su dugotrajnim, toplim aplauzom.\nU kasnim večernjim časovima, 20. marta 2019. godine zamenik direktora Instituta za zakonodavstvo i uporedno pravo pri Vladi Ruske federacije akademik Ilja Kučerov ukazao je jedinstvenu pažnju autoru dr S. Raduloviću i recenzentu knjige „Korupcija i ekonomski razvoj“ prof. B. Mitroviću izuzetno prijateljskim gestom, tj. pozivom u svoj koj:abinet, gde je gosta iz Srbije zadržao u dužem, prijateljskom razgovoru. Ovom prilikom dr Radulović je uručio svoju knjigu sa posvetom akademiku Kučerovi, a domaćin je uzvratio svojom poklon-knjigom „Kriptovaluta“ (inačej prvoj iz ove tematike u Rusiji).\nInače, tokom boravka u Rusiji, dr S. Radulović je ostvario brojne kontakte sa visokim državnim predstavnicima, kao i naučnicima iz mnogih zemalja. Na primer, predsednik Nacionalne akademije nauka Belorusije akademik G. A. Vasiljevič darivao je kolegi iz Srbije svoju knjigu „Najvažnije mere u borbi protiv korupcije u Republici Belorusiji u savremenom trenutku“, a dr Radulović je na ovaj prijateljski gest akademika Vasiljeviča uzvratio svojom knjigom „Korupcija i ekonomski razvoj“.


nakon-dugih-deset-godina-i-13-pobacaja-ova-mama-danas-u-narucju | Vesti | Porodica\nNakon preteških deset godina i 13 pobačaja ova MAMA danas u naručju drži svoje najveće blago (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n18.06.2019. / 13:15\nPriča o jednoj hrabroj ženi koja nije odustajala i koja danas uživa u onom za čim je godinama žudela - majčinstvu!\nJedanaest trudnoća Laure Vorsli se završilo u prvom tromesečju, a uz to je izgubila i dva dečaka u 17. i 20. nedelji. Nastavili su pokušavati i nakon trinaestog pobačaja dobili su ćerku Ajvi.\nPrvi pobačaj je bio 2008. godine, a kad se to dogodilo i treći put Laura Vorsli i njen muž Dejv iz Velike Britanije su znali da nešto nije u redu.\nOtkriveno je da je Laura imala antifosfolipidni sindrom, takođe poznat kao "sindrom lepljive krvi", koji može uzrokovati ponavljani gubitak trudnoće. To je autoimuna bolest kod koje imunološki sistem greškom napada neki od normalnih proteina u krvi.\n"Učestvovali smo u različitim eksperimentima, obavili sve testove, isprobali različite lekove, nadajući se da će nešto pomoći", ispričala je Laura, čije trudnoće nisu napredovale više od nekoliko nedelja.\nIako su dve trudnoće opstale 12 nedelja, par je ipak izgubio dečake, Grejsona i Lea, 2015. i 2017. godine.\n'I can't believe she's actually mine.'\nPosted by Daily Mail on Friday, June 14, 2019\n"Ne znam kako sam se nosila s tim. Dejv je bio jak za oboje. To je bilo sve za šta sam živela i razmišljala sam ako ne mogu imati decu, koji je smisao života", rekla je Laura.\nTestirana je Leova placenta i rezultati su pokazali da je Laura imala i hronični histiocitični intervilozitis (CHI), koji uzrokuje da se telo bori protiv trudnoće.\n"Nakon toga nisam više bila sigurna želim li ponovno pokušavati, ali moja doktorica Kvenbi mi je rekla kako je pomogla mnogim ženama koje nisu mogle zatrudneti. Mislila sam ako postoji i ta jedna mala nada, moramo ponovno pokušati, a tako je mislio i Dejv. Rekla sam sebi da je to zadnji pokušaj."\nNakon lekova za poboljšanje sluznice Laurine utrobe, Laura je zatrudnela po 14. put.\nBaby joy for Kenilworth couple who lost 13 babies to miscarriages @Tommys_baby - praise for Coventry Miscarriage centre and the pioneering work of Prof Siobhan Quenby https://t.co/6ZGY5SALyJ@babylifeline\nDoktorka Kvenbi je rekla da su koristili steroide kako bi potisnuli Laurin imunološki sistem kako bi trudnoća mogla napredovati nakon 24 nedelje, kada bebe imaju šansu da prežive. Lekovi su sprečili zgrušavanje krvi.\nAjvi je rođena carskim rezom. Težila je samo 770 grama.\n"Dejv ju je prvi video. Ja sam je prvo videla na fotografiji kada sam se probudila. Tek nakon tri nedelje mogli smo je uzeti u naručje. Upozorili su nas da bi Ajvi mogla dobiti sepsu, ali ona je nastavila samo napredovati. Čitala sam o čudima drugih ljudi, a sada imam svoje", dodala je Laura.\nGledalala ih je tri meseca kako se bore za život, a danas je ponosna majka troje veselih mališana - Valerije, Valentine i Lazara (FOTO)\nNakon 11 nedelja u bolnici i oporavka od bronhiolitisa, Ajvi je došla kući. Sada ima devet meseci, a njihov slučaj služi kao primer svim parovima.\nWoman who had 'miracle' baby after 13 miscarriages says story gives hope to others https://t.co/LbrZ9D4fKb\nSpontani pobačaj Životna priča Iskustva Bebe Trudnoća i porođaj Prevremeni porođaj najnovije


11 saveta za zdravu vaginu | Web-Tribune.com\nHome / ZDRAVLJE / 11 saveta za zdravu vaginu\n1. oktobra 2014.\tZDRAVLJE Leave a comment\nMožda ste ubeđeni da znate sve o održavanju ženskog intimnog područja u dobroj i zdravoj formi, ali moguće je da grešite. Obratite pažnju na ovih 11 stvari koje će vas možda nateratiti da shvatite u čemu grešite i zašto sve to treba da radite kako biste imali zdravo genitalno područje.\n1. Upotreba kondoma\nSvi znamo da nas kondomi štite od polno prenosivih bolesti i neželjenetrudnoće, ali jedna studija došla je do saznanja da korišćenje kondomaodržava odličan nivo pH vrednosti u vagini kada je reč opstajanju dobrih bakterija poput laktobacilije. To je veoma važno zato što ove bakterije pomažu u prevenciji infekcija jajnika i bakterijske vaginoze.\n2. Odaberite pamučni veš\nKada je reč o odabiru donjeg veša, verujte nam da vaša vagina preferirapamuk, jer samo ovaj materijal omogućava intimnom predelu da diše i apsorbuje vlažnost – kaže ginekolog Meri Džejn Minkin. Preporučljivo je da kada ste kod kuće nosite malo širu i udobnu odeću, takođe da bi tom delu tela bio dostupan vazduh.\n3. Kegelove vežbe\nPraktikovanje ovih vežbi ključno je za jačanje mišića zidova karlice, koji su najvažniji za proizvodnju orgazama i kontrolu bešike.\n4. Prepustite se grčkom jogurtu\nUkoliko pijete napitak koji podiže nivo dobrih bakterija, poput grčkog jogurta, možete sprečiti vaginalne probleme, poput infekcija jajnika – kaže Minkin. Samo budite pažljivi – nemojte piti onaj koji sadrži šećer, jer će vas to učiniti podložnijim ovim infekcijama.\n5. Godišnji pregled\nIako nemate simptome infekcija ili niste trudni, svejedno idite na ginekološkipregled minimum jednom godišnje. Osim što možete od stručnjaka dobiti sve informacije u vezi seksualnog zdravlja, takođe se mogu na vremeuočiti maligne i benigne promene na reproduktivnim organima koje ne daju simptome, ali i lečiti na vreme.\nPredigra je počela, ali vaša vagina to ne shvata? Ne brinite, vaginalna suvoća je potpuno normalna, a dešava se zbog uzimanja lekova poputantihistamina, antidepresiva ili kontraceptivnih pilula, a nekad i zbogstresa. Može se javiti i nakon začeća i pred menopauzu. Kada se to dogodi, nemojte nasilno imati seks, čak ni ako je partner spor i pažljiv, već upotrebitelubrikant i uživajte.\n7. Ne ispirajte vaginu\nMislite da vam je potrebna dodatna pomoć da vam vagina bude čista? U zabludi ste. Vagina se čisti sama. Uz to, studije su pokazale da korišćenje proizvoda za čišćenje vagine iznutra povećava rizik od infekcija, zapaljenja karlice i polno prenosivih bolesti.\n8. Pazite kad vozite bicikl\nJedno od neočekivanih mesta gde izlažete riziku zdravlje vagine jeste vožnja bicikla. Ukoliko to često radite, spadate u rizičnu grupu za utrnulost, bol i neprijatno peckanje u genitalnom području. Da biste to\nsprečili, nosite postavljen šorts i birajte bicikl sa postavljenim sedištem, kako biste izbegli bolne simptome.\n9. Oprezno sa antibioticima\nJoš jedna pretnja dobrim bakterijama u vašoj genitalnoj regiji jesuantibiotici, jer osim virusa ubijaju i\nbakterije koje održavaju vaginu zdravom – upozorava Minkin. Ako vam je potreban antibiotik da biste se izborili sa infekcijom, upotrebljavajte gastriktno prema uputstvu i pijte grčki jogurt koji će vratiti nivo ovih bakterija na normalu.\n10. Pravilan redosled u seksu\nNemojte prelaziti sa analnog na vaginalni seks bez promene kondoma ili pravilnog čišćenja, jer to izlaže vaginu čitavoj seriji bakterija i podiže rizik od infekcija – upozorava Minkin.\n11. Pažljivo sa sapunom\nMirisno, okupano telo nakon kupanja je neverovatan osećaj, ali to ne važi za genitalno područje, jer sapuni i kupke mogu da isuše i onako osetljivu kožu oko vulve. Jedino sredstvo koje vam je zaista potrebno za čišćenje genitalija jeste topla voda. Ako baš ne možete da ne koristite sapun, odaberite neki blag i bez dodatih mirisa – zaključuje Meri Džejn Minkin.\nTags antibiotik bakterije bešike bolesti geni ginekolog infekcija jogurt lečenje orgazam partner pilula podložni predigra saznanja seks vagina zdravlje\nPrevious ZAGONETKA NOVE NOVČANICE OD 100 DOLARA: Kada se ispresavija, prikazuje ogromni plimni talas izazvan nuklearnom eksplozijom koji prekriva najviše zgrade SAD-a! (VIDEO)\nNext „Propagandni rok upotrebe B92 je istekao, a Bećkovićeva je poslednje dete petog oktobra koje izjeda ta revolucija!“


The Second Serbia in Discrepancy - The Elements of Ideologies of Neoliberalism and Orientalism in the Process of...\nThe Second Serbia in Discrepancy - The Elements of Ideologies of Neoliberalism and Orientalism in the Process of Constituting on a Balkan Civil Society\nMarković, Vladimir. "“Druga Srbija“ u diskrepanciji - Elementi ideologija neoliberalizma i orijentalizma u procesu konstituisanja jednog balkanskog civilnog društva." Diskrepancija, vol. 2, br. 3, 2001, str. 19-24. https://hrcak.srce.hr/172081. Citirano 24.06.2021.\nMarković, V. (2001). '“Druga Srbija“ u diskrepanciji - Elementi ideologija neoliberalizma i orijentalizma u procesu konstituisanja jednog balkanskog civilnog društva', Diskrepancija, 2(3), str. 19-24. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/172081 (Datum pristupa: 24.06.2021.)\nMarković V. “Druga Srbija“ u diskrepanciji - Elementi ideologija neoliberalizma i orijentalizma u procesu konstituisanja jednog balkanskog civilnog društva. Diskrepancija [Internet]. 2001 [pristupljeno 24.06.2021.];2(3):19-24. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/172081\nV. Marković, "“Druga Srbija“ u diskrepanciji - Elementi ideologija neoliberalizma i orijentalizma u procesu konstituisanja jednog balkanskog civilnog društva", Diskrepancija, vol.2, br. 3, str. 19-24, 2001. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/172081. [Citirano: 24.06.2021.]


