Ko su moderni hakeri: Birokrate, agenti 007 ili debeli luđaci iz susjedne garaže?\nKo su moderni hakeri: Birokrate, agenti 007 ili debeli luđaci iz susjedne garaže?\nU proljeće 1992. arhivar KGB-a Vasilij Mitrohin ušao je u britansku ambasadu u Rigi. Na dnu njegove torbe, ispod kobasica, nalazili su se primjerci sovjetskih obavještajnih dosijea koje je prokrijumčario iz Rusije. Prije kraja godine MI6, britanska obavještajna služba, je sklonila Mitrohina, njegovu porodicu i šest velikih kutija sa dosijeima KGB-a koje je krio u posudama za mlijeko i starim kovčezima ispod poda svoje kolibe.\nStranice „Arhive Mitrohin“, koje su konačno objavljene 1999, su mirisale na votku i izdaju. U njima se nalazi priča o ozloglašenim špijunima poput Kima Filbija, britanskog obavještajca koji je 1963. prebjegao u Rusiju. U njima su razotkriveni špijuni poput Melite Norvud, koja je tiho radila za KGB 40 godina iz svoje kuće u jugoistočnom Londonu, a onda se proslavila kao prabaka kada se zbog nepoklebljivog odbijanja da kupuje u britanskim kapitalističkim supermarketima našla na naslovnicama.\nMitrohinov rekord najvećeg izvlačenja obavještajnih podataka oboren je 2013. kada je Amerikanac Edvard Snouden, pobjegao iz Havaja u Hongkong sa svojom tajnom arhivom koja je sadržala više od 1,5 miliona povjerljivih dokumenata iz američke Nacionalne bezbjednosne kompanije (NSA). Snouden je otkrio programe poput DISHFIRE i OPTIC NERVE u okviru kojih su NSA i njen britanski ekvivalent, GCHQ, navodno prisluškivali telefone i kompjutere korisnika širom svijeta.\nBritanski „Ekonomist“ na slučajevima Snoudena i Mitrohina ukazuje na drastične promjene nastale u posljednjih dvije decenije u svijetu špijunaže jer 2013. optužba nije bila da su se strani agenti infiltrirali u zapadne obavještajne agencije nego da su zapadne agencije špijunirale obične ljude, uključujući i svoje građane.\nUkoliko bismo stavili Mitrohinove pedantno iskucane transkripte pored Snoudenovih USB memorija stičemo uvid u to koliko se i kojom brzinom promijenila obavještajna aktivnost. Zapadne obavještajne službe su nekada naseljavale jedan paralelan svijet u kojem su se špijuni borili protiv špijuna. Njihov posao je bio da kradu i čuvaju tajne. Njihovi šefovi su bili muškarci i žene u vladi. Danas su obavještajne službe dio svačijeg svijeta. Njihov glavni zadatak je da zaštite društvo od terorista i kriminalaca. U medijima, parlamentima i sudovima ih sve češće pozivaju da objasne svoje aktivnosti i da snose odgovornost za njih.\nU posljednjih 15 godina, obavještajne službe pokušavaju da se pomire sa tom tranzicijom i još uvijek u tome nijesu uspjele.\nKompjuter je stvoren za špijunažu\nObavještajna revolucija je dijelom rezultat nove tehnologije i novog neprijatelja: terorizma. Ne tako davne 1999. godine, kada je postao direktor NSA, Majkl Hejden je tražio da pošalje mejl svim zaposlenima. Odgovor je glasio: „Mi to zapravo ne možemo“. Ta organizacija je tada koristila kompjutere za razbijanje šifri a ne surfovanje internetom kao svi ostali. Sada NSA ima novi objekat u Blafdejlu u Juti, prvi od mnogih koji će uslijediti, gdje se pohranjuju samo podaci izvučeni iz svakodnevne komunikacije. „Kompjuter je stvoren za špijunažu“, kazao je BBC-jev izvještač Gordon Korera. Prvi računari, uključujući Kolosus i SEAC su u Britaniji i Americi korišteni za provaljivanje šifri.\nMeđutim kompjuteri su takođe dobri za pohranjivanje podataka. Pretraživanje baza podataka je mnogo lakše od pretraživanja polica sa dosijeima poput onih koje je prikupljala istočnonjemačka tajna policija Štazi - a kojih je u dužini bilo 100 kilometara.\nPosao se sastojao u tome da se otkrije šta namjerava neprijateljska zemlja tako što bi prikačili prislušne uređaje na telefonske kablove koji izlaze iz ambasade, nakon čega bi se prikupljali podaci i dešifrovali. Provaljivanje šifri je bilo naporno, ali jednom kada biste uspjeli razultati su pristizali godinama. „Prije dvadeset godina imali smo stabilnu metu, spor razvoj nove tehnologije i komunikaciju jedan na jedan“, kazao je za „Ekonomist“ jedan visoki obavještajni oficir. „Kada biste jednom razbili šifru dešavalo se da rezultate ubirate i po trideset godina“.\nInternet je sve promijenio. Oko 3,4 biliona dolara se godišnje ulaže u umrežene računare, telefone, infrastrukturu i softver. Ritam diktira biznis, a ne agenti.\nU Mitrohinovo vrijeme špijuni su slali šifrovane poruke preko radio-talasa i ostavljali poruke u poštanskim sandučadima. Sada je komunikacija novih meta špijuna pomiješana sa komunikacijom svih ostalih, i odvija se na relaciji između računara i pametnih telefona koji su identični onima na vašem stolu ili u vašem džepu. Protivterorizam je naročito preventivne prirode. To znači da bezbjednosne službe moraju da djeluju više kao lovci na zavjere nego kao sakupljači dokaza.\nNaravno, primjećuje novinar britanskog lista, ovakva vrsta revolucije se odvija uz sve veću sumnjičavost i nepovjerljivost javnosti. Više nije dovoljno da vam Kongres, ministar ili sudija kažu vjerujte nam. „Javnost danas mora da zna“, kaže profesor Pol Berne sa britanskog Univerziteta Istočna Anglija.\nZagovornici prava na privatnost tvrde da špijuni danas u do sada nezabilježenim razmjerima zadiru u živote ljudi.\nŠpijuni sa druge strane tvrde upravo suprotno, da ne mogu da idu u korak sa teroristima, njihovim šiframa i konstantnim razojem internet infrastrukture.\nŠifrovanje je postalo standard. Ukoliko je poruka poslata preko aplikacije poput Telegrama ili WhatsApp, identitet primaoca je takođe zaštićen. U principu moderno šifrovanje je nemoguće provaliti. Ukoliko neko ne napravi računar koji može simultano tražiti više ješenja, rad na permutacijama bi trajao beskonačno. Prije nekoliko godina jedan agent je mogao pratiti nekoliko džihadističkih meta; danas vam je potrebno mnogo više ljudi. Obavještajne službe imaju samo djelić složene slagalice.\nNakon Snoudenovih otkrića, zapadne bezbjednosne službe, a naročito one u Americi i Britaniji našle su se na meti žestokih kritika. Većina ih se odnosila na događaje u godinama nakon 11. septembra 2001. CIA je podvrgavala zatvorenike brutalnim tehnikama ispitivanja, uključujući i simulirano utapanje. „Vašington post“ je 2005. otkrio postojanje tajnih zatvora u istočnoj Evropi. General Hejden koji je tada bio šef CIA je kazao da su se sastanci između njegove agencije i Bezbjednosno obavještajnog odbora Kongresa pretvarali su bučne sparing mečeve. Na jednom od tih sastanaka upitali su ga da bi bi tehniku simuliranog utapanja primijenio na svoju kćerku. Određeni niz godina CIA je spovodila i program prisluškivanja telefona bez prethodnog odobrenja suda. Taj program je kasnije proglašen nezakonitim.\nMeđutim, čak i pored svega toga, kritike američkih i britanskih obavještajne službe su pretjerane.\nPravi obavještajci su mnogo više birokrate, koje se strogo pridržavaju pravila, nego slobodumni Džejms Bondovi. U redu je dovoditi u pitanje način prikupljanja i pohranjivanja podataka, pristup bazama podataka i hakovanje, ali tvrdnja je masovno prisluškivanje zavjerenički poduhvat mekolicine mastermajndova u NSA i GCHQ je samo mit.\nTakve kritike su naročito nepravedne kada dolaze izvan engleske govorne obavještajne alijanse koja obuhvata Ameriku, Australiju, Britaniju, Kanadu i Novi Zeland, koje su poznate kao „pet očiju“.\nVraća se rivalitet između Zapada i Rusije\nRijetke su zemlje koje puno govore o svojim obavještajnim službama ili imaju jasan okvir za njihovo upravljanje. Britanija je do 1990-ih djelovala skoro potpuno u tajnosti, a neke od svojih aktivnosti je priznala tek 2015. Ipak do kraja ove godine njene obavještajne službe će biti stavljene pod sistem nadzora. Amerika je otvorenija kada su u pitanju njene obavještajne službe od bilo koje druge zemlje.\nVećina država ima špijunske agencije jedne ili druge vrste i njihovi napori mogu često biti usmjereni protiv sopstvenih građana, a u Kini i Rusiji bezbjednosne službe odgovaraju direktno i isključivo ljudima na vrhu.\nMnoge službe su zaostavština kolonijalne uprave. Nije rijetkost da obim i snaga agencije nijesu srazmjerni poziciji te države u svijetu. Tako je na primjer obavještajna služba Brazila slabašna u poređenju sa onima u Peruu u Kolumbiji. Indijska obavještajna služba je mala u odnosu na pakistansku. Izraelski Šin bet i Mosad su svjetska klasa. U eri terorizma, veliki broj ovih službi sarađuje sa velikim zapadnim agencijama. Lokalci uspješnjije infiltriraju svoje agente i bolje poznaju svoje region. U zamjenu za prikupljanje podataka na terenu oni dobijaju drugu vrstu pomoći često u vidu obavještajnih podataka ili satelitskih slika.\nRuska sajber prijetnja\nMeđutim, ponekad se sve svodi na rivalitet i to uglavnom između Zapada i Rusije i Kine. Rusija je tu istaknutija, makar na međunarodnoj sceni. Džejms Klaper, direktor američke nacionalne obavještajne službe, je 2015. azao Kongresu da je Rusija najveća sajber prijetnja Amerike. Na tom polju samo posljednjih mjeseci ostvarila je niz trijumfa.\nJedan je bio kada je ponizila NSA dajući na prodaju ukradene hakerske instrumente pod imenom „Brokeri iz sjenke“. Drugi trijumf je hakovanje medicinskog kartona Simon Bejls, američke gimnastičarke koja je osvojila četiri zlatne medalje na Olimpijadi u Riju. I na kraju Rusija je podrila predsjedničku kampanju, a po mišljenjui nekih uticala na ishod predsjedničkih izbora, Hilari Klinton objavljivanjem mejlova koje je hakovaa od Demokratskog nacionalnog komiteta i bivšeg državnog sekretara Kolina Pauela.\nSa druge strane sa usponom Kine na međunarodnoj sceni i njenim preuzimanjem uloge jedne od vodećih svjetskih sila, raste i uticaj njene obavještajne službe koja je specijalizovana sa industrijsku špijunažu, a glavna meta su joj SAD.\nU smislu odnosa sa javnošću, zapadne obavještajne službe su pregurale teških 15 godina. Međutim u smislu operativnosti u godinama nakon 11. septembra došlo je do izuzetnih promjena u fokusu i kapacitetina. Međutim, mada su tehnologija i terorizam obavještajni svijet okrenuli naglavačke, sasvim je izvjesno da će Kina i Rusija ponovo postati glavne mete zapadnih obavještajnih službi.\nSpecijalisti za industrijsku špijunažu\nKina je tek odnedavno isplivala kao velika sila u obavještajnom svijetu. Tokom Kulturne revolucije njene bezbjednosne službe su progonile protivnike Mao Cedunga. U okviru tog progona, Centralni istražni odsjek – koji će kasnije postati Ministarstvo državne bezbjednosti (MSS) – eliminisao je oficire sa iskustvom u inostranstvu što je uključivalo i one u obavještajnoj službi.\nMeđutim, kako su interesi Kine postajali sve više međunarodni to se održavalo i na njenu obavještajnu službu. Godinama je njihova specijalnost bila industrijska špijunaža. Jedan od prvih primijećenih hakerskih upada je bio 2003. kada su terabajti podataka izvučeni iz NASA i kompanija koje imaju ugovore sa ministarstvom odbrane. Tokom godina vjeruje se da su kineski hakeri izvukli detalje o B1 i B2 bombarderima, naprednim sistemima za podmornice, bojevim glavama kao i brojnim industrijskim i naučnim procesima. Kina se takođe sumnjiči za krađu nacrta nove zgrade sjedišta australijske obavještajne službe.\nKineska špijunaža je prvenstveno odraz njenog uspona kao velike sile i rastućeg rivaliteta sa Amerikom – isto kao što stvaranje moderne špijunaže i kontrašpijunaže datira od njemačkog izazova Britaniji na početku 20. vijeka. Kina više nije prvenstveno zainteresovana za praćenje kineske dijaspore. Danas nju zanima američka politika u Japanu i Južnoj Koreji, kao i u Brzilu, gdje kupuje hranu i Saudijskoj Arabiji gdje kupuje naftu.\nŠpijunaža će djelimično definisati odnose između Kine i Amerike. To ne mora da znači da će dovesti do neprijateljstva. Pomažući stranama da se bolje razumiju, aktivnosti obavještajnih službi mogu pomoći u popuštanjuu tenzija kao što su sateliti i špijunski avioni 1950-ih pomogli da se ublaže američki strahoviu od Sovjetskog Saveza. Međutim, činjenica je da u ulozi izuzetno visoki.


