Zimsko cveće krasiće parkove, a kolovoze drveće Zimsko cveće krasiće parkove, a kolovoze drveće\nZimsko cveće krasiće parkove, a kolovoze drveće\nJesenje ulepšavanje parkova i zelenih površina krenulo je danas iz parka u centru Leskovca, pa će se proširiti i na ostale delove grada, kao i na teritorijama Brestovca, Vučja, Grdelice i Predejana.\nCvetni sadni matreijal, kako je rekla pomoćnica gradonačelnika Kristina Vasiljković na pres konferenciji, nabavljen je kod JKP Grdelica, kome jer grad poverio tu uslugu,\n„Vrednost ovog ugovora je 2.100.000 dinara, a do sada je, za prolećnu sadnju, utrošeno milion dinara“, kaže Vasiljkovićeva.\nCveće će u samom Leskovcu krasiti još i prostor ispred zanatskog centra Dezert, zatim, žardinjere u Bulevaru oslobođenja, naselje Solidarnost, Ulicu Koste Stamenkovića druge aleje..\n„Ovom sadnjom predviđeno je 33.000 komada cvetnog materijala, od toga 10.000 za Grdelicu i Predejane. Cilj je da što više zelenih površina opredelimo u gradu kako zbog lepšeg izgleda, tako zbog očuvanja životne sredine i kvlitetnijeg vazduha“, dodaje Vasiljkovića.\nNOVO: DRVEĆE NA KOLOVOZIMA\nNovinare je na ovoj konferenciji zanimalo zašto će se drveće saditi na kolovozima u, odnedvano, jednosmernim ulicama u centru Leskovca, a ne na trotoarima, uz konstaticiju da drveće na kolovozima nigde gde su putovali nisu videli takvu pojavu.\nOdgovrio je direktor JP „Urbanizam i izgradnja“ Novica Nikolić koji je pokušao da objasni da se drveće neće saditi na kolovozu nego na zaustavnim trakama.\n„Sastavni deo ulice je i kolovoz i trotoar. Na sadna mesta se sadi tamo gde je izvodljivo, gde nema instalacija i nama je cilj da između automobila imamo zasađeno drveće, isto to smo uradili u Ulici Žikice Španca, tako da nije nešto novo nego se dešavalo i ranije, sve sa ciljem da uredimo te saobraćajnice, da oplemenimo prostor i da imamo i zaštitu životne sredine, a moj apel je da nemamo automobile i drva na trotoarima“, objašnjavao je Nikloić.\nSve je, dodao je, izvedeno u skladu sa projektnom dokumentacijom i u skladu sa odobrenjem „dobijenim na osnovu projektne dokumentacije“, dodavši da je odobrenje izdalo Odeljene za saobraćaj grada Leskovca, te da je projektna dokumentacija „urađena sa svim propisima, sa svim standardima i sa Zakonom o planiranju i izgradnji i Zakonom o bezbednosti saobraćaja na putevima“.\nNa pitanje novinara TV Studio MT „Ko je taj genijalac?“, javio se građevisnki inženjer Vladimir Gorunović, rekavši da je on radio projekat te da je reč o parking prostoru na kome su iskopane rupe za sadnju drveća, a ne o kolovozu.\nJugmedii su se danas javili i stanari iz jednosmerne Ulici Maksima Gorkog gde su takođe pripremljene rupe za sadnju drveća, reagujući slično kao novinari na pres konferenciji. Reakcija ima i na društvenim mrežama.\nDeca pitala predsednika opštine kada će da se završi rekonstrukcija jedne i počnu radovi na drugoj školi\nGasna kriza u Srbiji: Samo da prođu izbori\nCena gasa verovatno neće skočiti pred izbore. Ali ako gas za krajnje potrošače ne poskupi u januaru, Srbijagas će snositi gubitke. To ne bi bilo…\nStanković: Kovid ne sme da odlaže operacije, adaptirati i opremiti nekadašnju bolnicu u Knez Selu za kovid pacijente\nOpozicioni odbornik u Skupštini grada Niša Miodrag Stanković izjavio je danas da operacije ne smeju da se odlažu zbog epidemije korona virusa i zatražio…\nU Jablaničkom okrugu 27 novoobolelih, u Leskovcu 16\nU poslednja 24 sata od 259 rezultata, koliko je stiglo za testirane u Jablaničkom okrugu, 27 osoba je sa pozitivnim nalazom na korona virus. Od ovog…\n03.10.2018. u 17:02\nPored svih problema kazete da se ne redjaju drva na trotoaru. Pa ljudi moraju na nesto da se greju a nemaju svi velika dvorista da ih odmah skladiste. Obezbedite nam standard pa svi cemo na struju il na taj famozni gas koji nikad nije zaziveo ovde.\n03.10.2018. u 18:37\nZamisao, super, praksa, za nedelju dana ce svo to drvece da bude pokoseno kolima :/\nРаспад Система :\n03.10.2018. u 23:27\nА да обезбедите да кола у једносмерној улици иду само у дозвољеном правцу. Прво полицијска, а онда и остала.\nДа ли може да се макар један пропис или правило поштује, или… ма кога брига.\n04.10.2018. u 09:21\nPolicajci prvi krse pravila saobracaja kada dolaze na posao.Skrecu u jednosmernu kod Opstine u kontra smer kako bi skratili put do radnog mesta.Da stane neko u tom terminu da slika ,uslikao bi bar njih 4-5 koji krse zakon i kojima kolege treba da pisu kaznu.\n04.10.2018. u 10:33\nI mobilni im je non stop na uvo!\n04.10.2018. u 12:00\nBezbroj puta sam vidjao policijske službenike u uniformama kako telefoniraju dok voze i to još sa ugašenim svetlima, ponekad bude i po dva-tri policajca u jednom vozilu, ali šta njih briga. Može im se, na žalost.\nStanar ulice kolovoza sa drvoredom :\n04.10.2018. u 00:04\nNečuven potez takozvanih projektanata. „Taj genijalac“ da izađe pred javnost stanovnika ovog grada i posbeno pred stanare ulica koje će svakakao biti primer neviđenih gluposti, i da javno kaže gde je i na kom fakultetu učio da se drvored postavlja duž kolovoza? „Taj genijalac“ da nam pokaže primer evropske pa evro uazijske države u kojoj se drveće sadi na kolovozu?\nA izgleda da su sve službe u leskovačkom gradu genijalne kada su podržale ovakav projekat. A izgleda da se gradonačelnik Leskovca ne uključuje i ne proverava rešenje verovatno smatrajući ih genijalnim na reč. Ukoliko imati imalo pameti u obvom gradu, molim prvog čoveka grada jer svi znamo da je njegova poslednja, da se odustane od bulaste zamislite, zatrpaju rupe i kolovozi oslobode\n06.10.2018. u 21:16\nJao, pa, kad se izvitoperi kolovoz od žila i korenja……\npamet bez pameti :\n04.10.2018. u 00:05\nKakav debilizam: Drvored po ulici, O bože daj im pameti!\n04.10.2018. u 00:51\nNije posred ulice, nego uz trotoar, ajde nema potrebe odmah da pljujete kad niste ni videli kako izgleda…\n04.10.2018. u 07:29\nAnuškice, zima dolazi. Drva su nabrana i icepkana. Sve je spremno za moju nevestu. Prenesi Evi da je nestrpljivo čekam.\n04.10.2018. u 13:46\nJao najjaci su ovi sto brane, a i sami su svesni da je to potpuna nelogicnost .. ma nemam reci.. sta sve ovaj narod trpi i dozvoljava\n04.10.2018. u 01:49\nPa ne samo što su na kolovozu već je dosta kocki isečeno paralelno sa banderama i to samo na metar razdaljine.Zar bandera nije nekakva instalacija?Živo me interesuje objašnjenje ,,genijalca“, građevinskog inženjera, kao i to koja vrsta drveta ide samo u visinu.\n04.10.2018. u 08:31\nSledeće je skidanje ograde sa mostova i sadnja žive ograde, u interesu očuvanja životne sredine.\n04.10.2018. u 09:09\nNeverovatno . Stvarno neverovatno i nevidjeno . Drveće na kolovozu ?! I ovo drveće koje već imamo nije održavano i nekada će neko i da strada od njega , pa ćemo da sadimo drvrće na kolovoznim trakama.\n04.10.2018. u 09:33\nKad bi umeli da razmisljaju na malo duze staze mozda bi im palo na pamet da ce ta ulica jednog dana biti opet dvosmerna pa cemo imati drvo tamo gde treba da prolaze vozila. Samo jedna rec moze da opise glupost projektanta – neopisivo\n04.10.2018. u 09:52\nДа ли неко зна које генијалац који је затворио улицу Краља Петра Првог између Роде и нове пијаце?\nПа да нам објасни зашто је то добро за све нас.\n04.10.2018. u 13:07\nPa Mile, da ti kazem to je zbog sira.\n04.10.2018. u 13:37\nne vidim da je neko upotrebio izraz “posred ulice“, a vi ste verovatno videli kako to izgleda, pošto branite ingenioznu ideju projektanta. Drvored će nići na ulici, a to što je tik uz trotoar, ne oslobadja rešenje epiteta “budalasto“, najblaže rečeno.On ne samo da je projektant-genijalac, nego je i inovator, pošto očekujem da ovo fantastično rešenje,tek sada masovnije udje u upotrebu. Ako Vam je, medjutim, ideja bila da budete veći katolik od Pape, sorry.\n04.10.2018. u 14:44\nOpet ċemo, nažalost, da postanemo poznati kao i nakon Hejstingsa.\n05.10.2018. u 10:29\nZivim u ulici Ratka Pavlovica koja izlazi na ulicu Maksima Gorkog i deli je. Ne vidim nista sporno da se drvece zasadi na delu kolovoza koji ce verovatno biti obelezen i na kome ce se placati parkiranje. Drvece se ne sadi na sredini ulice kako su neki protumacili, vec u delu koji je dobro uvucen i sluzi za parkiranje. Osim toga ulice su odskora jednosmerne i ima vise nego dovoljno mesta za prolaz automobila. Problem je sto ljudi i dalje voze u suprotnom smeru. Ja bi radije gledao u drvece kada prolazim kroz naselje nego u parkirane automobile kojima su iscurele raznorazne tecnosti i napravili mrlje. Drvece nije moguce zasaditi duz trotoara jer je dosta uzak i nema mesta i za pesake i za drvece. Zao mi je jedino komsija koji ce imati manje mesta za parkiranje. Ja parkiram u dvoristu. Ovaj komentar nije politicki motivisan. Nisam pristalica SNS-a. Jednostavno, svidja mi se ovo resenje.\n06.10.2018. u 15:04\nI kada to drveće na kolovoznoj traci poraste , pa pruži svoj koren , podigne asfalta , obuhvati i ošteti vodovodnu ili kanalizacionu mrežu , biće veselo . Gde li su to samo videli ???\n08.10.2018. u 09:00\nIzgleda lepo, ne sumnjam.\nObrazloženje vam je sjajno – bolje da gledate drveće nego parkirane automobile kojima curi tečnost.\nZnajući naše ljude, te tečnosti ćete i dalje da gledate, samo između drveća – znači problem nije rešen.\nDrvo pušta korenje u zemlju približno isto koliko i u vazduh – koliko toga lepog vidite iznad zemlje, toliko će biti toga i ispod kolovoza. Naše instalacije su mnogo dobre – traju već 50+ godina. Nema mesta na trotoaru u gradu gde nisu sekli i poopravljali – samo nisu skroz vratili u prethodno stanje (asfalt), valjda iz predostrožnosti, da ako opet pukne da ne seku opet taj asfalt.\nE kad bude počelo sa svim tim, mislim da će da vam presedne današnji komentar.\nIako niste pristalica SNS-a niti je komentar politički motivisan.\nI lav kao životinja je grandiozan – samo ih niko ne pušta među ljude.


Uspeh čačanskih balerina - Ozonpress :: internet portal\nUspeh čačanskih balerina\nTag: Adagio AS, balet\nNa velikom takmičenju u organizaciji 5678 community u Beogradu u hotelu Hilton, koje je trajalo 2 dana, u subotu i nedelju 29. i 30.maja 2021, učestvovale su i mlade balerine iz baletskog studija Adagio AS, koji vodi nastavnica klasičnog baleta iz Baletske škole „Lujo Davičo“ i koreograf u baletskom studiju ADAGIO AS Snežana Aćimović. Studio se predstavio u nekoliko kategorija.\nNa takmičenju je izvedeno 546 koreografija. Učesnici su bili iz Beograda , Novog Sada, Lazarevca, Pančeva,Rume, Inđije, Šapca, Bele Crkve,Vršca, Mladenovca, Niša, Nikšića, Bijeljine, Bihaća, Novih Banovca, Kragujevca, Bajmoka, Sente, Bačke Palanke…i devojke iz studija Adagio AS iz Čačka.\nNajveći uspeh Čačanki je pripao Leni Aćimović (9 godina), koja se takmičila u kategoriji klasičan balet sa varijacijom iz baleta Kopelija i osvojila 1. mesto i u kategoriji Show Dance sa koreografijom Survivor, u kojoj je imala jaku konkurenciju iz studija Dance Factory iz Beograda i nekoliko takmičarki iz Bihaća, takođe osvojila 1. mesto. Lena je svojom igrom fascinirala žiri i publiku i obe koreografije odigrala uz ovacije publike i dobila velike pohvale od strane nastavnika drugih baletskih škola i studija za način na koji igra i jaku emociju i energiju. Lena je dobila lentu 5678 winner.\nU kategoriji solista, MINI, show dance, Mina Aćimović (7 god) je osvojila 1. nagradu sa koreografijom Suitcase.\nU formaciji KIDS kategorija Show Dance, baletski studio ADAGIO AS, se predstavio koreografijom Magic Tree i osvojio 1. mesto u jakoj konkurenciji dece iz kompanije Dance Factory, koji su uvek sjajni u svojim koreografijama.\nFormacija TEEN LYRICAL JAZZ je koreografijom Mad About You, osvojila je 2. mesto u konkurenciji nekoliko grupa iz kompanije Dance Factory, ali svojim nastupom je pridobila srca publike, kao i najpozitivnije komentare nastavnika i koreografa na takmičenju.\nŽiri na ovom takmičenju je radio u sledećem sastavu: Ašhen Ataljanc, Milan Rus, Dejan Kolarov, Aleksandar Ilić i Lea Abinun.\nPotvrdu o zasluženom tronu solista daje činjenica da su solistkinjama Leni i Mini Aćimović dodeljene specijalne nagrade i sa dva prethodna takmičenja u različitim organizacijama. Na takmičenju u Pančevu 11. aprila 2021. u Organizaciji Centra Za Igru, Mina Aćimović je dobila 1. mesto sa titulom laureata (jedina učesnica na takmičenju sa maksimalnih 100 bodova) i SPECIJALNU nagradu za takmičenje na Zlatiboru za koreografiju SUITCASE – kategorija savremeni balet.\nLena Aćimović je osvojila 1. mesto za koreografiju –Kopelija, klasičan balet i 1. mesto za koreografiju Survivor-savremeni balet, kao i SPECIJALNU nagradu za najtalentovanije dete u svojoj kategoriji.\nOd 8 specijalnih nagrada sa celog takmičenja koje je trajalo 8 sati i na kome je učestvovalo više od 500 takmičara iz državnih i privatnih baletskih škola, plesnih klubova i studija, dve specijalne nagrade su pripale mladim Čačankama Leni i Mini Aćimović, koje su rame uz rame stale na tron ovog takmičenja sa odličnim baletskim igračima juniorima i seniorima iz kompanije Balet mladih, koja funkcioniše u okviru Instituta za umetničku igru.\nŽiri je ovaj put radio u sastavu: Maja Ostojin, Gabriela Teglaši i Željko Grozdanović.\nNa takmičenju na Divčibarama, 16.maja u organizaciji Dance Now iz Novog Sada-Green Energy festival, Lena Aćimović je opet nagrađena sa dva prva mesta za iste koreografije i ovaj put je dobila SPECIJALNU nagradu – besplatan smeštaj i kotizaciju za takmičenje u Pragu 2021/2022. godine, a Mina Aćimović je i ovaj put dobila prvu i SPECIJALNU nagradu besplatan smeštaj i kotizaciju za takmičenje u Beču 2021/2022.\nNa ovom takmičenju je dodeljeno samo 3 specijalne nagrade od kojih su dve pripale našim Čačankama i našem baletskom studiju ADAĐO AS.\nŽiri je ovaj put radio u sledećem sastavu: Jose De La Cruz (USA)- Brodvej. Igrač, koreograf i sudija….igrao za top Rock/Alternative umetnike kao što su The Prodigy, Red Hot Chili Peppers, Korn…sudija na takmičenju Broadway Dancer Center u NYC…, Tamara Kudakova Basta – nastupala za gimnastičarsku reprezentaciju Ukrajine i Aleksandra Ivanov.\n– Smatram da je uspeh ogromani da je sve ovo i uspeh našeg grada – kaže nastavnica baleta Snežana Aćimović.\nПрава поезија настаје изван сваког зла\nVeliki uspeh Baletskog studija FORCE\nMilena uciteljica 02/06/2021 u 03:26 Odgovorite\nBravo…Bravo…volela bih da ih vidim na sceni u Cacku.\nWorm 02/06/2021 u 12:43 Odgovorite\nBravo. Preslatke su…