LAŽNA UZBUNA: Srpski lekar nije otet u Libiji\nMinistarstvo spoljnih poslova demantuje glasine\n14.09.2015. 22:19h 14.03.2017. 02:46h\nAmbasada nastavlja da proverava sve informacije, ali zasad nema nijednog pokazatelja da je bilo koji srpski državljanin otet, navode u nadležnom ministarstvu\nDRAMA U LIBIJI: Srpski lekar otet u Tripoliju, ambasada Srbije nema potvrdu!\nBEOGRAD - Ambasada Srbije u Libiji posle jučerašnje intenzivne provere vesti da je u toj zemlji otet jedan srpski lekar nije dobila nikakve naznake da se to dogodilo, navode u Ministarstvu spoljnih poslova.\n"Ambasada nastavlja da proverava sve informacije, ali zasad nema nijednog pokazatelja da je bilo koji srpski državljanin otet", navode u nadležnom ministarstvu.\nOni su još jednom apelovali na građane Srbije da ne putuju u Libiju, dok onima koji su trenutno tamo preporučuju da što pre napuste zemlju.\nSrpski ambasador u Libiji Oliver Potežica navodi da je ambasada „čak dobila podatke da je reč o maksilofacijalnom hirurgu i odmah preduzela korake, i to vrlo intenzivne, na proveravanju te informacije, ali ispostavilo se da nema nikakvih naznaka da je bilo koji doktor u Tripoliju kidnapovan“.\n"Kasnije se pojavila druga informacija, da je, navodno, kidnapovan neki naš doktor u blizini bolnice u mestu oko 50 kilometara jugozapadno od Tripolija", kazao je ambasador Srbije:\n"Preduzeli smo korake da i to proverimo i nema nijednog, prema našim informacijama, našeg radnika koji radi u toj bolnici, a prema informacijama drugog medicinskog osoblja iz iste bolnice, naš poslednji radnik koji je radio u njoj otišao je pre dva meseca", dodao je Potežica.


Šta je HAE – HAE Srbija\nŠta je HAEIvana Golubović2018-12-13T15:41:25+00:00\nŠta je HAE i kako se manifestuje?\nHereditarni angioedem (HAE) je primarna imunodeficijencija koju karakteriše nedostatak C1 inhibitora. Otoci izazvani HAE posredovani su bradikininom, a ne histaminom. U 75 odsto slučajeva, bolest je nasleđena, dok se u preostalih 25 odsto mutacija javlja prvi put.\nBolest se nasleđuje autozomno-dominantno i ima dva tipa. Osobe koje boluju od HAE imaju ili smanjenu koncentraciju C1 inhibitora (tip I) ili normalnu, pa čak i povišenu koncentraciju, ali sniženu funkciju ovog proteina (tip II). Ne postoji uzročno-posledična veza između koncentracije, odnosno funkcije ovog proteina u krvi i učestalosti i jačine napada HAE.\nHAE se manifestuje čestom, iznenadnom i nepredvidivom pojavom teških otoka koji mogu zahvatiti bilo koji deo tela, uključujući unutrašnje organe, i traju u proseku tri do pet dana. Trauma, emocionalni stres, infekcije i neki lekovi, poput kontraceptivnih pilula i ACE inhibitora, često prethode pojavi otoka. Obolelima od HAE neophodno je ukazati hitnu medicinsku pomoć ukoliko se javi laringealni ili abdominalni napad, koji imitira kliničku sliku akutnog abdomena. U pitanju su dramatični napadi tokom kojih pacijenti gube svest, a bez terapije – svaki treći život.\nOd 2017. u Srbiji su pacijentima dostupna dva preparata za tretiranje akutnih napada HAE – Berinert (humani C1 inhibitor), Ruconest (rekombinantni C1 inhibitor) i Firazyr (antagonista bradikininskih receptora). Sva tri leka odobrena su za samostalnu primenu i u slučaju akutnog napada neophodno ih je primeniti bez odlaganja ukoliko pacijent nije obučen ili sposoban da ih sam sebi da!


Promene u porodičnom životu: Neizvesno roditeljstvo - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPromene u porodičnom životu: Neizvesno roditeljstvo\nby bifadmin 15. juna 2017.\nNovac ne može kupiti porodičnu sreću, ali je bez novca teško zamisliva i pojedinačna, a kamoli porodična egzistancija. Iako u Srbiji svega 5% mladih sebe ne vidi u braku ili planira život bez dece, odluka o zasnivanju porodice se sve više odlaže u uslovima visoke nezaposlenosti, nesigurnih i često niskih prihoda. Otežano usklađivanje posla i roditeljstva i usled izvitoperene primene modela „fleksibilnog rada“ u Srbiji, posebno pogađa žene koje su često primorane da odustanu od posla i karijere da bi se posvetile porodici.\nNa pitanje šta je porodica, danas ima mnogo odgovora, makar u zapadnoj civilizaciji koju ne karakteriše samo trend sve manjeg broja novorođene dece, već i značajnih promena u strukturi porodice. Rezultati istraživanja Pju istraživačkog centra pokazuju da se u SAD broj porodica koje čine oba roditelja smanjio na 69%, i da su se ustalile neke nove forme porodičnog života. Broj beba rođenih van braka danas čini 40% od ukupnog broja novorođenčadi, za razliku od svega 5% davne 1960. godine. Sada su sve češći i slučajevi da u porodici žive deca iz prethodnog braka nekog od supružnika, ili da porodicu zasnivaju ljudi u zrelijim godinama koje vezuje prijateljstvo, a ne emotivna i seksualna privlačnost.\nDragan Stanojević, sociolog i docent na Filozofskom fakultetu u Beogradu, kaže da se pojam porodice promenio na više nivoa: „Istraživači sada prepoznaju različite forme porodičnih oblika koji stiču podjednak legitimitet u društvima širom sveta, poput jednoroditeljskih porodica, kohabitacija sa decom, istopolnih parova sa decom i drugih. Čak se u istraživanjima prešlo sa ’objektivnog’ na ’subjektivni’ pristup, pa kada analiziramo porodične okvire značajno nam je šta sami ljudi doživljavaju kao svoju porodicu. I te granice nisu tako čvrste kao što se misli, s obzirom da danas ljudi pod porodicom mogu da podrazumevaju i bliske prijatelje, a nekada čak i kućne ljubimce“.\nU Srbiji, međutim, i dalje preovlađuje tradicionalno shvatanje porodice, a nove forme koje se pojavljuju i vrednosti koje ih legitimišu nemaju šireg odjeka, pa se alternativni oblici porodičnog života najčešće vide kao prelazni, ili kao nepotpuni, pa i kao devijantni, objašnjava Stanojević.\nFleksibilni rad u srpskoj produkciji\nTradicionalne porodične vrednosti u našoj zemlji ne znače da i „klasična“ porodica nije u kirizi, budući da se odluka o njenom zasnivanju sve više odlaže usled loše ekonomske situacije i promena u životnim i radnim navikama tokom tranzicije. Prema zvaničnoj statistici, u Srbiji je stopa rađanja za 35% niža od potreba proste reprodukcije stanovništva, a prosečna porodica u Srbiji ima samo jedno dete. Nastojanja države da podstakne rađanje raznim strategijama, uz evidentan nedostatak materijalne pomoći i olakšica, u praksi se nisu pokazala uspešnim.\nStanojević smatra da na probleme nastale zbog niske stope fertiliteta i rapidnog starenja stanovništva treba reagovati dugoročnim planiranjem na nivou društva, koje pre svega podrazumeva reorganizaciju sistema socijalne zaštite i tržišta rada. „Takođe“, dodaje, „neophodna je promocija novih vrednosnh sistema koji podrazumevaju viši stepen rodne ravnopravnosti“.\nNaime, jedan od najvećih problema je upravo loša materijalna situacija u kojoj se nalaze mladi koji tek treba da zasnuju porodicu. „Iako je od 2013. godine stopa nezaposlenosti nešto opala, u međuvremenu je znatno pao i broj poslova koje mladi obavljaju sa ugovorima za stalno, a povećalo se učešće onih sa ugovorima na određeno vreme. Iako je ovaj trend deo širih procesa fleksibilizacije rada u svetu, u našim okolnostima nedostaje jasna regulacija novih oblika radnih angažmana, što ima za posledicu da sve veći broj mladih ne može da ostvari radna prava u pogledu plaćenog bolovanja, godišnjeg odmora, ali i zdravstvenog i penzijskog osiguranja. U uslovima nesigurnih i često niskih prihoda je veoma teško planirati, a posebno donositi dugoročne odluke poput zasnivanja porodice“.\nS druge strane, egzistiranje „od projekta do projekta“, ne mora, nužno, imati samo negativne efekte po porodični život. Naš sagovornik navodi da fleksibilno radno vreme, rad od kuće ili po projektu može da bude i dobar način da se uspostavi bolja ravnoteža između posla i porodice. „No, kod nas nema puno ovakvih aranžmana a i tamo gde ih ima podrazumevaju rad stručnjaka. Za najveći deo populacije fleksibilizacija podrazumeva rad po osnovu ugovora o delu ili ’na crno’, a neretko izrabljivanje radnika i zato otežava planiranje i usklađivanje rada i roditeljstva. Ovim su posebno pogođene žene koje u velikom broju slučajeva privremeno ili trajno odustaju – a zapravo su naterane da odustanu – od posla i karijere da bi se posvetile porodici“.\nSlobodni pojedinac, usamljeni roditelj\nSociolog Ivan Šijaković u svom radu „Kuda ide savremena porodica“ vidi još jedan negativni uticaj na stabilnost modernih porodica – težnju za slobodom i individualizmom. On piše da porodice postaju, posebno u ekonomski razvijenim sredinama, sve manje poželjno utočište za njene članove: „Toplinu doma u kojoj se nekada razvijala bliskost i podrška zamenjuje porodični ’pakao’ iz koga svi žele da što pre pobegnu”, kaže i dodaje da sve više ljudi u porodicama oseća usamljenost, što se odražava i na brigu o partnerima i deci. „Savremeno društvo i liberalne tendencije donose potrebu za individualnom afirmacijom i potvrđivanjem sposobnosti, ambicija i želja svakog pojedinca. To počinje od rane mladosti kroz školu i druge vidove socijalizacije. Pitanje lične slobode, izbora i odluke postavlja se i u porodici“.\nZato Šijaković pokušava da nađe odgovor na pitanje gde su granice slobode, autonomnosti i samostalnosti svakog člana i kako ostvariti ličnu slobodu a da to ne bude na uštrb slobode drugih članova.\nStanojević na to odgovara da neoliberalizam sa svojim oblicima praktičnih politika sve veći deo tereta odgajanja dece prebacuje na roditelje, tako da lična odgovornost i individualizam često podrazumevaju usamljenost i oslanjanje na sopstvene snage i neformalne mreže podrške.\nBrojna istraživanja pokazuju da mlađe generacije, takozvani „milenijalci“, koje u ovim godinama postaju roditelji, imaju drugačiju životnu filozofiju od svojih prethodnika – njima posedovanje materijalnih stvari nije prioritet, a više od karijere cene slobodno vreme koje mogu da posvete ličnoj i porodičnoj sreći. Oni, takođe, drugačije percipiraju porodične i rodne uloge. Na pitanje da li bi ovakva promena načina razmišljanja mogla uticati na revitalizaciju porodičnog života, Dragan Stanojević odgovara da pomenuti zaključci ne reflektuju stanje mladih u Srbiji, već ukazuju na izvesna pomeranja u sistemu vrednosti među mladima u državama u kojima postoji visok nivo ekonomske i socijalne sigurnosti, poput skandinavskih. Kada je reč o našoj zemlji, manje od 5% mladih sebe ne vidi u braku ili planira život bez dece, „što nam govori da porodica jeste i dalje veoma značajna vrednost bez obzira na sve promene“.\nOno što se u Srbiji promenilo kod mlađih generacija je shvatanje ljubavi, koje više ne podrazumeva tradicionalne vrednosti o „vernosti do smrti“ i „žrtvovanju“ za partnera. Novi oblici intimnosti, objašnjava Stanojević, generalno podrazumevaju viši stepen dogovora i pregovora između partnera, razmatranje sopstvenih i partnerovih potreba, pa su i sami odnosi manje stabilni na duži rok o čemu svedoče i povećane stope razvoda. Naime, najnoviji podaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju da se svaki četvrti brak u Srbiji završi brakorazvodnom parnicom.