19.05.2017. / 10:00\nBIJELJINA – Odbornici Skupštinske grada Bijeljine usvojili su juče nacrt rebalansa budžeta za ovu godinu, na osnovu kojeg će gradska kasa biti teža za 4,6 miliona KM.\n20.03.2017. / 15:32\nCvijanović: Radnici imaju pravo da protestuju, ali restrukturisanje neminovno\n17.03.2017. / 10:05\nISTOČNO SARAJEVO, Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da radnici “Željeznica Republike Srpske” imaju pravo da protestuju, ali da Vladi treba njihova pomoć i podrška u procesu restrukturisanja preduzeća.\n17.08.2016. / 14:57\nBANJA LUKA, Gradonačelnik Banje Luke Slobodan Gavranović, direktor banjalučke Toplane Mićo Milovanović i direktor Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u BiH Jan Braun potpisali su danas u Banjoj Luci mandatno pismo o operativnom i finansijskom restruktuisanju Toplane Banja


Kancelarija za izdavanje 600EUR 110m2 - 4Zida.rs\nKancelarija Zemun, Beograd 600 €\nUobičajeno stanje, Polunamešteno, Poslovna zgrada, kablovska, internet, 2 kupatila, toalet\nZa izdavanje – objekat korisne površine 110m2 na odličnoj lokaciji, u blizini hotela Jugoslavija. Objekat je na dva nivoa, sa dva ulaza i sopstvenim parking prostorom za dva veća ili tri manja automobila. Na prvom nivou su dve prostorije sa svojim mokrim čvorom (toalet i tuš kabina), a na drugom nivou su takođe dve prostorije, kompletno opremljena kuhinja, kupatilo, još jedan toalet i degažman. Grejanje je etažno, na struju. Moguće opremanje kanc...\nKancelarija Zemun, Beograd\nPlaćanje na mesec Obavezan depozit Da Površina 110 m2 Cena po m2 5 € /m2 Stanje Uobičajeno stanje Opremljenost Polunamešteno\nZa izdavanje – objekat korisne površine 110m2 na odličnoj lokaciji, u blizini hotela Jugoslavija. Objekat je na dva nivoa, sa dva ulaza i sopstvenim parking prostorom za dva veća ili tri manja automobila. Na prvom nivou su dve prostorije sa svojim mokrim čvorom (toalet i tuš kabina), a na drugom nivou su takođe dve prostorije, kompletno opremljena kuhinja, kupatilo, još jedan toalet i degažman. Grejanje je etažno, na struju. Moguće opremanje kancelarijskim nameštajem. Uslovi plaćanja: mesečno + depozit + agencijska provizija 50%. FELIX Real Estate, 062/89 36 234


Sezonci: Branje malina 2.000, borovnica 4.000 din | Kamatica\nPočetna > vest > Sezonci: Branje malina 2.000, borovnica 4.000 din\nSezonci: Branje malina 2.000, borovnica 4.000 din\nIzvorgde investirati/jhalo oglasi\nTekst objavljen: 03.07.2016 11:30\nU jeku sezone, privremeni radnici su veoma traženi širom Srbije. Pored solidne zarade, smeštaja i hrane, sezoncima je obezbeđen i prevoz do grada u kojem se obavljaju poslovi.\nVlasnici ili zakupci plantaža za branje malina, borovnica i drugog sezonskog voća nude dnevnice od 1.800 do 4.000 dinara.\nSezonski poslovi na berbi jabuka ili breskvi nalaze se najviše u Boleču, gde zasade ima Poljoprivredna korporacije Beograd, a berači malina, kojima je u toku sezona, traženi su u Ivanjici, Arilju, Guči, Kosjeriću, pišu Halo oglasi.\nRadnici dobijaju smeštaj i hranu\nIrena 03.06.2018 11:16\nDa li mogu da se prijavim za berbu i gde ?\nŽivojin 14.06.2018 11:12\nNa nekom od sajtova ima puno ponuda pa pozovite\nbranje malina maline sezonci dnevnica


Joseph Biden, kandidat demokrata za predsjednika SAD, i Donald Trump, aktuelni američki lider i kandidat republikanaca za drugi mandat. (kombo foto)\nAmerikanci biraju svog 46. predsjednika za četvorogodišnji mandat između dva kandidata – sadašnjeg predsjednika republikanca Donalda Trumpa i bivšeg potpredsjednika demokrate Josepha Bidena. Izbori se održavaju 59. put.\nPrijevremena izlaznost glasača 2020. do 3. novembra, zvaničnog datuma izbora, već je dvije trećine ukupne izlaznosti u 2016. godini kada je glasalo 136,5 miliona.\nAmerički predsjednički izbori, kako se čini, imaće najveći odaziv birača u posljednjih sto godina, što odražava veliki ulog u trci između Donalda Trumpa i njegovog demokratskog izazivača Joea Bidena.\nTramp i Bajden u neodlučnim državama, prodavci zatvaraju izloge\nKviz: Koliko znate o izborima u SAD?\nS obzirom na to da je više od 95 miliona Amerikanaca već glasalo do ponedjeljka, 2. novembra - od ukupnog broja ljudi koji mogu glasati ako se registruju – 239,247,182, a nacija duboko podijeljena oko toga ko ulazi u Bijelu kuću - pokazuje se veliko zanimanje za izbore.\nPredviđa se da će glasati rekordnih 150 miliona glasača što je 65 posto od ukupnog broja onih koji po zakonu mogu da glasaju. Ovo će biti rekordni odaziv na izborima još od 1908. godine na kojima je pobijedio republikanac William Howard Taft i tako postao nasljednik jednog od najpopularnijih američkih predsjednika Theodora Roosevelta.\nAmerički predsednički izbori od Georgea Washingtona do Donalda Trumpa\nKako navodi CNN, od 50 saveznih država 35 saveznih država i distrikt Vašington prešli su polovinu glasačkih listića u poređenju sa 2016. Među tih 35 država su i 13 koje bilježe najkonkurentnije rezultate uključujući Floridu, koju mnogi zovu "glavnom nagradom" u trci za Bijelu kuću.\nRadikalno smanjen broj biračkih mjesta\nZbog vremenske razlike na sjevernoameričkom kontinentu varira i vrijeme otvaranja biračkih mjesta koja će u nekim državama kao što je Masačusetc biti otvorena već u 5 sati ujutru. Većina se zatvara u 19 časova.\nGotovo 21.000 biračkih mjesta eliminisano je u SAD 2020. godine na izborima. Ovaj drastični pad broja mjesta za glasanje uzrokovan je velikim preusmjeravanjem na glasanje poštom, konsolidacijom vezanom za korona virus i mjerama smanjenja troškova, navodi magazin Vice.\nKako se bira predsednik Sjedinjenih Američkih Država?\nRezultat svih ovih promjena je pad od 20 posto biračkih mjesta u cijeloj zemlji u odnosu na 2016. i 22 posto na 2012.\nIako je pandemija izazvana korona virusom ubrzala je ovaj trend, nije njegov osnovni uzrok: 2016. bilo je 3.000 biračkih mjesta manje nego u 2012. godini.\n"Zatvaranje ovolikog broja biračkih mjesta u tako velikim razmjerima zaista utiče na glasače. Manje biračkih mjesta može dovesti do dužih redova, dužeg čekanja i naštetiti ljudima, posebno osobama s invaliditetom ili koji nemaju automobile i oslanjaju se na javni prevoz", rekla je Leigh Chapman, direktorica programa za prava glasača na Konferenciji o vođstvu građanskih i ljudska prava, kako je prenio Vice.\nIzbori u i o pandemiji\nBidenove pristalice izražavaju "snažnu sklonost" za glasanje putem pošte dok Trumpove pristalice govore da preferiraju glasanje uživo na biračkim mjestima na sam dan izbora.\nKako piše magazine Politico, pandemija se širi u nepredvidljivim državama sve više kako se bliži dan izbora. Službenici institucija američkog javnog zdravstva povezuju Trumpove skupove sa širenjem virusa, dok Trump nastavlja sa odbacivanjem ozbiljnosti pandemije.\nZa razliku od Trumpa, Biden obećava da će zauzdati širenje virusa, između ostalog i tako što će uvesti obavezno nošenje maski na federalnim teritorijama u zemlji kao i da će vršiti pritisak na guvernere da učine isto u svojim državama.\nSuprotni pogledi Trumpa i Bidena na unutrašnja pitanja SAD\nAli Biden kritikuje Trumpa i zbog njegovog stila vođenja zemlje i politika koje se tiču širokog spektra – od zdravstvene zaštite do pitanja okoliša.\nAmeričke bolnice pune se pacijentima s COVID-19, a širom zemlje milioni su nezaposleni, Biden i Trump predstavljaju dramatično različite vizije izlaska zemlje iz krize pandemije koja je bila centralna tema izborne kampanje. U pandemiji je od COVID-19 umrlo 230 hiljada Amerikanaca.\nTijesna trka mogla bi se, prema prognozama, pretvoriti u pravne sporove oko prebrojavanja glasačkih listića poslanih poštom.\n"Nikada ne možemo imati zvaničnog pobjednika na izbornu noć. (…) Ništa nije zvanično bez potvrđenih rezultata", rekao je za The Guardian Edward Foley, profesor prava na Ohio State University.\nU normalnim uslovima do ponoći bi se izbrojalo 90 posto glasova, ali već mjesecima izborni službenici upozoravaju da pobjednik na predsjedničkim izborima još uvijek može biti nepoznat kada završi izborna noć.\nPropisi u nekim državama ne dozvoljavaju izbornom osoblju da započnu posao obrade glasačkih listića do dana izbora. A s rekordnim brojem birača koji su glasali poštom, priliv bi mogao odgoditi konačne rezultate i za nekoliko dana.\nDan pred izbore Joe Biden je vodio na nacionalnim anketama ispred Trumpa, ali to nije garancija da će demokratski kandidat pobijediti. Podsjetimo na situaciju iz 2016. kada je Hillary Clinton takođe vodila na anketama ispred Trumpa tokom cijele kampanje, ali je izgubila na elektorskom koledžu.\nAmerički izborni sistem prepoznaje po Ustavu instituciju elektora koje kandiduje svaka država i koji su presudni u odluci ko postaje novi predsjednik SAD.\nKako na američke izbore gleda ostatak svijeta?\nAmerički predsjednički izbori uvijek privlače veliko zanimanje iz svijeta, dijelom i zbog spektakla koji nose izbori, ali i zato što vođstvo najmoćnije države na svijetu ima značajan uticaj na međunarodne odnose.\nStudija Centra Pew iz septembra 2020. godine zabilježila je da je broj zemalja s povoljnim pogledom na SAD "najniži ikada otkako je Centar počeo da radi ankete na ovu temu prije gotovo dvije decenije". Istraživanje je pokazalo da se ocjene "povjerenja u američkog predsjednika" kreću od najnižih 9 posto u Belgiji do visokih 25 posto u Japanu.\nU očekivanju nemirne noći\nNizom zakonskih prijedloga, Trumpova kampanja je pokušala ograničiti brojanje glasačkih listića koji pristižu nakon dana izbora. Trump je ponavljao, bez dokaza, da je glasanje poštom podložno prevarama i nedavno je rekao da se samo rezultati koji budu dostupni u izbornoj noći trebaju uzeti u obzir.\nU Pensilvaniji, u samom finišu kampanje, 31. oktobra gdje je održao četiri mitinga, Trump je upozorio na "haos" ako pobjednik ne bude jasan ubrzo nakon izbora, rekavši da bi usklađivanje rezultata moglo trajati nedjeljama i da se u međuvremenu mogu desiti "vrlo loše stvari".\nU nekom gradovima, uključujući i Vašington, radnje i poslovni objekti barikadiraju izloge, a policija se priprema za moguće izbijanje nasilja pred glasanje.\nU Vašingtonu se, kako navodi ABC News, policijske snage se pripremaju za dva moguća scenarija – ulične nemire i sukobe na biračkim mjestima.\nZabrinutost za budućnost nacije\nUsred velikih podjela po političkim linijama i neizvjesnosti u vezi izbornih rezultata većina Amerikanaca se ipak mogu složiti oko jedne stvari – stresa koji im izazivaju izbori 2020.\nPrema podacima Američkog udruženja psihologa, kako prenosi Glas Amerike (VOA), 68 posto odraslih Amerikanaca kaže da vide izbore kao značajan izvor stresa u svojim životima.\nKako pokazuju izvještaji, ovaj stav nema veze sa partijskom pripadnošću – 76 posto demokrata, 67 posto republikanaca osjeća da je pod pritiskom.\nTakođe, 77 posto ispitanih kaže da je zabrinuto za budućnost nacije.\n"Nalazimo se u situaciji bez presedana u kojoj je u ovom trenutku gotovo sve neizvjesno. Imamo predstojeće izbore na kojima, znate, imamo paralelne nivoe i prijevremeno glasanje, ali i glasanje poštom, što dovodi do velike neizvjesnosti", rekla je doktorka Vaile Wright, klinička psihološkinja i koautorka izvještaja o "izbornom stresu".\nAmerički građani biraju predsjednika


Tešanj muškarci zainteresovani za sexbook dejt, Sexbook Bosna\nTešanj Muškarci Zainteresovani Za Sexbook Dejt\nDa li tražite partnera? Pretražite profile u nastavku i možda baš nađete svog savršenog saputnika. Stupite u kontakt s njima i dogovorite dejt večeras. Naš sajt ima na 1000 pridruženih korisnika koji čekaju da se ćaskaju sa osobom kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan profil ovde


Bomba! Real i Juve lete iz Lige šampiona?! UEFA kažnjava politikom spaljene zemlje, da nikom više ne padne napamet! | Fudbal\nBomba! Real i Juve lete iz Lige šampiona?! UEFA kažnjava politikom spaljene zemlje, da nikom više ne padne napamet! | MONDOBA\nBomba! Real i Juve lete iz Lige šampiona?! UEFA kažnjava politikom spaljene zemlje, da nikom više ne padne napamet! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nebojša Šatara 22.04.2021. / 17:47\nOvo je nezabilježeno u istoriji evropskog fudbala\nTu nije kraj. Ako ova namjera prođe, ni Juve ni Real neće igrati u Ligi šampiona sljedeće sezone, što je odluka koju mogu da sprovedu.\nAleksandar Čeferin je u srijedu rekao da "postoji mala šansa" da polufinalni meč između Real Madrida i Čelsija ne bude odigran. Jedino što sprječava UEFA da sprovede ovu kaznu jeste žestoki ekonomski udar od televizija koje imaju pravo prenosa ovih utakmica.\nU isto vrijeme, predsjednik Reala Florentino Perez rekao je da Superliga i dalje postoji, ali da je trenutno na "stend baju" poslije odlaska mnogih klubova i "agresivnog spektakla" UEFA.\nReal Madrid Juventus Liga šampiona