Osumnjičeni da su oštetili budžet z 473 hiljade EUR | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessOsumnjičeni da su oštetili budžet z 473 hiljade EUR\nOsumnjičeni da su oštetili budžet z 473 hiljade EUR\n3839153 (CC0), Pixabay\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Službenici Uprave policije tokom decembra su podnijeli četiri krivične prijave protiv četiri osobe zbog sumnje da su djelima iz oblasti privrednog kriminala pričinili materijalnu štetu budžetu Crne Gore u iznosu od oko 473 hiljada EUR.\nKrivična prijava podnijeta je protiv P.M. (66) iz Podgorice zbog sumnje da je izvršio krivično djelo oštećenje povjerioca u produženom trajanju.\n„On je, sumnja se, u svojstvu vršioca dužnosti izvršnog direktora Vektra Boke, tokom prošle i ove godine, u namjeri da ošteti druge povjerioce, dao nalog da se zaključi više ugovora o cesiji, u trenutku kada su žiro računi kompanije bili blokirani od više povjerilaca, među kojima su Uprava prihoda i carina i Opština Herceg Novi“, navodi se u saopštenju.\nNa osnovu tih ugovora, potraživanja koja je Vektra Boka imala prema svojim dužnicima, P.M. je ustupio određenim povjeriocima preduzeća i na taj način ih stavio u povoljni položaj u odnosu na ostale.\n„Prijavljeni P.M je u istom periodu, u istoj namjeri dao naloge i da se dio potraživanja koje je Vektra Boka imala prema svojim dužnicima, a na osnovu zaključenih ugovora o cesiji, ustupe neosnovano preduzeću Plaža Boka, čiji je Vektra Boka osnivač“, rekli su iz Uprave policije.\nOni su dodali da su povjerioci Vektra Boke, na taj način, oštećeni za oko 466,03 hiljade EUR.\nIz Uprave policije su saopštili da su protiv dvije osobe tokom decembra podnijete krivične prijave zbog sumnje da su izvršile krivično djelo građenje objekta bez prijave i dokumentacije, a protiv jedne za krivično djelo falsifikovanje isprave.


VIŠE DOBROVOLjNIH DAVALACA - Glas Podrinja\nVIŠE DOBROVOLjNIH DAVALACA\nMesna organizacija Crvenog krsta u Mačvanskom Belotiću postoji više od 30 godina. Radi u okviru opštinske organizacije Crvenog krsta. Širok je spektar njenog humanitarnog rada.\nProšle godine u dve akcije dobrovoljnog davanja krvi, dragocenu tečnost dalo je 123 dobrovoljna davaoca, što je najbolji rezultat ove organizacije tokom njene dugogodišnje karijere kako u selu tako u odnosu na druge mesne organizacije u celoj opštini.\n- Uspeli smo da znatno povećamo broj dobrovoljnih davalaca u protekle tri godine. Dosta je onih koji su i 80 puta dali krv, a posebno raduje što u tome učestvuju porodice i sve više mladi. Time je zagarantovana budućnost ovog humanog čina naših građana koji daju nesebičan doprinos u spašavanju života mnogih ljudi, kaže Avram Gišić sekretar mesne organizacije Crvenog krsta u Belotiću.\nOve godine predstoje dve nove akcije. Prva će se održati 15. februara ( na Sretenje ), a druga negde u avgustu. Gišić ističe da imaju veoma dobru saradnju sa opštinskom organizacijom Crvenog krsta, lokalnom samoupravom i mesnim vlastima, koji su im skupa dragocena podrška u radu. Naravno, naglašava on dragocena je pomoć brojnih sponzora i samih meštana koji i na ovaj način iskazuju svoju veliku humanost. U predstojećoj akciji ( 15. februar ) očekuju i učešće članova Fudbalskog kluba “Napredak“ i obaranje svojevrsnog rekorda u broju dobrovoljnih davalaca, ostvarenog prošle godine.\nNova akcija dobrovoljnog davanja krvi u ovom selu biće kao i uvek organizovana u prostorijama osnovne škole, a rukovodstvo mesne organizacije potencira i veoma dobru saradnju sa lekarskom ekipom za transfuziju krvi iz Šapca.


o projektu | ICMKSJ - Sarajevo\nSTALNA IZLOŽBENA POSTAVKA ,,PRIKAZ RADA I DOPRINOSA MEĐUNARODNOG KRIVIČNOG SUDA ZA BIVŠU JUGOSLAVIJU (MKSJ)’’\nMandat za postavku izložbe\nOsnovne informacije o razlozima izrade izložbene postavke i njenim ciljevima\nIdejni koncept izložbe\nPrema tačkama 1.3. do 1.4. Memoranduma o razumijevanju za razvoj Informativnog centra u Sarajevu potpisanog između Grada Sarajeva i MKSJ (sada Mehanizam/MRMKS, kao pravni sljednik MKSJ-a) iz novembra 2016, mandat Informativnog centra o MKSJ Sarajevo je da pruži javnosti ažuriran, direktan i bezbjedan pristup svim javno dostupnim spisima MKSJ-a i arhivskom materijalu sadržanom u online bazama podataka MKSJ-a, kao i informisanje i edukacija javnosti o pitanjima ratnih zločina, doprinoseći tako procesu tranzicione pravde i jačanja vladavine prava u BIH i regionu uspostavljanjem snažne outreach komponente, uključujući: komponentu tranzicione pravde – doprinos procesima tranzicione pravde i suočavanja s prošlošću organizovanjem raznih informativnih i edukativnih javnih događaja, komponentu podrške pravnim profesionalcima i civilnom društvu – aktivnosti na izgradnji kapaciteta usmjerene ka pravnim stručnjacima i grupama civilnog društva koji se bave ratnim zločinima pred domaćim sudovima u BIH i izložbena komponenta – prikaz rada MKSJ-a i sudova u BIH na donošenju presuda u predmetima ratnih zločina.\nMandat Informativnog centra također uključuje izložbenu komponentu, pa je tako zaključeno da je važno za posjetitelje, naučnike i javnost općeniti da se vizuelno predstavi rad i dostignuća Tribunala.\nPrvo, bitno je naglasiti da se u nacrtu izrade projekta, gradska administracija oslanjala na iskustva i prijedloge članova Savjeta gradonačelnika za Informativni centar, da je angažirala idejne projektante, koristila dobre prakse i smjernice za pripremu memorijalnih događaja i sličnih aktivnosti, a sve kako bi se promovisala izložbena komponenta Centra- predstavljanje rada i doprinosa MKSJ-a.\nPromocija izložbene komponente vrlo je koristan i učinkovit alat u ostvarenju ciljeva sveobuhvatnog mandata Centra. Također, vizualizacija sadržaja doprinosi boljem informisanju, obrazovanju i suptilno doprinosi prihvatanju utvrđenih činjenica i sukladno tome, suočavanju s prošlošću. Izložba se može uvijek koristiti i kao platforma oko koje se realiziraju druge ideje i sadržaji, npr. različite obrazovne aktivnosti, prezentacije, okrugli stolovi, itd. Također, Sarajevu i BIH nedostaje jedan ovakav jedinstven i sveobuhvatan sadržaj., Konačno, izložba- koja prikazuje rad i doprinos MKSJ-a je neophodan sadržaj koji dopunjuje postavku autentične sudnice MKSJ-a koja je dopremljena u sarajevsku Vijećnicu kako bi se sačuvala nasljeđe prvih dostignuća na putu prema međunarodnoj pravdi i krivičnoj odgovornosti još od Drugog svjetskog rata.\nInformativni i obrazovni ciljevi izložbe uključuju:\nObjektivno i jasno informisanje o razlozima za uspostavljanje, radu i ukupnim rezultatima MKSJ-a\nSticanje boljeg razumijevanja prošlosti na temelju utvrđenih činjenica u presudama MKSJ-a, uključujući borbu protiv negiranja i spriječavanja revizionizma\nInformisanje o pitanjima ratnih zločina, međunarodnom humanitarnom pravu i tranzicionoj pravdi\nStvaranje empatije prema žrtvama i očuvanje njihovog sjećanja\nPrepoznavanje ratnih zločina kao gubitka za civilizaciju u cjelini, kao i za zemlje koje su bile direktno izložene ratu\nPovećanje svijesti o opasnosti od mržnje, netrpeljivosti, radikalnih i secesionističkih pokreta i režima;\nStavljanje u središte pažnje i drugih ratnih zločina, posebno genocid i holokaust\nPromicanje mira, poštivanje ljudskih prava i vjerovanja u dostupnost međunarodne pravde\nŠirenje kritičkog promišljenja i intelektualne radoznalosti i povećanje osjećaja lične odgovornosti kod demokratskih građana.\nOpći ciljevi projekta su sljedeći: doprinijeti procesima tranzicione pravde i suočavanja s prošlošću u BIH i regionu (na prostoru bivše Jugoslavije).\nSpecifični ciljevi projekta su sljedeći: razvoj izložbene komponente – prikaz rada MKSJ-a na putu prema utvrđivanju činjenica o ratnim zločinima počinjenim na području bivše Jugoslavije.\nIzložba će biti konstruisana i postavljena u sarajevskoj Vijećnici – u prizemlju, desno od glavnog ulaza. Izložba će biti postavljena u tri odvojene, ali povezane prostorije i dodatnom holu, pored originalne sudnice MKSJ-a br. 2 dopremljene iz Haga i zajedno će činiti jedinstveni memorijalni kompleks.\nIzložba će prikazivati rad i doprinos Tribunala kroz predstavljanje svih 90 pravosnažno osuđenih lica za počinjene zločine razvrstanih po zemljama, a potom i prema regijama i gradovima unutar država u kojima su zločini izvršeni. Predstavljanje svakog pravosnažno okončanog predmeta će sadržavati informacije koje su izvađene iz baze podataka MKSJ-a, bez ikakvih izmjena sadržaja (broj predmeta, optužnica prema tačkama, statistike suđenja, sažetak konačne presude, kao i podatak o državi u kojima se izdržava kazna zatvora). Predstavljanje država, regija i gradova će pružiti osnovne podatke o geografskom području sa mapama lokacija gdje su izvršeni zločini, kao i statističkim prikazom ljudskih i materijalnih gubitaka uzrokovanim počinjenim ratnim zločinima.\nU ulaznom holu izložbenog prostora nalaze se osnovni podaci o Tribunalu, orginalni tekst Rezolucije Vijeća sigurnostu UN-a broj 827 kojom je osnovan Tribunal, opis/biće zločina za koje je sudio Tribunal preuzet iz njegovog Statuta. Također ,tu su i fotografije sa sjednice Vijeća sigurnosti UN-a na kojoj je osnovan Tribunal, sa prvog suđenja, ceremonije zatvaranja MKSJ-a, prostora za publiku unutar MKSJ-a za vrijeme suđenja, kao i prikaz vanjskog i unutrašnjeg izgleda zgrade u kojoj je bilo sjedište Tribunala u Hagu, uključujući i fotografije pritvorske jedinice Tribunala, fizičkog arhiva suda i samih sudnica za vrijeme trajanja suđenja.\nDrugi segment izložbene postavke je prikaz autentičke sudnice broj 2. Tribunala u kojoj se sudilo licima optuženim za ratne zločine na području bivše Jugoslavije i koja je dopremljena direktno iz Haga nakon zatvaranja MKSJ-a. Ovim je Sarajevo postalo prvi grad nakon Nürnberga koji ima orginalnu sudnicu jednog međunarodnog suda gdje su se održavala suđenja za ratne zločine.\nU prostoriji sudnice mogu se vidjeti orginalni mobilijar, pijedestal za sudije, zastor i zastava UN-a koja se nalazila u sudnici broj 2. u Hagu. Na autentičnim stolicama i stolovima u frontalnom dijelu prostora sjedili su članovi sudskih vijeća MKSJ-a, te stručno osoblje suda u redu ispod. Sa desne strane od sudskog vijeća sjedili su advokati odbrane optuženih i sami optuženi su sjedili u drugom redu. Lijeva strana od sudskog vijeća bila je namijenjena za sjedenje tužioca i njegovih saradnika. Svjedoci su sjedili na klupi preko puta sudskog vijeća i prije svjedočenja polagali su zakletvu čitanjem teksta koji se nalazi na samom stolu. Crnu sudsku odoru nosili su advokati odbrane, tužioci i stručno osoblje Suda, dok je crvena odora bila namjenjena isljučivo za sudije. Izložena crvena odora je pripadala sudiji Faustu Pocaru koji je bio sudija Tribunala od februara 2001 godine, dok je u periodu od 2003. do 2005. godine obavljao i funkciju potpredsjednika suda, a u periodu od 2005. do 2008. godine bio je i njegov predsjednik. Sudija Pocar je za potrebe otvaranja Centra kao vid snažne podrške njegovom osnivanju i radu lično poklonio svoju sudačku togu u kojoj je sudio punih 17 godina. Na zidovima unutar prostora sudnice se nalazi vremenska linija koja prikazuje najznačajnije datume u radu Tribunala od njegovog osnivanja 25.05.1993. godine pa sve do zatvaranja 31.12.2017.godine, kao i prikaz organizacije MKSJ-a i krivičnog postupka pred Tribunalom. Dio prostorije posvećen je i fotografijama sa imenima predsjednika Tribunala i njegovim glavnim tužiocima.\nCentralni dio izložbene postavke Centra je posvećen predstavljanju rada i doprinosa MKSJ-a kroz prikaz infografika za sva osuđena lica pred Tribunalom, a koji su razvrstani prema državama, regijama i gradovima unutar država gdje su počinili ratne zločine za koje su pravosnažno osuđeni. Najveći broj pravosnažnih osuđujućih presuda izrečen je za ratne zločine počinjene na području Bosne i Hercegovine.\nSvaka infografika se sastoji od informacija o predmetu protiv svakog osuđenog lica i preuzeta je iz baze podataka MKSJ-a bez ikakvih modifikacija sadržaja, a što uključuje autentičan broj predmeta, tačke optužnice, presuda, kazna, statistika suđenja i podatak o zemlji u koju je osuđeno lice upućeno na izdržavanje kazne zatvora).\nPrateće fotografije, izvodi iz svjedočenja, izjave, kao i ostali izložbeni sadržaj u prostoru je preuzet iz baze MKSJ-a i kao takav je korišten kao dokazni materijal u postupcima koji su vođeni pred Tribunalom.\nU konačnici, jedan dio izložbene komponente sadržavat će popis dostignuća Tribunala (Utvrđivanje činjenica, Pravda za žrtve, Pozivanje vođa na odgovornost, Individualizacija krivice, Prilika da se čuje glas žrtava, Jačanje vladavine prava).