John Morrison | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 032 > Ambasador\nH.E John Morrison, ambasador Kanade u Srbiji\nKanada je federacija, uređena kao parlamentarna demokratija i ustavna monarhija, sa kraljicom Elizabetom II na čelu države. To je dvojezična država, sa engleskim i francuskim kao zvaničnim jezicima na federalnom nivou. Kao jedna od visoko razvijenih zemalja sveta, Kanada ima raznovrsnu privredu, koja zavisi od njenih obilnih prirodnih resursa i trgovine. Kanada zauzima veliki severni deo Severne Amerike, deleći granicu na jugu sa SAD i na severozapadu sa američkom državom Aljaskom, proteže se od Atlantskog okeana na istoku, do Tihog okeana na zapadu,a na njenom severu leži Arktički okean. Po ukupnoj površini (uključujući i vode), Kanada je druga po veličini zemlja u svetu, posle Rusije. Kanada je industrijska zemlja, sa visoko razvijenim sektorom nauke i tehnologije. Skoro 1,88% BDP-a u Kanadi je dodeljen za istraživanje i razvoj (R & D). Zemlja ima osamnaest dobitnika Nobelove nagrade za fiziku, hemiju i medicinu. Kanada se rangira kao 12. u svetu po upotrebi interneta, sa 28 miliona korisnika, odnosno 84,3% od ukupnog stanovništva. Kanada je jedna od najbogatijih svetskih zemalja, sa visokim prihodima po glavi stanovnika i član je Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) i G8. Jedna je od deset najvećih svetskih nacija kada je trgovina u pitanju. Kanada je mešovito tržište, rangira se iznad SAD-a po indeksu Heritage fondacije i zauzima višu poziciju od većine zapadnih evropskih naroda. Najveći strani uvoznici kanadske robe su SAD, UK i Japan. U prošlom veku, rast proizvodnje, rudarstva i uslužni sektor transformisali su zemlju, uglavnom ruralne ekonomije, u više industrijsku i urbanu. Kanada je jedna od najvećih svetskih snabdevača poljoprivrednim proizvodima; kanadske prerije su jedan od najvažnijih proizvođača pšenice, uljane repice i drugih žitarica. Kanada je najveći proizvođač cinka i uranijuma, a globalni je izvor mnogih drugih prirodnih resursa, kao što su zlato, nikl, aluminijum i olovo.\nO odnosima između Kanade i Srbije imali smo čast da razgovaramo sa Njegovom Ekselencijom Džonom Morisonom, ambasadorom Kanade u Srbiji.\nVaša Ekselencijo, kako se osećate u Beogradu? Molimo Vas da podelite sa nama svoje utiske o Beogradu i o Srbiji uopšte.\nKao i većina stranaca, vrlo sam srećan što sam ovde. Beograd ima sve elemente koje čine život velikim iskustvom: živ kulturni život, sa visoko cenjenim festivalima, fascinantnom istorijom, zanimljivim ulicama i zgradama, dosta zelene površine, međunarodnu atmosferu i prijatne ljude. Pošto je Beograd važan politički i ekonomski centar jugoistočne Evrope, posao je uvek zanimljiv.\nKoliko dugo ste ovde i kako je izgledala Vaša diplomatska karijera pre dolaska u Srbiju?\nDošao sam u Srbiju pre dve godine. Moja prethodna pozicija je bila zamenik šefa misije u ambasadi Kanade u Moskvi. Naravno, kao i sve diplomate, dobar deo svoje karijere proveo sam u sedištu. Međutim, moja prethodna postavljenja su sva bila u istočnoj Aziji: Kina, Japan, Tajvan i Malezija. U ovim zemljama, brzina ekonomskog razvoja je ta koja je dominirala dnevnim aktivnostima. S druge strane, u ovom delu Evrope, političko-strateška pitanja i dalje dominiraju.\nKoja od zemalja koje ste posetili Vas je najviše impresionirala?\nSve zemlje u kojima sam živeo su impresivne na svoj način. Ono što sam našao da je zanimljiv izazov u svakoj od njih je da to prenesem Kanađanima: da objasnim biznismenima kako da investiranju, političarima kako da razumeju zašto se zemlja ponaša onako kako se ponaša. Naravno, i da približim Kanadu zemlji domaćinu, što je uvek zadovoljstvo.\nBilateralni odnosi između Kanade i Srbije ponovo su se razvili posle svrgavanja sa vlasti Slobodana Miloševića i njegovog režima u oktobru 2000. godine. Šta je urađeno, naročito u oblasti razvoja bilateralnih odnosa naših zemalja, poslednjih godina?\nKanada je veliki pristalica stabilnosti i ekonomskog rasta u Srbiji i regionu. Kanadska Agencija za međunarodni razvoj (CIDA) upravo je zaključila višegodišnji bilateralni program tehničke podrške sa Srbijom, gde su u fokusu bile institucionalne reforme. Dve oblasti fokusa bile su sudske i zdravstvene reforme, oblasti ključne za razvoj. Kanada ima aktivan program vojne saradnje, kroz koju su srpske oružane snage prošle stručno usavršavanje. Posete političkih lidera su takođe važne za promovisanje bliskih bilateralnih odnosa. U poslednjih godinu dana, ministar pravde Srbije i glavni tužilac za ratne zločine posetili su Kanadu i potpisali Sporazum o saradnji o suđenjima za ratne zločine i ministar odbrane je prisustvovao sastanku o evro-atlantskim strateškim pitanjima u Halifaksu. Njegov kolega, kanadski ministar odbrane, bio je u zvaničnoj poseti Srbiji u avgustu i, ranije, predsednik Donjeg kanadskog doma takođe je zvanično posetio Beograd. Veoma sam ohrabren ovim nivoom aktivnosti.\nGovoreći o ekonomskoj saradnji Srbije i Kanade, koje su njene karakteristike? Po vašem mišljenju, da li postoji prostor za poboljšanje odnosa i od čega to zavisi?\nEkonomska saradnja sa Srbijom je u stalnom porastu u poslednjih 6-7 godina. Međutim, ove godine smo videli mnogo veći dinamičan rast, naročito u vrednosti komercijalnih ugovora, sklopljenih između kanadskih i srpskih kompanija. Rast se vidi ne samo u trgovini i investicijama, već i u bilateralnim trgovinskim sporazumima, o kojima se pregovara, ili su spremni za potpisivanje. Primeri: SNC Lavalin-ov ugovor za modernizaciju Topionice RTB (vrednost 135 miliona evra), ulaganje kompanije BD Agro u industriju mleka (vrednost 60 miliona evra). Nedavni ugovori koji su potpisani ili koji čekaju na potpisivanje obuhvataju: Sporazum o vazdušnom saobraćaju, readmisiji, broj veterinarsko-zdravstvenog protokola, zatim, potpisan Sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja (potpisan i čeka ratifikaciju), Sporazum za zaštitu stranih investicija je u diskusiji i Sporazum o socijalnom osiguranju se dogovora. Takođe treba pomenuti da je, u poslednjih 10 godina, kanadska Organizacija izvršne službe za inostranstvo (CESO) postavila na desetine iskusnih kanadskih poslovnih ljudi u srpskim kompanijama da poboljšaju svoje performanse i postignu međunarodne standarde. Ovaj program je bio veoma popularan i uspešan.\nKoliko kanadskih kompanija postoji u Srbiji, a koje su najvažnije? Šta kanadski investitori misle o srpskom tržištu i, prema Vašem saznanju, da li su u planu neke investicije kanadskih investitora u Srbiji u narednom periodu?\nViše od 50 firmi je aktivno u Srbiji i oni su u rasponu od malih, srednjih do veoma velikih. Najznačajniji su: SNC Lavalin, Bombardier, Euclid Hitachi, Ivanhoe Mining, Erin Ventures, McCain, Rand Edgar Corp, National Forming Systems, Reservoir Capital, Trudeau International Livestock Sales, Semex Alliance, International Genetics, Alta Genetics i Loonland Worldwide Distributors.\nSektori interesa za kanadske kompanije su poljoprivreda i poljoprivredno-prehrambena grana, infrastruktura, energetika i rudarstvo. Interes kompanija iz Kanade je da traži dugoročne poslovne mogućnosti, a ne da rade po sistemu „kupi, prodaj i idi“.\nPostoje velike mogućnosti za međusobnu dobit, na osnovu kanadske oblasti specijalizacije, Srbija ima dobro obrazovanu radnu snagu i razvoj je potreban Srbiji. Verujemo da je sada pravo vreme za dolazak u Srbiju, da se istraže mogućnosti i nađe partner. Interes Kanađana je značajan i povećava se.\nDa li Kanada i kako podržava ulazak Srbije u EU i šta mislite da je osnovni preduslov koji Srbija treba da ispuni da bi postala članica EU u bliskoj budućnosti?\nKanada snažno podržava želju Srbije da uđe u EU. Mi ovo radimo prvenstveno kroz naše programe pomoći za razvoj, koji podržavaju srpske reforme u oblastima dobrog upravljanja, vladavine prava i demokratskog razvoja. Što se tiče članstva Srbije u EU, oba preduslova su tehnička i politička, a politički kriterijum se, naravno, može menjati tokom vremena. Ono što ja mislim da je zaista značajno, međutim, su brzina i ozbiljnost sa kojima su Vlada Srbije i članice EU sada suočene u procesu pristupanja EU. Pregovori mogu trajati godinama i političke okolnosti se menjaju, tako da bi bilo teško reći da postoji samo jedan veliki preduslov.\nMožete li nam dati više detalja u vezi sa kulturnom i akademskom razmenom između Kanade i Srbije? Koje su aktivnosti i koje su sličnosti i razlike između Kanade i Srbije, koje ste primetili od Vašeg dolaska?\nKanadsko društvo je bogato u svojoj raznolikosti, sa starosedelačkom, britanskom i francuskom tradicijom, a dodatno je obogaćeno nasleđem imigranata iz svih delova sveta, uključujući Srbiju.\nKanadska kultura je veoma prihvaćena u Srbiji. Nagrađivani kanadski ilustratori, autori i izdavači su prisutni na Beogradskom sajmu knjiga svake godine, a više od 230 kanadskih knjiga je prevedeno na srpski u poslednjih sedam godina. U stvari, srpski je treći ili četvrti najznačajniji jezik za prevod u programu podrške saveta Kanade za poslednjih nekoliko godina. Ministarstvo kulture Srbije je predstavilo sličan program za prevod srpskih naslova na strane jezike.\nMemorandum je bio samo obnovljen između Beogradskog sajma knjiga i kvebeškog Međunarodnog sajma knjiga, koji je olakšao prisustvo srpskih i kanadskih pisaca, izdavača i ilustratora na oba sajma. Kanada je novi dom za mnoge srpske pisce i ilustratore, kao što su David Albahari, Vladimir Tasić i Dušan Petričić.\nKanada je, takođe, dobro predstavljena na srpskim međunarodnim filmskim festivalima, uključujući i nedavno prikazane Atoma Egojana, Dejvida Kronenberga i Gaja Madina. Nadamo se da ćemo videti nove kanadske filmove na narednom FEST-u. Kanadska predstava „Plavi zmaj“, Roberta Lepadža osvojila je prvu nagradu na prošlogodišnjem BITEF-u. Kanadski čuveni „Cirque du Soleil“ će predstaviti „Saltimbanco“ u Beogradskoj Areni u novembru.\nNekoliko kanadskih bendova učestvovalo je na ovogodišnjem EXIT festivalu. Značajni kanadski pevači bili su prošle godine, Dajana Krol i Leonard Koen.\nKanadska kulturna industrija je jedan od pokretača kanadskog izvoza. To može biti nešto što bi Srbija trebalo više da razmotri u svom razvoju, naročito u pogledu poboljšanja svog međunarodnog imidža.\nSrpska asocijacija za kanadske studije održava se dva puta godišnje, konferencijom na srpskim univerzitetima, gde se obično nude programi za kanadske studije (Beograd, Novi Sad, Niš). Peti je planiran na Megatrend univerzitetu u aprilu 2011.\nSrpske studente sve više privlači studiranje u Kanadi. Oni su privučeni zanimljivim izborom programa za strane studente.\nČetiri kanadske ustanove prisustvovale su na prošlogodišnjem beogradskom EDUfair-u i nadamo se da ćemo videti još kanadskih visoko obrazovnih ustanova na EDUfair-u 2011.\nKanada je jedna od najbogatijih zemalja u svetu i, svakako, privlači veliki broj ljudi iz Srbije da žive i rade tamo. Koliko ima Srba u Kanadi i šta oni najčešće rade?\nNe postoje precizne statistike o broju ljudi srpskog porekla koji žive u Kanadi, ali taj broj je verovatno između 100.000 i 200.000. Toronto i Vankuver su gradovi sa najvećom koncentracijom Srba.\nNaći ćete Srbe u svim sferama života. Oni su veoma dobro integrisani u naše društvo i daju značajan doprinos našem društvenom i ekonomskom životu.\nPored toga što je jedna od najbogatijih zemalja, Kanada je zemlja sa niskom stopom nezaposlenosti, oko 3%, sa 99% pismenih ljudi, sa dugom istorijom i multietničkom tradicijom. Kako biste Vi opisali svoju zemlju i predstavili je onima koji malo znaju o njoj?\nGlavna karakteristika Kanade, pored svoje ogromne veličine - druga po veličini u svetu - je vrsta društva koje smo pokušali da izgradimo. Kanada je osnovana na osnovu kompromisa između Francuza i Engleza, kao i starosedelaca ili prvih stanovnika koji su živeli u našoj zemlji, mnogo pre dolaska evropskih doseljenika.\nPošto se broj ne-evropskih imigranata povećao u poslednjih 50 godina, niz novih pravila je doneto da ohrabre različitosti u multikulturnoj Kanadi, koja je čvrsto ukorenjena u zajedničkim vrednostima. Ovo je Kanada danas, gde jednake prilike značajno obogaćuju naš društveni i ekonomski život.\nTo je model koji je proučavan u mnogim zemljama. Verujem da je uspeh u Kanadi izgrađen na ovom all-inclusive pristupu za društvo, kao i da značajnu ulogu imaju regionalne vlade u oblastima, kao što su zdravstvena nega.\nDa li postoji nešto što Vam se posebno sviđa ili ne sviđa u Srbiji?\nVolim ukus vašeg voća i povrća i volim šetnje kroz uske ulice Beograda, sa drvoredima i starim zgradama, kafićima i pekarama.\nMoja omiljena razbibriga je slušanje muzike - sve vrste muzike. Beograd pruža mnogo prilika za to.\nPovremeno sam čak i organizovao koncerte klasične muzike u svojoj rezidenciji.\nŠta biste poneli iz Srbije kao uspomenu?\nPa, nadam se da će to biti moja supruga, koja je Srpkinja, i to će biti dovoljno!


