ХОЛАНЂАНИ „КУЛТУРНО“ ТЕРАЈУ ИЗБЕГЛИЦЕ: Протерују избеглице које не знају холандски, а курс кошта 2.000 евра!\nHOLANĐANI „KULTURNO“ TERAJU IZBEGLICE: Proteruju izbeglice koje ne znaju holandski, a kurs košta 2.000 evra!\nPremijer Rute i poster: ,,U Holandiji govorimo Holandski“ (Foto: FSJ)\nU Holandiji sve manje imigranata ide na kurs holandskog jezika, poznavanja holandskih običaja, ,,normi i vrednosti“*.\nI sve manje imigranata uspeva da položi obavezan ispit znanja holandskog jezika, poznavanja holandskih običaja, ,,normi i vrednosti“.\nGlavni razlog za to je da su takav kurs i ispit veoma skupi, pogotovo za nekoga ko je imigrant, ali i za sve siromašnije pripadnike većinskog naroda u Holandiji.\nCena tog kursa je 2000 evra, a cena ispita je 350 evra.\nTo je mnogo više od minimalne plate ili socijalne pomoći u Holandiji i zbog visokih cena (koje stalno rastu) stanarina, hrane i ostalih životnih potrepština, u Holandiji je sve manje imigranata u stanju da plati te troškove.\nEvo kako je IZRAEL „rešio“ problem sa migrantima\nDo pre nekoliko godina je holandska država pomagala imigrantima i plaćala kurseve holandskog jezika do određenog, niskog, nivoa znanja.\nMeđutim, u situaciji sve veće netrpeljivosti Holanđana prema imigrantima, čak 92% Holanđana je protiv dolaska novih imigranata, kao i (kako za koga) ,,ekonomske krize“, holandska država je odlučila da obustavi plaćanje kurseva holandskog jezika za imigrante. Moguće je od države za taj kurs i ispit dobiti kredit, ali kao i svaki drugi kredit, i taj kredit, naravno uz kamatu, mora u određenom roku da se vrati.\nTakva procedura koja uključuje kurs i ispit znanja holandskog jezika, poznavanja holandskih običaja, ,,normi i vrednosti“ se u Holandiji zove ,,inburheren“, a prevodi se kao ,,građanska naturalizacija“, odnosno ,,građanska integracija“. To ne postoji u Srbiji.\nSamo retki političari u Holandiji otvoreno kažu da se u stvari tu radi o asimilaciji imigranata.\nPostoje oni koji se u Holandiji protive takvoj prinudnoj asimilaciji. To su prvenstveno bili Turci, odnosno Holanđani turskog porekla, koji, podrazumeva se, perfektno govore holandski i imaju diplome prestižnih holandskih univerziteta. Oni su sa uspehom, pozivajući se na određene EU ugovore jer je Turska već mnogo godina kandidat za članstvo u EU, vodili proceduru protiv Holandije, tako da imigranti turskog porekla ne moraju više da se podvrgavaju toj obavezi.\nHolanđani turskog porekla ,,čak“ žele pravo na njihov jezik u holandskim školama. Iako se oni opet pozivaju na međunarodne ugovore, oni su i povodom takvih zahteva negativno dočekani u Holandiji i to sa vrlo uvredljivim izrazima na njihov račun.\nNiko u Holandiji, uključujući ni ,,ekstremno leve“ stranke, nije protiv te politike i prakse asimilacije imigranata. Sa druge strane, ni jedna stranka, pa ni pro EU ni ,,ekstremno desna“ u Srbiji nije za taj esencijalni deo EU politike i prakse prema imigrantima i ostalima.\nOd 10641 nove pridošlice koje od 2013. godine imaju obavezu da se asimiliraju u holandsko društvo do sada, u 2015. godini, je samo 17% položilo taj ispit, odnosno uspešno su asimilovane.\nSa obzirom na to da imigranti moraju u roku od tri godine da dokažu da su asimilovani – da su položili taj ispit, tim imigrantima, 83%, preostaje još oko godinu dana da se asimiliraju – polože taj ispit.\nHolandsko Ministarstvo za obrazovanje, kulturu i nauku je nadležno za taj kurs i ispit.\nHolandsko Ministarstvo za socijalna pitanja smatra da je preuranjeno za tvrdnje da se asimilacija loše izvršava.\nTaj ispit nije ni malo lak. Čak i mnogi koji su rođeni i vaspitani u Holandiji imaju, radi težine, ali i takozvanih ,,trik pitanja“, velike probleme da polože takav ispit.\nImigranti, pa i oni koji već desetine godina žive i rade (i obavljaju odgovorne i dobro plaćene poslove) u Holandiji, a nemaju holandsko državljanstvo, moraju da se odazovu pozivu da polažu taj ispit.\nSajt koji bi trebao da postoji radi davanja informacija imigrantima o kursu i ispitu je do nedavno u potpunosti bio na holandskom, tako da ga čak ni oni koji govore neki od opšte prihvaćenih svetskih jezika za razumevanje, na primer engleski, nisu mogli razumeti. Sada je jedan deo tog sajta i na engleskom, ali ga mnogi imigranti još uvek ne mogu razumeti.\nSituaciju otežava i holandska komplikovana birokratija. Direktor holandske organizacije koja se bavi problemima imigranata Dorin Menson kaže da čak i radnici koji rade u njenoj organizaciji imaju probleme sa shvatanjem materije kojom se bave.\nKao što je u Srbiji poznato, ,,EU se ne meša u unutrašnje poslove zemalja članica EU kada su u pitanju prava manjina“, a i Savet Evrope i ostale organizacije koje se negde bave ljudskim pravima, a kojih ima dosta u Holandiji kao i u Srbiji, se o politici i praksi Holandije kada su u pitanju imigranti / etničke manjine u Holandiji nisu izjašnjavale. U Srbiji je to jedan od uslova za ulazak u EU.\nHteli ili ne, imigranti koji žele da žive u Holandiji, za razliku od imigranata u Srbiji, ako žele da ostanu u Holandiji moraju da se asimiluju u holandsko društvo i to, ako treba, uz pomoć represivnih metoda kao što su novčane kazne, skupi sudski procesi kojima se ishod unapred zna i mogućnost stavljanja u zatvor.\nAko se ni onda, maksimalno do tri godine, ne nauči holandski jezik i ako se ne poznaju holandski običaji, ,,norme i vrednosti“, ali i da se pokaže spremnost za tržište rada, holandska država može po isteku tog roka od tri godine da izvrši proterivanje imigranata iz Holandije.\nSajt holandske državne televizije:\n*,,Holandske norme i vrednosti“ i ,,Zapadne norme i vrednosti“ su omiljeni izrazi holandskih političara (na vlasti).\n(Knežević Dragan, Vaseljenska)\nBrus Li says:\nTo se radi na lukav način, samo naše vlasti ne uče, intelektualno su lenji naši političari, umesto da kopiraju eto recimo Holandiju, uvedu isto tako i onda kad nagrnu NVO-i samo kažu da smo preuzeli demokratske zakone EU-a. Tako fino,cigojneri su problem ? Jesu, voze konjska kola po našim gradovima a ovo nije ni indija ni arabija. Ne smeju da im brane? NVO ih brani. Zabrani saobraćaj svim vozilima koji nemaju ispod 50 kubika i kraj priče. Ne znaju srpski i ćirilicu? Tečaj je 2000 evra,kao u Holandiji. 3 godine nemaju rešene papire? Ukidaj sva socijalna davanja, lociraj gde žive, nek ih policija maltretira,izbacuje iz nelegalnog smeštaja, dok sami ne odu. Tako i od ovih eventualnih par hiljada privremenih arapskih uzbeglica tražiti savršeno znanje srpskog jezika,pisma,kulture kao i u SAD-u i RELIGIJE. Sami će da odu.