Srijeda, 05 Svi 2021 00:00\nPrijem 19 novih volontera u Općini Ilijaš\nUtorak, 04 Svi 2021 11:29\nU sali Općinskog vijeća Ilijaš upriličeno je potpisivanje ugovora i prijem za 19 mladih kojima je pružena mogućnost da narednu godinu dana volontiraju u općinskim službama, JKP Vodostan, JU “KULTURNO SPORTSKI CENTAR I RADIO ILIJAŠ”, JU SŠC “Nedžad Ibrišimović” i Poreskoj upravi - ispostava u Ilijašu.\nOd danas 19 mladih, obrazovanih osoba steklo je priliku da kroz jednogodišnji volonterski rad steknu uslove za polaganje stručnog ispita koji će im omogućiti lakše zaposlenje\nZa volonterski rad ove godine prijavilo se 29 volontera, a priliku da stiče radno iskustvo ostvarilo je 19 mladih, za šta je iz budžeta općine Ilijaš izdvojeno preko 60 hiljada KM. Općinski načelnik Akif Fazlić poželio je dobrodošlicu volonterima te istakao opredjeljenje Općine Ilijaš da podržava mlade, prije svega kroz stipendiranje učenika i studenata, a zatim i kroz sticanje radnog iskustva.\nOpćina Ilijaš: Čestitka povodom Vaskrsa\nSubota, 01 Svi 2021 11:49\nU povodu nastupajućeg praznika Vaskrsa, načelnik Općine Ilijaš Akif Fazlić i predsjedavajuća Općinskog vijeća Ilijaš Alma Omerović, uputili su čestitku u kojoj se navodi:\n“Svim građanima pravoslavne vjeroispovijesti, u ime Općine Ilijaš i u naše lično ime, upućujemo iskrene čestitke povodom predstojećeg praznika Vaskrsa. Neka Vaskrs vrati vjeru u bolju budućnost i podsjeti na značaj njegovanja moralnih vrijednosti i međusobnog poštovanja.\nSvima koji obilježavaju Vaskrs uz čestitke upućujemo i iskrene želje da ga provedu u dobrom zdravlju i sreći, radosni i zadovoljni sa svojim najbližima i prijateljima.\nNeka vam je sretan Vaskrs!”\nZa podršku obrazovanju Općina Ilijaš u 2021. godini obezbjedila preko 850 hiljada KM\nPetak, 30 Tra 2021 13:32\nIako to nije u njenoj nadležnosti Općina Ilijaš i u ovoj godini obezbjedila je značajna finansijska sredstava za unapređenje odgojno-obrazovnog procesa i poboljšavanje uvjeta boravka i rada u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama, zatim za stipendiranje učenika i studenata, organizaciju školskih takmičenja u znanju, kulturnim i sportskim aktivnostima. Tako je u općinskom budžetu za 2021. godinu planirano preko 850 hiljada konvertibilnih maraka za podršku obrazovanju.\nZa dodjelu općinskih stipendija srednjoškolcima i studentima izdvojeno je 255.000 KM. Preko Kantona Sarajevo obezbjeđeno je 282.500 KM za besplatan prevoz učenika koji stanuju na većoj udaljenosti od škole, a gdje nemaju uspostavljene odgovarajuće saobraćajne linije javnog gradskog prevoza ili se javni gradski saobraćaj ne odvija redovno te 23.500 KM za prevoz učenika sa poteškoćama u razvoju i njihovih pratilaca. U budžetu Općine Ilijaš za 2021. godinu obezbijeđeno je 10.000 KM za nabavku đačkih užina za učenike osnovnih škola čije su porodice slabijeg imovinskog stanja.\nU cilju poticanja što boljih rezultata u znanju iz pojedinih nastavnih predmeta (matematike, fizike, geografije, informatike, tehnike i kulturno-umjetničkog stvaralaštva) Općina je obezbijedila 20.000 KM za organiziranje takmičenja učenika osnovnih škola iz pomenutih oblasti. Na početku s školske godine Općina Ilijaš i ove godine darovat će prvačićima školske torbe i pribor za što je izdvojeno 15.000 KM.\nZa poboljšanje uslova rada i opremljenosti predškolskih ustanova, osnovnih i srednjih škola izdvojeno je 261.600 KM i to:\nAdaptacija i opremanje sprata na objektu JU Djeca Sarajeva - Vrtić Ilijaš 80.000 KM;\nUtopljavanje Područne škole Dragoradi - projekt energetske efikasnosti 95.000 KM;\nUređenje dvorišta Područne škole Ljubnići 35.000 KM;\nProjekti JU Osnovna škola "Stari Ilijaš" 12.000 KM;\nProjekti JU Osnovna škole "Srednje" 10.000 KM;\nSufinansiranje projekta "Multifunkcionalne sportske plohe" kroz rekonstrukciju postojeće u JU OsnovnA škola "Podlugovi" 10.000 KM;\nSufinansiranje projekta umrežavanja kabineta (LAN mreža) JU SŠC "Nedžad Ibrišimović" 7.600 KM i\nPodrška radu Područne muzičke škole u Ilijašu 12.000 KM.\nU 2021. godini očekuje se početak realizacije projekta energetske efikasnosti za JU SŠC “Nedžad Ibrišimović” i Područne škole Lješevo, Ljubinići te Malešići, a koje realizuje Vlada KS i UNDP.\nČestitka povodom 1.maja - Međunarodnog praznika rada\nOdržana 5. redovna sjednica Općinskog vijeća Ilijaš\nZavršena rekonstrukcija i asfaltiranje puta u Solakovićima\nIlijaš: Počeo trodnevni Sajam domaćih proizvoda\nOva sedmica 15503\nOvaj mjesec 34997


Koliko će u Evropi koštati Sony Xperia E4 telefon? | Android Market\nKoliko će u Evropi koštati Sony Xperia E4 telefon?\nNajnoviji telefon kompanije Sony Xperia E4 je izlistan od strane većeg broja evropskih prodavaca i cena bez ugovorne obaveze iznosi prilično razumnih 130 evra. I ranije su se pojavljivale špekulacije da će Xperia E4 završiti sa cenom između Moto E i Moto G modela, a ovo je upravo takva situacija.\nOvakva cena čini novi Sony Xperia Z4 telefon zanimljivom alternativom jer on ima moćniji quad-core procesor od Moto E telefona, kao i 1 GB RAM i 8 GB interne memorije. Pored toga, Xperia E4 će biti isporučivan sa Android 5.0 Lollipop operativnim sistemom. Listinzi sugerišu da će novi Sony-ev telefon biti dostupan za prodaju za dve do tri nedelje.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: cena, evropa, Sony Xperia Z4\nLista najvećih smartfona na planeti\tDa li vam je MySpace poslao mejl?


Zorica Brunclik biografija – Poznati.info\nZorica Brunclik biografija\nZorica Brunclik popularna je pevačica narodne glazbe na ovim prostorima, a jedna je od retkih pevčica koja je snimila nekoliko albuma izvornih narodnih pesama. Godine 1982. snimila je hit pesmu „A tebe nema“ koja je postala dio soundtracka za film „Kakav deda takav unuk“.\nOva priznata pevačica je rođena 29. juna 1955. godine u Beogradu. Početak njene muzičke karijere je krenuo sa Borom Kvakom koji je otkrio njen talenat, a sa čijom je ćerkom išla u školu. Završila je Ekonomski fakultet, a studirala je i pravo.\nGodine 1975. snimila je prvu ploču sa pesmom „Ne daj da nas rastave“ koja je postigla ogorman uspeh kod publike. Posle albuma „Radosti moja“ čija je pesma bila u soundtracku filma „Kakav deda takav unuk“, usledili su novi albumi, a Zorica je počela da sarađuje sa poznatim muzičarima narodne muzike kao što su Branimir Đokić i Ljubo Kesalja.\nGodine 1985. Zorica se udala za Kemisa i snimila album „Ja sam tvoja karamela“. Taj joj je album doneo mnogo hitova, a njena je karijera krenula uzlaznom putanjom. Pevačica se udavala četiri puta, trenutno je u braku sa Miroljubom Aranđelovićem Kemisom.\nPevačica ima četvoro dece, tri sina i ćerku, a u svojoj je karijeri objavila preko 15 albuma. Bila je i pobednik festivala „Moravski biseri“, a održala je mnogo uspešnih koncerata te je bila učesnik Farme.


PREDNOST ZIMSKOG ORANJA | Agroservis\n> PREDNOST ZIMSKOG ORANJA\nPREDNOST ZIMSKOG ORANJA\nProkuplje, 14. decembar 2015.\nPrednosti zimskog oranja ogledaju se u stvaranju mrvičaste strukture zemljišta usled dejstva mrazeva. U zemljištu se akumulira veća količina zemljišne vlage, jer u ovom periodu imamo najviše padavina. Veća akumulacija vlage je jedan od glavnih uslova što na zasejanim parcelama gde je obavljeno jesenje (zimsko) oranje imamo znatnije povećanje prinosa. Sledeća prednost je da imamo bolju mineralizaciju žetvenih ostataka, što utiče na bolje biološke osobine zemljišta.\nPrilikom oranja na površinu izbacujemo korenove korovskih biljaka, koji će usled niskih temperature izmrznuti i na taj način smanjujemo zakorovljenost. Kada na vreme obavimo ovu agrotehničku meru stvaramo uslove da u proleće predsetvenu pripremu zemljišta obavimo lakše, ranije i kvalitetnije, a setvu sprovedemo u optimalnom roku. Sve ove prednosti koje su navedene u korist jesenjeg dubokog oranja na kraju rezultiraju povećanjem prinosa prolećnih kultura za 20 do 30 %.


BIH: Državljanin Srbije optužen za prisvajanje novca obolelih\nTanjug 11. oktobra 2019. 10:24\nSARAJEVO – Tužilaštvo distrikta Brčko podiglo je optužnicu protiv državljana Srbije Nenada N. iz Lazarevca, zbog protivpravnog prisvajanja novca prikupljenog humanitarnom akcijom za lečenje maloletne osobe iz Bosanskog Broda.\nOn je optužen da je sredinom prošle godine, kao predsednik udruženja za pomoć deci i omladini sa posebnim potrebama iz Bosanske Gradiške, u više navrata skidao novac sa računa namenjenog za humanitarnu pomoć i tako prisvojio blizu 2.000 maraka, namenjenih oboleloj Ž. R., prenosi Klix.\nGlavna tužiteljka BiH: Dodik će biti saslušan zbog izjave da vlast u…


Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata | Croatian Digital Theses Repository\nOsijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, 2017. urn:nbn:hr:145:776185\nDuvnjak, M. (2017). Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nDuvnjak, Marko. "Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata." Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, 2017. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nDuvnjak, M. (2017). 'Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 16 January 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nDuvnjak M. Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2017 [cited 2022 January 16] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nM. Duvnjak, "Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata", Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, Osijek, 2017. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:776185\nTitle Učinci primjene računovodstvenih politika zaliha proizvodnje i gotovih proizvoda za iskazivanje poslovnih rezultata\nCreated on 2017-10-04 09:43:59