FEDERER JE NAJVEĆI! Jedna teniska legenda nahvalila drugu - Informer\nJedan od najboljih tenisera sveta svih vremena Bjern Borg rekao je da je Rodžer Federer najveći teniser koji je ikada igrao\nBorg je tu svoju ocenu dao na promociji novog izdanja Lejver kupa, takmičenja koje se igra pod pokroviteljstvom upravo Federera.\n- Rodžer je najbolji teniser koji se ikada bavio ovim sportom, u celoj njegovoj istoriji, tako da bi trebalo da zna šta da uradi u određenim situacijama. Naš Tim Evrope je veoma jak - rekao je Borg.\nŠveđanin je kapiten evropskih tenisera na Lejver kupu koji će se odigrati od 20-22. septembra 2019. godine.\n- U kontaktu sam sa nekim igračima. Dosta njih želi da igra, ali videćemo posle Rolan Garosa. Nadam se da će mi Rodžer i Rafa biti u prva tri pika, jer kao kapiten imam toliko prava na odbair. Želim da imam najbolji mogući tim na raspolaganju u septembru - dodao je Borg.\nBjern Borg Rodžer Federer tenis ATP tur\nEeeee Borg pa nikad nisi postao "KIBORG" a tog tvog najboljeg ikada naš TERMINATOR Nole razvaljuje gde stigne tako da si pobrkao lončiće ali doćiće vrlo brzo vreme da progutaš te svoje "pametne reči".....???\nPolako Borgi, Nole je u zamahu pa ce mo videti. Tvoj zemljak je godinama pljuvao po Novaku i sebi nije hteo da prizna da je najbolji, a sada je okrenuo plocu pa hvali Novaka gde se pojavi. Promenices i ti razmisljanje ako bog da da Nole uzme RG i USA open. Videcu te sta ces tada izjaviti.\nNadam se da Nole nece igrati jer si ovim pokazao ne postovanje za najboljeg tenisera sveta. Pomenuo si Rafu i Rodzera, a Noleta nigde.


pink.rs | "POLITIČKI ISLAM preti da OSVOJI EVROPU! Austrija pokušava da stane na put RADIKALNOM ISLAMIZMU!" (VIDEO)\nPokušaj da se ublaži stav zbog anti-migrantskog raspoloženja prisutan je i dalje. Islamisti iskorišćavaju demokratiju koja je dominantna u Evropi, kažu sagovornici za TV Pink.\nŠef antiterorističke jedinice policije Beča Erih Cvetler privremeno je suspendovan na sopstveni zahtev. Ovaj korak je usledio pošto su austrijski zvaničnici potvrdili da je bilo propusta u radu obaveštajnih službi uoči napada u kojem je u početkom novembra četvoro ljudi stradalo u Beču.\nKako mediji prense, Slovačka policija u julu je obavestila austrijske službe da je čovek koji je nedavno osumnjičen za napad u Beču pokušao da kupi municiju. Ministar unutrašnjih poslova Karl Nehamer je govorio o „očiglednim i po našem mišljenju nedopustivim greškama".\nMediji dalje navode da je dalji plan Austirje da uvede mere u borbi protiv terorizma. Analitičar Vlade Radulović kaže da je kaže za Novo jutro TV Pink da je radikalno učenje Islama, došlo do izražaja u Evropi, a Beč je primer za to. Kako naglašava, u Evropi počinju da domniniraju desničarske organizacije, kao i stav koji nije naklonjen migrantima.\n-Pokušaj da se ublaži stav zbog anti-migrantskog raspoloženja prisutan je i dalje. Sa druge strane to radikalno učenje Islama polako postaje politički cilj. Proba tome je Islamska država. Njiho stav se ne odnosi samo prma Hrišćanima, već i prema onima koji nisu dovoljno Muslimani -ocenio je Radulović.\nDževad Galijašević stručnjak za bezbednost kaže da je već ranije upućivao na terirostičke napade u Beču, i da su nedavni događaji očekivani.\n-Beč je već neko vreme mesto evropsi centar vehanizma. Beč je meta određenih ilegalnih džamija koje vuku korene iz BiH. Setite se 2011. godine delovanje Melvida jašerevića i pucnjavu po američkoj ambasadi u Sarajevu, pa je istraga pokazala da je on prošao određene obuke. Ja sam kasnije napisao knjigu i ukazao na taj koncept razvoja politčkog islama – kaže Galijašević.\nKaže da je Austirja 2014. godine pod uticajem informacija iz njegove litarature, predavnja u Beču i još nekih obaveštajnih informacija, pokrenula najveću bezbedonosnu akciju.\n-Uhapsili su 17 lica sa područja BiH, zatovrila 22 ilegalne džamije. Okidač je tada bio slanje dve devojčice na Sirijsko ratište, gde su i ubijene. Austrija je dobijala tačne informacije o mreži koja se iz BiH gradi u Beču – ukazuje Galijašević.\nPukovnik vojno-obaveštajne službe u penziji Tomislav Đurin kaže da sve mlađi ljudi postaju teroristi.\n-Sve mlađi ljudi su angažovani na tome. Sve počinje od porodice, pa džamije, pa onda idu dalje. Evropa mora da se suoči sa nivom terorizma. Ne treba da govorimo o sukobu civilizacija, ali može da ekskalia. Oni zloupotrebljavaju demokratiju koja je važna u Evropi – smatra Đurin.\n“Uvođenje novčanih kazni za nepoštovanje mera važno je u daljoj borbi sa koronom! Mnogi efekti bi se izbegli da je već bilo lične i socijalne odgovorn


E15B-12A102 , Ženska majica E15B-12A102 , Ženska majica E15B-12A102 , Ženska majica E15B-12A102 , Ženska majica E15B-12A102 , Ženska majica\nPlava ženska majica na bretele s čipkastim rubom dekoltea dizajnirana je da nježno prijanja uz kožu, ističući figuru na najbolji način. Majica daje atraktivan, ali klasičan i elegantan dojam. Dio je naše kolekcije Basic napravljene od komada koje svaka moderna dama treba imati u ormaru. Njen većinski sastav je najfiniji pamuk, po kome je naš brend nadaleko poznat. Mali dodatak elastina majicu čini rastezljivom i dodatno je oplemenjuje udobnošću.