“Imamo 30 godina iskustva i nudimo stoprocentnu garanciju zadovoljstva studijama” – STUDOMAT.ba\nMladi iz cijele BiH ukazuju na problem zagađenosti zraka u...\nIntervju s Alešom Stembergerom, direktorom Više stručne škole za kozmetiku i velnes Ljubljana.\nViša stručna škola za kozmetiku i velnes Ljubljana – VSŠKV privatna viša stručna škola koji zauzima vodeće mjesto po broju studenata upisanih u programe kozmetike i velnesa. Riječ je o visokokvalitetnim studijskim programima koji prate savremene razvojne trendove u svijetu – prije svega cjelovit (holistički) prikaz ljudskog razvoja i zdravlja. Studiranje na VSŠKV donosi ne samo korisna znanja, nego i mnoge druge prednosti.\nRazgovarala: Špela Zupan Štampohar\nKako je nastala VSŠKV?\nPočetkom 2013. VSŠKV je osnovala Glotta Nova – firma poznata na slovenačkom i evropskom tržištu obrazovanja. Od 1992. ponuda Glotta Nova bila je usredsređena na neformalne obrazovne programe – tj. programe za sticanje kompetencija zaposlenih u firmama – na području komunikacije, motivacije, liderstva, timskog rada, mentorstva itd. Glotta Nova sprovodi sve obrazovne programe kroz inovativne i napredne obrazovne tehnike i pristupe za maksimalnu upotrebu potencijala mozga (npr. prezentacije, diskusije, grupne rasprave, vježbe, igre uloga, rad pojedinaca i u paru, studije slučaja, coaching, itd.) Željeli smo ovo bogato iskustvo prenijeti i na područje formalnog obrazovanja – na obrazovanje – jer smo prepoznali tržišnu nišu u ovom području. Zbog toga smo osnovali VSŠKV. Obje organizacije upravljaju i vode isti ljudi.\nKoje su posebnosti VSŠKV?\nSvojim studentima nudimo individualni tretman, pristupačnost predavača i nastavnog osoblja i opušteno okruženje za učenje, što je uslov za kvalitetan obrazovni proces. Nudimo brojne vannastavne aktivnosti (kursevi, radionice, izleti, zabava, rekreacija itd.), besplatna karta za fitnes i vođene vježbe, besplatna radna uniforma, pripreme, materijali, fotokopije materijala.\nNaš rad je fokusiran isključivo na područje ljepote, zdravlja i velnesa, što nam omogućava da usmjerimo ili produbimo obrazovni proces na najvišem nivou kvaliteta.\nStudije u našoj školi osmišljene su praktički zato što nudimo korisna znanja prilagođena potrebama tržišta rada. Prošle je godine čak 9 studenata dobilo obavezne studijsku praksu u inostranstvu. Imamo široku mrežu poslodavaca sa kojima škola sarađuje i pomažemo studentima u pronalaženju posla.\nTakođe vodimo brigu o profesionalnom razvoju naših predavača, pa ih putem programa Erasmus+ šaljemo na usavršavanje u obrazovne institucije u inostranstvu.\nImamo gotovo 30 godina iskustva u obrazovanju mladih i odraslih. Takođe se možemo pohvaliti da nudimo stopostotnu garanciju zadovoljstva vašim studijama, jer garantujemo vraćanje školarine ako studije ne ispunjavaju očekivanja studenata.\nŠta je to što VSŠKV odlično radi?\nVSŠKV je škola sa jasnom vizijom. Želimo biti najbolji u onome što radimo, i vjerujemo da jesmo! Težnja za izvrsnošću oduvijek je bila pokretač naše škole. Kao i u svakom poslu, postoje i kompromisi u obrazovanju, ali oni se nikada ne prave na štetu kvaliteta. Vjerujemo da će nam kvalitet dati dugoročnu konkurentsku prednost.\nKakva je vaša strategija za privlačenje stranih studenata?\nU prošlosti nismo obraćali posebnu pažnju na privlačenje stranih studenata. Međutim, ovde su sigurno velike rezerve, jer nam zakonodavstvo omogućava da u program Kozmetike upišemo 15 stranih studenata i 15 stranih studenata u program Velnes. To je još važnije u slučaju kada su popunjeni svi slobodni kapaciteti za upis domaćih studenata – kao što se dogodilo u posljednje dvije godine na programu Kozmetika. Za ulazak na strana tržišta potrebno je puno energije, poznavanje tih tržišta ili lokalnih specifičnosti itd. Vjerujemo da se pružaju mogućnosti u ovom području, posebno u saradnji s 2TM-om.\nKakve su ambicije i ciljevi za razvoj VSŠKV?\nAmbicije VSŠKV usmjerene su na razvoj novih akreditovanih obrazovnih programa u struci, posebno na međunarodni visokoobrazovni obrazovni program koji bi našim studentima omogućio nastavak i nadogradnju studija i sticanje visokog obrazovanja. Mnogi naši studenti se raspituju za ovu mogućnost. Sa druge strane, Slovenija je zbog svoje generalne uređenosti, pristupačnosti, socijalizacije, konkurentnosti u cijenama i drugih atraktivnih uslova ili specifičnosti privlačna za migraciju stranih studenata koji žele studirati u inostranstvu – odnosno ovdje. Drugi važan srednjoročni cilj škole je novi specijalozovani poslovni prostor ukupne površine oko 1.000 m², koji škola namjerava izgraditi u naredne tri do pet godina.


United Grupa kupuje grčki Forthnet | Mondo Portal\nUnited Grupa Forthnet kupovina\n25. septembar, 14:49\nUnited Grupa kupuje grčki Forthnet 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n01.06.2020. / 12:37 12:40\nAutor Marko Čavić 01.06.2020. / 12:37 12:40\nNovom akvizicijom United Grupa širi svoje geografsko prisustvo i na Grčku.\nU okviru transakcije, United Grupa će preuzeti sve kreditne obaveze, konvertibilni dug i 36% akcijskog kapitala Kompanije, nakon uspešno završenih pregovora sa Nacionalnom bankom Grčke, Alpha bankom, Piraeus bankom i Attica bankom, kao prodavcima.\nOgromne cene isporuka internet prodavnica u Srbiju: Naša Pošta nije kriva?\nDIGITALAN SVET |\nPare se sele na internet: Na oglašavanje u Srbiji potrošeno 47 miliona €\nTransakcija, čiji se detalji neće objavljivati, u procesu je standardnih regulatornih odobrenja. Nakon Vivacom-a i Tele2 Hrvatska u 2019. godini, ova investicija prestavlja treću veliku transakciju od kada je BC Partners preuzeo United Grupu u martu 2019.\nGrčki Forthnet je vodeći provajder usluga kućne zabave i komunikacija u Grčkoj. Zapošljava blizu 1.000 ljudi, i pruža usluge za gotovo 700.000 korisnika i preko 40.000 kompanija.\nZaštita od 5G mreže :) |\nEPS uveo mašinsko učenje i veštačku inteligenciju u nadzor potrošnje struje\nBesplatan internet za više od 400 učenika iz osetljivih grupa\ntelekomunikacije internet grčka digitalizacija\nUpravo gledate Đorđe David: Marija Šerifović nije precenjena, ona je car! 0 Potcenjeno / Precenjeno Pre 49 min "Stav je kao dupe - mora svako da ga ima"\nUpravo gledate SRPSKI ILI ALBANSKI ORAO: Frka na društvenim mrežama zbog ovog simbola Part 2 0 Viral Pre 19 h Albanci sa Kosova imaju Dua Lipu i Ritu Oru, a Srbi su dobili Kraljicu srpskih orlova. Ko bolje promoviše ideje o...


Budućnost - Recikliraj\nPredviđanje klime na Zemlji može se porediti sa pogađanjem pobednika na maratonu. Postoji nekoliko favorita, ali dogodi se ponekad i neko iznenađenje. Kod predviđanja klime jedno je sigurno: do promena će doći. Koliko brzo se ove promene odvijaju i koja je njihova jačina je veoma veliko pitanje.\nNaučnici znaju, na osnovu fosilnih podataka, da je Zemlja prolazila kroz periode koju su bili topliji ili hladniji nego sad. Svi ovi podaci pokazuju dobra poklapanja sa određenim promenama u količinama gasova staklene bašte u tom periodu.\nNajbolje što mogu da nam ponude klimatski naučnici su nekoliko scenarija razvijenih koristeći različite modele klime. Modeli klime predstavljaju ništa drugo do napredne programe koji koriste matematičke formule da izračunaju predviđanja klime na osnovu unetih podataka.\nDa bi razumeli kako će se globalna klima menjati tokom nekoliko vekova neophodno je da klimatski modeli predstave informaciju o mogućim promenama u emisiji gasova staklene bašte tokom tog perioda.\nTakva informacija zasnovana je na opsežnim razmatranjima povezanim sa budućim razvojem ljudskog društva kao što su promena populacije, ekonomski razvoj, tehnološke promene, snabdevanje i zahtevi za energijom i promene namene zemljišta. Međuvladin panel za klimatske promene (IPCC – International Panel of Climate Changes) je inicirao proces izrade Scenarija Emisija (SRES – Special Report on Emission Scenarios) u kome je učestvovao veliki broj klimatskih naučnika.\nOva scenarija zasnovana su na četiri „priče“, čija su baza pretpostavke o mogućim alternativnim budućnostima. Svaka priča uključuje familiju scenarija. Ukupno ih ima 40 i svaki se smatra podjednako mogućim. Budući svet opisan pomoću ove četiri priče koje izgledaju ovako:\nA1. Familija scenarija A1 opisuje budući svet sa vrlo brzim ekonomskim razvojom, sa globalnim stanovništvom koje dostiže vrhunac polovinom veka, a posle toga opada, i sa brzim uvođenjem novih i efikasnijih tehnologija. Glavne istaknute teme su konvergencija izmedju regiona, izgradnja kapaciteta i povećane kulturne i socijalne interakcije, sa suštinskim smanjenjem regionalnih razlika u prihodu po stanovniku.\nFamilija scenarija A1 razvija se u tri grupe koje opisuju alternativne pravce tehnološke promene u energetskom sistemu. Tri grupe iz A1 razlikuju se po svojim tehnološkim karakteristikama: intenzivno korišćenje fosilnih goriva (A1F1), ne-fosilnim izvorima energije (A1T) ili izbalansiranom korišćenju svih izvora (A1B) (gde se izbalansiranost definiše tako što se ne bazira ni na jednom odredjenom izvoru, već na predpostavci da se slično poboljšanje primenjuje na sve isporuke energije i krajnje korišćenje tehnologija).\nA2. Familija scenarija A2 opisuje veoma heterogen svet. Suštinska tema je samopouzdanje i očuvanje lokalnih identiteta. Modeli nataliteta kroz regione veoma sporo konvergiraju što rezultuje u stalno rastućoj populaciji. Ekonomski razvoj je primarno regionalno orijentisan, a ekonomski rast i tehnološka promena po stanovniku menjaju se raščlanjenije i sporije nego kod drugih familija scenarija.\nB1. Familija scenarija B1 opisuje svet sa istom globalnom populacijom koja dostiže vrhunac sredinom veka, a zatim opada, kao i kod familije A1, ali sa brzom promenom u ekonomskoj strukturi u pravcu uslužne i informacione ekonomije, uz smanjenje materijalnog intenziteta i uz uvodjenje čistih i efikasnih tehnologija sa aspekta resursa.\nNaglasak je na globalnim rešenjima za ekonomsku, socijalnu i ekološku održivost, uključujući poboljšanu jednakost, ali bez dodatnih klimatskih inicijativa.\nB2. Familija scenarija B2 opisuje svet u kojem je naglasak na lokalnim rešenjima u ekonomskoj, socijalnoj i ekološkoj održivosti. To je svet sa ustaljenim rastom globalne populacije, po nižoj stopi od A2, srednjim nivoima ekonomskog razvoja i sporijom i raznovrsnijom tehnološkom promenom od familija B1 i A1. Iako je scenario takodje orijentisan ka zaštiti životne sredine i socijalnoj jednakosti, on se usredsređuje na lokalne i regionalne nivoe.\nPrema proračunima klimatskim modela ono što nas očekuje je:\n–Projekcija rasta prosečne globalne temperature iznose od 1,4 °C do 5,8 °C za period do 2100. godine za ceo opseg SRES scenarija.\n-Projektovani porast temperature najverovatnije će biti nezapamćen u prethodnih 1000 godina.\n–Kopnene površine će se zagrevati brže nego globalni prosek.\n-Verovatno je da će Zemlja tokom 21. veka osetiti više maksimalne temperature i veći broj toplih dana iznad svih kopnenih površina. Na kopnu će doći do povećanja minimalne temperature, biće manje hladnih dana i dana sa mrazom, a doći će i do povećanja padavina.\n-Nivo mora povećaće se za 0,88 metara do kraja veka.\nOvi scenariji pokazuju su i da:\n-Emisija gasova staklene bašte imaće dugoročan efekat na sastav atmosfere i klimu.\n-Nakon stabilizacije gasova staklene bašte, prosečna površinske temperature će rasti stopom od nekoliko desetina stepeni C po veku, za razliku od projekcija za 21. vek od nekoliko stepeni C po veku.\n–Povećanje srednje godišnje temperature na kopnu i rastući nivo mora, usled termalne ekspanzije okeana, nastaviće se stotinama godina nakon stabilizacije gasova staklene bašte.\n–Ledene ploče će nastaviti da reaguju na promene klime i doprinosiće porastu nivoa mora hiljadama godina.\n-Trenutni modeli koji opisuju dinamiku leda predviđaju da će otapanje leda na zapadnom Antarktiku doprineti porastu mora od 3 metra tokom narednih 1000 godina, ali takvi modeli su zasnovani na mnogim nepotvrđenim pretpostavkama.\nModeli koje objavljuje IPCC pokazuju relativno malo informacija o budućoj klimi na regionalnom nivou, izvan onih očekivanja da će se kontinentalne površine više zagrevati nego okeani.\nNeki modeli i eksperimenti pokazuju da se regionalni odgovori na globalu promenu klime mogu značajno razlikovati. Ove razlike nastaju usled nejednakosti u promenama zagrevanja i cirkulacije jedne regije. Jedno je sigurno: našu civilizaciju očekuje neizvesna klimatska budućnost.