Samo dva igrača koja su igrala u istorijskom prvom meču Srbije su i danas tu! A za jednog strelca smo skroz zaboravili! (FOTO) (VIDEO)\nprošlo je 11 godina!\nSrbiju je na toj utakmici sa klupe vodio Havijer Klemente\nObjavljeno: 16.08.2017. 13:25h\nPre tačno 11 godina, 16. avgusta 2006. godine fudbalska reprezentacija Srbije odigrala je prvu utakmicu od kad je postala samostalna država.\nNa utakmici odigranoj u Uherškom Hradištu odigranoj pred 8000 gledalaca Srbija je savladala Češku rezultatom 3:1.\nNaša reprezentacija nastupila je u sastavu: Stojković - Marković, Stepanov, Biševac, Luković - Duljaj, Stanković, Koroman, Ilić - Lazović, Pantelić , a sa klupe su šansu dobili Ljuboja, Kovačević, Trišović, Žigić i Ivanović.\nPre 11 godina Srbija je odigrala prvu utakmicu kao samostalna država protiv Češke u gostima i pobedila sa 3:1 #orlovi #FSSrbije ???? pic.twitter.com/8CjA5Fnps8\n— FSSrbije (@FSSrbije) 16. август 2017.\nKapiten na ovoj utakmici bio je Dejan Stanković, selektor Havijer Klemente, a strelci za našu reprezentaciju bili su Lazović u 41. , Pantelić u 54. i Trišović u 72. minutu.\nČesi su poveli na ovoj utakmici golom Štajnera u 3. minutu.\nGde su i šta rade učesnici ove utakmice?!\nHavijer Klemente je posle Srbije vodio reprezentacije Kameruna i Libije, a od klubova je bio trener Mursije, Valjadolida i Sportinga iz Hihona.\nVladimir Stojković vratio se u srpski fudbal i postao je član beogradskog Partizana. On je i posle 11 godina prvi izbor na golu reprezentacije Srbije.\nMarjan Marković i dalje aktivno igra fudbal i trenutno je član Mladog radnika u koji je prešao iz OFK Šapina.\n- Svuda sam ostavio dobar utisak i stekao brojne prijatelje. Posle inostranstva, igrao sam za Slogu iz Petrovca na Mlavi, da bih se iz srpskoligaša Šapina vratio u moj Mladi radnik - izjavio je posle povratka u klub u kom je ponikao Marjan Marković.\nMilan Stepanov koji je na ovoj utakmici dobio crveni karton polako ali sigurno završava svoju karijeru. On je upravo te 2006. godine iz Vojvodine prešao u Trabzon, a u karijeri je još nastupao i za Porto, Malagu, Bursu, Mersin, Omoniju i Sarajevo, a 2016. godine se vratio u Vojvodinu sa kojom je na kraju prošle godine raskinuo ugovor i trenutno je bez kluba.\nMilan Biševac i dalje igra na vrhunskom nivou i nalazi se u francuskom Mecu. Ipak Biševac više nije standardni član reprezentacije Srbije, već su njegovo mesto zauzeli neki mlađi igrači.\nAleksandar Luković je u prošloj sezoni sa kapitenskom trakom oko ruke predvodio Crvenu zvezdu. Na kraju sezone odlučio je da kaže zbogom fudbalu i da mesto kraj leve aut linije prepusti nekim mlađim igračima.\nVelika radilica i igrač koji je najpoznatiji iz perioda kada je igrao u Partizanu i Šahtjoru - Igor Duljaj završio je 2014. godine igračku karijeru u Sevastopolju. Sada radi kao jedan od pomoćnika Paula Fonseke u Šahtjoru sa kojim je u prošloj sezoni stigao do šampionske titule.\nJedna od najvećih legendi srpskog fudbala Dejan Stanković trenutno je na poziciji savetnika za omladinski fudbal Aleksandra Čeferina inače prvog čoveka UEFA. Stanković je igračku karijeru završio 2013. godine u Interu.\nDejan Stanković - UEFA’s new football development advisor@ChampionsLeague ?@SerieA_TIM ??????\nOh, and THIS... https://t.co/Z3AlxKM7Ay ? pic.twitter.com/vsoM1jIyax\n— UEFA (@UEFA) 06. март 2017.\nOgnjen Koroman je igračku karijeru završio 2012. godine u ekipi Krila Sovjetov. On je kasnije zaplivao u trenerskim vodama a posao je dobio u mlađim kategorijama Crvene zvezde, kluba za koji je igrao od 2007. do 2011. godine.\nGde bi bio Saša Ilić nego u Partizanu?! Čovek bez kog Partizan ne može i čovek koji ne može bez Partizana blizu je 40. rođendana, a i dalje sa kapitenskom trakom oko ruke predvodi crno-bele. Prošle sezone je sa Partizanom osvojio duplu krunu.\nDanko Lazović član je mađarskog Videotona i u četvrtak 17. avgusta gostovaće Partizanu u okviru prve utakmice poslednjeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope. Lazović i dalje daje golove, ali nije više član reprezentacije.\nMarko Pantelić se iz profesionalnog fudbala povukao 2013. godine. Živa legenda srpskog fudbala koja je u svojoj karijeri promenila čak 12 klubova sada se bavi poslom fudbalskog menadžera, a ima i kafić u centru Beograda. Takođe, sa prijateljima redovno igra mali fudbal u jednom balonu u Beogradu i za pobedu se bori sa istim žarom kao svojovremeno u dresu reprezentacije Srbije.\nOd igrača koji su na ovoj utakmici ušli sa klupe, Danijel Ljuboja se iz fudbala povukao 2014. godine, Nenad Kovačević dobio je posao na mestu trenera Podunavca iz Belegiša, Nikola Žigić je 2015. odigrao poslednju utakmicu za Birmingem, Aleksandar Trišović je posle sezone u Slogi iz Kraljeva ove godine odlučio da "okači kopačke o klin" , a Branislav Ivanović sa kapitenskom trakom na ruci i dalje predvodi Orlove, sada pod dirigentskom palicom Slavoljuba Muslina.\nZa 11 godina se mnogo toga promenilo, mnogi igrači su prošli kroz reprezentaciju, treneri se nisu dugo zadržavali, a Srbija je jedino veliko takmičenje odigrala 2010. kada je na čelu sa Radomirom Antićem igrala na Svetskom prvenstvu u Južnoj Africi.\nJavnost u Srbiji ipak ne gubi nadu i veruje da će Orlovi možda baš u ovim kvalifikacijama pokazati sav svoj kvalitet i da će predvođeni Slavoljubom Muslinom poleteti ka Svetskom prvenstvu u Rusiji 2018. godine.\nBONUS VIDEO: Miroslav Nikolić, intervju za Espreso\nFudbalska reprezentacija SrbijeFudbalska reprezentacija ČeškeHavijer KlementeVladimir StojkovićMarjan MarkovićMilan BiševacAleksandar LukovićIgor DuljajDejan StankovićOgnjen KoromanSaša IlićDanko LazovićMarko PantelićDanijel LjubojaNenad KovačevićAleksandar TrišovićNikola ŽigićBranislav IvanovićMilan Stepanov


LIGA NACIJA: Reprezentacije Srbije i BiH saznale protivnike od septembra - Opcija\nLIGA NACIJA: Reprezentacije Srbije i BiH saznale protivnike od septembra\n26-06-2020 Fudbal, Pocetna, Sport\nUskoro ćemo ponovo gledati fudbalsku reprezentaciju Srbije. Nakon što smo pre desetak dana saznali kada će “orlovi” igrati u baraž turniru za plasman na EURO, sada znamo i tačne datume i raspored takmičenja u novoj sezoni Lige nacija.\nSrbija je u inauguralnoj sezoni novog takmičenja UEFA uspela da zauzme prvo mesto u svojoj grupi unutar C divizije i tako obezbedi sebi plasman u viši rang, ali i mesto na baražnom turniru, čiji pobednik vodi na Evropsko prvenstvo\nU tom baražu će Srbija morati da ostvari dve pobede ukoliko žele da se plasiraju na EURO i zaigraju u grupi uz Englesku, Češku i Hrvatsku.\nIpak, to neće biti njihova jedina obaveza ove jeseni. Srbija će igrati u B diviziji Lige nacija u grupi sa Rusijom, Turskom i Mađarskom. Upravo će se tim redom i susretati sa rivalima – prvo ide gostovanje u Rusiju 3. septembra, a onda tri dana kasnije “orlovi” dočekuju Turke.\nPotom će u narednom ciklusu Srbija igrati protiv Norveške u okviru baraža za EURO i to 8. oktobra, da bi tri dana kasnije ugostili Mađare u Ligi nacija. Po novom kalendaru UEFA, Srbija će igrati i treći meč u oktobru i to 14. u Turskoj.\nPotom u novembarskom ciklusu mečeva sledi eventualno finale baraža gde bi Srbija ukoliko slavi protiv Norveške igrala protiv Škotske ili Izraela.\nTo finale je na programu 12. novembra, a nakon toga slede mečevi “orlova” u Ligi nacija – u Mađarskoj i na svom terenu protiv Rusije.\nEvo čitavog kalendara za reprezentaciju Srbije:\nRusija – Srbija, četvrtak 3. septembar\nSrbija – Turska, nedelja 6. septembar\nSrbija – Mađarska, nedelja 11. oktobar\nTurska – Srbija, sreda 14. oktobar\nMađarska – Srbija, nedelja 15. novembar\nSrbija – Rusija, sreda 18. novembar\nSvi mečevi biće na programu od 20.45 časova. Eventualnim prvim mestom u grupi Srbija bi se plasirala u A diviziju Lige nacija za sezonu 2022/23, a poslednjim mestom u grupi bi se vratili u C diviziju.\nSa Italijom na startu\n“Zmajeve” zatim očekuje domaći duel sa Poljskom (obje utakmice BiH će igrati od 20.45), dok su treće i četvrto kolo na programu u oktobru.


Par "ptica trkačica" stiže na aukciju kuće Barrett-Jackson - Auto Republika\nPar „ptica trkačica“ stiže na aukciju kuće Barrett-Jackson\nSigurno gledate priložene fotografije i mislite kako samo neka američka firma može da proizvede tako ružan automobil, i iskreno rečeno – niste daleko od istine. Dodge Daytona iz 1969. godine i Plymouth Superbird proizveden godinu dana kasnije, su neki od najčudnijih serijskih četvorotočkaša koji su ikada napustili fabriku, ali razlog za tako nešto i te kako postoji.\nOn leži u popularnom šampionatu NASCAR gde je bio cilj pobediti na sve većem broju trka na najvećim stazama, a zatim privući i kralja ovog takmičenja Ričarda Petija nazad u Plymouth, nakon što je godinu dana ranije prešao kod velikog rivala Forda.\nVeliki rat aerodinamičnim modelima između Forda i korporacije Chrysler (Plymouth-Dodge) je započeo krajem šezdesetih godina prošlog veka, nakon što je Ford shvatio da sa impresivnijom aerodinamikom može da postigne dosta bolje rezultate nego s više snage.\nDodge je odgovorio modelom Daytona 1969. godine, na kome je dodat poseban aerodinamični nos, ovalnije zadnje staklo i veliki spojler za bolju stabilnost. Plan je urodio plodom pošto je ovaj automobil postao prvi koji je prešao magičnu brojku od 200 mph (320 km/h).\nSuperbird je pratio većinu stilskih detalja sa Daytone i u izložbeno-prodajnim salonima se pojavio 1970. godine. Dok je homologacija ranije zahtevala proizvedenih pet stotina serijskih primeraka, NASCAR je kasnije podigao zahteve i to formulisao kroz pravilo prema kom je proizvođač morao da pruži najmanje jedan model za svaki salon.\nPlymouth je na kraju proizveo 1.920 jedinica, čime je Superbird manje poželjan nego Daytona, ali za njim i dalje važi veliko interesovanje.\nNa aukciju pod pokroviteljstvom kompanije Barrett-Jackson stižu dva primerka. Prvi od njih je crvene boje i možete ga videti na priloženim fotografijama. Pokreće ga V8 motor zapremine 440 kubnih inča (7,2 litre) sa 375 konjske snage. Reč je o ukupno 171. proizvedenom primerku i stiže sa crnim enterijerom, kožim sedištima i 15-inčnim felnama.\nBeli model sa slika pokreće identičan motor, ali u verziji sa 390 „grla“ i ukupno je 716. proizvedeni. U oba slučaja menjač je četverostepeni automatski. To znači da nijedan od ova dva Superbirda ne pokreće najpoželjniji Hemi sa 425 „konja“, ali eksperti i dalje smatraju da će potražnja biti velika.\nOba su restaurirana i tako dovedena u originalno stanje. Trenutno se nalaze u rukama privatnih vlasnika. Očekivana prodajna cena bi trebalo da iznosi oko 300 hiljada američkih dolara za svaki od njih ponaosob.\nZanimljivo je da je tokom 1970. godine Superbird bio toliko ružan da su mnogi izložbeno-prodajni saloni skidali „nos“ i spojler i prodavali ih kao standardni model Road Runner na kojem je bio zasnovan, a čak i u tom slučajevima nekada bi bilo potrebno proći nekoliko godina da bi nekako uspeli da pronađu vlasnika.\nSuperbird je takođe pobedio na „samo“ 18 trka u NASCAR-u, pre nego što je zabranjen, pošto nije bio masovno proizvedeni automobil, pa je definitivno zanimljivo videti koliko je danas cenjen i skup, iako je „zakazao“ u svoje vreme.\ntags: aukcija Dodge Daytona klasik NASCAR Plymouth Superbird Road Runner\nprevious Prodaje se Ford Escort Cosworth iz serijala Wheeler Dealer\nnext Sedam legendi relija traži novog vlasnika\nDS ima lek za stres i anksioznost


7 koraka za održavanje automobila Šta možete sami provjeriti na automobilu, a šta je bolje prepustiti serviseru? Vozila postaju sofisticiranija i mnoge stvari koje su znali naši očevi uraditi sami, danas mogu uraditi samo ob Šta možete sami provjeriti na automobilu, a šta je bolje prepustiti serviseru? Vozila post ...