Začini i začinsko bilje dijete\nCrveni luk Čili\nMajčina dušica Majoran\nNajveći broj začina su proizvodi biljnog porekla, karakterističnog mirisa i ukusa ili boje. Dodaju se prehrambenim proizvodima i alkoholnim i bezalkoholnim pićima radi postizanja odgovarajućeg mirisa, ukusa, boje ili radi svarljivosti, kozmetičkim preparatima i parfemima radi karakterističnog mirisa, a lekovitim preparatima zbog njihovih aktivnih principa. Kao začini se koriste aromatični delovi začinskih biljaka i to: koren, kora, list, cvetni pupoljak, cvet, tučak, plod, seme. Neki začini se koriste u prirodnom obliku, dok se drugi pripremaju sušenjem, sitnjenjem, pretvaranjem u prah i ekstrahovanjem aromatičnih sastojaka. U potrošnji značajno mesto zauzimaju mleveni začini.\nNajznačajnije komponente hemijskog sastava začina pripadaju grupi isparljivih i čvrstih ulja, smola, estera, fenola, terpena, alkohola, organskih kiselina, alkaloida i jedinjenja sa sumporom. Kao redovni sastojci začina javljaju se i proteini, skrob, šećeri, bojene materije i veliki broj drugih organskih jedinjenja. Specifična aroma začina potiče od eteričnih ulja, a oštar i ljut ukus od alkaloida i glukozida i podukata njihove hidrolize.\nKod raznih naroda različita je upotreba začina kvantitativno i kvalitativno. Ishrana pojedinih naroda ne može se ni zamisliti bez korišćenja mirišljavih i ljutih začina, dok je njihova upotreba kod drugih svedena na minimum. Brojne su vrste začinskih i lekovitih biljaka, koje se koriste u kulinarstvu, ali i u industriji hrane, bezalkoholnog i alkoholnog pića, lekova i kozmetičkih preparata. Koriste se zbog karakterističnih svojstava (boja, miris i ukus) kao i lekovitog delovanja. Začini daju jelima pun i intenzivan ukus, a neki bojom i izgledom ulepšavaju i oplemenjuju i najobičnije jelo. Pravilnim izborom začina postiže se potpuno gastronomsko zadovoljstvo, ali i određeni lekoviti efekti.\nZačini mogu da se koriste u svakodnevnoj ishrani za olakšanje zdravstvenih tegoba, posebno kod hroničnih bolesnika. Neki začini imaju jak biološki uticaj na organizam pa je neophodno poznavanje odgovorajuće doze i učestalosti primene imajući u vidu i njihovo lekovito i moguće toksično delovanje. Začini mogu da pozitivno utiču na psihofizičko stanje; neki od njih mogu da intenziviraju cirkulaciju i ugreju telo, neki prijatnim mirisom podižu raspoloženje, a neki deluju umirujuće na pojedine organe i nervni sistem. U poslednjih deset godina sve je izraženiji trend povratka prirodi, upotrebi organske hrane i primeni prirodnih lekovitih sredstava. Preduslov za zdrav život je, pre svega, zdrava ishrana, ali i primena, posebno u preventivne svrhe, lekovih proizvoda iz prirode (začinske i lekovite biljke). Zvanična medicina je sve manje skeptična u pogledu primene začinskih i lekovitih biljaka i sve se više oslanja na njihovu upotrebu u kao pomoćnih sredstava u lečenju zdravstvenih poremećaja u organizmu. Podela začina može da bude prema uzgoju (samonikli ili kultivisani), prema regiji (kontinentalni ili tropski), prema svojstvima (miris ili ukus ili boja), prema nameni (kulinarski ili industrijski), prema vrsti industrije (prehrambeni ili farmaceutski ili kozmetički) itd.\nKorisne adrese: Lekovite biljke Spremanje hrane Jamie Oliver Još o začinima Branje, čuvanje i upotreba začina Šta ima za večeru Ljekovite trave Download Wallpaper P90X Workout Schedule\nBakina kuharica DIJETE\nUN dijeta Medicinska dijeta Atkinsova dijeta Proteinska dijeta Bolnička dijeta South beach dijeta Jogurt dijeta Dvopek dijeta Redukcijska dijeta Mediteranska dijeta Nutricionistička dijeta Voćna dijeta Pilotska dijeta Mesna dijeta Antikandida dijeta Hibernacijska dijeta Swankova dijeta Budvig dijeta Mesečeva dijeta Seks dijeta Super hrana Dijabetes dijeta Po krvnim grupama Brza dijeta sa jajima VITAMINI\nVitamin A Vitamin B1 Vitamin B2 Vitamin B3 Vitamin B5 Vitamin B6\nVitamin B11 Vitamin B12 Vitamin B13 Vitamin B15 Vitamin B17 Vitamin C Vitamin D Vitamin E Vitamin F Vitamin H Vitamin I Vitamin J Vitamin K Vitamin P Vitamin T Vitamin U Liponska kiselina Copyright ©2010 Sva prava zadržana


Poslao: 27 Sep 2015 17:46\n10Ovo se svidja korisnicima: Snorks, zumzum, markus, voja64, Bane san, sasa76, Ray1973, Dostanic09, djboj, AS\ndjboj ::+ Komentar\nBilo, komentarisano. Ideja je bila da im pokazu kako je hodati ,,u zenskim cipelama", za smanjenje seksulane diskriminacije i jos goreg seksualnih napada.\n4Ovo se svidja korisnicima: Bane san, zumzum, AS, VES 11119\nPoslao: 27 Sep 2015 23:41\n5Ovo se svidja korisnicima: voja64, zumzum, djboj, AS, amaterSRB\ndobri covek ::Ratnik...\nОвај сиротан ме подсети на стихове:\nНе боји се Бајо џефердара,\nвећ од пушке опутом везане!\nсвака пушка биће аутоматска!\nPoslao: 27 Sep 2015 23:42\nIli je sin lovca na jelene\nPoslao: 27 Sep 2015 23:58\n4Ovo se svidja korisnicima: markus, Bane san, Bane san, zumzum\nJelene Model Kravleuša li se mislilo za ovakve puščetine da lovi?\nPoslao: 28 Sep 2015 05:29\n[quote="Bane san"] dobri covek ::Ratnik...\nU Africi je kalašnjikov toliko lako i jeftino nabaviti da ga i gologuzani imaju. Ne ide ovaj u rat već verovatno na neki etno skup ili seoski vašar. Vidite da u pozadini ima još sličnih "dugih cevi".\nPoslao: 28 Sep 2015 08:12\nA kapa Arsenala, odnosno tobdzija\nPoslao: 28 Sep 2015 08:15\nPitaj Boga gde ide, ali da mi je smešan, smešan mi je!\nAko nešto neznam, onda neznam ništa o svakodnevnom životu tog dela Afike\nJoš par slika, sa svih strana...\nPoslao: 28 Sep 2015 10:04\nOvaj topic je pregledan 3262576 puta\nUkupno su 359 korisnika na forumu :: 33 registrovanih, 2 sakrivenih i 324 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., amonsrb, aramis s, atrkulja, babaroga, Bane san, croato, Dicus, DucicM, goxin, indja, joca83, knezevic_i, Kubovac, ljuba, MB120mm, miroslav.maričić, MiroslavD, Nesho, Oscar, pein, radoznao, rovac, S-lash, Shomy, Stanlio, StefanNBG90, Trpe Grozni, Vlada1389, Vlada78, W123, zivojin32, zlatkoa987


Novinar BBC: NATO bombardovanje je bilo odstupanje od kog je svakog sramota | N1 Srbija\n03.04.2019. |19.46 |\nNATO bombardovanje Jugoslavije bilo je neprijatno odstupanje od kog je danas svakog sramota, ocenio je povodom dvadesetogodišnjice ove intervencije novinar BBC-ja Džon Simpson koji je 1999. godine za britanski javni servis izveštavao iz Beograda.\nŠto se unutrašnje politike u Srbiji tiče, stvari se nisu mnogo promenile, ocenio je Simpson.\nBilo je to neprijatno iskustvo od početka do kraja, koje je danas gotovo sasvim zaboravljeno - ovako novinar BBC-ja, koji je eksplozije NATO bombi gledao svojim očima, opisuje burno proleće od pre dve decenije.\nPrema njegovim rečima, akcija nije bila ni izbliza efikasna kako su se tome nadali svetski lideri, a završila se tako što je Rusija spasila NATO, ubedivši beogradske vlasti da se povuku s Kosova.\nSrbija danas, dvadeset godina nakon NATO bombardovanja, neugodno liči na ono što je bila tada, kaže Simpson\n"Iako je 500 srpskih civila ubijeno, a uništenje obuhvatilo mostove, vojne objekte, elektrane i, što je nečuveno, kinesku ambasadu - pametne bombe i krstareće rakete koje je NATO koristio nisu bile uspešne u uništavanju srpske vojne opreme i naoružanja. Većina tenkova i vozila koje je NATO tvrdio da je pogodio, bile su samo makete", kaže novinar BBC-ja.\nSimpson se posle dvadeset godina dobro seća i mladog ministra informisanja iz redova ultranacionalista, koji mu se u pamćenje urezao po dečijem licu i zapaljivim izjavama. Zapadni novinari su, kaže, Aleksandra Vučića tada doživljavali kao istinsku pretnju.\n"Nešto pre bombardovanja, a posle masakra u Srebrenici, kada je ubijeno 8.000 muslimanskih dečaka i muškaraca, Vučić je u Skupštini obećao da će za svakog ubijenog Srbina biti ubijeno 100 muslimana. On se posle žalio da je njegova izjava istrgnuta iz konteksta, ali je teško zamisliti koji bi to mogao da bude kontekst", kaže Simpson.\nVučić je, prenosi Simpson, promenio svoje stavove, počeo da zagovara ulazak Srbije u Evropsku uniju i na kraju, postao predsednik. Ali u praksi, između starog i novog Vučića, velike razlike po njemu nema:\n"Politički se on nije mnogo promenio. Vestminsterska fondacija za demokratiju kaže da je Vučićeva Srbija obeležena represijom medija i državnim preuzimanjem sa političkim standardima koji su daleko od demokratskih normi. Vlada sve više preuzima medije i sada postoji samo jedan nezavisni mejnstrim kanal vesti, televizija N1 koja je povezana sa CNN".\nIskusni novinar zato zaključuje - Srbija danas, dvadeset godina nakon NATO bombardovanja, neugodno liči na ono što je bila tada.\nNATO bombardovanje BBC Novinar Aleksandar Vučić Rusija NATO Kosovo Ambasada Kine Džon Simpson\nGde si bio Simpsone da to kažeš 1999, nego ste na BBCu satanizovali Srbe na svakom koraku. I nije 500 civilnih žrtava, nego mnogo više. Vaše ponašanje je bilo skandalozno i u to vreme, a isto tako je i danas kada pokušavate da opravdati svoje postupke.\nNije “odstupanje”, nego agresija i zločin.