Petrušić: Potrebno ukloniti predrasude prema LGBT osobama | Autonomija\nSrpska poverenica za zaštitu ravnopravnosti Nevena Petrušić ocenila je danas da je potrebno učiniti mnogo na uklanjaju predrasuda prema LGBT osobama i promociji tolerancije i ravnopravnosti, jer je ta grupacija i dalje izložena diskriminaciji, napadima i govoru mržnje.\n“Ovogodišnje obeležavanje Dana ponosa LGBT osoba, povod je da se svi zapitamo zašto je ova populacija u Srbiji i dalje izložena svakodnevnoj diskriminaciji i zbog čega su oni jedina grupacija kojoj se negira jedno od osnovnih ljudskih prava – pravo na slobodno okupljanje”, navela je Petrušićeva u saopštenju povodom Međunarodnog dana ponosa koji se širom sveta obeležava 27. juna.\nPrema njenoj oceni, to pokazuje i prošlonedeljna zabrana akcije “Zajedno za jednakost LGBT osoba”, koja je trebalo da se održi u Kragujevcu.\n“Svi nadležni svojim delovanjem treba da doprinesu širenju svesti o poštovanju prava manjina, jer je prava na različitost civilizacijsko dostignuće i pokazatelj stepena demokratičnosti društva”, navela je Nevena Petrušić.\n(Pod) razno (1,368) Autonomija (13,905) Antidiskriminacija (69) Autori (2,052) Aleksandar Kocić (45) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (11) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (68) Dragana Rakić (18) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (167) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (378) Milivoj Bešlin (6) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (11) Nedim Sejdinović (35) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (252) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (68) Tihomir Novak (67) Zlatko Jelisavac (307) Civili (138) Kultura (941) Marginalci (1,145) Ogledalo (3,350) Stav (1,241) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1,382) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (774) Izbori (241) Izdvajamo (3,002) Karikatura nedelje (103) Mladi i mediji (13) Planeta (1,665) Podsetnik (30) Region (1,728) Šta s’ to rek’o! (423) Vesti (4,544) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (12,005) Aktuelno (5,850) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (791) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (471) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Saška-Karan - strana 7 - Vesti - Svet Plus\nSlodoban šokirao naciju da svaki dan ..\nZadruga 2: Opšti šok Ognjen napustio ..\nSaška Karan najnovije vesti - strana 7\nMarija Karan: Volela bih da ukrstim reket sa Novakom Đokovićem (Foto)\nBeogradska glumica Marija Karan, koja je počela da krči filmski put u SAD, kaže da je kao mala želela da bude teniserka. Na jednom je kastingu čak pobedila rusku teniserku Anu Kurnjikovu, verenicu Enrikea Iglesijasa.\nFarma 2013: Saška Karan sipala Eri so umesto šećera (Video)\nU pokušaju da dokaže kako je prava domaćica, Saška Karan je omaškom Eri umesto šećera, hranu "zasladila" solju.\nFarma 2013: Stanija Dobrojević misli da joj se Saška Karan sveti preko Filipa!\nGazdarica ove nedelje Saška Karan iznenadila je sve farmere kada je za sluge izabrala Filipa Panajotovića i Radojku.\nFarma 2013: Filip Panajotović u donjem vešu doneo Sašku Karan na leđima sa ..\nKao što je već poznato farmeri hranu na pijaci zaslužuju blagim striptizom, a ove nedelje Filip Panajotović bio je u ulozi stripera, ali i gazdarica Saška Karan.\nFarma 2013: Stanija razočarana u Bebi Dol zbog izbora Saške Karan (Video)\nStaniju je Bebi Dol veoma razočarala time što je postavila Sašku Karan za gazdaricu imanja ove nedelje.\nBebi Dol: Niko mi nije naručio da ubijem Sašku Karan, nisam ubica!\nIzlazak pevačice Bebi Dol iz rijalitija Farma rasvetlio je događaj u kojem je ona bila glavni akter, a u kojem je posekla koleginicu Sašku Karan.\nFarma 2013: Saška Karan nova gazdarica!\nSinoć je sa Farme izbačena Bebi Dol, a kao i svakog ponedeljka ujutru izbačeni farmer odredio je novog gazdu.\nFarma 2013: Jovana Nikolić, Saška Karan i Bebi Dol idu u duel!\nOsim direktno nominovane Jovane, večeras su izabrani i takmičari koji će joj se sutra pridružiti u duelu, a ovaj put to su Saška Karan i Bebi Dol.


Odštampaj stranicu - Dimitrije O. Golemović (1954)\nSRPSKI MUZIČKI FOLKLOR => Muzikolozi • Zapisivači i proučavaoci narodnih igara i pesama — biografija i prilozi => Temu započeo: Angelina Februar 13, 2011, 02:32:27 pm\nNaslov: Dimitrije O. Golemović (1954)\nPoruka od: Angelina Februar 13, 2011, 02:32:27 pm\nDimitrije O. Golemović, etnomuzikolog i kompozitor (Beograd, 03.04.1954) studirao je na Muzičkoj akademiji u Beogradu na odsecima za etnomuzikologiju, kompoziciju i solo pevanje, a doktorirao na etnomuzikologiji. Od 1979. godine zaposlen je na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu, kao profesor etnomuzikologije. U okviru svog bavljenja tradicionalnom muzikom obišao je više stotina sela na teritorijama Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, sakupivši na hiljade narodnih melodija. Autor je niza knjiga i naučnih radova iz oblasti etnomuzikologije, nekoliko gramofonskih ploča, audio kaseta i kompakt diskova. Učesnik je brojnih naučnih skupova u zemlji i inostranstvu a gostovao je kao predavač u Grčkoj, Austriji i SAD. Kao kompozitor, uglavnom vokalne muzike, inspirisan je srpskim i muzičkim folklorom susednih naroda.\nKompletna BIBLIOGRAFIJA (RADOVI & KNJIGE & DISKOGRAFIJA) Dimitrija O. Golemovića na:\nPoruka od: Angelina Februar 13, 2011, 02:33:43 pm\nKNJIGA PRIČA ZA DECU ETNOMUZIKOLOGA DIMITRIJA GOLEMOVIĆA\nBEOGRAD — Knjiga priča za decu "Tijani za laku noć" profesora Fakulteta muzičke umetnosti (FMU) dr Dimitrija Golemovića, predstavljena je u subotu u prisustvu brojne dece i njihovih roditelja, zaposlenih na FMU. U prepunoj sali FMU dobrodošlicu malim čitaocima i onima koji će to tek postati, uputila je dekan Dubravka Jovičić. Recenzenti knjige Mirjana Jovanović i književnik Radovan Vlahović, poštujući najmladju publiku, ukratko su izneli mišljenja o knjizi redovnog profesora na Katedri za etnomuzikologiju Golemovića. Prema njihovim rečima, 11 priča u knjizi ispričane su vešto i znalački, modernim jezikom, spoj su basne, bajke i kratke priče a najlepše od svega je što se autor, iako u zrelim srednjim godinama, "veliko dete". Etnomuzikolog i kompozitor Golemović u okviru profesionalnog bavljenja tradicionalnom muzikom obišao je više stotina sela u Srbiji i sakupio na hiljade narodnih melodija, autor niza knjiga i naučnih radova, "sakupio" je priče koje je izmislio uz uzglavlje kreveta svoje četvorogodišnje ćerke Tijane. "Kada su Tijani dosadile priče koje je već znala, počeo sam da izmišljam prvo priču o pužu kome je dosadila njegova kućica, o žabi lutalici, takmičenju ptica, o dečaku koji je želeo da leti...", kazao je Golemović. O razlozima zbog kojih je rešio da objavi knjigu priča, autor je kazao da je to pre svega želja da "ovekoveči" trenutke kada je bio najbliži svom detetu ali i želja da te priče ne nestanu bez traga. "Osim Tijane, kojoj je knjiga posvećena, posvećujem je i deci koja nemaju sreću da ih neko uspavljuje i koja zbog toga neće imati priliku da se na "krilima mašte" s ovog sveta otisnu u neki drugi, tamo gde nema gladi, suza i straha i gde je sve moguće", rekao je autor. Knjigu je objavila Zadruga Sindikata prosvetnih radnika a ilustracije su crteži dece. (Tanjug)\nGlas Srbije (http://www.glassrbije.org/info/index.php?option=com_content&view=article&id=14446:knjiga-pria-za-decu-etnomuzikologa-dimitrija-golemovia&catid=53:knjiga&Itemid=77) |14 februar 2010\nPoruka od: Angelina April 29, 2017, 02:29:33 am\nGLASNO PEVA DA SE ČUJE I NA ZLATIBORU\nU knjizi "Pevanje iz vika" dr Dimitrije Golemović ovekovečio muzičko stvaralaštvo zapadne Srbije. Pesma se ne sme prekinuti, pa na to pevači strogo paze, uzimajući vazduh naizmenično\nDok su pesme sličnog porekla i starosti u drugim krajevima Srbije skoro sasvim nestale iz narodnog života, pesme iz vika u zapadnoj Srbiji, koliko god delovale neprimerne ovom vremenu, nastavljaju da žive i kod mlađih pevača. Za to postoji više razloga, a osnovni je nesumnjivo taj što su oni postali svesni da je to njihovo pevanje vredno, jer je tradicionalno i istovremeno nešto što ovaj deo Srbije čini posebenim u odnosu na druge.\nOvako u knjizi "Pevanje iz vika" piše doktor etnomuzikologije Dimitrije Golemović, profesor na Fakultetu muzičkih umetnosti u Beogradu. Sabrao je terenska istraživanja od četrdesetak godina u nekoliko desetina sela, ali i niz zapisa iz naučnih radova i pera kolega, kao i snimke sa diskova.\nUz redove o najvažnijim osobinama seoskog pevanja, kao ostatku iz davnih vremena, Golemović navodi da ono predstavlja pravu muzičku sliku ljudi koji su ga stvorili: jednostavno je u izrazu, a opet bogato detaljima i puno neke praiskonske snage. Ove pesme se, kaže, danas najčešće čuju u Starom Vlahu i na Zlatiboru, a rasprostiru se i do Rađevine, Tamnave i Dragačeva. Poseban akcenat autor poklanja osobinama teksta i napeva, odnosno melodije, te tonskim merenjima, ali i perspektivama za opstanak.\n— Pevanje iz vika u narodnoj terminologiji poznato je i kao pevanje naglas, uz vik, na zateg, što ukazuju na osnovnu osobinu pevanja da se izvodi glasno, da ga karakteriše razvijenija melodijska linija i pojava dugih tonova, onih koji se "ispevavaju". Pesme iz vika se pevaju udvoje, u njima su jasno odvojeni prvi i drugi glas, pri čemu prvi pokazuje visok stepen krativnosti, najčešće ispoljen kroz takozvano usjecanje, dok je uloga drugog da omogući skladnu pratnju. Pesma se ne sme prekinuti, pa na to strogo paze, uzimajući vazduh naizmenično - naglašava profesor Golemović.\nPevači su, inače, podeljeni oko značaja vodećeg i pratećeg glasa i zahteva koji moraju da ispune. Jedni tvrde da je vodećem glasu teže da peva, jer "mora da usjeca", odnosno "predvaja", a i da zna kad treba da "skrene glasom" da bi oblikovao izvođenje pesme. Drugi, pak, tvrde da je napornije pevati drugom glasu, ili kako kažu, "zadnjaku".\nPesme iz vika pevaju se u različitim prilikama i autor navodi svedočenja iz istraživanja:\n— Gde se sastanu dvoje, to viknu: kad se peče rakija, kad se žanje žito, kad se komiša kukuruz, kad se sa volovima rabadžija... Najčešći stihovi pesama su u desetercu i osmercu.\nNovo vreme i običaji, kao i pustošenje sela, nisu pregazili staru pesmu, jer očuvanju i negovanju, proučavanju i sakupljanju pesama posebnu pažnju poklanja Društvo za negovanje tradicionalnog pevanja izvika u Novoj Varoši.\nNOTNI ZAPISI I DISK\nMeđu koricama knjige "Pevanje iz vika", u izdanju novovaroškog Društva za negovanje tradicionalnog pevanja, nalaze se i notni zapisi pesama, brojne fotografije, kao i 21 numera pevača na audio kompakt-disku. Izvođači su iz Rače, Kremana, Ribaševine, Azbukovice, Seče Reke, Trnave i sela novovaroškog dela Starog Vlaha.\nDragoljub Gagričić | 15.01.2017. | Večernje novosti (http://www.novosti.rs/vesti/srbija.73.html:644691-Glasno-peva-da-se-cuje-i-na-Zlatiboru)


Sastanci | Društvo povjesničara umjetnosti Hercegovine\nArhiva Kategorije: Sastanci\nSastanak Društva povjesničara umjetnosti Hercegovine održat će se u 16:30 u četvrtak 12. 2. 2015. godine. Okupit ćemo se u predvorju Doma, pa ćemo, ovisno o broju prisutnih, odlučiti gdje ćemo održati radni dio sastanka.\n1. Analiza dosadašnjeg rada DPUmH-a\n2. Prijedlozi daljnjih aktivnosti\n3. Predgovor, kritika, izviješće o izložbi ….\n4.Određivanje visine godišnje članarine i rok za njezinu uplatu\n5. Iskaznice DPUmH-a (besplatne ulaznice za muzeje i galerije)\n6. Dogovor o tekstu Etičkog kodeksa struke\ndr. Tatjana Mićević – Đurić, predsjednica DPUmH\nOvaj unos je objavljen u Novosti, Sastanci dana 10/02/2015 autor dpumhercegovine.\nPredsjednica Društva Tatjana Mićević-Đurić otvara prvu radnu sjednicu, pozdravlja kolegicu Amilu Puzić, predstavnike Društva hrvatskih likovnih umjetnika u FBiH: predsjednika Darija Pehara i člana, dobitnika nagrade „Vlado Puljić“ dodijeljene u sklopu ovogodišnjega Jesenjeg salona, Željka Korena. Zahvaljuje predstavnicima medija što su popratili organiziranje prve radne sjednice DPUmH-a. Nastavi čitati →\nOdržana prva Skupština Društva povjesničara umjetnosti Hercegovine\nU Mostaru je održana prva radna skupština nevladine udruge Društvo povjesničara umjetnosti Hercegovine (DPUmH). Kako je priopćeno DPUmH će se baviti svim segmentima života o kojima povijest umjetnosti kao jedna od humanističkih disciplina najšireg opsega i interesa bude imala što reći. Nastavi čitati →\nOvaj unos je objavljen u Novosti, Sastanci dana 19/11/2014 autor nikolinazeljko.