Grigorije: Najbolji Srbi žive u BiH - B92\nBanja Luka -- Vladika zahumsko-hercegovaèki i primorski Grigorije izjavio je da su Srbi iz BiH pokazali da su najbolji Srbi koji žive na prostorima bivše Jugoslavije.\nIzvor: Tanjug utorak, 30.04.2013. | 14:18\nPrema njegovim reèima, Srbi koji žive u BiH pokazali su se kao najbolji u pogledu oèuvanja identiteta – i verskog i nacionalnog, ali i spremnosti da se bore za svoje postojanje.\n"To su tako oèigledne èinjenice, jer vidimo, nažalost, u kakvu situaciju su dovedena naša braæa Srbi u Crnoj Gori, na Kosovu i Metohiji…", rekao je vladika, odgovarajuæi na pitanje agencije Srna o izjavi predsednika Srbije Tomislava Nikoliæa da su za njega Srbi iz Bosne i Hercegovine - Bosanci.\nVladika, naime, smatra da su Srbi u Crnoj Gori i na Kosovu i Metohiji "skoro u bezizlaznoj situaciji", da im predstoji teška borba ili kako bi, kako kaže, Njegoš rekao - "preužasna borba za opstanak”.\nOn je podsetio da su se, s druge strane, Srbi u BiH izborili da imaju svoj status, ime i postojanje u skoro nemoguæim okolnostima, plativši to krvlju.\n"Ponekad se èini da nekim ljudima nije milo što smo stameni i što postojimo takvi, kakvi jesmo, pa bi hteli da budemo ono što nismo. Mi se ne odrièemo ni Bosne ni Hercegovine, ni Semberije ni Krajine, ni Romanije ni Ozrena, a srpstva i pravoslavlja ni za živu glavu. Mislim da svi u Srbiji koji nešto znaju - znaju o èemu govorim", ocenio je vladika Grigorije, preneli su banjaluèki mediji.\nObeležavanje 17 vekova Milanskog edikta i u RS\nVladika je najavio da æe 9. juna selo Slato kod Nevesinja, u Republici Srpskoj, biti centar obeležavanja 17 vekova od donošenja Milanskog edikta.\nOn na toj sveèanosti oèekuje od 5.000 do 10.000 ljudi koji æe, ujedno, imati priliku da iskažu i svoju humanost.\nVladika je objasnio da je sveèanost dogovorena kao zajednièka aktivnost eparhije zahumsko-hercegovaèke i budimljansko-nikšiæke, te Mitropolije dabrobosanske.\n"Slato smo odabrali zbog toga što je u njemu Crkva Svetog Konstantina, ali i kako bi pomogli ovom selu, koje nema ni puta ni vode", rekao je vladika Grigorije.\nTokom sveèanosti biæe organizovan donatorski ruèak kako bi se pomoglo selu, ali i da bi se prikupila sredstva za Fondaciju "Sveti Vukašin", za crkvu u Prebilovcima i za novootvoreni dom za decu sa smetnjama u razvoju u Nevesinju.\nVladika je istakao da je obeležavanje 17 vekova od donošenja Milanskog edikta podseæanje na jedan veliki jubilej i dogaðaj u istoriji crkve, ali i evropske civilizacije.\n"Car Konstantin je napravio jedan veliki potez, praktièno je premestio prestonicu iz Rima u Carigrad, ali još veæi znaèaj je bio duhovni - što je dao slobodu hrišæanima, koji su tri veka bili gonjeni. Onda su hrišæani kroz to uèinili da civilizacija bude sasvim drugaèija od onoga što je do tada bila - ubijanje i osvajanje… Jednostavno, tada je zaživela filozofija života u kojoj je i drugi važan", kazao je vladika.


SDP: Historijski presedan! Negiranje međunarodnih pravnih odluka je nastavak retrogradne politike HDZ BiH... | DEPO Portal\npljušte reakcije nakon ODLUKA HNS-A\nJala Brat na koncertu u Zagrebu gurnuo ženu kako bi došao među euforičnu publiku\nParada ponosa u Beogradu: Najviše pažnje privukle Ana Brnabić i njena partnerka Milica Đurđević\nCigarete, jastuci, obuća, vozilo...: Evo šta je sve inspekcija danas oduzela na auto-pijaci u Sarajevu\nNažalost, politički saveznici HDZ BiH i dalje zatvaraju oči pred ovako radikalnim zaključcima, a sve zarad što brže raspodjele izbornog plijena i zauzimanja ključnih poluga vlasti\nSocijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine osuđuje stavove takozvanog Hrvatskog narodnog sabora kojim se, pored ostalog, negiraju i odbacuju pravosnažne presude Međunarodnog suda za ratne zločine u Haagu.\nOdbacivanje presuda za udruženi zločinački pothvat donesenih pred međunarodnim sudom predstavlja historijski presedan.\nOvakav način negiranja međunarodno donesenih pravnih odluka, samo je nastavak retrogradne politike HDZ-a, koja građane Bosne i Hercegovine drži taocima svojih netačnih tumačenja Ustava i Izbornog zakona BiH, čime se blokira svaki iskorak Bosne i Hercegovine ka stvaranju pravne države i boljeg života svih građana.\nNažalost, politički saveznici HDZ BiH i dalje zatvaraju oči pred ovako radikalnim zaključcima, a sve zarad što brže raspodjele izbornog plijena i zauzimanja ključnih poluga vlasti.\nSDP BiH smatra da svi oni koji učestvuju u promovisanju i zagovaranju ovakve politike, ne mogu na bilo koji način biti kredibilan partner za bilo kakve reforme u Bosni i Hercegovini.\nPolitika koju zagovara HDZ BiH, mora biti odbačena i poražena, kako bi Bosna i Hercegovina mogla nastaviti svoj put ka NATO i EU. Takva politika suprotna je temeljnim vrijednostima na kojim su utemeljeni NATO i Evropska unija i to je, nakon otvorenog negiranja haških presuda, valjda sasvim jasno.\n#sdp bih #deklaracija #HNS #dragan čović\nPri kraju provjere zaposlenih u institucij...: Otkrivene lažne diplome federalnih službenika


Mgła koncerti u Beogradu i Zagrebu i zvanično rasprodati! | SMP\nMgła koncerti u Beogradu i Zagrebu i zvanično rasprodati!\nPremijerni nastup poljskog black metal sastava Mgła u Beogradu, o čemu smo već pisali, i zvanično je rasprodat!\nPotvrđeno je to od strane organizatora koncerta, agencije MM Concerts. Podsetimo, nastup je zakazan za 18. septembar u maloj sali Doma omladine Beograda, a sa Mgłom će da nastupe još dva poljska sastava, Martwa Aura i Dagorath.\nOvakva situacija nije česta kada je reč o metal koncertima u Srbiji. Jedini koncert koji je u relativno skorijem periodu bio rasprodat kada je reč o Beogradu jeste nastup bendova Sólstafir, Myrkur i Árstíðir u istom prostoru, održan u decembru 2017. godine.\nIpak, za sve one koji nisu uspeli da kupe ulaznicu na vreme, dobre vesti su da organizatori rade na potencijalnom prebacivanju koncerta u veći prostor, a što je objavljeno i na zvaničnom FB eventu!\n„Koncert je trenutno rasprodat! Ukoliko uspemo da obezbedimo veći prostor (trenutno smo u procesu dogovora) prodaja ulaznica će se nastaviti. Blagovremeno ćemo postaviti zvanično obaveštenje!“, naveli su iz MM Concerts. (UPDATE: Koncert je ipak prebačen u veći prostor, više informacija OVDE).\nSituacija je ista i u susednoj Hrvatskoj gde su iz agencije Subsonic Events saopštili da je koncert rasprodat, ali i naglasili da se događaj neće prebacivati u veći prostor. Inače, koncert u hrvatskoj prestonici biće održan 6. septembra u Klubu Močvara, gde će Mgłu podržati i zemljaci Martwa Aura, te Above Aurora.


Sport Archives - Страница 354 од 364 - YU ECO RTV\nNaslovna / Sport (stranica 354)\nDrugu godinu za redom, Vaterpolo klub Spartak uspešno je organizovao Memorijalni turnir Mirko Vujković\nDrugu godinu za redom, Vaterpolo klub Spartak uspešno je organizovao Memorijalni turnir Mirko Vujković. Ovaj Memorijal održava se u znak sećanja na Mirka Vujkovića, nekadašnjeg istaknutog igrača i trenera Vaterpolo kluba Spartak i dugogodišnjeg primernog sportskog radnika. Ovogodišnji turnir, revijalnim …\nStranica 354 of 364« Početak...330340350«352353354355356\t»\t360...Kraj »


Ministar Vulin: Boks se vratio u Srbiju na velika vrata - Radio televizija Pančevo\nNajvažnije Politika Sport Srbija Vesti\n26. septembra 2021. 27. septembra 2021. 0117\nFinalni mečevi Pojedinačnog prvenstva države za 2021. godinu u konkurenciji seniorki i seniora održani su u Šapcu pred prepunim centralnim Trgom grada smeštenog na tromeđi Mačve, Pocerine i Posavine. Nakon četiri dana velikih borbi, finalni mečevi lansirali su nove zlatne devojke i momke srpskog boksa u svim težinskim kategorijama.\nKolege iz reprezentacija nisu imali milosti jedni prema drugima, ulog je bio veliki, pobede u muškoj kategoriji konstituisale su odred šampiona koji će se naći na spisku selektora Milana Piperskog za učešće na Svetskom prvenstvu u Beogradu od 24. oktobra do 6. novembra. Ni dame se nisu štedele iako nisu imale to breme i pritisak u vidu činjenice da se samo šampionima smeši put ka Areni i nacionalnom dresu na najvećoj smotri olimpijskog boksa na planeti.\nNaslov najbolje bokserke Pojedinačnog prvenstva Srbije 2021. ponela je Nina Radovanović koja je do zlata stigla u kategoriji do 52 kg savladavši u finalu Jasminu Nađ 4:1. Za zlatnog boksera šampionata proglašen je Semiz Aličić koji je u lakoj kategoriji do 60 kg u borbi za tron pobedio Nazifa Sejdija 5:0. Za najbolji i najborbeniji par proglašeni su Almir Memić i Vouter Đokić, odnosno kod žena Milena Matović i Nikolina Gajić. Za najboljeg sudiju proglašen je Radiša Sarić.\nFantastičnoj boks večeri u Šapcu koja je započeta intoniranjem himne Republike Srbije prisustvovali su i specijalni gosti Ministar unutrašnjih poslova Aleksandra Vulin, Ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić, sin Predsednika Srbije Danilo Vučić (koji je veliki ljubitelj boksa, posebno BK Mačva), proslavljeni košakaški reprezentativac Srbije Milan Mačvan, načelnik Mačvanskog okruga Vladan Krasavac i drugi.\n“Prezadovoljan sam kako je izgledala završnica seniorskog Prvenstva Srbije u Šapcu. Nadam se da ćemo zaista ostvariti i dečje snove, da Srbi upoznaju Majka Tajsona, čuvenog Gvozdena Majka i da će biti deo spektekla koji nas čeka krajem oktobra i početkom novembra u Beogradu. Srbi vole boks i boks se ponovo vraća na velika vrata. Jedva čekam početak Svetskog prvenstva u našoj Afreni i trudiću se da gledam puno mečeva i uživam. A bar jedna medalja za Srbiju bila bi kruna uspešnog rada predsednika BSS Nenada Borovčanina i njegovog tima” – istakao je Ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije Aleksandar Vulin.\nMica Milakov 14. juna 2020. 28. avgusta 2020.