Pilipović posle sedam godina kod kuće: Finale Kupa me vratilo u OFK Beograd | Fudbal | Novosti.rs\nPilipović posle sedam godina kod kuće: Finale Kupa me vratilo u OFK Beograd\nS. ILIJOSKI | 06. februar 2014. 23:03 | Komentara: 0\nImao sam cilj da sa Slobodom igram finale Kupa, ali je sudbina htela da smo ispali od OFK Beograda, a da sam i dalje na željenom putu – kaže iskusni vezista\nStojan Pilipović foto: Arhiva VN\nKAD je video da ima propušten poziv predsednika Zvezdana Terzića, vezista Slobode Stojan Pilipović (27) nije imao dilemu da posle sedam godina želi da se vrati u OFK Beograd.\nDogovor za vernost na godinu i po je ekspresno napravljen, pa su "romantičari" već na prekjučerašnjem treningu imali staro-novo lice.\n- Staro za sve ljude koji rade u OFK Beogradu, golmana Zečevića i Čavrića sa kojima sam igrao u Banatu, a novo za ostale saigrače. Međutim, većinu poznajem i neće biti problema sa adaptacijom. Ja sam opet u staroj kući - napominje sad već iskusni fudbaler.\nPre sedam godina je sa Stevanom Milovcem stigao na Karaburmu kao omladinski reprezentativac. Priznaje da je sam kriv za to što je posle godinu dana razdužio dres i posle Novog Sada, Banata, Kazahstana, fudbalsku afirmaciju doživeo tek u dresu Slobode.\n- Imao sam cilj da sa Slobodom igram finale Kupa, ali je sudbina htela da smo ispali od OFK Beograda, a da sam i dalje na željenom putu. Finale kupa, a zatim i borba za trofej, uz želju da dokažem da sam ipak kvalitet za ovaj klub, bili su mi najveći motiv za povratak. Došao sam kao pojačanje i na meni je da to pokažem na terenu - uveravao je Pilipović, koji malo kasni sa pripremama.\nTrener Milan Milanović dobio je iskustvo i kvalitet na mestu zadnjeg veznog, ali već danas očekuje "novog" igrača. Golman Bojan Pavlović razdužio je opremu i preselio se u gruzijski Zestafoni, pa je klub opozvao mladog Stefana Čupića sa pozajmice u Dinamu i poslao ga sinoć da se priključi pripremama u Turskoj.


Veze Vučićevog sina sa kriminalom mogu ugroziti vođenje države – Mreza\nVeze Vučićevog sina sa kriminalom mogu ugroziti vođenje države\nGeneralni sekretar Evropske federacije novinara Rikardo Gutierez ističe da informacije o vidljivim vezama sina Aleksandra Vučića sa kriminalnim krugovima spadaju u red onih za koje postoji javni interes i da bi vlast, umjesto što krivi medije, morala da rasvijetli pozadinu odnosa članova predsjedničke porodice sa kriminalnim krugovima.\n– Umjesto da krive medije za otkrivanje ovih veza, političari bi trebalo da ispitaju te odnose. Prebacivanje krivice na medije je “dimna zavjesa” za informacije koje zaslužuju da budu razjašnjene – smatra on.\nGutierez ističe da građani imaju pravo da znaju da li vidljivi odnosi između članova predsjednikove porodice i kriminalnih krugova mogu ugroziti vođenje državnih poslova.\n– Dužnost je novinara da istražuju ove potencijalne veze. Sakrivanje ovih informacija bilo bi profesionalno kršenje zakona. Pozivam srpske novinare da istraže ove odnose i pozivam predsjednika Vučića da rasvijetli ovu stvar. KRIK je imao u potpunosti pravo da izvještava o takvom slučaju. Ono što nam je sada potrebno je potpuna transparentnost predsjednika u pogledu veza između njegovog sina i kriminalnih krugova – rekao je Gutierez.\nPodsjetimo, novinarki KRIK Bojani Pavlović nepoznata osoba oduzela je telefon kojim je prethodno fotografisala Danila Vučića, kako u društvu člana Partizanove navijačke grupe “Janjičari” Aleksandra Vidojevića u jednom beogradskom kafiću gleda derbi.\nPovodom novih objava vezanih za njegovog sina oglasio se i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i poručio da nakon ovoga više nema kud do da pobijedi, kako kaže, sve njihove laži.\n– Moj sin Danilo je pošten i pristojan mladić. Kriv je samo zato što je moj sin. Do njih, neodgovornih i nepristojnih, nikada niko nije djeci političara crtao metu na čelu. Napadajući mi dijete, doveli su me u ugao iz kojeg više nemam gdje. Boriću se svom snagom i pobijediću sve njihove laži. Obećavam im to – naveo je Vučić na Instagramu.\nOdbrani Danila Vučića pridružili su se i premijerka Ana Brnabić, ministar finansija Siniša Mali, kao i predsjednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nTako je Brnabić na svom tviter nalogu postavila naslovnu stranu lista “Danas” za petak, 12. juna na kojoj je tekst pod nazivom ”Dokaz da mafija ima pristup vrhu države” i napisala:\n– Stavljanje mete na mladića od 22 godine je, u vašem svijetu, legitimna politička borba. Razvucite ga po twt, upregnite istraživačke tabloide da ga fotografišu dok gleda utakmicu, povežite sa mafijom, samo da bi udarili po njegovom ocu. Vi ste blato protiv koga kažete da se borite.


Na području koje operativno pokriva Policijska uprava Gradiška, realizovana je dvodnevna akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na korišćenje bezbjednosnog pojasa, sjedalica za djecu, mobilnog telefona za vrijeme vožnje i nepropisnog parkiranja vozila.\nTokom navedene akcije, ukupno je kontrolisano 237 učesnika u saobraćaju, kojom prilikom je sankcionisano 230 vozača ili 97%. Po akcentu akcije sankcionisana su 182 vozača, dok je 55 vozača sankcionisano po drugim osnovama.\nOd 182 sankcionisana vozača po akcentu akcije, 55 vozača je sankcionisano za nekorištenje bezbjednosnog pojasa, 35 vozača zbog nekorištenja sigurnosnih sjedalica, 23 vozača zbog korištenja mobilnog telefona za vrijeme vožnje i 69 vozača zbog nepropisnog parkiranja vozila.\nPolicijska uprava Gradiška, nastaviće sa sličnim aktivnostima i u narednom periodu, a sve sa podizanjem svijesti o bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju.\n“Apelujemo na sve građane da se pridržavaju odredbi Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, kako bi vlastitu bezbjednost i bezbjednost drugih građana podigli na što veći nivo”, poručuju iz PU Gradiška.


N. Todorović / M. Dinić - Blic\nIvanović: Imali smo neverovatnu želju i to niko ne može da ospori\nKapiten fudbalske reprezentacija Srbije Branislav Ivanović istakao je posle remija sa Francuskom (1:1) da je bolje što su sada primili gol nego na startu kvalifikacija za EURO2016, kao i da od novog selektora Dika Advokata mogu mnogo da nauče.\nKolarov: Nisam se rodio sa brojem 11, mogu da nosim i 89 ako treba\nLevi bek Srbije Aleksandar Kolarov na meču sa selekcijom Francuske neočekivano je nosio dres sa brojem pet na leđima.\nTadić: Šniderlin me je pitao kako nemamo bolji teren i stadion\nVezista Srbije Dušan Tadić otkrio je da ga je francuski reprezentativac i saigrač iz Sautemptona Morgan Šniderlin posle meča (1:1) u Humskoj pitao "da li je moguće da nemamo bolji teren i stadion".\nTeodosić: Nisam sasvim spreman, cilj je da prođemo grupu\nPlejmejker reprezentacije Srbije Miloš Teodosić rekao je da je skroz fizički spreman za Mundobasket u Španiji, jer se nedavno oporavio od povrede, ali i u tome vidi pozitivnu stranu.\nFudbaleri večitih treniraju sa "orlovima", Tomović i Biševac ne putuju zbog povreda\nFudbalska reprezentacija Srbije u 18 časova ima trening u Sportskom centru u Staroj Pazovi, a među "orlovima" i dalje su igrači Crvene zvezde i Partizana.\nNaš fudbalski trener Aleksandar Stanojević nastaviće karijeru u Makabiju iz Haife, sa kojim je potpisao dvogodišnju saradnju.


Starogradska riznica - Radio Borovo 100,7 FM\n“Šabački glasnik” iz 1929. objavljuje —–Odevanje i moda- humorističko -satirične objave u “Šabačkom glasniku”Da li je to Pariska moda na šabačkim ulicama? Početkom 20. veka žene i muškarci po šetalištima u Srbiji svojim odevanjem nisu nimalo odudarali od gospode po evropskim salonima. Vrlo brzo narodnu nošnju zamenile su haljine , visoke štikle i čuda od pantalona kako su šaljivo opisi “naborane ko armunika”.\nTokom 19. veka u Šapcu kao pograničnom gradu došlo je do priliva većeg broja zanatlija i trgovaca. Uvođenjem savremenijeg načina ekonomskog i kulturnog života, menjao se i način odevanja, pa su muški i ženski kostim gradskog stanovništva, preuzeli mnoge elemente evropskog odevanja. Došlo je do pojave novih zanatlija, krojačica, šeširdžija, obućara, koji su izrađivali odeću i obuću prema zahtevima vremena