Bos. Bos. 膶erven谩/ tmav臎 hn臎d谩 hora/ imitace dvojit茅 膶erven谩 obli膷eje obli膷eje ec608fe - zacharysandaura.club\nBos. Bos. 膶erven谩/ tmav臎 hn臎d谩 hora/ imitace dvojit茅 膶erven谩 obli膷eje obli膷eje ec608fe\nAccident in Buckeye on Palo Verde Rd/Sun Valley Pkwy at W Baseline Rd Bos. Bos. 膶erven谩/ tmav臎 hn臎d谩 hora/ imitace dvojit茅 膶erven谩 obli膷eje obli膷eje ec608fe\nBreckelle je Georgia Vegan ko啪en茅 膷ipky do bot toe toe d谩msk茅 motocyklov茅 boty Op谩len铆 Corral d谩msk茅 Vy拧铆van茅 Dragonfly Cowgirl Boot 膷tverec Toe Tan 8.5 M US - , Old Gringo d谩msk茅 L2833-2 Blue Oryx Bell Vy拧铆van茅 z谩padn铆 boty Oryx / Modr谩 D谩msk茅 boty D谩msk茅 multifunk膷n铆 boty Tmav臎 拧ed谩 v铆cen谩sobn谩 , DailyShoes Women s Bojujte stylem nahoru P谩nsk茅 svetr Bootie s kapsou pro kreditn铆 kartu Pen臎啪n铆 pen臎啪enka s no啪em Pocket Boots Tan Pu , Z谩padn铆 boty DRD0196 d谩msk茅 zna膷ky Durango Tmav臎 hn臎d谩 / levandule , D谩msk茅 boty Paisley Rocks Western Boot Tan / 膶erven谩 Carolbar d谩msk茅 Zip Fashion jarn铆 a podzimn铆 st艡edn铆 pata vysok茅 boty 膶ern谩 Crocs d谩msk茅 l暖啪ko Point Pull-On Snow Boot 膶ern谩 BEARPAW D谩msk谩 zimn铆 botka Elle Tall 膶ern谩 Hunter Women s Original Tall Rain Boot Dark Olive Teva d谩msk谩 poloko拧eln谩 botka Bison Skechers d谩msk茅 on-the-go City 2-14620 zimn铆 boty 膶ern谩 Timberland Women & rsquo; s 6 palcov媒 pr茅mie Nepromokav茅 boty, Odoln谩 k暖啪e Svr拧ky s polstrov谩n铆m Krou啪ek pro p艡id谩n铆 Pohodl铆 B茅啪ov媒 Karen Scott D谩my DELIEE Kolen谩 toe kolena vysok茅 boty 膶ern媒 / Cognac , Mofri d谩msk茅 p艡铆le啪itostn茅 kruhov茅 spl茅t谩n铆 拧pi膷ek bloku n铆zk茅 podpatky zipu Mid Calf Jezdeck茅 boty 膶ern谩 , D谩msk茅 pun膷och谩膷e Berkley Houndstooth d谩msk茅 Lilek / Multi , Dev臎t sedm origin谩ln铆ch Ko啪en茅 d谩msk茅 艩pi膷at媒 拧pi膷at媒 prst Heel zip do ru膷n铆 pr谩ce P艡铆le啪itostn谩 m贸da St艡edn铆 boty na p臎st Nov媒 Red-heel 1,97 DailyShoes Women s Bojujte stylem nahoru Obuv kotn铆ku pro拧铆van谩 Vojensk媒 Knit 煤v臎r Kartov媒 n暖啪 Pen铆ze Pocket Boots z pen臎啪enky Hot Pink Pu , IDIFU Elegantn铆 st艡apce hv臎zd d谩msk茅 Fringed Low Chunky podpatky Side Zip Up Mid Calf Boots 沤lut谩 , 膶铆nsk茅 pr谩dlo Kristin Cavallari 沤eny bezbolestn茅 Peep Toe Bootie 艩ed媒 semi拧 , SOREL D谩msk茅 N O ko啪en茅 de拧ti Snow Boot Elk IDIFU Elegantn铆 st艡apce hv臎zd d谩msk茅 Fringed Low Chunky podpatky Side Zip Up Mid Calf Boots 艩ed谩 Blazin Roxx D谩msk茅 boty Paisley Round Toe, gumov茅 V铆cebarevn媒 , Blue Berry EASY21 d谩msk茅 koleno vysok茅 boty Black30 AmoonyFashion D谩msk茅 m臎kk茅 materi谩ly kulat茅 uzav艡en茅 拧pi膷at茅 boty s ozdobou 膶ern谩 (Pom-Poms) , Stocton 啪ensk茅 boti膷ky Stockton A.S.98 Choco , Kv臎tinov茅 ko啪en茅 ko啪en茅 ko啪en茅 boty Tina Brownov谩 BC Obuv D谩msk茅 kolektivn铆 z谩padn铆 boty P铆sek\nComments Mavirs Knee High Boty, d谩msk茅 Zaoblen茅 stehno Vysoko nad kolenem Boty Stretch Suede Ploch媒 podpatku vysok媒 Boty Tmav谩 oliva - 3 cm , FRYE D谩msk谩 koza膷ka Veronica Duck Forest Multi-76059 , Birkenstock d谩msk茅 Sarnia voskovan茅 suede boty Taupe voskovan媒 semi拧 Ariat 啪ensk谩 legenda Z谩padn铆 cowboy boot Russet Rebel , DailyShoes Women s Vojensk谩 krajka nahoru Spodn铆 boty Mid Knee High Exclusive P艡ilnav媒 kredit Kapesn铆 karta Pro拧铆van谩 膷ern谩 puka Roma Boots Women s Lace-Up Rain Boots Kv臎tinov媒 , Pod brn臎nsk媒m dresem Street Precision Low Sneaker Zata啪eno 艩ed谩 (942) / Ledovec 艩ed谩 Funtasma od firmy Pleaser Women s Gogo-300 Boot 膶erven媒 patent WeiPoot D谩msk谩 kulat谩 uzav艡en谩 拧pi膷ka kotn铆kov茅 paty PU m臎kk媒 materi谩l pevn茅 boty s kovov媒mi sponami Black-Winkle Pinker , Marc New York od Andrew Marc P谩nsk茅 Kent Combat Boot Tan / Hn臎d媒 / Med , Aerosoles A2 od 啪ensk茅ho zelen茅ho pokoje Koleno vysok茅 boty Brown Fabric Stuburt 2018 Vapor Odoln茅 vod臎odoln茅 拧pi膷at茅 lehk茅 p谩nsk茅 golfov茅 boty B铆l谩 / Titanov谩 , Ollio D谩msk谩 obuv Faux Suede Mary Jane P谩skov谩 p谩ska na komfortn铆 lehk茅 baletn铆 byty burgundsk茅 FRYE p谩nsk谩 tenisov谩 obuv Ludlow 艩ed谩 Birkenstock Gizeh Unisex ko啪en茅 sand谩ly Staro啪itn茅 krajky Wilson Men`s KAOS 2.0 SFT Tenisov谩 obuv b铆l谩 a bezpe膷nostn铆 啪lut谩 (WRS323780-S18) Mazarine modr谩 / b铆l谩 / neonov谩 膷erven谩 , COMFORTIYA D谩msk谩 celina ko啪en谩 p艡铆le啪itostn谩 prody拧nost 膶ern谩 , FSJ D谩msk茅 Basic Mid Stuhaj铆c铆 podpatky Kotn铆k Sand谩le Sandals Open Toe Comfort Casual Shoes Velikost 4-15 US 艩ed谩 , Softwalk d谩msk谩 Brimley Mule Op谩len铆 TDA D谩msk谩 m贸dn铆 p艡ezka Barevn谩 kv臎tinov谩 syntetick谩 Salsa Tango tane膷n铆 s谩l Latinsk谩 tane膷n铆 svatebn铆 obuv , Emerica Figueroa (Figgy) Skate boty Sortiment Dark , D谩msk茅 top谩nky Supra Anevay 膶ern谩 b铆l谩 , Paul Green 沤eny Newtron Oxford Sedlov谩 k暖啪e , 沤ensk媒 Satin Ballet Flat J贸ga Boty Split-Sole sole American Dog Street nos铆 tenisky inspirovan媒ch 啪en B铆l茅 V铆ce Glitter Roymall Women s Satin Latin Dance Obuv s drahokamem S谩lov谩 tane膷n铆 s谩l Tango Performance Boty, model AF430 Rider 啪ensk茅 romantick茅 tanga 沤lut谩 / fialov谩 , adidas p谩nsk茅 Adilette Cf + Logo Slide Sandal Collegiate Navy / Collegiate Navy / White , SCHUTZ D谩msk媒 sand谩l Cecillya Flat Perla , Vodn铆 boty Urban Fox P谩nsk茅 Hydramax | Modr媒 ,


Pravni forum Mojepravo.net • Pogledaj temu - Saobracajni prekrsaj\nTema posta: Saobracajni prekrsaj\nPoslato: Četvrtak,11.1.2018. 09:21:12\nPridružio se: Četvrtak,11.1.2018. 09:07:33\nPostovani verenik je izvrsio saobracajni prekrsaj voznja u alkoholisanom stanju u februaru 2016. godine bez negativnih posledica po druge ucesnike u saobracaju. U decembru 2016. odlazi na sud, dobija 12 kaznenih poena, novcanu kaznu, zabranu upravljanja B kategorijom 8 meseci. 9. januara 2018. godine policija ga zaustavlja, prilikom kontrole ustanove da je zabrana tek pocela 13.10.2017.i traje do 13.06.2018.godine. Dakle kako je moguce da nije dobio nikakvo obavestenje o pocetku zabrane? Sta nam je dalje ciniti, koja je kazna moguca i da li predstavlja olaksicu na sudu to sto ima dvoje malotne dece od 6 i 8 godina za cije izdrzavanje i posao mu je neophodna dozvola?


poljoprivredno zemljište – Страна 4 – PoljoMagazin\nPodsticaji za uređenje kanalske mreže za odvodnjavanje u iznosu od 110 miliona dinara (SRB)\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo raspisao je konkurs za dodelu podsticajnih sredstava za uređenje kanalske mreže u funkciji odvodnjavanja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji Vojvodine u 2019. godini. Cilj konkursa je, kako stoji u tekstu oglasa, održavanje i podizanje funkcionalnosti kanalske mreže za odvodnjavanja poljoprivrednog zemljišta na viši nivo. Sredstva se opredeljuju za radove na kanalima, propustima, ustavama, crpnim […]\nKategorija: Subvencije Tagovi: odvonjavanje poljoprivrednog zemljišta, podsticaji, poljoprivreda, poljoprivredno zemljište, subvencije, uređenje kanalske mreže, vesti\nAP Vojvodina dodeljuje 130 miliona dinara za poljoprivredu (SRB)\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu kroz konkurse za poljočuvarske službe, odvodnjavanje poljoprivrednog zemljišta i uklanjanje divljih deponija sa njiva ponudio je podsticaje u ukupnom iznosu od 130 miliona dinara. Bespovratna sredstva koja su ponuđena za radove na uređenju kanalske mreže i odvodnjavanju poljoprivrednog zemljišta iznose 110 miliona dinara. Mogu ih koristiti gradovi i opštine, konkursne prijave prethodno odobrava javno preduzeće “Vojvodinavode” […]\nKategorija: Subvencije Tagovi: AP Vojvodina, njive, poljoprivreda, poljoprivredno zemljište, subvencije, vesti\nZašto su sada svi opet nezadovoljni Zakonom o poljoprivrednom zemljištu? (HR)\nKada se podvuče crta onda je zaključak samo jedan i slobodno se može reći kako je najveći grijeh svih dosadašnjih poljoprivrednih politika upravo neodgovorno upravljanje poljoprivrednim zemljištem. Kako to da niti jedna hrvatska Vlada do sada nije uspjela donijeti kvalitetan Zakon o poljoprivrednom zemljištu, pa se i nakon 25 godina od osamostaljenja koplja lome na tome kako i kome dati […]\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: poljoprivredno zemljište, vesti, zakon


Kako povećati broj vakcinisanih? - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Kako povećati broj vakcinisanih?\nGrađani mesecima nezintersovani za vakcinu\nM. Radenković12.10.2021. 11:46\nU situaciji kada je država po svoj prilici odustala i od obavezne vakcinacije za određene grupe građana poput zdravstvenih ili prosvetnih radnika, kao i od kovid propusnica, čije je uvođenje u nekim zemljama povećalo broj vakcinisanih, da li je ostalo bilo šta što još može da se uradi?\nPostoji li način da se poveća broj vakcinisanih?\nSagovornice Danasa – Iris Žeželj, vanredna profesorka na Katedri za socijalnu psihologiju Filozofskog fakulteta, i epidemiološkinja Mila Paunić, iz Studentske poliklinike, navode da je jedan od mogućih koraka bolja i pristupačnija komunikaciji sa građanima.\nProf Iris Žeželj naime objašnjava da istraživanja u kojima je učestvovala, a koja su rađena zajedno sa marketinškom agencijom Ipsos i Udruženjem za javno zdravlje, pokazuju da postoji značajan procenat građana – čak sedam odsto – koji veruju da vakcinu ne smeju da prime iz zdravstvenih razloga.\n– To je veoma veliki broj, ako znamo da zdravstveni razlozi zapravo ograničavaju manje od jedan odsto populacije da primi vakcinu. Očigledno se kod značajnog broja građana radi o pogrešnim uverenjima o kojima treba razgovarati – navodi sagovornica Danasa.\nOna još izdvaja grupu mladih koji su neodlučni u pogledu vakcinacije zbog zablude o negativnom uticaju vakcinacije na potomstvo.\n– Značajan deo građana koji još uvek nije primio vakcinu želi da se zaštiti, ali se istovremeno plaši. Razlog mogu biti neka pogrešna uverenja koja su možda proistekla i iz poruka o vakcinama (o tome kome su namenjene) na početku vakcinacije kada još uvek nije bilo dovoljno podataka za određene grupe – navodi prof Žeželj.\nU takvim okolnostima sagovornica Danasa veruje da bi pronalaženje novih načina direktne komunikacije sa ljudima moglo da ima pozitivan efekat.\n– Otvaranje telefonskih linija ili punktova za građane koji imaju pitanja o vakcinama bi mogao da bude jedan od koraka – kaže prof Žeželj.\nTakav korak je napravila Studentska poliklinika u Beogradu, kojoj putem mejla mogu da se obrate oni koji imaju dileme oko vakcinacije.\nEpidemiološkinja Mila Paunić iz ove ustanove objašnjava da je u proteklom periodu pristigao veliki broj pitanja i to ne samo od strane studenata i mladih već i od starijih građana.\nNeke od najčešćih dilema odnosile su se na to da li oni koji imaju neku bolest mogu da prime vakcinu, i koju, zatim da li vakcine izazivaju sterilitet, na koji način se virus prenosi, i kako vakcina štiti. Odgovori su dostupni na sajtu Poliklinke, a dr Paunić kaže da posle dobijenih odgovora neki građani kažu da su im stvari mnogo jasnije i da sada žele da se vakcinišu.\nPored komunikacije sa što većim brojem osoba koje imaju dileme oko vakcinacije, dr Paunić ističe da bar kada govorimo o mladima, koji su i izdvojeni kao grupa u kojoj je najmanji udeo vakcinisanih, važno je da poruke o vakcinama prenose njihovi vršnjaci.\n– Sa mladima se mora otvoreno i na lep način razgovarati. I treba naći način komunikacije koji bi bio mladi za mlade. Na jednoj strani važno je da mladi koji su primili vakcinu prenesu svoje iskustvo kako im je sve vakcinacija olakšala svakodnevni život. Na drugoj, treba čuti i one koji su preležali kovid i uprkos tome što se radilo o blagoj formi danas prolaze kroz produženi kovid odnosno suočavaju se sa nizom simptoma koji im prave strašne problem – navodi dr Paunić.\nOna najvaljuje i da bi uskoro na fakultetima mogle da budu organizovane tribune na kojima bi stručnjaci odgovarali na pitanja studenata o vakcinaciji.\nBroj antivaksera u Srbiji isti kao i u Evropi\nProf Iris Žeželj navodi da se udeo onih koji imaju tvrde antivakserske stavove u Srbiji kreće između sedam i deset odsto i da u tom pogledu Srbija nije izuzetak u odnosu na sliku koja se vidi u drugim evropskim zemljama.\n“Građani Francuske na početku procesa vakcinacije nisu bili provakcinalno raspoloženi. Između 30 i 40 odsto njih je izražavalo stav da neće primiti vakcinu. Sada je u Francuskoj preko 70 odsto vakcinisanih bar jednom dozom. Uvođenje kovid propusnica, i obavezne vakcinacije za određene grupe je svakako tome doprinelo”, navodi prof Žeželj.\niris žeželjKorona virusMila PaunićMladivakcinacijaVakcineBeograd