Novosti | Bicisvet - Part 3\nNeka od svakodnevnih dešavanja u svetu i kod nas. Ko će to sve pohvatati!?\nĐorđe Pejković — November 28, 2013\nZimska pauza - winter break\nMoram da vam priznam da sam ove godine tiltovao od biciklizma. Možda Vi niste ali ja jesam. Verovali ili ne bilo je 200 trkačkih dana na programima Eurosport-a. Nije da sam brojao nego sam čitao intervju sa Stefanom Bernabinom koji je pored fudbala na Eurosportu zadužen i za biciklizam, a na TDF-u je stalno radio […]\nĐorđe Pejković — October 16, 2013\nAjkula iz Mesine je, uz Rodrigeza, poslednjih godina najkonstantniji vozač u karavanu što se tiče „Grand Tour“ trka. Pobeda na ovogodišnjem Điru i druga pozicija na Vuelti samo su kraj jednog ciklusa koji je Nibali započeo još prošle godine na Tour de France-u kada je Nibali završio na drugoj poziciji iza Viginsa. Jeste da je […]\nNa poslednjoj trci u okviru Biciklističke lige Srbije za 2013 godinu, koja je održana u Nišu, pobedio je Marko Stanković poznatiji kao Rambo, Marko Danilović - Borac Čačak bio je drugi dok je lokalni momak Šmelcerović Goran iz ekipe Radnički - Kragujevac bio treći. GARMIN podatci pobednika U pojedinačnom plasmanu za ligu Srbije u kategoriji […]\nĐorđe Pejković — October 7, 2013\nJovan Zekavica, član seniorske ekipe Biciklističkog kluba BORAC, pobedio je sedmu trku u okviru Biciklističke lige Srbije koja je održana u Arandjelovcu u nedelju 06.10.2013.godine. Predposlednja trka u okviru biciklističke lige Srbije za 2013 godinu, održana je u Arandjelovcu u okviru Memorijala Milana Milićevića Pula, u organizaciji biciklističkog kluba Šumadija Biro plan. Staza je bila […]\nF1 Fernando Alonso preuzima Euskaltel\nEuskaltel-Euskadi tim je potvrdio informaciju koja se pojavila u španskoj štampi da je Ferarijeva zvezda formule 1, Fernando Alonso, postigao sporazum o preuzimanju tima. U saopštenju za medije, baskijska ekipa je saopšila da pregovori traju već neko vreme i da bi trebalo danas da se zaključe (ponedeljak). Prema El Periodico, Alonso je sa svojim sponzorima […]\nĐorđe Pejković — August 22, 2013\nVigins će voziti na drumu do kraja 2014.\nBredli Vigins je potvrdio da će se takmičiti na drumu do kraja 2014.godine a onda će se fokusirati na Olimpijadu u Riju 2016. Bredli je istakao i da se više neće nadmetati za titulu na Tour-u već da će s preorijentisati u „super domestika“ – radnika u službi Krisa Fruma Vigins je nedavno završeni ENECO […]\nĐorđe Pejković — August 7, 2013\nMožda je ovo tek deveto izdanje trke ali je već veoma popularna među holandskim i belgijskim navijačima, koji nisu gledali „World Tour“ trku još od prolećnik klasika. Trka je nasledila neuspelu trke koroz Holandiju, a sa novim sponzorom koji je ubacio u svetski PRO kalendar 2005, održava se i danas. Trka je sve popularnja među […]\nGaga — June 22, 2013\nIzgleda da je Viginsov medeni mesec sada i zvanično gotov. Sky je imao dobre trenutke, imao je i loše ali je sada na pomolu nedaća iza sjajne fasade. Možda i nije brutalno reći „bićeš zamenjen mlađim modelom“. To je izgleda najpribližnije istini. Ne, nešto manje ofanzivni izbor bi bio odgovarajući za nacionalnog heroja. „Ti jednostavno […]\nĐorđe Pejković — June 18, 2013\nMile i Simče su nezaustavljivi> LINK. Ovog puta su u Austriji izborili odlična mesta. Simče je bio 16-ti na ekstremnom maratonu od 158km dok je Mile bio 10-ti na malom maratonu od 80km jer nije bio dozvoljen start na velikom maratonu ljudima starijim od 50 godina. "Idu nizbrdo kao da nemaju porodicu. Dva puta sam […]\nĐorđe Pejković — June 10, 2013\nNa 156 km dugoj stazi oko Ljubljane održan je tradicionalni 32. Maraton Franjo na kom je startovalo 1720 vozača, dok je zajedno sa malim maratonom (97km) ukupan broj startera iznosio 3400 ljudi! U ovako žestokoj konkurenciji Mile Marinković uspeo je da se progura do podijuma i osvoji medalju, dok su Beara, Deki The Doktor i […]\nĐorđe Pejković — June 8, 2013\nŠvajcarac Fabian Cancellara neće učestvovati na ovogodišnjem Tour de France-u, da bi se pripremio za Svetsko prvenstvo, izjavio je u petak vozač RadioShack-Leopard tima. "Tour mi je dao lepe stvari već, ali sada imamu drugačije ciljeve. To je novi motiv Svetsko prvenstavo ove godine u Firenci" rekao je četvorostruki svetski prvak u vožnji na hronometar za belgijski list […]\nGaga — May 31, 2013\nAlberto Kontador (Saxo-Tinkoff) će testirati svoju formu za predstojeći TDF sledeće nedelje na Kriterijumu Dofine i uveren je da može da parira Frumu i Viginsu u julu. Tukao je Fruma na Vuelti prošlog septembra ali je potučen od strane Krisa na Tour of Oman i Tirreno-Adriatico ove godine. Kontador se nije takmičio od Lijež-Bastonj-Liježa i na […]\nĐorđe Pejković — February 25, 2013\nNimalo lak zadatak: poboljšati prethodni ram!? (koji smo vam predstavili OVDE). Pinarello je ekipama Sky i Movistar doneo brojne pobede. Vigo je na Dogmi doneo žutu majicu u Pariz, a Mark Kavendiš tvrditio je "Ovaj ram je savršen", nakon njegove prve vožnje. Da bi se napravio bolji ram, koji već ima reputaciju, Pinarello inženjeri konsultovali […]\nĐorđe Pejković — February 23, 2013\nArmstrongova suspenzija - kazna?\nPriča oko mister Lensa se još nije stišala jer se tek sad očekuje njegova saradnja sa anti-doping agencijama sa ove ili one strane Atlantika. Siguran sam da je u poslednjih nekoliko nedelja bilo puno ljudi koji su bili iznenađeni Armstrongovim priznanjem ali je još više onih koji su poverovali da je bio čist nakon povratka […]