Sestra Furkadas: Ne možete služiti Bogu i novcu | Religija i društvo | Al Jazeera Balkans\nSestra Tereza Furkadas, koju smatraju ikonom evropske ljevice i najradikalnijom časnom sestrom Evrope, oštro kritizira kapitalizam i patrijarhalnost Katoličke crkve, boreći se za prava žena u crkvenoj i javnoj sferi.\nAko zaista želite da se borite za ljudska prava morate da imate na umu različitosti i da odstupite od ideje homogenizacije putem nekakvih dekreta Ustupljeno Al Jazeeri\nSestra Tereza Furkadas pripada redu katalonskih benediktanki, magistrirala je teologiju na Harvardu i doktorirala javno zdravstvo na Univerzitetu u Barseloni. Ova kontroverzna časna sestra, koju smatraju ikonom evropske levice i najradikalnijom časnom sestrom Evrope, u svojim predavanjima oštro kritikuje kapitalizam i patrijarhalnost Katoličke crkve, boreći se za prava žena u crkvenoj i javnoj sferi.\nObjavila je nekoliko studija na temu teologije i feminizma, a među njima i knjigu Feministička teologija kroz istoriju. Zbog svog aktivizma, stava prema Katoličkoj crkvi koju je priglasila „mizoginom i patrijarhalnom“ i javnog podržavanja prava žena na abortus, dobila je oštre kritike Vatikana. Osim toga, jedna je od najoštrijih kritičarki farmaceutske industrije i autorka knjige Zločini velikih farmaceutskih kompanija. Zagovornica je katalonske nezavisnosti i jedna od osnivačica progresivnog antikapitalističkog društvenog pokreta Proces Constituent.\nNa samom početku razgovora pitao bih Vas o tome kako se odnosite prema Vašim identitetima koji na prvu loptu mogu da izgledaju suprotstavljeni. S jedne strane ste verujuća žena i pripadnica Rimokatoličke crkve, a sa druge strane veoma politički angažovana osoba i to kao levo orijentisana aktivistkinja. Da li kod Vas neki od ova dva identiteta preovladava nad drugim? Ili su pak oni u prirodnom saglasju? Ovo pitanje Vam prvenstveno postavljam jer često sa levice možemo da čujemo mišljenja da osobe koje su verujuće ne mogu uistinu biti “iskreni”, “pravi” levičari. Kako Vi na to gledate?\n- Sa dve stvari sam veoma često konfrontirana, jer sam verujuća osoba. Prvo, dovodi se u pitanje moj levo orijentisani aktivizam. I drugo, moj feminizam. Ja ne želim da se identifikujem s levicom kao “etiketom” jer ona je tokom istorije prolazila kroz različite faze. Na primer, ako govorimo o levici kakva je bila u Sovjetskom savezu ja to smatram vidom totalitarizma i sa tako nečim ja ne mogu da se identifikujem.\nMeđutim, ono što je meni sasvim očigledno jeste da u Jevanđelju po Mateju u šestom poglavlju postoji rečenica “ne možete služiti Bogu i novcu (mamonu)”. To je za mene dovoljno. To je za mene moja leva pozicija. Za mene je kapitalizam ne samo ekonomski već društveno-ekonomski sistem koji u svoj centar stavlja težnju za ostvarivanjem što većeg ekonomskog profita, što je za mene perverzno, antihrišćanski, suprotno svemu onome što ja razumem kao svrhu ljudskih bića na planeti a to je da smo stvoreni kako bi tretirali jedni druge sa poštovanjem i priznavanjem Drugoga.\nSmatram da svrha ekonomije jeste da ispunjava potrebe svih ljudi i da tu obavezu na sebe mora da preuzme i država. Ekonomiji nikako ne bi trebalo da bude svrha maksimizacija profita. Takođe, drugu stvar koju pored maksimizacije profita odlučno odbijam, jeste apsolutno pravo na privatnu svojinu. Ja nisam protiv ideje svojine, već protiv ideje apsolutnog prava na privatnu svojinu i da individua ima pravo na akumulaciju profita. Ovakav stav na kraju krajeva ima i Rimokatolička crkva tako da se po tome moj stav ne razlikuje ni od stava Crkve kojoj pripadam…\nAli stav koji iznosite bi onda pre mogao da se definiše kao anti-kapitalistički stav a ne levičarski… Jer levica stoji na apsolutno nedvosmisleno ateističkim stavovima, da ne kažem anti-teističkim…\n- Ja ne mislim tako. Ako bi tako definisali levicu onda ja svakako ne bi sebe smatrala levo orijentisanom. Međutim, ja ne mislim da je levica takva. Ja mislim da je ona anti-idolopoklonička. Ja mislim da je ona protiv otuđenja i protiv upotrebe religije za obeshrabljivanje ljudi da budu društveno-socijalno angažovani. Uzmimo na primer čuvenu Marksovu kritiku Hegela u kojoj piše da je religija opijum za narod. U tom kratkom Marksovom tekstu ja mislim da postoji nešto što je u određenoj meri pogrešno protumačeno. Jer po meni Marks zapravo govori o tome da su religijska ubeđenja ljudi zloupotrebljena od strane klerika. Ako na ovaj način razumemo Marksove reči ja se s njima u potpunosti slažem.\nZnači Vi smatrate da je Marksova kritika zapravo bila predominantno usmerena prema verskim strukturama, a ne prema samoj religiji, to jest verskim ubeđenjima. Ipak, zar nije Marks u svoj kritici religije odlazio i dalje…\n- Svakako, Marks u svojoj kritici sledi Fojerbaha. I to je možda najdublji nivo kritike religije. On kaže da je priča o spasenju koje vernik traži izvan sebe, to jest u Bogu, pogrešna, jer po njemu spasenje zapravo leži unutar samog čoveka i ono se ostvaruje putem samorealizacije ljudskih potencijala. Ova Marksova kritika je fundamentalna, veoma supstancijalna.\nSada, koji je moj stav prema navedenim Marksovim promišljanjima?\nJa smatram da u momentu kada Isus umire na krstu, tada zapravo umire i Bog koga levičari mrze, a to je Bog koji će da Vas spase odozgo, koji će da supstituiše ljudsku borbu, paternalistički Bog. Ja duboko verujem da takav Bog nije Isusov Bog. Kada Isus pita Boga zašto ne učiniš nešto On mu kaže jer sam stvorio tebe. Zato ja smatram da je Bog stvorio sve nas da učinimo nešto. I zbog toga smatram da je ovo moje promišljanje suštinski kompatibilno s levom pozicijom koja poručuje “svet je u vašim rukama”. Doduše, želim da napomenem da sve ovo što sam rekla nikako ne znači da Bog nije svemoguć, jer On jeste svemoguć i u to svakako verujem.\nPomenuli sta feminizam. Autorka ste knjige “Feministička teologija kroz istoriju” i pitanjem položaje žene bavite se veoma predano. Zanima me na kojim osnovama iz učenja Vaše crkve temeljite ideju o jednakosti muškarca i žene? Kao i kako se odnosite prema konkretnim predanjima koji nedvosmisleno stavljaju ženu u potčinjen položaj u odnosu na mušakrca, kao na primer priča o prvom grehu, da je žena stvorena od krivog rebra, navodi iz Biblije gde se kaže da žena mora da bude pokorna muškarcu kao što je pokorna Bogu, itd. ?\n- Kako bi odgovorili na ovo pitanje moramo da se vratimo na čuveni tekst apostola Pavla “Poslanica Galatima”, u kojoj kaže “Nema više Judejaca ni Jelina, nema više roba ni slobodnoga, nema više ni muškoga ni ženskoga, jer ste svi vi jedan (čovek) u Isusu Hirstu.” Naravno, ovde apostol Pavle ne govori o istorijskom Isusu. Već o Isusu koji je ovaploćen i koji je iznad pojmova vremena i prostora. Ako tako sagledavamo stvari kroz eshatološkog Isusa onda smo u značajno boljoj poziciji da iznijansiranije govorimo o pitanju muškosti i ženskosti. Po meni su mnogobrojna čitanja koja promovišu rodnu nejednakost kulturološki, a ne konačni, to jest eshatološki koncepti. Muškost istorijskog Isusa nije deo eshatološkog Isusa, zbog čega ne samo muškost i ženskost, već i mnogi drugi koncepti poput nacionalnosti, kultoroloških osobenosti, etničkih i religijskih “etikete” prestaju da budu bitne. Drugim rečima, onog momenta kada ja kao ljudsko biće stremim Bogu, to jest nečemu iznad vremena i prostora sve navedene etikete prestaju da budu normativne.\nŠto se tiče drugog dela pitanja moja Crkva nikada nije smatrala da je Biblija diktirana od strane Boga, već da je ona nadahnuta Njegovom inspiracijom. Ja to razumem na način da je Bog beskonačna inteligencija i beskonačna ljubav i da je On kao takav inspirisao pisce Biblije. Međutim, oni koji su pisali Bibliju oni ne poseduju beskonačnu inteligenciju niti ljubav. Kao posledica toga, bar što se tiče Rimokatoličke crkve, jer drugačije je na primer kod protestanata, Biblija mora obavezno biti interpretirana. Zato mi kažemo da je tradicija - i to ne samo pisana već i oralna - podjednako važna kao i sveti spisi. Zato se mi ne oslonjamo isključivo na svete spise i ne smatramo se religijom knjige, već sasvim suprotno, mi se suprotstavljamo toj ideji. Mi ne verujemo da se objava nalazi u samim spisima već u procesu njihove interpretacije od strane zajednice vernika.\nJasno. Međutim, ako je takav stav Crkve, onda me zanima da li ste u poziciji da eksplicitno odbacite neke od “spornih” učenja ili navoda koje pronalazimo u Bibliji a koji nedvosmisleno ukazuju na nejednakost muškarca i žene?\n- Da, jesam, spremna sam da neke stihove Biblije ne smatram kao reči Božje, ali nisam sklona da to radim individualno, iako to nekada radim, već smatram da je najvažnije da Crkva kao zajednica oseća odgovornost da istupi protiv takvih stavova. Veoma sam srećna jer pripadam Crkvi koja je naročito nakon Drugog vatikanskog sabora preuzela na sebe značajnu odgovrnost da pruži odgovore na određena problematična pitanja.\nSada bih Vam postavio jedno pitanje iz perspektive muslimana u Evropi i porasta islamofobnih sentimenata i jačanja radikalne desnice. Ne znam koliko ste upoznati sa islamskim verskim učenjem, ali mnoga sporna pitanja kada govorimo o položaju žene su značajno liberalnija u islamu nego što je to slučaj u judeizmu i hrišćanstvu. Navešću samo neke primere: abortus je značajno fleksibilnije određen, takođe i stav prema kontracepciji, razvod braka je legalan i brak uopšte je značajno drugačije konceptulizovan kao i sama seksualnost. Osim navedenog, žene u islamu mogu biti verske učiteljice, predvoditi molitve drugim ženama, školovati se za teološkinje, a kako ne postoji institucija klera one mogu biti značajno aktivne na mnogim poljima unutar verske zajednice. Ipak, uprkos svemu navedenom orijentalističke i islamofobne predstave konstantno esencijalizuju islam kao fiksiran i nepromenljiv po pitanju položaja i prava žena. Zbog ovakve predominantne slike koja je stvorena na Zapadu muslimani i muslimanke se veoma često osećaju iznevereno upravo od strane levo i liberalno orijentisanih mislilaca, aktivista i političara, kao i zapadnih feministkinja, koji očigledno ne rade dovoljno kako bi se pozitivne strane islama afirmisale i kako bi se duboko problematična i esencijaluzjuća predstava o njemu dovela u pitanje. Kako Vi na ovaj problem gledate?\n- Nakon što je objavljena moja knjiga Feministička teologija kroz istoriju bile su tri reakcije na nju u Španiji. Jedna od njih je bila reakcija od Abdunur Prada, konvertita, koji je značajan islamski mislilac u Španiji. U svojoj reakciji on je ukazao na prisustvo mnogobrojnih stereotipa kada je u pitanju islam i položaj žene. I ja se sa time potpuno slažem, stereotipi su tu, oni svakako postoje. Međutim, nažalost, kada sam pisala svoju knjigu 2007. godine ja nisam imala puno znanja o islamu i mnoge stvari na koje je Prado u svojoj reakciji ukazao ja nisam znala, nisam imala pojma o njima. I ja sam svesna nedostataka u mom znanju, ali čovek često nema vremena da se posveti svemu čemu bi želeo. Nakon što je moja knjiga publikovana ja sam u više navrata učestvovala na konferencijama koje su se ticale feminizma i religije i na njima sam imala prilike da se upoznam i sa islamskim feministkinjama, na primer sa radom Amine Vadud.\nSmatram da je jezik koji Kur'an koristi u svom obraćanju, i koji u isto vreme adresira i muškarce i žene, od izuzetnog značaja jer je na taj način posve jasno da se u ključnim ajetima on obraća i muškarcima i ženama, bez izuzimanja. Mi to u mojoj crkvi nemamo što izaziva značajne debate po određenim pitanjima. Takođe, izuzetno snažan momenat po meni je kako je u islamskim predanjima predstavljena prva verovesnikova žena Hatidža kao jaka i sposobna žena. Takođe, kada sam bila na Harvardu upoznala sam se i sa učenjem Rabije al-Basrija sa čijim sam promišljanjima bila oduševljena. Upravo sa jednim njenim citatom ja završavam svoju knjigu.\nTokom predavnja na Filozofskom teatru osvrnuli ste se kritički na kapitalističko poimanje slobode koje glasi “moja sloboda se završava tamo gde počinje tuđa sloboda” i istakli da Vam je od nje mnogo bliži koncept slobode kako je definisan u anarhizmu “niko ne može zaista biti slobodan dok svi ne budu slobodni”. Kako u kontekstu anarhističkog poimanja slobode doživljavate trenutno ograničavanje religijskih sloboda muslimana u Evropi, poput zabrane gradnje minareta, nošenja hiždaba, burkinija, itd. Pri tome ono što je zanimljivo jeste da su najglasniji zagovornici ovakvih stavova veoma često levo i radiklano levo orijentsani intelektualci čija se mišljenja paradoksalno upotpunosti poklapaju s ultra desničarskim stavovima?\n- Prvo ću odgovoriti iz feminističkog ugla. Znam da mnoge feministkinje podržavaju zabranu nošenja hidžaba jer smatraju da je on simbol potčinjenosti,međutim ja nisam bliska ovom načinu razmišljanja. Značajno sam bliža onim feminističkim promišljanjima koji se protive ideji da se ženama određuje šta bi one trebalo da rade. Bilo da im se govori da ne bi trebalo ili da bi trebalo da nose hidžab.\nMislim da se ljudska prava ne mogu promovisati na unifromisan način. Ako zaista želite da se borite za ljudska prava morate da imate na umu različitosti i da odstupite od ideje homogenizacije putem nekakvih dekreta. Verujem da najbolja strategija da se zaustavi rast desnice jeste da se akcenat stavi na različitosti i na levo orijentisane lokalne pokrete, a ne na ideju o nekakvom levom internacionalizmu, jer on nikada nije dao nikakve rezultate niti će ih dati. Internacionalizam je potpuno neprirodna ideja. Lokalne desne pokrete jedino mogu zaustaviti lokalni levi pokreti koji neće prepustiti kulturu, religiju i tradiciju desnim pokretima. Ovakav pristup levica je izgubila. Ona se danas vodi potpuno apstraktnim idejama koje zapravo nemaju nikakvu sadržinu. Levi pokreti danas izvlače ljude na ulice ali zbog apstraktnosti ideja kojim se vode oni na kraju zapravo nikada ništa konkretno ne postignu. Mi nismo racionalna bića, mi smo emotivna bića. Jer prvo što kapitalizam radi jeste da odrodi čoveka od korena. To isto radi i kolonijalizam…\nAko smem da Vas ovde za trenutak prekinem, jer mislim da je ovo odličan šlagvort za moje sledeće pitanje pošto ste spomenuli strategiju kapitalizma i kolonijalizma da odrodi ljude od sopstvene kulture. Vi ste veoma snažan kritičar imperijalizma i kolonijalizma. Zanima me kakav je Vaš stav spram vesternizacije na polju obrazovanja. Ovaj vid kolonizacije je po meni možda i najopasniji jer on nakon određenog vremena dovodi da toga da kolonizacionim silama više nisu potrebni osvajački pohodi jer im na raspolaganju stoji čitava plejada “domorodačke” inteligencije koja je odškolovana na univerzitetima čiji su kurikulumi apsolutno vestrenizovani i bazirani na zapadnom svetopogledu. Da li imate neke konkretene ideje kako bi mogli da se borimo protiv kolonizacije na polju obrazovanja?\n- Slažem se da je to jedan od najvećih izazova. Mislim da ideja uniformizacije sveta ni najmanje nije u saglasju sa ljudskom prirodom. Međunarodne organizacije koje su navodno neutralne poseduju ogromnu moć i one su zapravo odgovorne za nove oblike kolonizacije. Uzeću za primer medicinske međunarodne organizacije koje direktno zabranjuju neke drevne oblike medicine koji su se pokazali veoma efektnim u lečenju određenih bolesti. Za tako nešto slikovit primer je kako je akumpunktura u Japanu sistematski istiskivana u područje alternativne medicine. Međunarodne organizacije imaju nekoliko načina na koji se obračunavaju s urođeničkim kulturnim oblicima. Prvi način je direktna prohibicija, drugi da se sama država uceni i treći jeste davanje ekonomskih podsticaja prihvatljivim kulturnim obrascima. Ono što predstavlja problem, jeste da je veoma teško dovesti u pitanje kredibilitet međunarodnih organizacija poput UNICEF-a. Idealno bi bilo kada bi od Ujedinjenih nacija mogao da se napravi forum čitavog sveta a ne organizacija kojom vlada veto nekoliko država.\nS druge strane, mogućnost borbe protiv kolonizacije znanja jeste uspostavljanje alternativnih edukativnih institucija. Nažalost, to bi verovatno veoma često morali da budu privatni univerziteti jer teško je očekivati od samih država da popularizuju alternativna znanja zbog pritisaka koje trpe od spolja. Ne znam kakvo je stanje u muslimanskom svetu, ali na primer Venecula, Bolivija i Ekvador su puno uložili u promociju sopstvenih kultura. Evo Morales je veoma uspešno pokrenuo medijsku promociju indigenog svetopogleda zvanog “Sumac Kawsay” što u prevodu znači “dobar život”. Akcenat je stavljen na televizijski program koji je potpuno drugačije koncipiran nego u zapadnim zemljama. Prvi put kada sednete da gledate ovaj program on vam se učini veoma dosadnim. Jer kolonizacioni televizijski programi na koje smo mi navknuti nemaju nikakve veze sa životom običnog čoveka. Život običnog čoveka nije uopšte zastupljen u medijima. Mediji na Zapadu su bazirani na fantaziji, privlačnim frazama, seksu, nasilju, jarkim bojama, itd. Zato, naspram zapadnih medija, program koji je Evo Morales pokrenuo isprva je dosadan jer se bavi životima običnih ljudi. Međutim, kako vreme odmiče i što ga duže gledate on postaje sve zanimljiviji da bi vas na kraju veoma poneo i pružio vam moguće odgovore kako da živite svoj život na suštinski kvalitetniji način. Mislim da glavni kvalitet ovakvog programa jeste to što vam on otvara um za razumevanje realnog života i shvatanje realnosti koja vas okružuje. Ja sam bila zapanjena koliko sam novih stvari naučila gledajući emisije na TeleSUR-u.\nU odgovoru na ovo moje prošlo pitanje opet ste me na indirektan način preduhitrili. Pomenuli ste Evu Moralesa i “Sumac Kawsay” i kolika je važnost da se oslanja na indigene kulture. Upravo ako uzmemo radove indijanskih, ili pak muslimanskih ili afričkih mislilaca koji se trude da se oslanjanju na sopstvene tradicije i epistemološke sisteme često nailazimo na to da oni podjednako odbacuju kapitalizam kao i marksizam koji im je stran zbog nedostatka spiruitualnosti. Oni veoma često govore o levici kao samo još jednom vidu zapadne imperijalističke matrice koja se veoma nadmeno ophodi prema njihovom intelektualnom nasleđu.\n- Ja se nikad nisam deklarisala da sam marksista, niti komunista. Moja identifikacija s levicom ide kao što ste videli preko društvene pravde i jednakosti. Ja imam dve suštinske kritike marksizma. Najvažnija kritika bi se ticala Marksove ideje koju je on preuzeo od Hegela samo sa tom razlikom što je Hegel govorio o aktualizaciji duha dok je Marks u svojim promišljanjima duh zamenio materijom. Međutim, šta ja mogu da uradim sa ovom Marksovom idejom? Apsolutno ništa. Ona je prosto smešna. Jer u materiji ne postoji nikakva energija kojom bi se ona aktualizovala. U materiji nema nikakve dinamičnosti. Zbog toga za mene dijalektički materijalizam ne poseduje nikakvog smisla. Ja verujem u duh Božji i da sve što postoji, postoji jer poseduje Božju ljubav. Zbog Božje ljubavi stvari poseduju dubinu, lepotu. Njegova ljubav podstiče i stimuliše moju unutrašnju spiritaulnost kako bih bila potpuno ljudsko biće. Ako me stavite u poziciju da pričam o materiji i materijalizmu ja sam mrtva, polu mrtva. Ja potpuno razumem i podržavam kritiku Marksa.\nZa mene najsnažniji potencijal za borbu protiv imperijalizma i kolonijalizma i za odbranu od uniformizacije leži u teologiji. Ja vidim teologiju kao veoma dinamičnu. A ne kao statičnu. Nažalost, religijske tradicije su najprisutnije u desničarskim, anti-modernim pokretima i zato je danas najveći izazov kako iščupati religijske tradicije od ovakvih pokreta. Jer ako se to ne desi ostaćemo bez oružija da se odupremo kapitalističkoj kulturi, to jest bolje reći anti-kulturi, kojoj su glavne osobine praznina, površnost i glupost. Oni koji sprovode kulturnu kolonizaciju oni veoma dobro znaju snagu religije zbog čega promovišu dve stvari: da je religija nazadna i da su sve religije drugačije. Oni čak pomažu stvaranje unutar samih religijskih institucija ogranke koji isključivo služe da unose razdor. Zbog toga ja imam duboki problem sa zapadnim verzijama na primer budizma i uopšte mnogobrojnih “new age” religijskih obrazaca koji su marionete kapitalizma. Osim toga duboko se suprotstavljam insistiranju na tome da religija treba da bude nešto što se tiče isključivo privatne sfere. Ovakav stav naročito promovišu levo orijentisani intelektualci koji stalno ponavljaju duhvnost - da, religija - ne. No, hajmo da razmislimo šta predstavlja duhovnost? Ja ne mogu da doživljavam da je nešto duhovno što me ne povezuje sa drugim ljudima. Jer duh, bar u mojoj Crkvi, označava nešto što nas sve međusobno povezuje. Onog trenutka kada nam se javi potreba da se molimo sa drugim ljudima,a ne sami u svojim spavaćim sobama, mi moramo sa njima da se dogovorim gde, kada, kako, itd. što automatski prerasta u vid institucije i prestaje da bude privatna stvar. Zbog toga mi moramo da budemo esktremno oprezni da ne upadnemo u zamku privatizacije religije. No, u isto vreme mi moramo da postavljamo pitanja ko kontroliše Crkvu, na koji način, šta se događa u društvu, gde ide novac, itd.\nZbog toga da sumiram. Dva najveća izazova jesu da se ne dozvoli da religija postane pitanje privatne sfere i da se ne dozvoli da nacionalizam i religija budu prepušteni na milost i nemilost desničarskim pokretima. Onog trenutka kad se tako nešto desi potencijali da se pokrena revolucija su minimalni.\nPoslednje pitanje koje bih Vam postavio tiče se nečega što ste rekli tokom predavanja, a to je da danas živimo u društvima u kojima se demokratija svela na puko glasanje. Građani više nemaju nikakvu moć da utiču na društveno-politički život pre i posle glasanja. Takvu situaciju ste okarakterisali kao “ruglo demokratije”. Da li mislite da postoji izlaz iz takvog stanja u kome se trenutno nalazimo?\n- Neki ljudi u mojoj zemlji misle da je izlaz iz ovakve situacije direktna demokratija, to jest da se putem referenduma odlučuje o svim bitnijim pitanjima u društvu. Ipak, iako smatram da direktna demokratija ima dobrih strana, ja ne mislim da je ona pravo rešenje. Po meni najbolje rešenje jeste deliberativna demokratija koju sam prvi put detaljnije upoznala čitajući knjigu “Zbog čega deliberativna demokratija” od Emi Gutman. Takođe, određene ideje od Čarlsa Tejlora su mi veoma bliske. U suštini ono što moramo da shvatimo jeste da rešenje neće doći “odozgore” već se mora krenuti od lokalnog nivoa. To je budućnost. Takođe, rešenje nije u udruživanju sa onima koji misle poput Vas već u ideji da razgovarate i pregovarate sa Vašim “komšijom” koji misli potpuno drugačije od Vas kako bi iznašli rešenja.\nStvari moraju da se menjaju kolektivno jer samo kada smo zajedno mi možemo da učinimo značajne promene koje bi se kretale u pravcu onoga što je Roza Luksemburg rekla; “mi želimo hleb i ruže”, što znači da mi ne težimo samo pravdi već želimo i sreću. Zbog toga mislim da sve što radimo, pa i na polju politike, mora da u sebi poseduje i komponentu sreće i radosti kako bi se ljudi oslobodili straha.\nDvije boje Uskrsa\nKardinal Puljić: Hajdemo se miriti\nKršćani širom svijeta slave Uskrs\nDržavna asocijacija za naoružanje NRA se tereti da je bila pokrivač za zloupotrebu novca i utjecaja.