Kikiriki - Blic Online\nKikiriki je izvor zdravlja, ali i ALERGIJA: Da li je rešenje postepena tolerancija?\nKikiriki je kaloričan, ali zdrav i kvalitetan, ne sadrži holesterol. U 100 grama kikirikija ima oko 570 kalorija, oko 26 grama proteina, što je veća količina u odnosu na ostale orašaste plodove, oko 49 grama masnoća (pola od ukupnih masti su monozasićene), dok ugljenih hidrata ima oko 16 grama.\nKikiriki je poreklom iz Južne Amerike, a danas se kikiriki gotovo svuda u svetu i predstavlja jednu od 15 vodećih svetskih prehrambenih kultura. Pored toga, jedna je od najvažnijih namirnica u međunarodnoj trgovini.\nUkoliko redovno jedete kikiriki svom organizmu ćete priuštiti brojne blagodeti, međutim on ima i nekih mana na koje morate da pripazite.\nSVRSTAN NA "CRNU LISTU" Južnokorejski avioprevoznik zbog incidenta više neće služiti kikiriki\nJužnokorejska aviokompanija "Korijan er" objavila je da u njenim avionima više neće biti posluživan kikiriki, zbog nedavnog incidenta do kojeg je došlo kada dvojica braće tinejdžera nisu mogla da se ukrcaju u avion zbog alergije na kikiriki.\nPretvaraju vrane u SAKUPLJAČE PIKAVACA\nSvake godine u Holandiji se na ulicu baci više od šest milijardi opušaka. Startap kompanija Crowded Cities odlučila je da stane na put zagađenju i nauči vrane da sakupljaju pikavce.\nPatite od alergije na kikiriki? Vašim mukama uskoro bi mogao da dođe KRAJ\nNakon dugogodišnjeg proučavanja alergije na kikiriki, australijski naučnici izvestili su da je imunoterapija pomogla alergičnoj deci da jedu ovu mahunarku bez reakcije u sledeće četiri godine, piše “Tajm”.\nOsobe alergične na kikiriki leče se - kikirikijem\nDeca koja pate od alergije na kikiriki uspešno su izlečena novom metodom - jedenjem kikirikija, jer je klinički ogled pokazao da povećavajuci količinu kikiriki proteina u ishrani svaki dan, deca istreniraju imunološki sistem da toleriše tu vrstu grickalica.\nFlorida: Slonovi bi radije pomorandže nego kikiriki\nU novootvorenom Nacionalnom centru za slonove u Falsmeru u američkoj saveznoj državi Florida otkriveno je da se slonovi više raduju pomorandžama nego kikirikiju.\nFolna kiselina sprečava demenciju\nOsećate se iscrpljeno? Ujutro se teškom mukom izvlačite iz kreveta? U tom slučaju pojedite šaku kikirikija koji je bogat folnom kiselinom, jer je ovaj specijalni vitamin pravi garant dobrog raspoloženja. Norveški stručnjaci su otkrili da nedostatak folne kiseline može da dovede do depresije.


Napravite sami TRETMAN protiv akni od BELOG LUKA - mediji.net\nNapravite sami TRETMAN protiv akni od BELOG LUKA\nBeli luk se od davnina koristi u narodnoj medicini za lečenje mnogih bolesti.\nOd dijareje pa sve do respiratornih oboljenja, beli luk čini čuda. Takođe smatra se da leči i različita stanja na koži, uključujući i akne. Da li je to samo priča ili beli luk zaista ima svojstva uništavanja akni, rešili smo da odgonetnemo za vas. U redovima koji slede razmatramo naučne studije na temu efikasnosti belog luka u borbi protiv akni.\nSA STANOVIŠTA NAUKE\nU nedavnoj studiji utvrđeno je da sok od belog luka može da se izbori...\nLICE JOJ BILO PUNO GNOJNIH AKNI I CRVENIH ČIREVA: Voditeljka 2 godine prolazila kroz AGONIJU, zbog ovog je izgubila samopouzdanje\nMarijana Batinić, poznata po tome što je sa glumcem Andrejom Miloševićem vodila Suvajver, podelila je na Instagramu bolno iskustvo kroz nekoliko fotografija upaljenog lica.Ceo dan se mislim hoću li podeliti ovu sliku sa vama, nisam to planirala, niti mi je ...\nDoktor Perišić: Uz pljeskavice i ćevape nikako ne jedite luk, a evo gde pravimo fatalnu grešku kad spremamo roštilj\nSaznajte koje greške najčešće pravimo u pripremi roštilja i koje namernice ne treba kombinovati sa roštiljskim mesom\nViše od fleka po licu - Akne treba ozbiljno shvatiti, evo i zašto\nStanje koje odlikuju "tačke i fleke" na telu i licu mogu da izazovu smanjenje samopouzdanja, pa čak i zlostavljanje kroz koje osobe sa aknama prolaze, tvrde britanski naučinici...\nPrva stvar koja nam padne na pamet kada govorimo o sportskoj ishrani su proteini. Smatraju se jednim od osnovnih dodataka ljubiteljima fitnesa, ali proteini nisu neophodni samo onima koji vežbaju.\nSmrdibube opsedaju naše kuće najviše tokom rane jeseni, u potrazi za toplim mestom gde će da se sklone, mada to nije jedini period tokom godine kada ih ima. Ako su ovi insekti posetili i vaš dom, postoji jedna sasvim prirodna stvar pomoću koje možete da izbacite ove nepozvane goste.


Tramp pozvao Putina u Vašington - Jutarnji GLASnik\nPosted on 02/04/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nBela kuća je danas potvrdila da je američki predsednik Donald Tramp pozvao ruskog kolegu Vladimira Putina u Vašington\nPres sekretar Sara Hakabi je izjavila da je Bela kuća jedna od „brojnih potencijalnih mesta“ sastanka o čemu su Putin i Tramp razgovarali telefonom 20. marta.\n„Kao što je i sam predsednik (Tramp) potvrdio 20. marta, nekoliko sati posle njegovog poslednjeg telefonskog razgovora sa predsednikom Putinom, njih dvojica su razgovarali o bilateralnom sastanku u ne tako dalekoj budućnosti“, rekla je Sanders.\nOna je dodala da su u tom kontekstu razgovarali o više potencijalnih mesta sastanka, uključujući i Belu kuću, preneo je AP.\nPrema rečima Sandersove, administracija američkog predsednika po tom pitanju nema dalji komentar.\nKremlj je prethodno saopštio da razgovora o održavanju predloženog susreta između predsednika Rusije i SAD nije bilo od kada je Tramp predložio susret u telefonskom razgovoru dvojice lidera 20. marta.\nOd tada je Vašington proterao 60 ruskih diplomata i zatvorio ruski konzulat u Sijetlu zbog optužbi da je Rusija imala ulogu u trovanju bivšeg dvostrukog špijuna Sergeja Skripalja i njegove kćerke Julije, a Rusija odgovorila istom merom.\n„U pozadini ovih događaja, teško je razgovarati o mogućnosti održavanja sastanka“, izjavio je pomoćnik ruskog predsednika Jurij Ušakov, preneo je Rojters.\n„Mi želimo da verujemo da će razgovori (o predloženom sastanku) početi rekao je Ušakov. Želimo da se nadamo da… ćemo jednog dana doći na početak ozbiljnog i konstruktivnog dijaloga“, rekao je on.\nUšakov je izjavio i da je tokom telefonskog razgovora dvojice predsednika Tramp sugerisao da bi susret trebalo bude održan u Vašingtonu, preneo je Tas\nNa Divljem Zapadu ništa novo: Tramp preti Venecueli VOJNOM INTERVENCIJOM\nVLADIMIR PUTIN: „Države-članice NATO-a lutke koje klimaju glavom! Vašington prekršio međunarodno pravo!“\nMakron traži od Putina pomoć zbog Sirije\nTagged DONALD TRAMP, VAŠINGTON, VLADIMIR PUTIN


Bolje zlato nego štednja | Kamatica\nPočetna > vest > Bolje zlato nego štednja\nTekst objavljen: 27.02.2016 13:00\nIskustva devedesetih, problemi koje su mnogi deponenti imali kada su bankrotirale četiri državne banke, zatvaranje nekih banaka poslednjih godina, zatim aktuelna situacija sa švajcarskim frankom itd., uzroci su nepoverenja značajnog broja građana u bankarski sistem.\nMeđutim, čak i oni koji imaju puno poverenje u sigurnost svojih depozita, neretko se odlučuju da novac ulože na drugi način, jer pogled na kamate koje se nude u bankama, pokazuje da je vreme zarade oročavanjem štednje odavno prošlo.\nVećina banaka nudi samo 1,0 do 1,3 odsto kamate na štednju u evrima oročenu na godinu dana, a ta cifra raste “čak” do 1,53 odsto ako svoj novac “zarobite” na tri godine. Ako se zna da je prošlogodišnja inflacija bila 1,5 odsto, jasno je da sa ovakvim kamatama klijent bukvalno gubi novac, te da će samo ako dinar bude padao biti na nuli ili u potpuno zanemarljivom “plusu”.\nSlično je i sa dinarskom štednjom, gde se kamate kreću oko sedam procenata. U ovom slučaju pad dinara radi protiv klijenta, pa kada se od kamate odbije inflacija i uračuna jačanje evra, sva zarada se praktično istopi.\nTo nije samo odraz stanja u Srbiji, već je karakteristično za celu Evropu koja se i dalje bori sa niskom inflacijom, niskim kamatama i niskim privrednim rastom.\nOd početka godine do danas, cena zlata na svetskim tržištima porasla je za 12,95 odsto, što znači da bi, ako se taj trend nastavi, cena zlata do kraja godine mogla da poraste i preko 70%.\nUpoređenju sa 1,8 odsto koliko nude banke, to je neuporedivo više. Tim pre što je kapital u zlatu mnogo bezbedniji od gubitka vrednosti (inflacije, devalvacije) u odnosu na bilo koju papirnu valutu.\n- Prema takozvanom “Londonskom fiksingu”, kojim se svakodnevno utvrđuje referentna cena zlata na globalnom tržištu, cena grama zlata na početku godine bila je 31,50, a juče je on vredeo 35,58 evra. Samo u poslednjih 10 godina vrednost zlata je porasla za više od 300 procenata – kaže za Danas Ljuba Jakić, generalni direktor firme GOLD professionell, koja se bavi prodajom zlata investitorima u Srbiji.\nPrema Jakićevim rečima, zlato je oduvek važilo za sigurnu investiciju, koja je naročito profitabilna u turbulentnim ekonomsko-političkim vremenima, kakvo je sadašnje, jer je za razliku od drugih oblika ulaganja zlato “prihvaćeno u celom svetu, trajno, prenosivo i relativno retko”.\n- Od osnivanja Federalnih rezervi (američke centralne banke) dolar je izgubio 95 odsto svoje kupovne moći, dok je zlato u istom periodu poraslo sa faktorom 50. Da biste danas dobili istu potrošačku korpu koju ste 1980. mogli imati za jednu uncu zlata, morali biste da platite oko 2.000 dolara – kaže Jakić, objašnjavajući time u kojoj meri zlato čuva kupovnu moć, čak i u poređenju sa valutama koje se inače smatraju stabilnim.\nKako dodaje, građani koji žele da kupuju u zlatne pločice najfinije čistoće, to mogu da urade i u Srbiji, a da pritom ne moraju da plaćaju “naduvane” cene u zlatarama.\n- Mi građanima omogućavamo da kupe zlatne pločice od jednog do 20 grama težine po veoma povoljnim cenama. GOLD professionell zlatne pločice čuva za svoje klijente u sefu u banci i u svakom momentu na zahtev klijenta može da mu preda kupljeno zlato ili da mu isplati ekvivalentnu vrednost pločica.\nPrednost je i to što građani imaju mogućnost da daju trajni nalog, kojim će svakog meseca kupiti zlato u vrednosti od 5.000 ili 10.000 dinara i tako postupno ulagati u ovaj plemeniti metal - objašnjava Jakić.\nNa pitanje zbog čega bi građani imali poverenja u ovakvo ulaganje, Jakić, koji je prethodno bio generalni direktor Mekdonaldsa u Srbiji, a zatim vodio KFC, objašnjava da će poslovanje GOLD professionella redovno kontrolisati Dilojt, jedna od četiri najveće revizorske kuće na svetu, dok će se zlato do momenta isporuke čuvati u trezoru Raiffeisen banke u Beogradu.\n- Mi smo deo međunarodne renomirane kompanije sa sedištem u Švajcarskoj i filijalama u Austriji, Nemačkoj, Velikoj Britaniji, Mađarskoj, Sloveniji, a odskora i u Srbiji – dodaje Jakić.\ninvesticija u zlatu zlato štednja u zlatu zlatne plče GOLD professionell