Oslobođenje od plaćanja sudskih troškova parničnog postupka • Prilozi saradnika • PRO BONO\nPravo na sudsku zaštitu formalno je zagarantovano članom 32. Ustava Republike Srbije u kom je propisano da svako ima pravo da nezavisan, nepristrasan i zakonom već ustanovljen sud, pravično i u razumnom roku, javno raspravi i odluči o njegovim pravima i obavezama, osnovanosti sumnje koja je bila razlog za pokretanje postupka, kao i optužbama protiv njega. Dakle, svako ko smatra da je neko njegovo pravo povređeno može se obratiti sudu koji ne može odbiti da odlučuje o zahtevu za koji je nadležan. Međutim, ta zaštita nije bezuslovna. Rad pravosudnih organa iziskuje velike troškove koje namiruje država ali i same stranke. Dakle, zaštita prava kroz sudski parnični postupak nije besplatna te svaka stranka u toku trajanja postupka ima obavezu da prethodno sama snosi zakonom propisane troškove. Kako je pravo na sudsku zaštitu garantovano svima, država je dužna da obezbedi da i oni koji nemaju dovoljno materijalnih sredstava mogu da se obrate sudu. U tom cilju zakonodavac je u članovima 164–169 Zakona o praničnom postupku – ZPP predvideo mehanizam oslobođenja od plaćanja troškova postupka.\n1. Parnični troškovi i obim oslobođenja\n2. Uslovi i postupak za oslobođenje od plaćanja troškova postupka\n3. Pravo na besplatno zastupanje\n4. Ukidanje rešenja o oslobođenju od plaćanja troškova i o postavljanju zastupnika\n5. Korišćena literatura\n1.Parnični troškovi i obim oslobođenja\nČlanom 164. stav 1. ZPP predviđeno je da će sud osloboditi od plaćanja troškova postupka stranku koja prema svom opštem imovnom stanju nije u mogućnosti da snosi ove troškove.\nParnični troškovi su izdaci učinjeni u toku ili povodom postupka. Tu spadaju: sudske takse i troškovi dokaznog postupka, zastupnika odnosno punomoćnika, stranaka i ostalih učesnika u postupku.\nObim oslobođenja. Oslobođenje se može odobriti samo za obavezu stranke da u toku postupka, prethodno sama snosi troškove i to na dva načina. Potpuno oslobođenje koje obuhvata oslobođenje od plaćanja taksa i oslobođenje od plaćanja predujma za troškove svedoka, veštaka, uviđaja i sudskih oglasa (čl. 164. st. 3. ZPP). Delimično oslobođenje koje se odnosi samo na oslobođenje od plaćanja taksa (čl. 164. st. 4. ZPP).\nOslobođenje od plaćanja troškova ne obuhvata obavezu stranke koja izgubi spor da protivnoj stranci izvrši naknadu troškova.\n2.Uslovi i postupak za oslobođenje od plaćanja troškova postupka\nDa bi stranka bila oslobođena od plaćanja troškova postupka mora da podnese predlog prvostepenom sudu. Ovaj predlog stranka može da podnese do okončanja prvostepenog postupka (potpuno ili delimično oslobođenje), a u postupku po pravnim lekovima može tražiti samo oslobođenje od plaćanja sudskih taksa (delimično oslobođenje).\nPrema Zakonu o sudskim taksama oslobođenje od plaćanja može tražiti samo fizičko lice. Takođe, lica koja zahtevaju isplatu minimalne zarade i izdržavana lica u postupku u vezi sa zakonskim izdržavanjem oslobođeni su od plaćanja takse.\nUz predlog stranka mora da priloži i dokaz o svom imovnom stanju – uverenje nadležnog organa u kom se mora naznačiti iznos poreza koji plaća domaćinstvo i pojedini članovi domaćinstva, kao i drugi izvori njihovih prihoda i uopšte imovno stanje stranke. U praksi je naglašeno da je potrebno dostaviti potvrdu o broju članova domaćinstva, broju izdržavanih lica i potvrdu o prihodima i ukupnoj imovini stranke i članova domaćinstva. Ukoliko stranka ili članovi domaćinstva nemaju prihode ili imovinu takođe je potrebno dostaviti potvrdu od nadleženog organa. Uverenje ne sme biti starije od 6 meseci.\nAko dokaz o imovnom stanju ne bude priložen uz predlog za oslobađanje od plaćanja sudskih troškova sud će stranci koju ne zastupa advokat ostaviti dodatno vreme da donese dokaze. Ako stranka to ne učini smatraće se da je predlog za oslobađanje od plaćanja sudskih troškova povučen.\nNa osnovu predloga i priloženih dokaza sud donosi odluku u obliku rešenja o oslobađanju od plaćanja troškova kojim predlog stranke može usvojiti ili odbiti. Zakon ne predviđa tačno određene slučajeve u kojima će se predlog usvojiti odnosno odbiti već sadrži normu kojom obavezuje sud da pri odlučivanju ceni sve okolnosti, a naročito da uzme u obzir vrednost predmeta spora, broj lica koje stranka izdržava i prihode i imovinu koje imaju stranka i članovi njene porodice. Takođe, odredbom člana 10. Zakona o sudskim taksama propisano je da sud može osloboditi taksenog obveznika od plaćanja takse ako bi plaćanjem takse, imajući u vidu visinu sredstava iz kojih se obveznik i članovi njegovog domaćinstva izdržavaju, ta sredstva bila u tolikoj meri umanjena da bi time bilo ugrožena njihova socijalna sigurnost.\nUkoliko spor traje duže od 2 godine lice oslobođeno od plaćanja sudske takse dužno je da po isteku druge i svake sledeće godine trajanja postupka podnese novo uverenje o svom imovnom stanju.\n3.Pravo na besplatno zastupanje\nRadi zaštite prava i interesa stranaka koje nemaju dovoljno materijalnih sredstava zakon u članu 166. ZPP predviđa i mogućnost da sud uz potpuno oslobođenje od plaćanja troškova postupka takođe prizna stranci i pravo na besplatno zastupanje, ako je to nužno radi zaštite prava stranke.\n4.Ukidanje rešenja o oslobođenju od plaćanja troškova i o postavljanju zastupnika\nUkoliko u toku postupka sud utvrdi da je stranka u stanju da snosi troškove postupka ukinuće rešenje o oslobođenju od plaćanja troškova i o postavljanju zastupnika i odrediti da li će stranka potpuno ili delimično nadoknaditi troškove i takse od kojih je ranije bila oslobođena. Protiv rešenja o ukidanju rešenja o oslobođenju od plaćanja troškova i o postavljanju zastupnika stranka ima pravo da izjavi žalbu.\nPo okončanju postupka sud je dužan da, u zavisnosti od ishoda spora, odredi ko će i u kojoj meri nadoknaditi takse i troškove kojih je stranka bila oslobođena. Ako stranka koja je oslobođena plaćanja troškova postupka izgubi spor, ona neće biti u obavezi da isplati troškove kojih je bila oslobođena. Ako spor izgubi stranka koja nije bila oslobođena onda ona snosi sve zakonom predviđene troškove pa i troškove kojih je protivna stranka bila oslobođena. Međutim, ukoliko ona nije u stanju da ih nadoknadi sud može narediti stranci koja je bila oslobođena od plaćanja troškova postupka da ipak plati te troškove iz onoga što joj je dosuđeno, delimično ili u potpunosti.\n1. A. Jakšić, Građansko procesno pravo, Beograd, 2009