Bahami Archives - Discovery Travel | Daleke destinacije | Avio karte | Leto 2021 | Zima 2021 | Poslovna putovanja\nSvinje sa Bahama\nAko je vaš dan malo siv, ako vam treba inspiracija, ako niste sigurni da to možete učiniti… Onda se samo podsetite da čak i svinje mogu plivati!\nNa plažama Velikog koralnog grebena, na Bahamima, stanovnici su svinje. Postoji više verzija kako su one zapravo dospele na ovo ostrvo. Jedna od njih kaže da je grupa mornara iskrcala svinje kako bi se kasnije vratili po njih i iskoristili ih za svoju ishranu. Druga kaže da su one žrtve brodoloma koje su utočite pronašle baš na ovom mestu, a treća kaže da je to marketinški trik kako bi se privukli turisti.\nDa je ovo zaista dobar potez dokazuje i broj posetioca koji hrle kako bi videli izuzetan prizor divljih svinja koje se prskaju i uživaju u prelepom tirkiznom moru.\nThing about checking things off your bucketlist… makes one feel all warm n’ fuzzy on the inside . ? : lauracecchetto . . *Pre-order your book today! ???? http://bit.ly/PigsOfParadise . . Published by: @skyhorsepub . . #swimmingpigs #pigsofparadise #exuma #bahamas #pigbeach #bigmajorcay #pigs #theswimmingpigs #pigsofparadisethebook #goodreads #exumadream #itsbetterinthebahamas #itsbetterinexuma #pigsofinstagram #paradise #caribbean #wanderlust #travel #bucketlist #lovethemdonteatthem #bekind\nA post shared by Pigs of Paradise (@pigsofparadise) on Oct 12, 2018 at 2:55pm PDT\nOve razmažene divlje svinje žive na nenaseljenom ostrvu Exuma na Bahamima, odmah pored ostrva gde letuju oni s najdubljim džepovima. I koriste sve benefite prelepih peskovitih plaža, kupaju se u jednoj od najlepših plaža na svetu.\nNesvakidašnji pogled na svinje koje plivaju u kristalno čistoj tirkiznoj vodi, brčkajući se u moru i ležeći na peskovitoj plaži hipnotisali su turiste i ostrvo je sada glavna atrakcija upravo zbog ovih svinja hedonista.\nJedan od turista Jeff Todd (36) zaljubio se u način kako ove svinje uživaju na plaži i napisao je knjigu o njima. Rekao je da vodiči i stanovnici na Bahamima veoma vode računa o svinjama i prema njima imaju zaista najbolje namere.\nJedna svinja po imenu Platon je postala je toliko slavna, pa je svoje mesto dobila u knjizi „Tajna ostrva svinja“. U ovoj knjizi nalaze se njegovi podvizi koje je uslikao fotograf i okeanski vodič, Džim Aberneti (52) s Floride.\nKako zbirka ovih fotografija pokazuje, svinje su se izuzetno dobro adaptirale na stil života na plaži, radosti koje donosi kupanje u morskoj vodi i izležavanje na pesku.\nOvo su verovatno najpopularnije svinje. Redovno se pojavljuju u televizijskim emisijama, reklamama, magazinima i novinama i bezbrojnim selfijima sa turistima. Sa željom da vide svinje u raju ostrvo su posetile i poznate ličnosti poput Belle Thorne i Donalda Trampa.\nAko biste kojim slučajem želili da zaplivate s njima, do ove udaljene plaže možete da dođete brodom sa glavnog ostrva „Great Exuma“.\nUkoliko su vas zainteresovale svinje iz raja, možete pronaći više informacija na oficijalnom sajtu When Pigs Swim.


Pogledajte vesti »\nArmCAD je program, koji integrisan u AutoCAD i BricsCAD, pomaže u pravljenju visokokvalitetnih profesionalnih crteža detalja armiranja. Program ArmCAD 6 korisnika oslobađa najnapornijeg dela posla - razvrstavanja, pozicioniranja, obeležavanja, brojanja, oblikovanja, sidrenja, kontrole grešaka. I sve to uz automatsko ažuriranje svih naknadnih izmena. U svakom trenutku, program omogućava automatsko generisanje specifikacije armature.\nNormaBase je program namenjen projektantima, izvođačima, inženjering firmama i investitorima. Program služi za izradu predmera, predračuna, tendera, situacija, vođenje građevinske knjige, kalkulaciju i analizu cena. Pored primene u visokogradnji i niskogradnji, program ima primenu i u instalaterskim radovima - vodovodu, kanalizaciji, elektro i mašinskim instalacijama. Laka izmena sadržaja postojećih kao i lako kreiranje potpuno novih baza podataka , daje ovom programu veoma široku primenu. Ovo je potpuno nov program i nasleđuje NormaBase Plus i donosi veliki napredak u funkcionalnosti, performansama, upotrebljivosti i sigurnosti podataka. Među ostale mnogobrojne prednosti programa ubrajaju se još i jednostavno formiranje izveštaja i velika sloboda u pripremi za štampu.\nRadimpex Software Novosti\nObjavljen je Tower 8 Build 8255 i možete ga preuzeti sa stranice Download»\nOvo je servisni Build i sadrži zaobilazak problema koji se javio na računarima sa operativnim sistemom Windows 10 Version 2004 (Update iz Maja 2020) a koji se odnosio na zaglavljivanje programa u nekim komandama za generisanje izveštaja. Detaljnije\nObjavljen je Tower 7 Build 7665 i možete ga preuzeti sa stranice Download»\nObjavljena je nova verzija programa NormaBase 4Pro - Build 4116 i možete je preuzeti sa stranice Download»\nObjavljena je verzija programa Metal Studio kompatibilna sa AutoCAD-om 2021 i možete je preuzeti sa stranice Download»\nObjavljena je verzija programa ArmCAD 6 kompatibilna sa AutoCAD-om 2021 i možete je preuzeti sa stranice Download»\nOznaka nove verzje je "A21" i raspoloziva je samo u 64-bitnoj varijanti.\n16.03.2020. | Radimpex\nObjavili smo uputstvo za omogućavanje rada na daljinu korsnicima mrežnih licenci\nUputstvo se nalazi na našem forumu, u odeljku "Novosti i obaveštenja"\nObjavljen je Tower 8.2 (Build 8252) i možete ga preuzeti sa stranice Download»\nNajznačajnije novine koje donosi ova nova verzija su: uvođenje novog propisa za dimenzionisanje betona SRPS 1992-1-1 i značajno ubrzanje orbita u renderu 3D pogleda i poboljšanje responsivnosti orbita i zuma i u 2D i 3D prozorima... Detaljnije\nObjavljen je Tower 7 Build 7662 i možete ga preuzeti sa stranice Download»\nOvaj Build, osim nekoliko manjih ispravki, sadrži i mogućnost da se u EC2 EN baziranim propisima zadaje koeficijenta αcc – koeficijent za uzimanje u obzir dugotrajnih efekata na čvrstoću betona... Detaljnije\nRADIMPEX je kompanija koja je osnovana 1989. godine, i od tada se isključivo bavi razvojem softvera u oblasti građevinarstva. Orijentacija firme je pored pravljenja novih programa i usavršavanje postojećih kako bi se stalno pratili novi zahtevi u oblasti kompjuterskih programa. Baveći se niz godina ovim problemom, naši programi za projektovanje konstrukcija, postali su među najboljima u svetu. U bogatoj referenc listi naših korisnika, nalaze se Građevinski fakulteti, naučno istraživački instituti, kao i mnoge ugledne kompanije koje su pomoću naših programa projektovale i izvele mnoge velike i važne objekte širom sveta.