Sindikat pravosuđa traži ostavku Nate Mesarović\nSindikat pravosuđa traži ostavku Nate Mesarović 09.Mar.2010, 13:01, Izvor: Glas javnosti\nBEOGRAD - Beogradski odbor Sindikata pravosuđa Srbije danas je predao molbu predsednici Visokog saveta sudstva Nati Mesarović da podnese ostavku, jer smatra da nije dostojna da obavlja tu funkciju kao ni funkciju predsednice Vrhovnog kasacionog suda.\nMolbu je u pisarnici Ministarstva pravde predao predsednik gradskog odbora sindikata Ivica Cvetković.\nCvetković je izjavio Tanjugu da je Sindikat dobio poziv iz Visokog saveta za sastanak, ali da je on odbijen s obzirom na planirane obaveze u vezi sa današnjom predajom molbe.\nSindikat pravosudja podneo molbu za ostavku Nate Mesarović\n09.Mar.2010, Izvor: SrbijaNet.rs\nBeogradski odbor Sindikata pravosudja Srbije danas je predao molbu predsednici Visokog saveta sudstva Nati Mesarović da podnese ostavku jer smatra da nije dostojna da obavlja tu funkciju kao ni funkciju predsednice Vrhovnog kasacionog suda. Molbu je u pisarnici Ministarstva pravde predao\n21:32: Ima nade za rvanje21:32: Farmeri se skidali za hranu21:32: PANIKA NA KOSOVU: Euleks hapši zločince iz OVK!21:31: Lažni Saj prevario Kan21:31: Zbog njega je Porto gigant kakav jeste: Za 10 godina doneo 24 tro...21:31: Pruža podršku kolegi, ali iz publike: Ceca demantovala da će b...21:30: Dačiću, Vučiću, Dinkiću, ko u Vladi štiti Đilasa?21:30: Srpska ne želi da izgubi autonomiju21:30: Grčka: Poslanici zamoljeni da ne unose oružje u parlament21:29: Opsednuti fan pokušao da dopliva do kuće Tejlor Svift!21:29: Džordan "posterizovao" novinarku21:28: Savićevića čuvali specijalci21:28: Partizanu kruna, Zvezdi uvrede21:28: Ni kiša nije sprečila slavlje maturanata Medicinske škole21:27: Jelača odlična u Pekingu21:26: Britanska policija uhapsila još dvije osobe u vezi sa jučerašn...21:26: Crnogorska inspekcija kaznila Emira Kusturicu sa 100 evra21:25: Afera RBV: Pokrenuta istraga i predložen pritvor21:25: Afera RBV: Saslušani osumnjičeni21:25: Šta kupujemo? I majice od plastike21:24: VEČE(RA) SA IVANOM Šest godina i 10 kg ranije!21:23: Pokrenuta istraga i predložen pritvor za dvoje iz IO RVB21:23: Mihajlović: Protiv Belgije možemo da izgubimo sve šanse za SP21:23: ĆAO ZDRAVO! Grudi i usne u prvi plan!21:22: Južna Koreja će ove godine lansirati satelit sa ruskog kosmodro...21:22: Svetski rekord - intervju trajao više od 30 sati ...21:22: PRAVI GLUMCI ZA SERIJU Četverac koji ne prestaje da šokira21:21: NOBELOVAC FELPS: Ne mogu da verujem da neko ozbiljno želi da u...21:21: Prva faza priprema za Belgiju21:20: Rusija može smanjiti količine ofanzivnog oružja21:20: Mađarska: Optužnica protiv 45 osoba zbog nameštanja21:19: Radnički ne može ni u Evrokup!?21:19: Liverpul bi da se oslobodi Dauninga21:19: Osvajač Lige Evrope direktno u LIgu šampiona21:18: Stručnjaci o terorističkom napadu u Vulviču za „Glas Rusije...21:18: Diseldorf: Pelja eliminisao i Troickog21:17: Miha okuplja "orlove": Nema predaje!21:17: Izmene saobraćaja zbog koncerta Đorđa Balaševića21:17: Pavićević: Nisam se video sa Hodžajem, razmena oficira za čet...21:17: Novosađani ogorčeni, poskupeo taksi21:17: Svetska banka: I opštine u Srbiji da stegnu kaiš21:16: SINIŠA MIHAJLOVIĆ: Kad Tole bude selektor neka zove Ljajića! D...21:16: Korupcija u leskovačkoj Komori21:16: Naprednjaci prave "čistku" direktora i gradonačelnika21:16: Hrvatski student osuđen na 6 godina zatvora za napad na sudiju u...21:16: Nema mu ravnog: Ahmed Agel je planeta!21:15: Farma 2013: Nestašica alkohola, Miki Mećava temeljno obavlja za...21:15: PUKOVNIK SAD: Ne znam zašto su naše trupe na Kosovu21:15: Alisa Marić u poseti Francuskoj21:15: Veličković u SANU i Zepteru21:15: Otkriveno ko je mladić koji je brutalno ubijen mačetom u London...21:14: Hoće li država da smanji plate i penzije?21:14: Još jedna krađa u Kanu21:12: London: Ubijeni vojnik ratovao protiv talibana21:12: Dvorana Doma sindikata – repertoar od 23. do 29. maja21:12: Sudar četiri školska autobusa21:12: Fudbaleri Srbije počeli "operaciju Belgija", Miha upozorava da m...21:11: Pavićević: Nisam se video sa Hodžajem,razmena oficira za četi...21:10: Selektor: U Belgiji je sve na kocki21:10: Najmanje osmoro ljudi povređeno u oluji u Bukureštu\n09.Mar.201009.Mar.2010: Društvo09.Mar.2010: Glas javnostiDan pre: 08.Mar.2010Dan pre: DruštvoDan pre: Glas javnostiDan posle: 10.Mar.2010Dan posle: DruštvoDan posle: Glas javnosti


od Veka taj Čet Dec 13, 2007 4:03 am\nPre 9 god. moja teta je rodila prelepu bebu, jedna od najlepsih beba koje znam, i sada je jedna od najlepsih devojcica koje znam, ali je krivicom " nekog tamo" ona bolesna, boluje od cerebralne paralize.......i to od tezeg oblika. Moja sestra zove se Viktorija jer je pobedila smrt koja joj je pretila na rodjenju i nekoliko dana posle rodjenja, i jos uvek se bore protiv cerebrale, ali nazalost uspeha je malo...Ona sada ima 9,5 god. ne hoda, ne prica i ne sluzi se rukama...a moja teta je jedan veliki borac...redovno sa njom radi vezbe, bila je i na operaciji, na raznoraznim tretmanima, na skupim lekovima, secam se da je pre 4-5 god. teta placala njene preglede i po 130 000din. Znam i mnogu drugu decu koja imaju blazi oblik ove bolesti...uopste znam mnogo o ovoj bolesti, nazalost.\nNe znam zasto sam otvorila ovu temu, ali nazalost ove dece ima poprilican broj, narocito na to obratite paznju kad imate nekog u svojoj blizini ko ima takav problem....eto osetila sam potrebu da napisem ovo...\nod Gost taj Čet Dec 13, 2007 4:11 am\nmoja sestra od strica je defektolog i radi u jednoj skoli u novom sadu za mentalno retardiranu decu tj. skolu za decu sa posebnim potrebama,ona sa njima pokusava i trudi se da prica kao da su normalni i dozreli svom uzrastu iako sa par njih to jako tesko postize,ali najbitnije od svega sto sam htela da kazem je da takva deca nicim nisu izdvojena sem sto idu u posebnu skolu,vrlo su nadareni za crtanje,pletenje ili neku drugu aktivnost.\niako im je bog uzeo ono najvaznije da uzivaju u detinjstvu i zivotu kao druga deca nije im oduzeo pravo da rastu,raduju se i zive ,pravo koje imaju sva deca nezavisno dal su zdrava ili bolesna.\nod Betty Boop taj Čet Jan 10, 2008 1:13 am\nPostoje 4 osnovna oblika dečije cerebralne paralize...u zavisnosti od oblika, imamo lakše i teže kliničke slike ovog oboljenja. Nisu svi oblici praćeni mentalnom zaostalošću. Prepoznavanje ovog oboljenja u prvim danima života može mnogo da pomogne u poboljšanju stanja deteta, jer je mozak bebe u prva tri meseca naj"plastičniji", što znači da se može pozitivno uticati na neuromuskularni razvoj mozga određenim stimulacijama, preko određenih autorizovanih vežbi (Vojtine vežbe su najzastupljenije).\nUzroci DCP mogu biti urođeni ili stečeni, gde postoji urođena malformacija mozga (genetski, ili u toku trudnoće, kad neka oboljenja majke mogu dovesti do ovoga, kao i korišćenje nekih lekova, droga i dr. toksičnih supstanci), ili dete zadobije DCP nakon rođenja, povredom glave...bilo udarac, bilo takođe oboljenje deteta, intoksikacija i sl...\nod Veka taj Čet Jan 10, 2008 1:47 am\nBetty, sestra o kojoj sam pisala je "dobila" cerebralu na rodjenju, patila je prilikom porodjaja posto je lekar posto-poto hteo da njenu mamu, moju tetu, porodi prirodnim putem, pri tom se radi o zeni koja je onda imala 37 god, sto ajd i nije tako mnogo, prvi porodjaj je bio 11 god pre toga, a ona se poradjala 3 dana, tj bolove imala 3 dana da bi je tek cetvrti\nstavio na porodjajni sto, i pritom nije se otvarala, a on nije hteo da je porodi na carski sve dok joj nisu popucali kapilari materice i bebio srce prestalo da se cuje, tek onda je porodio carskim rezom, pa su bebu ozivljavali.\nA u tim prvim mesecima zivota niko od lekara nije imao hrabrosti teti da kaze da dete boluje od cerebrale, jer su joj to kolege, na njihova silna pitanja sta sa detetom nije u redu- odgovarali su da je sve ok, dok jedan od lekara nije smogao snage da kaze da je to to...\nod Betty Boop taj Čet Jan 10, 2008 12:43 pm\nTo što si sada ispričala je strašno, i za svaku osudu!!!Ja bih insistirala da tu neko krivično odgovara! Prvo, taj ginekolog, očigledno potpuno nesposoban za rad u akušerstvu, koji je zbog svog činjenja doveo do toga da zdravo dete u stomaku postane doživotni invalid odmah po rođenju, i to samo njegovom krivicom, a drugo, svaki pedijatar je MORAO odmah odreagovati, da bi se odmah sprovela adekvatna terapija. Kakvo bre skrivanje od majke, zato što je koleginica!? Pa, da li su oni normalni? Pa u tim prvim nedeljama se najviše moglo učiniti za to dete, upravo tim vežbama! Ja bogami ne bih mogla sa sigurnošću odgovarati za svoje postupke u takvoj situaciji!\nod Ivana taj Čet Jan 10, 2008 10:53 pm\njaoj,Veki,to je strasno,ne znam sta da kazem,tog coveka treba ubiti!!\nod Brizna mama taj Sre Maj 12, 2010 2:37 am\nZnaci ovo je postalo svakodnevno i ljudi kada cuju za neki novi slucaj samo i pitaju; sta je sad?! Strasno nemam reci za ovkav cin...ccc...Tako nesto samo bolestan covek moze da uradi\nod Big mama taj Sre Feb 09, 2011 12:42 am\nCitam danas u novinama maltene istu pricu kao sto je Veka napisala o svojoj tetki. Zena se nije otvarala i tek su joj uradili carski kad je beba prestala da dise, i sad devojcica ima cerebralnu paralizu. A doktor joj obecao da ce na vreme da uradi carski jer je slicna situacija bila na prvom porodjaju kad joj je starije dete jedva prezivelo.Strasno\nod Alisss taj Pon Mar 05, 2012 4:25 am\nPozdrav svima, htela bih da iznesem problem svog brata, pa ako neko ima bilo kakvo misljenje, nek ga iznese, bila bih Vam zahvalna... Naime, on ima 16 godina, i na porodjaju je ostao bez vazduha, zbog cega je doslo do ostecenja mozga. Dijagnoza je tripareza, tj samo desnu ruku koristi manje vise normalno, ima otezano hodanje (hoda na prstima,ne moze da spusti petu,takozvani X hod), govor(moze da kaze mama, cao, da, i to je to, komunicira putem gestova), ne zna da cita niti pise, svakog dana ima te nagle promene raspolozenja da odjednom bez ikakvog povoda pocne da vristi i place i to moze satima da traje a da niko ne moze da ga smiri, nekad bude i agresivan takodje bez razloga, ili da ne dozvoljava mami da prica sa bilo kim(stavi joj ruku na usta), i pravi scene manje vise kad god nije u centru paznje, i koliko god bio napolju, ili ga izvodili napolje i obavljali svakakve aktivnosti sa njim koje mu prijaju, posle toga je uvek neprijatan i takodje pravi scene plakanjem.takodje jedan od najvecih poblema je to sto i dalje koristi pelene a kad ga stavimo na wc solju ima blokadu, makar na njoj sedeo 1-2h nista se nece desiti dok mu ponovo ne obuku pelene, isao je u Paracin na tu operaciju kod Rusa, ali napretka skoro nikakvog nije bilo. Takodje i balavi, tj-nema refleks gutanja pljuvacke. Pretpostavljam da je vec star za to presadjivanje maticnih celija. Ne znam koji je ovo stepen paralize posto on bez obzira na stanje hoda, cak skoro trci, moze da sutira loptu, igra igrice i napamet uci,pamti svake stinice-npr u GTA igrici zna sve puteve napamet, savrseno se snalazi u prostoru... Ako neko ima bilo kakav savet nek ga podeli samnom, ako znate bilo sta sto bi moglo da pomogne, recite. Hvala svima unapred.\nod Ivana taj Sre Mar 07, 2012 6:21 am\nSavet nikakav,nazalost,ne mogu da dam,samo da vam pruzim punu podrsku i pozelim sve najbolje.\nod Veka taj Uto Apr 24, 2012 8:48 am\nAlisss, moja sestra o kojoj sam pisala ima mnogo tezi oblik paralize, sada vec ima 14 god, ne hoda, ne prica, ne sluzi se rukama, nema refleks gutanja pljuvacke, ima napade besa mada nisu izrazeni ni mnogo cesti... na zalost, oni su sa njom pokusali sve i svasta, isli na raznorazna snimanja, operacije, ali nista nije pomoglo, tako je kako je.... nemam sta pametno da ti kazem, osim da zarad njega morate izdrzati...