Izveštaj o akcijama zagovaranja AŽCa za 2011. godinu\nAkcije zagovaranja AŽCa tokom 2011. godine su se kretale u nekoliko pravaca u skladu sa ciljevima postavljenim strateškim dokumentom AŽCa, ali i tokovima u oblasti zaštite od nasilja u porodici, socijalne politike i socijalne inkluzije na državnom i lokalnom nivou. Veliki broj novih i izmene postojećih zakona i podzakonskih akata su zahtevale konstanstno praćenje i ad hoc reagovanje, kako bi se osigurala primena i održivost nacionalne politike – kontinuirana i efektivna implementacija uspostavljenog institucionalnog okvira u oblasti nasilja prema ženama i ženskih ljudskih prava.\nIzveštaj o akcijama zagovaranja Autonomnog ženskog centra za 2011. godinu\n2011. Amandmani za izmene i dopune Krivičnog zakonika RS\nAutonomni ženski centar je pripremio amandmane za izmene i dopune Krivičnog zakonika Republike Srbije, koje je dostavio ovlašćenom predlagaču Zaštitniku prava građana. Predlog amandmana je prihvaćen od strane Zaštitnika građana, i ova incijativa je prosleđena Radnoj grupi za izmene i dopune Krivičnog zakonika Ministarstva pravde.\nAmandmani Autonomnog ženskog centra za izmene i dopune Krivičnog zakonika upućeni Zaštitniku prava građana\nInicijativa Zaštitnika prava građana sa amandmanima za izmene i dopune Krivičnog zakonika\n2011. Predlog za izmenu Odluke Grada Beograda\nAutonomni ženski centar je novembra 2011. godine, uputio nadležnim organima Grada Beograda Predlog za izmenu Odluke o izmeni i dopuni Odluke o pravima u socijalnoj zaštiti Beograda (Sl. list grada Beograda, br. 10/11) sa ciljem izjednačavanja svih žena žrtava nasilja u porodici na teritoriji Grada Beograda u pogledu novčanih davanja.\n2011. Amandmani na Predlog Zakonika o krivičnom postupku upućeni Ministarstvu za rad i socijalnu politiku\nAutonomni ženski centar je pripremio amandmane na Predlog novog Zakonika o krivičnom postupku, koji su predati Ministarstvu rada i socijalne politike. Ministarstvo rada i socijalne politike je nadležno za sprovođenje Nacionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima čiji je jedan od ciljeva Druge strateške oblasti i izmena krivičnog zakonodavstva.\nAmandmani na Predlog novog Zakonika o krivičnom postupku\n2011. Nacionalna strategija za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima\nAprila 2010. Godine, Vlada Republike Srbije je usvojila Nacionalnu strategiju za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima. Usvajanju strategije je prethodila značajna zagovaračka aktivnost Autonomnog ženskog centra zarad obezbeđivanja kvaliteta ovog dokumenta.\nKomentari na Nacrt strategije za suzbijanje nasilja u porodici u Republici Srbiji\nDopis Upravi za rodnu ravnopravnost\nKomentari na dokumenta izrađena u okviru projekta „Borba protiv seksualnog i rodno zasnovanog nasilja“\n2011. Zakon o socijalnoj zaštiti\nAutonomni ženski centar je, preko Zaštitnika prava građana, predao amandmane na Predlog Zakona o socijalnoj zaštiti koji se odnose na uvođenje novih usluga (status roditelja negovatelja) i doslednost u zakonskim rešenjima o pluralitetu pružalaca usluga.\nAmandmani na Predlog Zakona o socijalnoj zaštiti - roditelj-negovatelj\nAmandmani na Predlog Zakona o socijalnoj zaštiti - pluralitet pružalaca usluga\n2011. Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva u Republici Srbiji\nVlada Republike Srbije je 30. marta 2011. godine usvojila Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva u Republici Srbiji za period od 2008. do 2010. godine sa usvojenim komentarima Autonomnog ženskog centra.\n2010. Predlog evidencije o nasilju u porodici\nNa okruglom stolu „U susret Evropi: Predlog evidencije o nasilju u porodici”, koji je održan 16. decembra 2010. godine u Sava Centru u Beogradu, u organizaciji Autonomnog ženskog centra, Pokrajinskog sekretarijata za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova i Projekta „Borba protiv seksualnog i rodno zasnovanog nasilja“ (Uprave za rodnu ravnopravnost i UNDP), promovisan je model centralne (zajedničke) evidencije o nasilju u porodici i jedinstvene evidencije o nasilju u porodici za 8 službi (policija; tužilaštvo; sudovi -krivični, prekršajni, sud u sporu iz porodičnih odnosa; centri za socijalni rad; zdravstvene ustanove; specijalizovane službe za podršku žrtvama).\nPredlog evidencije o nasilju - uvod\n2010. Komentari na izradu novog Zakonika o krivičnom postupku\nAutonomni ženski centar je Radnoj grupi za izradu novog Zakonika o krivičnom postupku uputio svoje komentare na predloženi tekst Zakonika koji se tiču definisanja posebno osetljivih kategorija oštećenih i svedoka.\nKomentari Autonomnog ženskog centra\n2010. Posebni protokol Ministarstva zdravlja Republike Srbije za zaštitu i postupanje sa ženama koje su izložene nasilju\nMinistarstvo zdravlja je 8. aprila predstavilo nacrt Posebnog protokola za zaštitu i postupanje sa ženama koje su izložene nasilju Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Autonomni ženski centar je dostavio komentare na nacrt Posebnog protokola, od kojih su neki usvojeni.\n2010. Zakon o izmenama i dopunama zakona o igrama na sreću\nMreža ŽeneSiromaštvoRazvoj (50 ženskih organizacija) je pripremila amandmane na Zakon o izmenama i dopunama zakona o igrama na sreću, koji su predati Odboru za ravnopravnost polova sa zahtevom da ih Odbor predloži Skupštini jer je to u skladu sa njihovim mandatom.\nOvim amandmanima predlažemo da se 5% sredstava namenjenih sportu preimenuje u sredstva namenjena organizacijama koje rade na poboljšanju položaja žena.\nPredlog amandmana na Zakon o izmenama i dopunama zakona o igrama na sreću\nDopis predsednici Odbora za ravnopravnost polova


Performansi i akcije Raše Todosijevića | UVOD U STUDIJE PERFORMANSA\nPerformansi i akcije Raše Todosijevića\nBy: goran marinic\nIzvođačke umetnosti su se oduvek odlikovale fascinacijom bola, information pills nasiljem, smrću, kao i osećanjima koja su ove patnje izazivale kod gledalaca, kao što su npr. strah i sažaljenje i koja se, od antike, nalaze u osnovi estetskog uživanja. Aristotel u Poetici govori o snažnim, žestokim osećajima koje bi izvođenje tragedija trebalo da izazove kod gledalaca, što je donekle kontradiktorno sa »filozofskom« prirodom tragedije i njenom racionalnom konstrukcijom i navodi na pomisao da je takav efekat (Šeknerovskim rečnikom rečeno, efikasnost performansa) mogao da se postigne samo tokom izvođenja tragedije, odnosno tragedija je trebalo da »izazivanjem straha i sažaljenja kod gledaoca proizvede katarzu ili očišćenje istih afekata«. Iako je u tragedijama i njhovim izvođenjima u pitanju bio mimezis patnje i boli, katarza je trebalo da bude prava. U umetničkim izvođenjima, »realno« se oduvek estetski i koncepcijski isključivalo, odnosno ono se jedino ogledalo u greškama ili nesrećnim slučajevima. Veoma retko se dešavalo da se na sceni odigra prava smrt, koja je uvek bila slučajna, kao na primer kada je sredinom 90tih godina prošlog veka, na premijeri opere Leoša Janačeka, Afera Makropulos u njujorškoj Metropolitan operi, jedan operski pevač pao sa merdevina, koje su bile visoke nekoliko metara.\nDelovanje Raše Todosijevića kao jednog od najznačajnijih protagonista nove umetničke prakse može se svrstati u korpus neoavangardnih pojava srpske ali i svetske mape umetničkih dešavanja. Taj avangardni identitet skoro uvek je podrazumevao društveno aktivnu ulogu umetnosti. Reč o jednoj izrazito radikalnoj i nekonformističkoj umetničkoj praksi, see\nkoja podrivajući tradicionalno shvatanje umetnosti, ampoule\npodriva i sistem na kojem se ta umetnost zasniva. Todosijevićeva umetnička praksa samokvalifikovana kao pobuna proizlazi iz pozicije progresivnog, phlebologist\nantiprovincijalnog, otvorenog duha.


Evolucija na delu - Veselin Jevrosimović\nNekako s proleća pisao sam na ovim stranama o interakciji ljudi i elektronskih aparata (HCI – Human Computer Interaction). Tom sam prilikom rekao da ova oblast ima dugu istoriju evolucije koja teži ka udobnijim i prirodnijim načinima da računarima i drugim uređajima prenesemo komande, ali i da pomoću njih izrazimo svoje ideje i kreativnost. Prirodan nastavak tog procesa, nakon ekrana osetljivih na dodir, glasovnih komandi i upravljača koji registruju pokrete u prostoru, je upravljanje pokretima tela. Upravo ovih dana postajemo svedoci evolucije na delu i ubrzanog razvoja u tom pravcu.\nOno što jeste tema je nekoliko drugih projekata, koji su pokrenuti rekordnom brzinom i uglavnom od strane naučnih i obrazovnih institucija, ali i entuzijasta širom sveta, a koji koriste tehničke karakteristike ovog uređaja za ostvarivanje alternativnih primena. Naime, Kinect funkcioniše, grubo rečeno, tako što koristi snop infracrvenog svetala koji mapira prostor ispred aparata, u kombinaciji sa senzorom dubine prostora, kamerom i softverskim sistemom za prepoznavanje lika, pokreta i glasa. Sve u svemu, moćna kombinacija hardvera, softvera i inovativnosti. E sad, ubrzo nakon puštanja u javnost pomenuti entuzijasti razvili su alternativne drajvere – softverske programe koji mogu da preuzmu informacije koje dolaze sa Kinecta. Jednom kada na raspolaganju imate te podatke (predstavljaju praktično 3D sliku prostora u realnom vremenu), možete da ih koristite u sopstvenim programima za razne namene.\nTagovi: HCI, Kinect, Microsoft, MIT, Xbox


kuvarigrice: kuVarijacije 2009/01, predlozi\nkuVarijacije 2009/01, predlozi\nDobrodošli u drugi krug kuVarijacija!\nKao i prošli put, ovde skupljamo predloge za recept koji biste voleli da pravimo u januaru. Predlog pošaljite putem komentara na ovaj post.\nNakon pet dana zatvorićemo ovaj post za komentare. Odabraćemo pet predloga i objaviti ih u anketi. Glasaćemo do kraja decembra, i recept koji dobije najviše galsova biće tema januarske i gre i objavićemo ga na novom postu.\nUkoliko želite da učestvujete, treba da napravite jelo prema receptu, i objavite na svom blogu poslednjeg dana u mesecu.\nViše o pravilima igre pogledajte ovde.\nČekamo vaše predloge!\nObjavio/la Maja Babić u 11:42 AM\nJa bih volela da pravim tulumbe (a ni spric nemam). Jednom daaaavno sam asistirala prilikom pravljenja, ali se nicega ne secam.\nGledam sad po netu, ima raznih recepata, ovaj mi deluje lepo objasnjen, pa eto mog predloga.\nDecember 20, 2008 at 10:33 PM\nmoj predlog je piletina u mleku jer sam puno puta htela da je napravim a nikako :)\nDecember 21, 2008 at 8:23 PM\nmene uvijek nekako iznenadi to prikupljanje recepata u smislu da me ulovite nespremnu da dam neki predjelog :) ali moram priznati da mi se maslinkina ideja sviđa :)\nJa predlažem ovaj Panda hleb. Ovo bas dugo zelim da napravim a nikako.\nDecember 24, 2008 at 8:19 PM\nPošto matcha zelenog čaja znam da nema u Beogradu evo ako neko hoće da se igra i link.\nDecember 24, 2008 at 9:16 PM\n2. Piletina u mleku\n3. Panda bread\nkuVarijacije 2008/12, radovi\nFBI rukavice 2009/01, predlozi\nFBI rukavice 2008/12, "Da mi je nešto slatko"\nkuVarijacije 2008/12, Terin od krompira i maslina