Prof. dr Miodrag Ž. Simonović • Naučno društvo Srbije\nProf. dr Miodrag Ž. Simonović, redovni profesor Medicinskog fakulteta u Beogradu u penziji, rođen je 1927. godine u Kruševcu, od oca Životija i majke Desanke Mišić. Osnovnu školu i gimnaziju završio u Kruševcu, gde je i maturirao 1946. godine sa odličnim uspehom. Završio je dva fakulteta: Medicinski i Mašinski. Primljen je na Kliniku za Otorinolaringologiju i maksilofacijalnu hirurgiju Medicinskkog fakulteta Univerziteta u Beogradu, gde je proveo čitav radni vek. Posle završene specijalizacije 1959. godine biran je za asistenta, a kasnije sukcesivno za docenta, vanrednog i redovnog profesora. Odbranio je prvu doktorsku disertaciju iz oblasti Otorinolaringologije na Univerzitetu u Beogradu 1963. godine sa multidisciplinarnom temom: „Mehanika kretanja tečnosti u labirintu pod dejstvom termičkih faktora„. Pri tome su brojna medicinska i tehnička ispitivanja delimično morala da se vrše u inostranstvu.\nProfesor Simonović je osnivač audiološkog odseka Klinike i njegov šef sve do penzionisanja 1992. godine. Vodio je redovnu i poslediplomsku nastavu, uglavnom iz ove oblasti i u okviru brojnih srodnih specijalnosti, ne samo u Beogradu već i na fakultetima u Sarajevu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu i Prištini. Bio je mentor i predsednik ispitnih komisija brojnih magistarskih radova i doktorskih disertacija na različitim fakultetima širom naše zemlje. I dalje učestvuje na brojnim međunarodnim skupovima i kongresima, kao i na projektima i studijama, naročito gde je pored medicinskih potrebno poznavanje matematičkih, fizičkih i tehničkih problema.\nBiran je na mnoge funkcije na ORL klinici i Medicinskom fakultetu, kao i u stručne republičke i gradske komisije iz oblasti medicine i audiologije, u više njih i kao predsednik. Bio je i predsednik ORL sekcije Srpskog lekarskog društva, jedan od osnivača i predsednik Sekcije za audiologiju i fonijatriju Udruženja ORL Jugoslavije i član Matične komisije za osnivanje Defektološkog fakulteta. U tri međunarodne naučne i stručne asocijacije je predstavnik naše zemlje: Internacionalnom birou za Audiologiju (BIAP), Evropskoj federaciji audioloških drštava (EFAS) i Internacionalnom društvu audiologa (ISA). Posebno priznanje za dugogodišnji naučni rad iskazano mu je izborom za počasnog člana Francuskog ORL društva 1995. godine. Član je Uredništva najstarijeg i najpoznatijeg medicinskog časopisa u nas – Srpskog arhiva za celokupno lekarstvo.\nStručni i naučni boravci u inostranstvu su realizovani u preko 20 zemalja. U nekoliko najvećih centara Francuske boravio je 1960-1961 preko godinu dana, gde je velikim delom obradio svoju doktorsku disertaciju i za dobijene rezultate dobio titulu „Assistant étranger“. U SAD je boravio tri puta po 1 do 3 meseca kao visiting professor na više univerziteta i iznosio rezultate svojih istraživanja. Aktivno je učestvovao na preko stotinu domaćih i stranih kongresa i simpozijuma, na nekima predsedavao, posebno na jednoj sednici I Evropskog kongresa ORL u Parizu.\nObjavio je do sada 241 naučni i stručni rad, od čega 112 u međunarodnim časopisima i zbornicima internacionalnih kongresa i simpozijuma, 4 u Naučnom pregledu, samostalno ili kao prvi autor.\nProf. Simonović je obradio pet velikih višegodišnjih naučno-istraživačkih projekata, pri čemu je u svima bio glavni istraživač. Od njih, tri su projekta bila domaća, finansirana od strane Republičke zajednice nauke Srbije, i to: „Korelacija poremećaja funkcije organa sluha i ravnoteže kod perifernih i centralnih lezija, procena invalidnosti i mogućnost rehabilitacije„, obrađivan u periodu 1976-1980. godine; „Proučavanje indikativnih testova osetljivosti na buku i izbor efikasnih zaštitnih mera„, obrađivan 1981-1986. godine; „Mogućnost prevencije invalidnosti, ocena radne sposobnosti i rehabilitacija osoba izloženih delovanju buke i vibracija velikog intenziteta„, obrađivan u periodu 1986-1990 godine; dva sledeća projekta su međunarodna, ali koordinirana i vođena od strane Prof. Simonovića, a finansirana od straneJugoslovensko-Američkog zajedničkog fonda, i to: „Metodologija rane dijagnostike i rehabilitacije dece sa kongenitalnim oštećenjem sluha„, projekatJFP 609 od 1985-1998. god.; „Metodologija rane dijagnostike i rehabilitacije oštećenja sluha u dece„, projekatJFP 864 u periodu 1989-1992. godine.\nRezultati istraživanja navedenih u naslovima projekata obrađivanih tokom skoro dve decenije dali su originalne i suštinske doprinose u toj oblasti nauke i prakse. Poslužili su kao osnova i za brojne studije koje su delimično još u toku, a podrobno su izneti u knjigama, monografijama i zbornicima, što je mnogo puta citirano u domaćoj i stranoj literaturi, kao na primer: Audiologija – samostalna monografija autora, prva te vrste u našoj zemlji, Univerzitet u Beogradu, 1977. 483 strana, 501 slika; Buka, štetna dejstva, merenje i zaštita – monografija za koju je Prof. Simonović sa saradnicima dobio Oktobarsku nagradu Beograda 1982. godine, 296 strana, 312 slika; Mehanika kretanja tečnosti u kanalima unutrašnjeg uva i problem ravnoteže, studija više autora u okviru radova Srpske akademije nauka i umetnosti sa osvetljavanjem problema iz raznih aspekata. Glas SANU, Beograd, 1987, 25, 1-44;\nDvanaest predavanja Prof. Simonovića objavljenih u 12 Zbornika Jugoslovenskih i međunarodnih savetovanja: Zaštita od buke i vibracija u životnoj i radnoj sredini, Beograd, 1978-1989.; Citat najpoznatije francuske enciklopedije „Encyclopedie medico-chirurgicale“ u svom tomu posvećenom otorinolaringologiji, a u poglavlju „Examen vestibulaire“, navodi radove Prof. Simonovića kao jedinog jugoslovena i podvlači značaj njegovog naučnog doprinosa; četiri rada Prof. Simonovića, štampana u Naučnom pregledu Naučnog društva Srbije, navođena su mnogo puta u magistarskim i doktorskim tezama kao osnovni postulati za dalju obradu, a isto tako i u studijama iz ovih oblasti.\nProfesor Simonović je do sada primio ukupno 26 domaćih i stranih priznanja, povelja, plaketa, diploma i zahvalnica, među kojima su Oktobarska nagrada Beograda 1982. godine, Diploma o izboru za počasnog člana Francuskog ORL društva, povelje Medicinskog i Defektološkog fakulteta u Beogradu, Plakete ORL sekcije i Srpskog lekarskog društva, Diploma Sekcije za audiologiju i fonijatriju Udruženja ORL Jugoslavije i druge.


Generalni direktor UNESCO-a Macura obišao Art depo i Vijećnicu - Klix.ba\n25.3.2008. u 12:20\nGeneralni direktor UNESCO-a Koichiro Matsuura danas je u okviru zvanične posjete Bosni i Hercegovini sa saradnicima obišao Art depo kolekcije Ars Aevi na Skenderiji te Vijećnicu u Sarajevu.\nOvi obilasci prethodili su svečanom prijemu u zgradi Predsjedništva BiH, na kojem će Matsuura uručiti certifikat Komiteta za svjetsku baštinu o proglašenju Mosta "Mehmed-paše Sokolovića" u Višegradu spomenikom na Listi svjetske baštine UNESCO-a.\nGeneralni direktor projekta Ars Aevi Enver Hadžiomerspahić upoznao je Matsuuru o 15-godišnjem razvoju projekta, koji je nastao kao izraz internacionalne volje prvenstveno regionalnih zemalja za formiranjem zajedničke kolekcije moderne umjetnosti Ars Aevi.\nOn je kazao da su mnoge zemlje i umjetnici cijelog svijeta već učestvovale u stvaranju kolekcije Ars Aevi te da će se mnoge priključiti u njenom dopunjavanju. Upoznao ga je i o lokaciji iza Historijskog muzeja BiH gdje je planirana izgradnja Muzeja savremene umjetnosti u Sarajevu.\nHadžiomerspahić je naglasio veliki značaj pokroviteljstva UNESCO-a nad ovim projektom, koje datira još od 1999. godine. On očekuje da bi konačna inauguracija Muzeja u Sarajevu mogla biti 2012. godine.\nMatsuuru su u hladnoj i porušenoj Vijećnici dočekali gradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac, direktor Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH Ismet Ovčina te predsjednica Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH Amra Hadžimuhamedović.\nProjekcijom kratkog filma o Vijećnici, Matsuura se informirao o prijeratnom životu te institucije i njenom ratnom razaranju. Nakon što je postala mjesto na kojem je izgorjelo više od dva miliona knjiga, prerasla je u simbol stradanja Sarajeva.\nMatsuura je obišao i segment izložbe o svjetskom naslijeđu “Kulturno pamćenje, blago koje nestaje” o čijim ga je detaljima upoznala Hadžimuhamedović.\nGradonačelnica Borovac podsjetila je uvaženog gosta da je Generalna skupština UNESCO-a još 1993. godine zauzela stav o nužnosti obnove Vijećnice te njenog knjiženog fonda, jer u cjelini prezentiraju bogatu i isprepletenu kulturnu baštinu Sarajeva te cijele BiH.\nOna je ujedno uputila molbu Matsuuri za pomoć iz fondova UNESCO-a da bi se zgrada Vijećnice što prije obnovila.\nGeneralni direktor UNESCO-a Koichiro Matsuura večeras putuje za Mostar, gdje će mu biti uručeno priznanje “počasnog građanina” tog grada.\n25.03.2008. u 12:29\n25.03.2008. u 11:30


Beograd se uveliko priprema za Svetski kup u veslanju - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Beograd se uveliko priprema za Svetski kup u veslanju\nNeko drugi 30. novembar 2011. Sport Postavite komentar\nSrpska prestonica se uveliko priprema za organizaciju Svetskog kupa u veslanju, koji će biti održan u maju 2012. godine na Adi Ciganliji.\nSredstvima grada Beograda nabavljena je oprema za potrebe održavanja kajakaških i veslačkih takmičenja, kao i treninga, ukazao je direktor Javnog preduzeća „Ada Ciganlija“ Zoran Gajić. On je podsetio da će na takmičenju nastupiti oko 50 reprezentacija iz celog sveta i 1.500 takmičara, što ga svrstava u najznačajnije i najmasovnije veslačko takmičenje koje se ikada održalo u Beogradu.\n– Posebno nas raduje učešće takmičara u četiri paraolimpijske discipline budući da je Ada Ciganlija izletište koje je gotovo u potpunosti prilagođeno osobama sa invaliditetom – istakao je Gajić.\nKada je reč o opremi, on je precizirao da je u poslednjoj nabavci obezbeđen splav za izlazak takmičara na stazu, uz rekonstrukciju dva postojeća splava u iste svrhe. (Beoinfo)\nTagovisport svetski kup u veslanju\nPrethodni Beogradska nedelja romske kulture\nSledeći The Box


Zapadni Balkan pretnja za SAD | N1 Srbija\nZapadni Balkan i dalje pretnja za SAD\n18.06.2019. |23.54 >23.56 |\nPredsednik SAD Donald Tramp produžio je važenje povišenog stepena upozorenja u vezi sa Zapadnim Balkanom koje je na snazi od 2001. godine. Tramp je obavestio Kongres SAD da pretnja zbog koje je takav stepen upozorenja uveden i dalje postoji, saopštila je Bela kuća.\nBaš čitam komentare na tekst, koliko se ovde ništa ne shvata ozbiljno. I koliko ne shvatamo poruke koje nam USA šalje. Već 4-5 predsedničkih mandata, BEZ OBZIRA koji je predsednik na vlasti.Ma nismo mi njima pretnja, mi smo kao komarac, dosadni smo i zujimo. Mogu da nas pljesnu kad god požele, ali poruka je da NAMA neće biti dobro, dokle god smo u takvom statusu kod Amera. Pa vi zujite i dalje još 6 predsedničkih mandata....komarci jedni.