Srebrnjak 150 dinara Šahovska olimpijada Novi Sad gtag('config', 'UA-9988504-5');\nSrebrnjak 150 dinara Šahovska olimpijada Novi Sad\n26. siječnja 2015. 14. studenoga 2015. admin\t0.925, Dinar, Novi Sad, Šahovska olimpijada, SFR Jugoslavija\nJedno od zadnjih velikih sportskih natjecanja u bivšoj Jugoslaviji predstavljeno je na kovanici srebrnjak 150 dinara Šahovska olimpijada Novi Sad. Olimpijada je održana od 16. studenog do 4. prosinca 1990. godine.\nAko imate ovu ili bilo koju drugu srebrnu kovanicu, te je želite ponuditi na prodaju, odnosno, otkup, kontaktirajte nas i zatražite ponudu. Naši numizmatički stručnjaci napravit će procjenu kovanica putem interneta ili uživo, u našem uredu. Nudimo najbolje cijene otkupa.\nOpis numizmatika srebrnjak 150 dinara Šahovska olimpijada Novi Sad\nGrb socijalističke Jugoslavije nalazi se na aversu (licu) ove srebrne kovanice. Naziv zemlje izdavateljice srebrnjaka ispisan je kružno oko grba ćiriličnim i latiničnim pismom: “SFR JUGOSLAVIJA”. Pri dnu je navedena nominala “150 D”, pri čemu je skraćenica koja označava dinar kao valutu izdanja ispisana također ćirilicom i latinicom.\nStilizirana šahovska ploča u čijoj je pozadini također stilizirani globus nalazi se na reversu (naličju) numizmatika srebrnjak 150 dinara Šahovska olimpijada Novi Sad. Kružno uz rub reversa ispisan je naziv sportskog natjecanja kojemu je posvećeno ovo izdanje, i to na našem i engleskom jeziku: “29. ŠAHOVSKA OLIMPIJADA”, odnosno, “29th CHESS OLYMPIAD”. Godina izdanja utisnuta je lijevo od motiva, a naziv grada domaćina (“NOVI SAD”) desno.\nSrebrnjak je iskovao beogradski Zavod za izradu novčanica i kovanog novca prema idejnom predlošku medaljara Dragomira Mileusnića.\nNaklada: 10.000 komada\nUkupna masa u gramima 17\nMasa čistog srebra u uncama: 0.5055\n← Srebrnjaci 100 dinara Zimska olimpijada Sarajevo 1984\nSrebrnjak 400 dinara Mediteranske igre Split 1979 →


OT Logistic uputila Vladi izmijenjenu ponudu za Luku Bar – Bankar.me\nMay 17, 2017 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI 1 Comment\nPoljska kompanija OT Logistic uputila je Vladi i Savjetu za privatizaciju izmijenjenu ponudu za preuzimanje osnovne djelatnosti Luke Bar. Oni, kako saznaju Vijesti nude, kao i ranije, cijenu od 8,52 miliona eura za 30 odsto akcija Luke, pravo upravljanja, ali i podjelu kompanije na dva nova preduzeća čime bi se odrekli značajnog dijela imovine na koju bi kao akcionari imali pravo.\nPrvi čovjek OTL-a Zbignjev Novik i potpredsjednik Pjotr Ambrozovič, prema informacijama Vijesti razgovarali su u ponedjeljak sa predsjednikom Vlade Duškom Markovićem, potpredsjednikom Milutinom Simovićem i savjetnikom premijera za strane investicije Vladimirom Beratovićem.\nPoljaci su predložili restrukturiranje Luke Bar koje podrazumijeva podjelu na dva dijela Luka A (core business terminal za žitarice, Ro-Ro terminal, suvi rasuti tereti, tečni terminal) i Luka B (putnički terminal, hotel Sidro, slobodna carinska zona, vojni objekti).\nSavjet je informisan o novoj, daleko povoljnijoj ponudi ove kompanije, saopšteno je nakon sjednice Savjeta.\n“U slučaju da Crna Gora odluči da odustane od privatizacije kompanije Montekargo, imajući u vidu neophodnost nuđenja usluga integralnog transporta, a u smislu daljeg razvoja Luke Bar, A dijela, smatramo da je našoj kompaniji neophodna licenca za obavljanje teretnog željezničkog transporta, jer Montekargo ne posjeduje odgovarajuće vagone za transport određenih roba, poput žitarica. Spremni smo da podnesemo zahtjev za izdavanje licence za obavljanje teretnog željezničkog transporta u najkraćem roku, u skladu sa propisima Crne Gore”, navodi se u modifikovanoj ponudi poljske kompanije OT logistics.\nPOJMOVILuka Bar - OT Logistics Poljaci kupili Luku Bar tender Luka Bar\nPrevious Pregled štampe za 17. maj: Novosti iz ekonomije\nSljedeći Žugić: Poreske stope u Crnoj Gori ne treba povećavati\n“Mišljenja smo da bi postojeći radnici Luke Bar trebalo da budu raspoređeni između novih privrednih društava prema stvarnim radnim mjestima koje obavljaju. Spremni smo da investiramo u dalje obrazovanje i formiranje stručnih kadrova za lučki i željeznički biznis u saradnji sa obrazovnim institucijama Crne Gore, kako na nivou srednjeg tako i na nivou visokog obrazovanja”,- ovo je kljucna recenica ove formalno kao bolje ponude. Nije sustina da se za nistavni kapital sa velikom perspektivom rasta dobije vise para, jer to je najmanji problem. Konacno se iz ove recenice identifikuje najvaznija slabost luckih kapacieteta- nesposobni menadzment i neradni zaposleni, spremni da budu u luckom krugu par satai a potom da pricaju o velicini zarada. A stanje oko ovih pitanja je jos gore u MonteCargo-u.\nNema spasa za Luku Bar cak ni od kvalitetnog investitora, kasno ce se ovo vidjeti.


Osvrt na nedelju iza nas 04.11.-08.11.2019. - veštačko đubrivo | Info tim logistika\nOsvrt na nedelju iza nas 04.11.-08.11.2019. - veštačko đubrivo\nOvu nedelju je obeležilo par kišnih dana. Ovakve vremenske prilike pogodovale su našim ratarima. Što se tiče veštačkog đubriva, ponuđači su uglavnom nudili NPK 16x16x16, Uree. Kad su kupci u pitanju, njih je najviše interesovalo kretanje cena azotnih đubriva. U nastavku dajemo raspon cena za ove i slične formulacije, a kompletan izvestaj kretanja cena možete pogledati na www.infotim.rs.\nNPK 16x16x16 RUSIJA 25/1 281-284€\nNPK 16x16x16 RUSIJA BB 279€\nMAP 12x52x0 25/1 397-405€\nUREA MAĐARSKA BB 283€/t\nUREA RUSIJA 25/1 290€/t\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo raspisuje KONKURS ZA DODELU SREDSTAVA ZA FINANSIRANJE INTENZIVIRANJA KORIŠĆENJA POLJOPRIVREDNOG ZEMLJIŠTA KOJIM RASPOLAŽU NAUČNO-ISTRAŽIVAČKE USTANOVE, SREDNJE POLJOPRIVREDNE ŠKOLE I OSTALE SREDNJE ŠKOLE KOJE OBRAZUJU UČENIKE POLJOPRIVREDNE STRUKE ‒ PUTEM NABAVKE OPREME - 13.02.2020\nPokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu raspisuje KONKURS ZA DODELU BESPOVRATNIH SREDSTAVA PRIVREDNIM DRUŠTVIMA ZA OTVARANJE NOVIH RADNIH MESTA - 11.02.2020\nPokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu raspisuje KONKURS ZA DODELU BESPOVRATNIH SREDSTAVA PRIVREDNIM DRUŠTVIMA ZA KUPOVINU NOVE OPREME - 11.02.2020\nPOKRAJINSKI FOND ZA RAZVOJ POLJOPRIVREDE NOVI SAD raspisuje KONKURS za dodelu kredita za nabavku nove poljoprivredne mehanizacije (pogonske, priključne) u poljoprivredi u 2020. godini - 10.02.2020\nPOKRAJINSKI FOND ZA RAZVOJ POLJOPRIVREDE NOVI SAD raspisuje KONKURS za dodelu kredita za nabavku nove poljoprivredne mehanizacije (pogonske, priključne) u poljoprivredi u 2020. godini\nPOKRAJINSKI FOND ZA RAZVOJ POLJOPRIVREDE NOVI SAD Raspisuje KONKURS za dodelu kredita za nabavku novih sistema i opreme za navodnjavanje i bušenje bunara u 2020. godini - 10.02.2020\nPOKRAJINSKI FOND ZA RAZVOJ POLJOPRIVREDE NOVI SAD Raspisuje KONKURS za dodelu kredita za nabavku novih sistema i opreme za navodnjavanje i bušenje bunara u 2020. godini


Problemi sa penzionerskim karticama - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Problemi sa penzionerskim karticama\nDa li penzionerske kartice koje izdaje Fond PIO i Senior kartice Grada Beograda omogućuju neke pogodnosti za penzionere ili predstavljaju nov način za pljačkanje penzionera, za Politiku piše Marija Brakočević.\nKada je pre izvesnog vremena pokušao da u Palati Beograd, u prodavnici bele tehnike, pazari robu na desetak rata, ponudivši prodavcu na uvid i svoju penzionersku karticu koju mu je obezbedio Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje (Fond PIO), Beograđanin P. P. naišao je na negodovanje trgovca. Za dokazivanje penzionerskog statusa prodavac mu je zatražio poslednji ček od penzije, zbog čega ovaj sugrađanin nije mogao da pazari željeni proizvod na rate. Mislio je da je penzionerska kartica zvanično postala zamena za ček, ali mu je u prodavnici rečeno da je sistem ne prepoznaje kao validan dokument na kojem su pohranjeni podaci o penzioneru.\nOvaj sugrađanin zapitao je zbog čega država onda štampa toliki broj kartica i čemu one zapravo služe, ako uz njih penzioneri ne mogu da dokažu najjednostavniju stvar – svoj status.\nPostoji li nekakav softverski problem u mreži i da li se penzioneri žale Fondu na ovakve probleme, novinarka Politike Marija Brakočević je pitala nadležne u Fondu PIO koji naglašavaju da je uvođenjem penzionerskih kartica poslednji ček od penzije kao dokaz njihovog statusa postao prošlost.\n„Penzionerske kartice koriste se za dokazivanje statusa i omogućuju penzionerima da na zakonit i siguran način dokažu da su penzioneri. Daju se samo na uvid i važe uz ličnu kartu ili pasoš. Nije potrebno njihovo dodatno očitavanje“, uveravaju u Fondu i podsećaju da je jedan od razloga za njihovo uvođenje zaštita ličnih podataka korisnika, jer se dosad status penzionera dokazivao penzijskim čekom, odnosno izveštajem o penziji, rešenjem o ostvarenom pravu ili potvrdom koju na zahtev dobijaju u Fondu PIO.\n„Na svim tim aktima nalaze se lični podaci koji su vidljivi. Zato su kartice urađene sa posebnim sistemima zaštite, a od ličnih podataka vidljivo je samo ime i prezime korisnika. Svi pravni subjekti i ustanove, u kojima se korisnici uz pomoć kartica deklarišu kao penzioneri, znaju da je garant tačnosti Fond PIO. Kartica je zvanični dokument Fonda, koji je jedina institucija koja raspolaže bazom podataka i garantuje za tačnost statusa koji se njome potvrđuje“, uveravaju u Fondu.\nDosad je personalizovana 1.723.771 kartica za sve korisnike Fonda PIO. Pošto prevashodno služe za dokazivanje penzionerskog statusa, od privrednih subjekata zavisi da li će i kolike popuste obezbediti za najstarije.\n„Najčešće se koriste u trgovinama, za ostvarivanje popusta na kupljenu robu ili u prevozu, za besplatne ili minimalne naknade korišćenja sportskih objekata i kulturnih ustanova u mestu prebivališta“, rekli su za Politiku u Fondu PIO.\nU Novom udruženju penzionera Srbije (NUPS) podsećaju da su penzionerske kartice Fonda PIO, kao i senior kartice koje je obezbedila beogradska vlast, „velika glupost i nova pljačka penzionera kako bi se nekom stranačkom poslušniku i sponzoru obezbedila ekstra zarada“.\nTe kartice, posebno penzionerske, nemaju baš nikakvu upotrebnu vrednost, tvrdi Aleksandar Mihailović, potpredsednik NUPS-a.\n„Fond PIO ima obrazloženje da kartice obezbeđuju identifikaciju bez penzionog čeka. Ipak, one nisu sve ni podignute, a na desetine hiljada već je oglašeno nevažećim, pa se pitamo zbog čega. Da li su to bili penzioneri koji su odavno mrtvi, ali su služili za pljačku budžeta i penzionera ili je reč o lošem kvalitetu kartica? Ko će da nadoknadi tu štetu?“ pitaju u NUPS-u, podsećajući da su popusti kod „partnerskih firmi“ najčešće manji od onih koje te firme redovno već obezbeđuju za penzionere.\n„To posebno važi za beogradske senior kartice. Oko 15 odsto popusta na pogrebne usluge, niže cene za ulazak u Zoo vrt i popusti za 10 časova škole jahanja predstavljaju krajnji cinizam beogradskih vlasti“, smatra Mihailović, i upozorava na problem diskriminacije oko 180.000 starijih od 65 koji u Srbiji nemaju nikakva primanja.\n„Umesto da oni imaju korist od tih kartica, izuzeti su, jer nemaju status penzionera. Za njih nema kartica, niti popusta koji važe za sve ostale seniore i penzionere“ tvrdi Mihailović.\nPenzionerske kartice finansirane su iz sredstava Fonda PIO. Za izradu jedne odvojeno je oko 55 dinara. U tu cenu ne ulazi samo izrada kartice, već i koverta, distribucija, štampanje i uputstvo.\nKada je reč o senior kartici, u prestonici je izdato više od 190.000, a samo 10 korisnika dosad je izrazilo neki oblik nezadovoljstva. U akcije sa popustima uz nju uključeno je oko 200 kompanija, na oko 800 prodajnih mesta.\nTags:Aleksandar MihailovićFond PIONovo udruženje penzionera Srbije - NUPSpenzionerska karticapopusti za penzionereSenior kartica\nMilijana (Novi Beograd): Lisabon