02.11.2016 20:41 6612 0 0\nKompanija TUI, jedan od najvećih turoperatora na ruskom tržištu, otvorio je prodaju ski aranžmana za Crnu Goru. U ponudi kompanije dva aranžmana na skijališta: u Kolašin i Žabljak.\nAranžman 3 dana za dvoje u hotelu «Cile» u Kolašinu sa dolaskom 18. decembra, cijena 47 295 rublji.\nApartmani "Mirović" u Kolašinu, sa dolaskom 2. decembra, cijena 51 047 rublji. (5 noćenja).\n"U poređenju sa drugima poznatijim odmaralištama, u Crnoj Gori su niži troškovi, nema redova na ski liftovima i manji broj ljudi. Bez obzira da je sezonu skijanja u Crnoj Gori zvanično počinje u decembru, tokom jeseni ovdje su odlični uslovi za ljubitelje prirode, planinskog vazduha, planinarenja. U blizini odmarališta u Kolašinu se nalazi NP Biogradska gora sa najvećim jezerom u Evropi. Pored toga na planinama nedaleko od Kolašina postoji jedan od najstarijih manastira u Evropi - manastir Morača, a pored njega se nalazi jedna od najstarijih hrišćanskih crkvi u regionu - Crkva Uspenja Bogorodice", saopštili su iz kompanije TUI.\nLetovi u Crnu Goru na zimovanje važe od 9. novembra do 22. marta.\nDetaljnije 3567 10\nDetaljnije 1156 5\nDetaljnije 1025 16 1\nDetaljnije 3583 20\nDetaljnije 3035 4\nDetaljnije 1337 14\nDetaljnije 12082 5 1\nDetaljnije 3026 30\nDetaljnije 7276 1


Jahorina Film Festival 2014:\nGRAND PRIX Jahorina Film Festivala: THE LIGHTS OF THE ADVENT SEASON – TYROL / SVIJETLA ZA VRIJEME ADVENTA -TIROL - Adriano Bottaro - Austrija\n1. THE LITTLE DOWSER/ - Julio Moreno Gimenez - Spain – GOLDEN GENTIAN\n2. CITY OF GARDENS NY -Srđan Ivković - USA – SILVER GENTIAN\n3. PRIEGO THROUGH THE BUTTERFLYES - Alberto Jose Redondo Villa -Spain – BRONZE GENTIAN\n1. WHITE BEAUTY – A STALLION'S LIFE - Michael Schlamberger - Austria – GOLDEN BLUEBERRY\n2. POOL - Slađan Stojanović - Serbia – SILVER BLUEBERRY\n3. THE JUMBLED THREADS A FILM ABOUT GOLO BRDO - Ekaterina Minkova - Bulgaria – BRONZE BLUEBERRY\nKratki promotivni film:\nSRBIJA-ONE JOURNEY, MILLION IMPRESSIONS - Boško Savković – Serbia – GOLDEN MAPLE\nSHADES OF GREY - Olga Agrafenina - Rusija – GOLDEN MAPLE\nMarija Žižović - “When dad buys you an elephant“ - Serbia” (Za poetsku priču o sudbinskoj vezi djevojčice I cirkuskog života)\nŠtefan Celec – “Rimske staze” - Slovenija ( Za afirmaciju kulturno istorijske baštine)\nKamenko Milenković – “U lijepom starom Višegradu” - Srbija (Za uspješan spoj istorije I kulturne baštine)\nMira Lolić Močević – “Sveta loza” – BiH (Za originalno viđenje istorijske baštine)\nGordana Momčilović – “Moje ime je Bisa” - Srbija (Za inspirativan prikaz kulturno istorijske bašitine)\nDalibor Đokić – “Jelovarnik” –Srbija (Za izuzetnu afirmaciju prirodne baštine)\nMiro Branković – “Marko Polo” - Srbija (Za afirmaciju vrijednosti religijske I kulturne baštine)\nBerin Tuzlić – “Globalno selo” – BiH (Za metaforično I ironično prikazivanje problema modernog čovjeka)\nNikola Lorencin – “Neimari” – Srbija (Za filmski esej o prijateljstvu)\nMiodrag Bole Bošković – “Titograd - povratak u budućnost” - Crna Gora (Za specifičnu vizuru ljepote jednog grada)\nMr.sc. Marijo Pejić, direktor JU Bosanski kulturni centar Sarajevo - za unapređivanje kulturno-umjetničkog stvaralaštva i razvoj kulturnog turizma u Sarajevu i BiH kroz dugogodišnji i plodan angažman u oblastima kulture, obrazovanja i medija\nMaria Aurora Mejia Errasquin, ambasadorica Španije u BiH – predsjednik žirija\nMladen Rudež, pomoćnik ministra okoliša in turizma FBiH – član žirija\nAna Ivljeva, ataše za kulturu Ruske federacije u BiH – član žirija\nDragan Đurović, ambassador Crne Gore u BiH – član žirija\nTarik Kupusović, direktor Instituta za hidrotehniku – član žirija\nSafet Harbinja, director Fonda za zaštitu okoliša FBiH – član žirija\nRatko Orozović, reditelj


Vreme 803 - Rec selektora – 51. Sterijino pozorje: Prostor za iskorak\n<< VREME | BR 803 | 25. MAJ 2006.\nZadržavam pravo da verujem da ova objašnjenja nisu bila verodostojna, da je taj "tihi bojkot" bio samo jedan od elemenata onog egalitarističkog principa "danas ja, sutra ti" (čitaj – svi mi isto vredimo) koji je vladao Pozorjem tokom devedesetih... Sada kada je taj princip odbačen, kada se ponovo utrvrđuju najpouzdanije vrednosti naše drame i pozorišta, stvara se prostor i za nove i radikalnije iskorake. Oni se već i prave i to redovnim učešćem onog najboljeg što stvara najmlađa generacija naših dramskih pisaca i reditelja. Ove godine te boje brani komad Halflajf Filipa Vujoševića u izvođenju jedne nove i zaiste odlične generacije glumaca.\nFilmski festival u Kanu – 17–28. maj 2006 >\nPod senkom holokausta (3) >\nKnjige – Manje zlo, priredio Helmut Dubil & Gabriel Mockin >\nFrancuski intelektualci u aferi Handke >


Svjedoci tragedije u Istanbulu: Nosio je sa sobom AK-47 i krenuo da puca po civilima @ Cafe.ba\nSEKS NA BINI: Karleuša skinula momka od 150 Vi bi se seksali, a on neće? Balkanski Nostradamus otkriva: Vučić će biti na tronu, KĆI, SIN I ŽENA BILI STALNO UZ BOLNIČKU Svjedoci tragedije u Istanbulu: Nosio je sa sobom AK-47 i krenuo da puca po civilima Svijet\nIzvor: Nezavisne novine 29.06.2016 u 10:15 h\nFOTO: EPA Svjedoci terorističkog napada na aerodromu u Istanbulu kažu da su prisustvovali trenucima potpune panike i borbe ljudi za goli život.\nAMERIČKI PREDSJEDNIK OPET ŠOKIRA: Trump se zanio pa Švedsku naveo kao Najmanje 39 poginulih u eksploziji na pijaci u MogadišuRadi hladnog vremena i obilnih padavina 25 osoba umrlo u Afganistanu Dramatične trenutke na aerodromu “Ataturk“ uspio je da preživi policajac Ahmed Furkan Gurtuna, koji se u momentu eksplozije nalazio na pasoškoj kontroli.\n“Vidio sam jednog teroristu kako ulazi na aerodrom, nosio je sa sobom AK-47 i krenuo da puca po civilima. Turska policija je htjela da ga ubije, a potom sam čuo eksploziju bombe“, rekao je Gurtuna, a prenio B92.\nGovoreći o nivou bezbjednosti aerodroma, kaže da je bezbjednost “dovoljna“, kao i da jveruje da je istanbulski aerodrom jedno od najbezbjednijih mjesta.\nBaš zbog toga kaže da ne zna kako je došlo do terorističkog napada.\n“Ne znam šta se dogodilo, moguće je da teroristi jednostavno žele da izvedu napad i da se to samo dogodi“, dodaje Gurtuna.\nUprkos velikim mjerama obezbjeđenja na trećem najprometnijem aerodromu u Evropi, napadači su uspjeli da stignu skoro do rampi za čekiranje na dolaznom terminalu, a uprkos pokušajima policije da ih ubiju, aktivirali su eksplozivne pojaseve.\nOčevici koji su željeli da ostanu anonimni su naveli da su napadači nasumično pucali, kao i da je gomila putnika u panici pokušavala da pronađe zaklon, međutim to je bilo veoma teško sprovesti u djelo.\n“Radila sam, bila sam u noćnoj smeni... Najpre sam čula desetak pucnjeva, onda prvu eksploziju... Pokušali smo da izađemo iz kancelarije i da pobjegnemo, a onda smo čuli i drugu eksploziju...“, rekla je jedna od radnica na aerodromu.\nNajmanje 36 osoba je stradalo, a oko 150 je ranjeno u napadu najmanje trojice terorista, verovatno pripadnika Islamske države.