Da li smo spremni za alternativne investicione fondove? | UFDS\nDa li smo spremni za alternativne investicione fondove?\nČlan Udruženja finansijskih direktora Srbije Milan Miščević, finansijki direktor Metaloprometa, dao je izjave za “Politiku” i “Tanjug”.\nPrenosimo deo teksta iz štampanog izdanja lista “Politika”:\n-Član Udruženja finansijskih direktora Milan Miščević kaže da alternativni investicioni fondovi za razliku od klasičnih imaju strategiju da ulažu i u mala i srednja preduzeća i u startapove, u deoničarska društva i u firme koje imaju manji kapital.\nOni, kaže, funkcionišu na principu ukrštanja ponude investitora, koji ima određeni novac i spreman je da ga uloži uz očekivanje određenog povrata sredstava, i preduzetnika i malih i srednjih preduzeća, kojima je taj kapital potreban da bi finansirali svoje razvojne projekte, startapove i ideje.\nUpitan o svetskim iskustvima, naveo je da zapadni svet funkcioniše na principu alternativnih investicionih fondova.\n“Poznati su startapovi “Gugl” i “Fejsbuk”. Oni su svi nastali iz malih firmi i svi znaju za IT sektor, koji je bukvalno nastao iz garaža, njih su prepoznavali ti investicioni fondovi koji su ulagali i dali im taj početni kapital, zamajac da bi krenuli da razvijaju svoju ideju.”-kaže Miščević.\nIzjavu Milana Miščevića za Tanjug možete pogledati OVDE.


MyCity » Jezici -> Engleski jezik » Primenjena umetnost\nPoslao: 30 Jan 2008 21:26\nMozda nije bas pravo mesto, ali koji bi izraz u nasoj terminologiji graverskih tehnika odgovarao engl. "white line engravings?" Ovaj izraz se u datom kontekstu odnosi na rad u drvetu i to na rad americkog gravera Timoti Koula, a ne u metalu. On se sluzio tom tehnikom u dekoraciji korica knjiga.\nPoslao: 27 Feb 2008 03:18\nDa nije -ILUMINACIJA,\nPoslao: 27 Feb 2008 07:04\nNije u pitanju intarzija? Samo pitam...\nPoslao: 27 Feb 2008 07:28\nIntarzija je kombinacija drvo-drvo. Na jednostavnu drvenu površinu dodaju se umetnički oblikovani drveni delovi, najčešće od furnira raznih boja, ali i drugih drvenih materijala. Dakle, ''pari''se drvo s drvetom.\nU dotičnom slučaju, ako je umetnička obrada drveta iglom, šilom, dletom, onda je svakako drvorez i duborez. Medjutim, pošto nisi precizno objasnio, a čini mi se da slutim na šta misliš, tehnika prilikom koje se na već obradjenu jednostavnu drvenu površinu (ikonu, korice knjige, kutiju, deo nameštaja, itd) ubacuju elementi skupocenog metala u obliku tanke dekorativne žice, pločica , tankih listova (zlato, srebro, platina, slonova kost, čak i emajl) i sličnih materijala naziva se INKRUSTRACIJA.\nŠta je iluminacija?\nNaziv iluminacija dolazi od svjetlucanja zlatne boje u rukopisnim knjigama. Naziv se izvorno koristio samo za pozlatu u knjigama, dok se kasnije proširio na sve oblike dekoriranja ili ukrašavanja teksta uključujući i minijature i ilustracije svih oblika. U doba štampane knjige illuminatora zamjenjuju drvorezne ilustracije, koje kasnije naslijeđuju gravure u bakru, te bakropisi. U devetnaestom se veku pojavljuju litografske ilustracije u knjigama, te ksilogravure - posebno fine atraktivne grafičke tehnike. Albrecht Durer je dao svakako najznačajniji doprinos uporabi drvoreza u knjigotisku.\nPojednostavljeno, iluminacija (ili prosvetljavanje) predstavlja dodatnu dekoraciju oko verzala i inicijala u ručno radjenim knjigama, ali i kasnije, u štampanicama srednjeg veka (ti ornamenti mogu da budu floralni, geometrijski, arabeskni, itd).\nNadam se da je ovo pomoglo, ili bar razdvojilo pojmove.\nPoslao: 09 Mar 2008 22:19\nHvala na trudu svima. Još uvek nije kasno, tj. još uvek tragam za najadekvatnijim izrazom u našoj terminologiji koji bi objasnio "white-line engravings".\nPoznate su mi tehnike, bar teorijski, kao što su intarzija i inkrustracija.\nU ovom konkretnom slučaju (radim na prevodu knjige u kojoj se ovaj šturi podatak javlja kao uzgredna napomena, bez ikakvog dodatnog objašnjenja), rekla bih da nije u pitanju ubacivanje drugog materijala, plemenitog niti neplemenitog, već efekat bele linije koji se postiže u duborezu. Pitala sam se da li to eventualno odgovara intaglio tehnici ili možda ipak belom emajliranju?\nNajbolji odgovor bi mi mogao dati neko ko poznaje rad Timoti Koula i, naravno, tehnike iz prve ruke.\nKorisnici trenutno na forumu: AleksSE, Apok, Belac91, branko72, crnitrn, Dorcolac, dragon986, Drug pukovnik, gagidjuric, goxin, kybonacci, menges, Milan A. Nikolic, misa1xx, nenad812, peruni, Recce, rovac, VP3987, zajcev1


Stevanoviæ: "Ništa ne može na silu" - B92.net\nIzvor: B92, Veèernje novosti nedelja, 21.02.2010. | 23:18 Srbija\nI pored pojednih kritika, posebno navijaèa, Stevanoviæ nije odstupio od svoje ideje. "Neæu da sastavljam ekipu po željama! A, èak i kada bih to èinio, opet ne bi tih prvih 11 bili svima po ukusu. Ako ispunjavaš želje, ako nemaš svoje mišljenje, stav, nemaš hrabrosti da istraješ, onda si promašio posao".\n"Neæu da pravim rezultat sa tuðim mišljenjem. Hoæu svoj stav, svoju ideju i svoj na kraju uèinak. Ako treba da prelazim preko trnja sve vreme, ni to nije problem. Ne bežim ni od otkaza na kraju, dešavalo se to i najveæim trenerima, ali baš zato što su gurali svoje, što nisu padali na kompromisima".\nMoreira je po mnogima najbolji igraè Partizana, Dijara je najbolji strelac dve godine uzastopno, Ðorðeviæ je bio kapiten ekipe, okosnica odbrane.\n"To možda tako neko doživljava, ali za mene tu nema nikakvih riziènih poteza. Pa, nisam prvih 11 izvukao iz šešira, nego se ekipa sklapala, kockice slagale na pripremama. Sve je izbrušeno na terenu. Dijara je, recimo, tokom celih priprema imao probleme sa leðima i verovatno zbog toga još nije u najboljoj formi. Moreiru je, pretpostavljam, pogodilo sve što se pisalo i prièalo u prethodnom periodu".\nIpak, nije se odrekao ni Dijare niti Moreire. Niti su njih dvojica zavezani za klupu za celo proleæe.\n"Možda æe obojica igrati u Èaèku! Ili možda protiv Javora. Igraæemo i sa dva špica i sa Moreirom i Saletom Iliæem zajedno u timu, ali za sve to mora da doðe pravo vreme, ne može na silu. A, kada doðe maj onda æemo da vidimo, onda æemo da ocenimo ko je bio najbolji, ko je bio kakav".\nPlavi ne sumnja u snagu aktuelnog tima, uveren je u sreæan kraj.\n"Verujem u ovu ekipu, niko nas i ništa neæe uzdrmati, jer smo najbolji na ovom delu prostora".\nStevanoviæ kaže da ima argumente u rukama za sve odluke, ali da ne želi da sada o njima polemiše. Svu analizu i sve ocene ostavlja za kraj sezone.\n"Uopšte ne razmišljam o tome šta æe biti ako ne uspemo, zato što ne bežim od odgovornosti, ne krijem se. Moje su odluke, imam svoj stav. Mogu da me kritikuju, ali sve sam poteze povukao na osnovu uèinjenog na pripremama, na osnovu rada. Nikad ništa nisam radio iz inata. Svi su imali priliku da se pokažu, tih prvih 11 se samo iskristalisalo po uèinku u prethodnih mesec dana".\nUkoliko uspe u svojoj nameri, i donese Partizanu titulu, treæu uzastopnu, a prvu nakon što je bio drugi na polusezoni, Stevanoviæ neæe biti pukovnik nego general.\nDinamo dobija novi stadion: "Zagreb je veæ uložio 75 miliona evra u klub"\nPL: Totenhem u krizi – Lester preokretom do pobede\nÆabi Alonso menja Zidana?\nFudbal nedelja 21.02. 22:51 Komentara: 6


SVIMA SE VRTI U GLAVI OD JOVIĆEVOG TRANSFERA: Ekrem potvrdio - ide na POZAJMICU, a onda KOMPLETAN POSAO sa Englezima | Najnovije vesti - Srbija danas\n02.11.2021. • 17:08 Srbija Danas\nSVIMA SE VRTI U GLAVI OD JOVIĆEVOG TRANSFERA: Ekrem potvrdio - ide na POZAJMICU, a onda KOMPLETAN POSAO sa Englezima\nU leto naredne godine biće "potpun Londonac".\nSrpski reprezentativni špic Luka Jović gotovo da uopšte ne uspeva da se izbori za minute u rotaciji Real Madrida. Sve više se se govori o tome i sve više zvuči kao realnost da bi tim iz španske prestonice mogao da uštedi na njegovoj plati tako što će ga prodati.\nKATAI PRED MITJILAND: Da pokažemo zašto je Zvezda cenjena u Evropi\nDOKAZ KVALITETA: Zvezda u evropskih Top 10\nUŽASNE VESTI IZ KATALONIJE: Serhiu Agueru UGROŽENA karijera (FOTO)\nPrema informacijama koje nudi Ekrem Konur, ekspert za transfere u evropskom fudbalu, Real za bivšeg igrača Crvene zvezde traži 25 miliona evra, a jedan od klubova koji su zainteresovani je londonski Arsenal. Englezi su radi da u januarskom prelaznom roku na pozajmicu dovedu Jovića, pa da eventualno na leto 2022. godine kompletiraju transfer.\nNavodi se da Real pokušava da uštedi novac na platama kako bi uspeo da zatvori finansijsku konstrukciju i na leto bude u mogućnosti da se pojača francuskom superzvezdom Kilijanom Mbapeom.\nLuka Jović (23) je igrač Real Madrida od leta 2019. godine, kada je prešao u "kraljevski klub" za obeštećenje od 60 miliona evra. U međuvremenu je proveo jednu polusezonu kao pozajmljen igrač u Ajntrahtu, timu iz kojeg je prešao u Real. Prethodno je ofanzivac iz Bijeljine nastupao za Crvenu zvezdu i Benfiku. Za reprezentaciju Srbije odigrao je 18 utakmica i postigao šest golova.\nLuka Jović FK Real Madrid FK Arsenal FK Crvena zvezda


Pronađen skelet čoveka obolelog od raka pre 3.200 godina – Nadlanu.com\nObjavljeno 17. mar 2014. / 20:30:45\nMesto gde su arheolozi pronašli skelet sa rakom, u grobnici blizu reke Nil u lokalitetu Zapadna Amara, Sudan\n“Analiza skeleta pokazuje da forma malih lezija na kosti može samo da bude izazvana rakom mekog tkiva, iako je tačan uzrok bolesti nemoguće utvrditi samo na osnovu kostiju”, objasnila je Mihaela Binder, arheolog koja je pronašla posmrtne ostatke.\n“Ovaj kostur bi mogao da nam pomogne da razumemo takoreći potpuno nepoznatu istoriju raka”, dodala je ona i ukazala da ima vrlo malo primera koji datiraju iz milenijumu pre nove ere, kao i da je potrebno da se bolje razume razvoj te bolesti.\nFoto: Wikipedia – LassiHU