Gašić vređao novinarku: Volim novinarke koje lako kleknu | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 07.12.2015 / 09:11\nReči "Volim novinarke koje lako kleknu", Gašić je izgovorio dok se grupa novinara pripremala da od ministra uzme izjavu nakon njegovog obilaska fabrike Prva petoletka, a neki od njih, medju kojima i novinarka B92 Zlatija Labović, čučnuli su kako ne bi ometali snimatelje.\nGašić je kasno sinoc objavio izvinjenje novinarki Zlatiji Labović i srpskoj javnosti zbog svog, kako je naveo, "sramnog i skandaloznog ponašanja". "Opravdanja za moju izjavu, šta god u ovom trenutku izgovorio, jednostavno nemam", naveo je Gašić, koji je zamolio novinarku B92 i sve gradjane Srbije da mu "veruju da se zbog izjave iskreno kaje", preneo je B92.\nJedan od njih, Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić na Tviteru je napisao "Zaista, čak i za naše prilike, neverovatna izjava".\nTagovi: Bratislav Gašić, novinarke, Rodoljub Šabić


Instagram profil: Life Style Balkans » m:blog – blog.mtel.ba\nMaj 3, 2017| m:ovo m:ono| Views: 111\nLjubitelji putovanja gotovo svakodnevno mogu jednostavno da se upuste u obilaske nepoznatih predjela koje su oduvijek željeli da posjete i to putem interneta. Društvene mreže obiluju raznovrsnim fotografskim i video sadržajima koji prikazuju razne nevjerovatne destinacije, a jedan oid takvih je i Instagram nalog nazivom Life Style Balkans.\nNaime, u pitanju je jedkoja se krije an od najposjećenijih sadržaja ove vrste na ovoj platformi koji, kao što i naziv nagovještava, vodi pratioce na putovanja kroz neke od njljepših predjela na Balkanu. Rijeti prizori netaknute prirode, najatraktivnijih lokaliteta, vjerodostojno prikazuju specifičnost koja konstantno privlači turiste iz cijelog svijeta ka ovim krajevima.\nUkoliko mislite da poznajete Balkan i sve njegove posebnosti, provjerite svoje znanje i ponovo se zaljubite u neke od najneobičnijih krajolika koje krije.\nMicrosoft službeno predstavio Surface Laptop


Pored svakodnevnih aktivnosti, sudjelovali smo i u pružanju pomoći stanovništvu poplavljenih područja. Podijeljeno je oko 300 prehrambenih i higijenskih paketa osobama koje su morale napustiti svoje domove, navodi se u saopćenju Merhameta. Pored ovoga realizovane su još tri akcije podjele prehrambenih paketa za samohrane majke i osobe teškog materijalnog stanja. Osim navedenog od mjeseca marta svakog četvrtka je organizovano besplatno mjerenje pritiska i šećera u krvi, a tradicionalna akcija Kurban i ove godine je uspješno provedena i bila najuspješnija do sada, ocjenjuju u zeničkom Merhametu.\nU narednim danima planirana je podjela još 40 prehrambenih paketa za lica u stanju socijalne potrebe, te koristimo priliku da se zahvalimo svim donatorima koji su tokom protekle godine podržali naš rad, navodi se u saopćenju.\nViše iz kategorije: « Obrazovanje odraslih Blagojević vodi na turniru »


Dani Moskve u Beogradu | Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda\n18 oktobra, 2016 u 08:55\nU okviru Dana Moskve u Beogradu 05.10.2016. godine gosti Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda bili su predstavnici Departmana za kulturno nasleđe grada Moskve koje je predvodio prvi zamenik rukovodioca Sergej Merzojan.\nKolegama iz Moskve predstavljeno je kulturno nasleđe našeg grada, a direktor Zavoda Nela Mićović ih je upoznala sa funkcionisanjem službe zaštite. U razgovoru stručnih saradnika Zavoda sa kolegama iz Moskve, razmenjena su iskustva u radu, upoređeni problemi, ali i mehanizmi za njihovo rešavanje.\nGosti iz Moskve su prikazali rad svog Departmana, a posebno su bili zainteresovani za zakonska uređenja oblasti kulturnog nasleđa u Srbiji.\nSutradan, 06.10.2016. godine, gosti Beograda su posetili Zgradu Beogradske zadruge i prostor Savamale, a direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda Nela Mićović ih je tom prilikom upoznala sa projektom obeležavanja spomenika kulture „QR” kodovima, ali i istorijatom i značajem Beogradske zadruge.\nfotografije su preuzete sa zvanične internet prezentacije grada Beeograda\nNakon toga stručne saradnice Zavoda, istoričarke umetnosti Saša Mihajlov, Bojana Ibrajter Gazibara i Ivana Vesković, prošetale su sa gostima iz Moskve ulicama Beograda i Beogradskom tvrđavom i predstavile im spomenike kulture koje su u Beogradu projektovale arhitekte ruskog porekla – Palate Ministarstava u Ulici kneza Miloša, Stari Generalštab, Ruski dom, Spomenik caru Nikolaju II, Hotel Moskva, Patrijaršiju…


Sindikati će tražiti da minimalac bude bar 35.000 dinara | Boom93\nКako piše „Politika“, sindikati uveliko pripremaju svoje predloge, dok su u Savezu samostalnih sindikata Srbije čak prilično konkretni. Već sada znaju da neće pristati na to da minimalac u narednoj godini bude ispod 35.000 dinara. Trenutno on iznosi 30.022 dinara, tj. 172,54 dinara (neto) po radnom satu.\nU UGS „Nezavisnost“ ne istupaju u javnost sa konačnim idejama u vezi sa predlogom nove cene minimalca. Ističu da su pripremili predlog cena koji još nije prošao organe sindikata, zbog čega i ne iznose detalje. Кažu da se i dalje stremi tome da u narednom periodu minimalna zarada bude izjednačena sa minimalnom potrošačkom korpom.\nOznakeminimalac Poslodavci sindikati Srbija


Smiljanić presudio Slobodi - BasketballSphere\nStojanović režirao preokret za polufinale, Jovanović obezbedio treći meč Kraj za Birčevića i Subotića, Bamberg pred eliminacijom “Panteri” grizu i sa klupe “Na nama je da se borimo za svaku loptu” Borac se od Čačana oprostio pobedom\nSmiljanić presudio Slobodi\nBy redakcija / 24/11/2018\nSloboda je pred poslednjih nešto više od pet minuta utakmice u Pančevu, ušla sa devet poena prednosti – 65:74. Bila je u dobrom ritmu, napravila preokret, išla ka pobedi. Na tom putu Užičanima se isprečio Ivan Smiljanić.\nPosle perioda dobre igre gostiju, domaćin je uspeo da dođe do daha. Odbio je taj nalet, utakmica je dobila dramatičnu završnicu koja je izbacila i heroja meča. Ovog puta to je bio Ivan Smiljanić koji je prvo na oko pola minuta pre kraja sa penala vratio prednost Tamišu – 81:80, a onda sprečio i slavlje gostiju, koje je već bilo počelo posle pogotka Save Trajkovića za 81:82, na samo pet sekundi pre kraja.\nTo je bilo dovoljno vremena za Ilkić pronađe Smiljanića, a on loptu položi u koš, za pobedu Tamiša.\nTamiš – Sloboda 83:82 (19:17, 17:23, 25:18, 22:24)\nTamiš: Mitrović 12, Čabrilo 1, Ilkić 7 (5 sk, 6 as), Radović, Krstović 15, Knežević 18 (11 sk), Tornjanski 10, Šušić, Jeković 5 (8 sk), Smiljanić 13, Labudović 2.\nSloboda: Crnić 4 (4 sk), Kadiri 10 (8 sk), Simić 12 (5 sk), Kovačević, Trajković 21, Marić 10 (6 sk), Lovet 14 (5 as), Ćubić, Krstić, Paunović 7 (6 sk), Čomagić 4.\nU ostalim utakmicama osmog kola KLS, igrali su: Dinamik – Mladost 100:75, Dunav – Zlatibor 79:74, Novi Pazar – Vršac 101:98, Veovuk – Spartak 102:80, Vojvodina – Metalac 101:98.\nPreostali meč igra se u nedelju, tačno u podne, kada u derbiju kola igraju OKK Beograd – Borac.\nMegi pripao triler u Sremskoj Mitrovici\nStojanović režirao preokret za polufinale, Jovanović obezbedio treći meč\nKraj za Birčevića i Subotića, Bamberg pred eliminacijom\n“Panteri” grizu i sa klupe\n“Na nama je da se borimo za svaku loptu”\nBorac se od Čačana oprostio pobedom\nŠakota ušao u istoriju AEK-a\nI Kokoškov stiže na “Kliniku”\nCSKA preživeo nalete Zenita za 2:0\nTomić: Igračima mogu da zamerim samo jedno\nLarkin odveo Efes u polufinale, Jelovac zakazao “majstoricu”\nTomašević: Ovo je samo prvi korak\nĐorđević: Nakić još nije doneo odluku\nDinamik gost Mege na oproštaju reprezentativaca\nPartizan – Novi Pazar, treći put!\nBy redakcija / 25/05/2019\nIZDVAJAMO Košarkašice Uncategorized VESTI\nIZDVAJAMO Ostalo Uncategorized VESTI\nBez promena u FIBA Evropi\nLukman na “Klinici”\nEvroliga IZDVAJAMO Turska VESTI\nMicić i Efes – još dve godine\nMilojević: Odbranom do ispunjenja cilja\nMicov i Nedović idu u majstoricu\nBy redakcija / 24/05/2019\nStojanović i Kremona u poslednjoj četvrtini napravili preokret za polufinale, Jovanović i Trento odbranili domaći teren i zakazali "majstoricu" u Veneciji @VanoliCremona @AquilaBasketTN


29-06-2019 08:55 Svet Region\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović podržao jej danas, kako je rekao, obnovu dijaloga Beograda i Prištine u najskorijem roku, kako bi se, kako je kazao, pokazala odgovornost prema regionu i njegovoj evropskoj perspektivi.\nĐukanović je to rekao u razgovoru sa diplomatskim predstavnikom Prištine u Podgorici, Skenderom Durmišijem, kojeg je primio u oproštajnu posetu, istakavši i da će Crna Gora nastojati da bude konstruktivan partner, svesna delikatnosti tog pitanja i njegovog značaja za stabilnost regiona u celini.\nDodik oštro odbrusio Izetbegoviću! Više o tome OVDE.


Iso adapter ZRS-AS-53B Subaru - Iso konektori za radio - prelazi - elektronska oprema - Velteh Pro D.O.O.\nVelteh Pro D.O.O. / SUBARU / Iso konektori za radio - prelazi / Iso adapter ZRS-AS-53B Subaru\nIso adapter ZRS-AS-53B Subaru\nModel : ZRS-AS-53B\nAuto brend: Subaru\nSubaru Forester 2008->,\nadapter Iso konektor Subaru zrs-as-53b\nKod proizvoda - SKU: 60-387\nKarakteristike : Model : ZRS-AS-32BKonektor - adapter za auto radioTip konektora: ISOAuto brend: SubaruPodržani modeli automobila: Subaru Forester...


nemanja ilic\t 04.03.2021. 18:08h\nKako sama kaže, imala je sreće da je uopšte ostala živa. Radanovićeva je rođena u Zrenjaninu, 1996. je godište i do sada je najviše stigla do 187. mesta na WTA listi. U karijeri ima devet osvojenih ITF titula.\nMeđutim, koronavirus ju je značajno usporio, a na Instagramu je objasnila da su joj pluća teško oštećena, ali i srce.\n"Sredinom novembra počela sam da osećam neobičan umor i na terenu i van njega. Uzela sam pet dana pauze da bih se malo odmorila, ali kad sam ponovo počela da treniram, osećaj je bio isti. Noge su mi bile toliko teške da sam imala problema i da džogiram, a da ne pričam o kretanju na terenu. Posle deset treniranja dana, nekoliko ljudi oko mene je bilo pozitivno na COVID-19. Ja sam odmah uradila test, ali se pokazao kao negativan. Uradila sam test na antitela i ispostavilo se da je njihov nivo ludački visok, znači da sam trenirala dok mi je virus bio u telu. Nisam imala nikakve simptome i u tom trenutku mi nije palo na pamet da je virus možda odgovoran za moje stanje”, opisuje Radanovićeva.\n“Bila sam bez ikakvih simptoma izuzev toga što sam bila umorna, nisam ni na kraj pameti imala ideju da pauziram mesec dana. Kako je profesionalnom sportisti ‘dozvoljeno’ da uzme mesec slobodno samo zato što se oseća umornim?! Ne govorim ovde o mnogo gorim stanjima koje je virus prouzrokovao i povredama naravno".\nNakon nove pauze, osetila je poboljšanje i počela sa treninzima, a onda i sparing mečevima.\n"Kad sam završila sa pripremama otišla sam u Južnu Afriku (1400 metara visine, 25-30 stepeni Celzijusa). Bukvalno nisam imala snage da trčim 50 metara i zagrevam se za treninge. Mislila sam da prvih nekoliko dana moram da se prilagodim novim uslovima. Ali stvari se nisu poboljšavale. Igrala sam mečeve u takvom stanju i bilo mi je teško i da hodam. Trenirate po nekoliko sati dnevno, a dođete do tačke gde jedva možete i da hodate”, piše Dejana.\n“Kad sam došla nazad, posetila sam kardiologa (nešto što je trebalo da uradim još ranije) i srce mi je bilo u lošem stanju. Sada, skoro četiri meseca kasnije još se nije oporavilo i ne mogu ni da zamislim kroz šta je ono prošlo zbog mene. Nažalost, bilo je i sportista koji su trenirali sa virusom, nisu se dobro oporavili i srce im je jednostavno stalo. Verovatno ni ja nisam svesna koliko sam srećna što moje nije. Ako vam ja posao kancelarijski onda je to drugačija priča, vraćanje na posao, nego kad morate da trčite satima u toku dana. Slušajte svoje telo i znajte kada da ga naprežete, a kada da stanete”, zaključila je Dejana Radanović.\nSRPKINJA I KANAĐANKA STRAŠAN TANDEM: Danilović i Bušar u polufinalu turnira u Lionu