GRAĐANI SRBIJE ZA VAKCINU DOBIJALI NOVAC I VAUČERE: Nećete verovati šta su države širom sveta delile kao nagradu - u SAD i džoint! | Najnovije vesti - Srbija danas\n10.06.2021. • 19:26 Srbija Danas/Republika\nGRAĐANI SRBIJE ZA VAKCINU DOBIJALI NOVAC I VAUČERE: Nećete verovati šta su države širom sveta delile kao nagradu - u SAD i džoint!\nVakcinacija protiv koronavirusa širom sveta naterala je vlade mnogih zemalja da osmisle strategije na koji način će privući ljude da se što pre opredele za imunizaciju kako bi se pandemiji konačno, posle skoro dve godine, stalo na put, pa su mnoge države, poput Srbije gde se delila novčana nagrada i vaučeri za šoping-centre, ponudile niz nagrada onima koji se odluče da se zaštite od infekcije.\nTako su prodavnice marihuane u američkoj saveznoj državi Vašington, gde je ta droga legalna, ponudile svojim mušterijama besplatan džoint ukoliko se kod njih vakcinišu protiv kovid-19, dok su se širom Amerike delile i druge nagrade poput besplatnog piva, krofni, poklon-bonova do ulaznica na utakmice ili karata za javni prevoz.\nNajdalje u motivaciji građana da se odazovu na vakcinaciju je otišla Kalifornija koja je svojim građanima dala šansu da osvoje po 1,5 miliona dolara - 10 dobitnika biće izvučeno na lutriji, uz još njih 30 koji će dobiti po 50.000 dolara.\n- U slučaju da maloletna osoba (deca i tinejdžeri od 12 godina pa nadalje mogu da se vakcinišu u SAD) dobije na lutriji, nagrada će biti stavljena na štednju dok ne postane punoletna. Međutim, osim toga, čak dva miliona stanovnika Kalifornije, koji se od 27. maja vakcinišu s obe doze, automatski će dobiti bon za mobilni telefon ili trgovinu od 50 dolara - javlja američki portal Axios, prenosi Index.\nOsim toga, više od 20.000 vakcinisanih ljudi u Kaliforniji moglo je da uživa i u velikom koncertu Vax Live na stadionu u Inglvudu 2. maja uz Dženifer Lopez, Fu fajters i Edija Vedera, kao i govornike poput britanskog princa Harija i predsednika SAD Džoa Bajdena.\nKolorado organizuje lutriju koja traje pet nedelja, a na kojoj će petoro nasumično izabranih osoba s barem jednom primljenom dozom vakcine dobiti po milion dolara. I Ohajo ima lutriju s nagradama od po milion dolara za pet vakcinisanih punoletnih osoba i četvorogodišnju stipendiju za bilo koji javni univerzitet u toj saveznoj državi za petoro maloletnika od 12 do 17 godina.\nOregon će vakcinisanima lutrijom podeliti jednu nagradu od milion dolara, 36 od po 10.000 dolara i pet stipendija vrednosti po 100.000 dolara. U Memfisu i Tenesiju su se, na lutriji, između ostalog, podelila dva automobila: Ševrolet kamaro i Nisan altima.\nIlinois pak nudi 50.000 besplatnih ulaznica, vrednih po 50 dolara, u zabavni park Six Flags Great America za stanovnike te države koji se vakcinišu. Mejn, s druge strane, nudi niz nagrada vezanih za aktivnosti u prirodi, uključujući dozvole za lov i ribolov i ulaznice u parkove prirode.\nGrad Njujork, takođe, uz vakcinu deli besplatne ulaznice na Liberti ajland, karte za trajekt, polugodišnju pretplatu za metro, godišnju pretplatu za pozorište ili bonove od 25 dolara za javne prodavnice, dok je država Njujork organizovala lutriju za one koji su se vakcinisali od 24. do 28. maja pa je tako jedna srećna osoba dobila čak pet miliona dolara.\nKorona virus koronavirus Kovid-19 pandemija vakcinacija


utorak, 5. jun 2018. 16:17h\nPremijerna promocija u Srbiji knjige "Neverovatna priča o džinovskoj krušci" biće upriličena u sredu, 6. juna, u 11 sati u Kulturnom centru Pančeva.\nU izdanju Kreativnog centra objavljena je "Neverovatna priča o džinovskoj krušci", slikovnica namenjena predškolcima i mlađim osnovcima koju je napisao i ilustrovao Jakob Martin Strid promo\nPromociji će prisustvovati urednica izdanja Slavica Marković i zamenica ambasadora Kraljevine Danske u Beogradu Marianne Gade Topac.\nU izdanju Kreativnog centra, a na inicijativu Ambasade Kraljevine Danske u Beogradu, objavljena je "Neverovatna priča o džinovskoj krušci", slikovnica namenjena predškolcima i mlađim osnovcima koju je napisao i ilustrovao Jakob Martin Strid, višestruko nagrađivani danski pisac i ilustrator. Izdavanje ove luksuzno opremljene knjige finansijski su podržale Ambasada Kraljevine Danske u Beogradu i Danska fondacija za umetnost.\nKnjiga Neverovatna priča o džinovskoj krušci čitaocima u Srbiji biće predstavljena 6. juna u Pančevu, u okviru dečjeg festivala BUDI (Bijenale umetničkog dečjeg izraza), na kojem je ove godine Danska počasni gost. Nakon promocije knjige biće prikazan animirani film snimljen prema istoimenoj knjizi.


Đurić: Klevetničko pismo Đilasa, neka piše Tačiju i Haradinaju | Radio Kosovska Mitrovica\nĐurić: Klevetničko pismo Đilasa, neka piše Tačiju i Haradinaju\n10. March, 2019 15:25 |\nDragan Đilas je, umesto da se otvorenim pismima obraća međunarodnoj zajednici ili onima koji na Kosovu i Metohiji “drže mač” nad glavom srpskog naroda, rešio da lažovsko i klevetničko pismo uputi na adresu predsednika Srbije, istakao je danas potpredsednik Glavnog odbora SNS Marko Đurić.\n“On i ostali lideri Saveza za Srbiju nijednom rečju nisu osudili albanske separatiste zbog sahranjivanja dijaloga sa Beogradom, ili barem izrazili zabrinutost za budućnost srpskog naroda u pokrajini čiji se položaj i prava i ne pominju u platformi Prištine, jer Priština očito računa da na samoproglašenom Kosovu uskoro i neće biti Srba”, dodao je Đurić.\nTo sramno ćutanje dela opozicije je prava potvrda njihove političke neozbiljnosti i nacionalne neodgovornosti, ukazuje se u Đurićevom saopštenju, povodom otvorenog pisma Aleksandru Vučiću koje je Đilas objavio ranije tokom dana.\n“Ali Đilas ne piše Prištini, jer Tači i Haradinaj podržavaju njegove proteste protiv predsednika Vučića, isto onako kao što on podržava njihovu separatističku platformu, i ta sprega interesa je najzad izašla na videlo”, naglasio je Đurić.\nOn je napomenuo da svaki pristojan građanin Srbije sa nelagodom i strepnjom ovih dana prati informacije o bezumnim potezima Prištine, a jedino Đilas i njegova bratija, po principu “što gore za Srbiju to bolje za nas”, gledaju kako će da izvuku neku političku dobit u situaciji kada bi sve stranačke politike morale da budu ostavljene po strani dok opasnost ne prođe.\nAli tako funkcioniše Đilasov tajkunski mozak, jer on nije obuzdan moralnim obzirima – on je manično gonjen željom za političkim i finansijskim profitom po svaku cenu, i potpuno lišen sposobnosti da saoseća sa sugrađanima ili brine o opštem interesu, dodaje se u saopštenju.\n“Dok su Srbe proterivali sa Kosova i Metohije i palili srpske svetinje, Dragan Đilas se bogatio i sticao milione, a sada kada na njegovim protestima kolo vodi Redžep Hoti, zamenik predsednika Tačijeve i Veseljijeve PDK, usuđuje se da vređa inteligenciju časne i poštene Srbije koja nije zaboravila ko je on i šta su on i njegovi saizvršioci iz Saveza za Srbiju uradili protiv Srba u Pokrajini”, istakao je Đurić.\nPrema njegovim rečima, Đilas misli da je cela Srbija glupa, a on pametan, i da smo zaboravili da je za sve za šta optužuje predsednika Aleksandra Vučića kriv – on sam.\n“Za njega je i sama Srbija samo jedan lični biznis-projekat. Za nas je otadžbina i nećemo je dati ni mnogo moćnijima od njega”, naglasio je Đurić.


Campbelltown : hoteli blizu, fotografije, adresa, Аустралија plan, blizu, rezervacija\nNaziv terena: Campbelltown (Campbelltown)\nU hotelu Rydges Campbelltown pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjavaNastavak gostiju, Samo za nepušače, Klimatizovano. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Dizajn-hotel.Nalazi se u ulici Old Menangle Rd, Campbelltown, pozicija mu je jugozapad za grad Campbelltown, a od centra je udaljen samo 13 minuta hodom.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer unutrašnji bazen. Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca Rydges Hotels & Resorts.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 84 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 38 Queen Street, Campbelltown, a pozicija mu je jugozapad za grad Sidnej. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okNastavakoline.Stil hotela Maclin Lodge Motel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Aerodrom Kingsford Smith se nalazi na oko 71 minuta kolima od hotela (35 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nNa 14 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 20 Queen Street sa pozicijom severoistok za grad Campbelltown, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nNastavakekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Campbelltown. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Sakrijte\nU hotelu Quest Campbelltown Serviced Apartments pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije pet zvezdica za grad Sidnej: n.a.. Stil ovog hotela je Luksuzan.Pozicija ovog hotela je jugozNastavakapad za grad Sidnej, a nalazi se u ulici 1 Rennie Road, na samo 82 minuta kolima od centra grada.Do aerodroma Kingsford Smith možete da stignete kolima za 69 minuta (aerodrom je udaljen 34 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nNalazi se u ulici 3 Rennie Road, pozicija mu je severoistok za grad Campbelltown, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu ibis budget Campbelltown (previously FORMULE 1) pronaći ćete sve Nastavakusluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Deo je lanca IBIS BUDGET.Sakrijte


Šarčević: Obnovićemo i izgraditi oko 17.000 vrtića od kredita Svetske banke – Gradskibiro.rs\nBEOGRAD, 18. maja 2017. (Beta) – Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević izjavio je danas u Beogradu da će oko 17.000 predškolskih ustanova u Srbiji biti obnovljeno i izgradjeno od 50 miliona dolara kredita koje je Svetska banka nakon dve godine pripreme potpisala sa tim ministarstvom.\n“Novac koji smo dobili od Svetske banke namenjen je obnovi, ali i izgradnji novih predškolskih ustanova koje će povećati obuhvat dece”, rekao je Šarčević nakon otvaranja “Prolećne vašarijade” u vrtiću Ježurko u beogradskom naselju Borča tri.\nGradski menadžer Goran Vesić kazao je da će Beograd biti spreman da novim projektima konkuriše za kredit Svetske banke jer ima udeo u 40 odsto bruto domaćeg proizvoda zemlje i kako se izrazio, “najveći pritisak” dece koja čekaju na svoja mesta u vrtićima.\n“Izaći ćemo sa novim projektima i očekujemo da će dobar deo tog novca ostati u Beogradu za rekonstrukciju predškolskih ustanova i izgradnju novih. Nadamo da će svaka beogradska opština uspeti da dobije makar još jednu ustanovu ili rekonstrukciju postojećih”, kazao je Vesić.\nKomentarišući ugovore koje je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja potpisalo sa Kinom, Šarčević je rekao da će Ugovor o strateškoj saradnji sa kompanijom “Huawei” biti sproveden za “nekoliko meseci i da su ostali samo tehnički detalji”.\n“Do sada je kvota razmene Srbije i Kine na godišnjem nivou bila 10 studenata, a sada očekujemo da će taj broj porasti na 100 studenata”, kazao je Šarčević.


Kljuc u ruke | Majstori za adaptaciju i renoviranje | Majstori, usluge, poslovi, firme, besplatni oglasi za Majstore\n22/03/2018 Majstori za adaptaciju i renoviranje\nTreba Vam adaptacija ili izgradnja Vaseg zivotnog ili poslovnog prostora? Posaljete nam projekat, mi Vama ponudu u najkracem roku. Radim sve: Izgradnja od temelja, gipsarski radovi, keramika, vodoinstalaterske usluge, struja, molerski radovi, proizvodnja i ugradnja dekorativnih ciglica od gipsa, itd,itd. Posetite nas sajt www.adapthome.rs i pozovite na 0641158298. I Vasa poraga za majstorom je zavrsena jer kod nas imate sve na jednom mestu.\nBroj Pregleda Oglasa:277\nReferentni ID oglasa:#420\n20 godina iskustva u zemlji i inostranstvu na uređenju kuća i stanova\n: Majstori za adaptaciju i renoviranje : 20/06/2020 : Check with seller\t: Beograd (Beograd)\nIzvođenje svih završnih radova u građevinarstvu:gips,moleraj,keramika,parket,vodoinstalacije,struja. Dobro se prilagođavamo svim promenama i is...\n: Majstori za adaptaciju i renoviranje : 16/02/2019 : Check with seller


Putin produžio zabranu uvoza hrane iz EU - ruski potrošači negoduju zbog visokih cena - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nMiroslav Druzetic-Lexx je dodao oglas pre 41 minut\nDok se ruski potrošači žale na visoke cene i loš kvalitet domaće hrane zbog nedostatka konkurencije, Putin je produžio zabranu uvoza hrane iz EU na dodatnih godinu dana.\nZabrana uvoza mlečnih proizvoda, mesa, sira, ribe, voća i povrća iz Evropske unije u Rusiju prvi put je uvedena u avgustu 2014. godine, a bila je reakcija na sankcije koje im je Zapad nametnuo nakon sukoba u Ukrajini.\nSada je ruski predsednik, Vladimir Putin potpisao odgovarajući dekret i produžio zabranu do 31. decembra 2021. godine.\nTa zemlja, kako piše agrarheute, koristi embargo za obnavljanje sopstvene proizvodnje, na primer u mlečnoj industriji i to kako bi što više smanjili zavisnost od uvoza.\nPotrošači se žale na cene i kvalitet\nLogično, zabrana uvoza utiče na mnoge zemlje koje su uvele sankcije Rusiji, uključujući Sjedinjene Američke Države, Australiju, Kanadu i Ukrajinu.\nMnogo robe s embargom, poput sira iz Francuske i Italije, i dalje dolazi na tržište ove zemlje zaobilaznim putevima i krijumčarenjem, a tadašnje vlasti su uništile tone takve hrane.\nIstovremeno, kritika dolazi od strane potrošača koji upozoravaju kako je uklanjanje inostrane konkurencije povećalo cene ruske hrane. Osim toga, kupci se ponekad žale i na loš kvalitet u odnosu na hranu sa zapada.\nRade na povećanju samodovoljnosti\nPolitičari u Moskvi ovu zabranu ocenjuju velikim uspehom, smatrajući kako će se time poboljšati samodovoljnost kao i da ojačaju i pozicije zemlje kao izvoznika poljoprivrednih proizvoda.\nPodsetimo, očekuje se da će žetva pšenice u toj zemlji porasti za najmanje tri miliona tona. Ove godine mogla bi da prikupi sveukupno 127,5 miliona tona, što bi bila jedna od najvećih žetvi u zemlji i druga najveća dosad. Od nje je veća samo ona iz 2017. godine kada su požnjeli 135,5 miliona tona žitarica.\nProizvođači hrane iz Unije ušli su na druga tržišta poput SAD-a i Kine, a Putin je nekoliko puta rekao da će ukinuti protivsankcije čim EU okonča kaznene mere protiv Rusije. Međutim, kraj se i dalje ne nazire.