Odličan debi Petruševa, Pušica po starom - BasketballSphere\nKrenula je i zvanična koledž sezona. Ako je verovati prvim utakmicama, srpska škola košarke opet će imati čime da se podiči u studentskim klupama preko okeana. Filip Petrušev je imao odličan debi Gonzagu koja je u laganom ritmu, protiv Ajdaho Stejta, pokazala da je s pravom smatraju za jednog od glavnih favorita, a srpski juniorski reprezentativac da je veliki potencijal.\nVasilije Pušica iza koga je odlična sezona, odlučio da ostane još jednu godinu na fakultetu, na oduševljenje Nortisterna. Doduše, “haskiji” su izgubili u lokalnom derbiju od Boston univerziteta, ali je Pušica najavio da bi fakultet ove godine mogao još više da se osloni na njega na putu do završnog turnira, na kome je prošlog proleća zastao u finalu konferencije.\nĐorđe Dimitrijevć je letos odlučio da sa više škole Zapadana Nebraska školovanje nastavi na Merseru i već na debiju se ta odluka pokazala kao ispravna.\nNikola Popović je odradio značajan deo posla u pobedi Boston koledža nad Milvokijem, dok je Mladenu Armušu nedostajao jedan skok za dabl-dabl u porazu Istočnog Tenesija od Džordžije Stejt.\nSaša Stefanović je odigrao prve minute za Perdju koji polaže velike nade u njega.\nRezultati Top 25 ekipa\n(1) Kanzas – (10) Mičigen 92:87, (2) Kentaki – (4) Djuk 84:118, (3) Gonzaga – Ajdaho St. 120:79 (Petrušev 12, 6-4 dvojke, 4-4 sl. bacanja, 5sk, 1uk, 1bl, 16min), (5) Virdžinija – Tauson 73:42, (6) Tenesi – Lenoar Rajn 86:41, (7) Nevada – Brigam Jang 86:70, Voford – (8) Severna Karolina 67:78, (9) Vilanova – Morgan St 100:77, (11) Oburn – Južna Alabama 101:58, (14) Oregon – Portland St 84:57, (16) Sirakjuz – Istočni Vašington 66:34 (Vulikić 4, 6sk, 4as), (17) Florida St – Florida 81:60, (19) Mičigen – Norfolk St 63:44, (21) UCLA – Fort Vejn 96:71, (22) Klemson – Sitadel 100:80 (23) LSU – Jugoistočna Luizijana 94:63, (24) Perdju – Ferfild 90:57 (Stefanović 3, 1sk, 1as, 1uk – Milin 8, 3sk, 1uk), (25) Vašington – Istočni Kentaki 73:55\nJužna Florida – Alabama A&M 80:63 (Šćekić 3)\nDejvidson – Klivlend St 83:63 (Kovačević 2, 2sk, 2as – Kenić 3, 7sk, 4as)\nFordam – Siti koledž 106:58 (Škorić 1sk)\nŠarlot – Čatanuga 69:80 (Supica 4, 2sk)\nStiven F. Ostin – Teksas Veslejn 83:71 (Grujić 4, 1sk, 1as, 1uk)\nKempbel – UNC Vilmington 97:93 (Stajčić 2min)\nSemford – Severna Alabama 91:74 (Lakić 5, 3sk, 1as, 1uk – Matić 6, 1sk, )\nIstočna Karolina – Delaver St 81:56 (Spasojević 8, 2sk, 1as, 1bl)\nNortistern – Boston 74:77 (Pušica 31, 2sk, 6as)\nUAB – Merser 76:67 (Dimitrijević 19, 3as, 2uk)\nArizona St – CSU Fullerton 102:94 (Plavšić nije igrao)\nDžordžija St – Istočni Tenesi St 74:68 (Armuš 11, 9sk, 3bl)\nBoston koledž – Milvoki 73:53 (Popović 12, 7sk, 2bl)


Gde smo 17 godina posle Petog oktobra? - Vesna Pešić - Peščanik\nNalazimo se na najudaljenijoj tački od onoga čemu smo se nadali. Nije se vratio Miloševićev režim, ali jeste radikalski primitivizam u kome živimo poslednjih pet godina. Čini mi se da se više nikada neće desiti Peti oktobar. On je bio čudo, kao da nas je nebo pomilovalo. Srbija je danas u rukama razbojničke bande koja se nije ustezala da zavede strahovladu. Pritom, Vučićevoj vlasti ni na pamet ne pada da preuzme odgovornost za katastrofalno stanje u Srbiji. Naprotiv, on se neprekidno hvali kako je istorijski prvak u svim disciplinama. I posle pet godina na vlasti on i dalje sprovodi orkestrirane napade na „prethodnike“ (bivšu vlast, odnosno „žute lopove i „dosmanlije“), šireći ih preventivno i s jednakom žestinom na sve oblike opozicionog delovanja – nove i stare stranke, marginalizovane kritičke medije, novinare, komentatore na društvenim mrežama, javne ličnosti i građane. Dovoljno je da se Dragan Đilas premišlja da li će se kandidovati za gradonačelnika Beograda, pa da krene salva napada na njega. Kao eto, vraćaju se tajkuni da unište sve što je stvorila ova vlast! Nije stvarala, nego je sve institucije uništila da bi se lična vlast što bolje ušančila.\nRadikalska škola vladanja sastoji se u pataloškom laganju, neprekidnoj manipulaciji, bezobrazluku i totalnoj amoralnosti. U laganje ne spadaju samo lažna obećanja kako već pristižemo u „zlatno doba Srbije“, a plate i penzije su veće nego ikada u istoriji. Tu ne spada ni samo bezobrazno krivotvorenje statističkih podataka. Radi se o radikalskoj školi laganja. Čim njihovi ljudi otvore usta oni lažu, trebalo ne trebalo. Pripremaju čitava ekspozea detaljnih laži i zato je njihovo laganje tako uspešno: zbog silnih detalja normalan čovek ne može ni da pomisli da neko može tako majstorski da laže.\nNo, da je to samo naivni Minhauzen ili Feliks Krul, ni po jada. To su veoma opasni ljudi koji ne prezaju ni od čega, kad su njihova vlast i finansije u pitanju. Tehnika vladanja je korporativna, zasnovana na pokrivanju celog društva, služi se dubinskim i sveopštim nadzorom, tako da svako mestašce ili službica mora biti pod njihovom kapom. Nisu na udaru samo poznati „hejteri“ i novinari, već se kontrola i represija primenjuju na anonimne građane koji ponegde spontano ne prihvataju Vučićev represivni aparat. Slučaj pobune roditelja dece koja pohađaju zemunsku školu Svetozar Miletić protiv nezakonite i iz centra dirigovane smene direktora škole, belodano je pokazala da Vučićev poredak nije nastavak prethodnog poretka, niti je on samo intenzivirao već postojeće negativne (autoritarne) tendencije vladanja. Dok su ovakve situacije u doba „dosovaca“ bile incidentne, sada su postale sistemske. Direktor je smenjen zato što nije prihvatio da otpusti nastavnika koji je učestvovao na protestu za vreme inauguracije predsednika Vučića. Smatrao je da nastavnik nije prekršio zakon, jer je na protestu bio kao slobodan građanin.\nTakve situacije kao sa ovim direktorom ponavljaju se u nedogled. Ponekad se učini da im je nešto promaklo. Izgledalo je da je režim opušteno podneo one studentske demonstracije „Protiv diktature“ posle predsedničkih izbora. Ali pet meseci kasnije, pod udar režima su stigli nevaljali studenti, koliko da se opomenu i opamete. Podnete su prekršajne prijave protiv dvojice nasumice izabranih studenta. Samo ja imam već dve privatne tužbe (zajedno sa Peščanikom, tužili su nas ministar policije i Vučićev kum i intimni prijatelj Nikola Petrović). A šta je to u poređenju sa fantomskim rušenjem Savamale, maltretiranjem građana, suspendovanjem države ili progonom građanskog pokreta Ne da(vi)mo Beograd koji je pokrenuo masovne demonstracije povodom nelegalnog i nasilničkog rušenja Savamale. Ili likvidacije Vranjskih novina i obračuna sa Vukašinom Obradovićem, urednikom i vlasnikom Vranjskih. U ovom slučaju, desilo se još nešto što ledi krv u žilama. Obradović je dobio poruku da nešto može da se desi njegovoj ćerki kad prelazi ulicu u Beogradu. Neka se mala pripazi!\nDubinski nadzor nad građanima, bilo javnim ličnostima ili onim osiromašenima koji se koriste za masovke i biračku mašineriju, pokazuju da sadašnji režim u Srbiji nije samo autoritaran, na šta smo uglavnom navikli. Problem je u tome što on više nije ograničen bilo kakvim granicama. Spreman je da vlada strahom i nasiljem, što je Srbiju približilo strahovladi, o kojoj je genijalno pisao Vojin Dimitrijević. Eto dotle smo stigli! Eskalacija represije i zastrašivanje, zabibereni radikalskim nacionalizmom uništili su gotovo sve što smo teškom mukom izborili Petim oktobrom: slobodne i fer izbore, izvesnu socijalnu pristojnost i osetljivost, znanje, stručnost i kakvu takvu izgradnju institucija, koja jeste išla sporo i nedosledno (naročito sudstvo), ali je pravac postojao. Sada su svaki posao, investicija, tender, ugovor – čista korupcija.\nPošto je o ološ-diktaturi uglavnom sve rečeno, pogledajmo šta se desilo sa društvom i opozicijom. Kampanja da su za sve krivi prethodnici, a ne SPS i SRS koji su do daske uništili Srbiju i za decenije unapred, prilično je uspela. Biračko telo demokratske opozicije se istanjilo zbog slabljenja srednje klase, masovnog odlaska školovanih, zbog straha i borbe za preživljavanje. Tu je i nezapamćeno osiromašenje građana, robovski položaj slabo plaćenih radnika, zaostalost u kojoj se politička svest raspala kao nepotrebna. Došlo je i do razočarenja i povlačenja u sebe demokratski orijentisanih ljudi i odbacivanja politike i stranaka kao nemoralnih tvorevina. Naročito je omrznuto liderstvo, pa se neke građanske grupe prikazuju baš kao grupe: neće prvaka/prvakinju. Zato imamo krizu liderstva, jer niko neće da bude označen kao lider, što režimu ide u korist. Otuda rastu građanski pokreti, sindikati su se prilično aktivirali, ali su političke stranke otišle pod led. Opozicija je u nekakvom difuznom stanju, usitnjena i slaba, jer retko koja stranka prelazi pet posto. Nihilizam prevladava i zbog toga što je Srbija napuštena od EU i zapada. Svraćaju nekakvi raskomoćeni komesari i plaćenici koji se dive Vučiću, a i ambasadori gledaju da mu se ne zamere. Zato je prevagnula stara priča da se u Srbiji ništa ne može promeniti, sve je uvek isto, sve su vlasti iste (sem Tita, on je još bio najbolji). Čim uzmeš kormilo vlasti, prevlada lični interes, a javni odlazi pod tepih.\nTakvo shvatanje nije lako kritikovati, zato što je ono i tačno i netačno. Još od početka stvaranja novovekovne srpske države u Srbiji istrajavaju, pod različitim nazivima i u svim vremenima (i u doba socijalizma), dve pozicije: prozapadna i modernizatorska, i rusofilska, nacionalistička i tradicionalistička pod patronatom Srpske pravoslavne crkve. Pa ipak se tvrdi da su Kurta i Murta isti, samo se beznadežno smenjuju. Kad se to kaže, to baš nije sasvim tačno, jer je Kurt Austrijanac koji simbolizuje zapad, dok je Murta Turčin i simboliše istočnu autokratsku poziciju.1 Po ovome ispada, a i ja tako mislim, da te dve „stranke“ nisu iste, ni socijalno, ni politički, ni po obrazovanju, s time što je prozapadna slabija kao nepatriotska. U pravu su i oni koji kažu da su iste, jer i kad u retkim situacijama modernisti dođu na vlast, oni ne uspevaju da ispune očekivanja, jer i oni redovno moraju da se dokazuju na pitanju srpskog nacionalnog interesa i Kosova. A čim tu padnu, a moraju da padnu, jer su im jači radikali za vratom, gotovo je. Prevladaće partikularni interes, lično, privatno, kumovsko, autoritarno i koruptivno, a to i narodu nije strano jer i on hoće da se ogrebe, baš kao i njegove vođe.\nI da zaključim. Te dve stranke nisu iste, bolja je zapadna. A to saznamo tek kad dođu ekstremni radikali, nacionalisti, zlikovci i lažovi. Zato moramo da skupimo snagu, stanemo u jednu kolonu i probamo da probijemo obruč. I da već jednom prevlada svest da Srbija nikada nije prevazišla partikularno i dostigla svest o univerzalnom. A bez univerzalnog nema suda i pravne države, a uvek ima korupcije i partokratije. Najuticajnije srpske vrednosti nas sprečavaju da zauzmemo bolje i prosperitetnije mesto u savremenom svetu. I zato one moraju da se menjaju. Ta sudbinski ugrađena greška potiče od toga što je Srpska pravoslavna crkva radikalno partikularna (etnička, za jedan narod). Zato je Srbiji bilo bolje u socijalizmu nego u nacionalizmu, jer su te pogrešne vrednosti i crkva bili potisnuti. SPC zarobljava Srbe u partikularnost i zato mora biti strogo odvojena od države. Bog ne može biti Srbin, pa čim darneš u srpstvo i mit o Kosovu, digao si ruku na Boga. S tom slikom sveta, upetljani u antimoderni srpski nacionalizam koji je nemoguć zbog svoje zaostalosti, svi zajedno beznadežno ostajemo zaostala, nerazvijena i nesrećna periferija.\nSve sam vam ovo do kraja izgovorila da nam ne bi propao i sledeći Peti oktobar.\nZahvaljujem se istoričarki Olgi Zirojević koja mi je objasnila ko su Kurta i Murta.


Datum kreiranja: petak, 07 maj 2010 18:46\n21. februar 2010.\nSijalica sa užarenim vlaknom odlazi u penziju 130 godina nakon što ju je u novogodišnjoj noći Tomas Alva Edison (1847–1931) predstavio svojim sugrađanima u Menlo parku u Nju Džersiju, SAD.\nJavna rasveta u nekoliko pančevačkih naselja ostala je, igrom slučaja, uključena upravo onog jutra prošlog četvrtka kad je u Evropskoj uniji stupila na snagu zabrana proizvodnje i prodaje klasičnih električnih sijalica od 75 i 100 W. Tako se ova vrsta javnog rasipništva i energetske bahatosti koja je u srpskim gradovima često vidljiva, maltene pretvorila u gest solidarnosti – stotine uličnih lampi bledo su sijale uprkos snažnom septembarskom suncu i prolaznik je mogao pomisliti da takvom uzaludnom potrošnjom energije sijalice šalju poslednji pozdrav svojim evropskim "koleginicama" sa svetlećim nitima od volframa, koje su u bogatijem delu kontinenta rasprodate ili uklonjene iz svih bakalnica, radnji sa tehničkom robom i supermarketa.\nStaru, "dobru" sijalicu takvo iščeznuće čeka u većini zemalja sveta a, prema planu Evropske unije, 2012. godine iz upotrebe izlaze i sijalice od 60 W, da bi se do 2016. u celoj Uniji sve vrste žarulja potpuno zamenile štedljivim, ekološkim. Time se okončava era koja je počela poslednje decembarske noći 1879. godine u Menlo parku u Nju Džersiju, kad su hiljade Amerikanaca došle da vide novo tehnološko dostignuće legendarnog istraživača Tomasa Alve Edisona (1847–1931), njegovu sijalicu sa usijanim ugljenim vlaknom koja je gorela neprekidno 40 sati.\nDelimično usavršene i dvadeset godina kasnije proizvedene uz pomoć volframove a ne ugljeničke niti, sijalice zapravo spadaju u najdugovečnije tehnologije industrijske revolucije. Mada su osvetljavale planetu više od celog jednog veka, jedva da su doživele ikakvo bitnije tehnološko unapređenje od Edisonovih vremena.\nPioniri i sumnjičavi\nKao i u slučaju nekih drugih pionirskih poduhvata, poput prvog preletanja Atlantika ili otkrivanja Amerike, Edison nije bio prvi čovek koji je konstruisao sijalicu. Zapravo, istoričari nauke smatraju da su čak 23 pronalazača pre Edisona došla do uspelog rešenja električne lampe, ali je Edisonova sijalica bila prva koja je doživela široku primenu.\nIstorija ideje o upotrebi struje za osvetljenje seže još u doba ranih naučnih istraživanja elektromagnetizma, ali sve do početka XIX veka nije bilo nikakvih praktičnih rešenja. Suštinski prodor načinio je britanski hemičar Hemfri Dejvi (1778–1829), poznat po otkriću elemenata hlora i joda i konstrukciji rudarske lampe koja nosi ime po njemu. Dejvi je pokazao da je električnu lampu koja svetli moguće napraviti, i to na dva načina, sa usijanom niti ili sa električnim lukom. Kako je imao za to doba vrlo jaku bateriju, 1802. godine Dejvi je propuštao električnu struju kroz tanak sloj platine koji je od toga svetleo, da bi sedam godina kasnije pokazao i da je moguće stvoriti izvor svetlosti pomoću luka koji se javlja između dva štapića grafita.\nPatent sa ugljenim vlaknom iz 1880.\nPronalazači posle Dejvija su sledećih sedamdeset godina razvijali sijalice isključivo na ova dva načina. Škotski izumitelj Džejms Lindzej (1799–1862) uspeo je da usavrši Dejvijevu ideju sa usijanom niti i da napravi lampu pomoću koje je "mogao noću da čita knjigu na rastojanju od pola metra". Lindzej je svoj izum javno pokazao i privatno ga koristio, ali kako je bio zanet istraživanjem bežične telegrafije, nije ga dalje razvijao.\nSredinom XIX veka brojni istraživači su se suočili sa problemom konstrukcije upotrebljive električne lampe. Usledila je lavina manje-više uspelih patenata, kao što je rešenje lampe u vakuumiranoj cevi britanskog izumitelja Varena de la Rua iz 1840, usavršenje Frederika de Molejnsa iz 1841, rešenje lampe sa grafitnim provodnikom Amerikanca Džona Stara iz 1851, kao i ostvarenje ruskog naučnika Aleksandra Lodigina, koji je 1872. izmislio lampu sa štapićem grafita koji su držala dva zvona od stakla i kroz koji se propuštala struja. Svi oni prethodili su rešenju koje je svetu predstavio Edison.\nAko obratite pažnju, Edisonove električne lampe su prvi veštački izvor svetlosti koji ne koristi materijalno gorivo, poput petroleja, nafte, drveta ili uglja. Takav prelaz nije bio sasvim očigledan. Zapravo, kod većine pionirskih rešenja električnih lampi, razvijenih do sredine sedamdesetih godina XIX veka, pri svetljenju se neizostavno trošio nekakav materijal, najčešće ugljenik.\nU to doba jeste postojala ideja o lampi koja bi svetlela zbog samog "usijanja", a ne "trošenja" materijala, što je nazivano "deljenjem svetlosti" i što će kasnije biti objašnjeno pretvaranjem toplotne energije provodnika u svetlosnu. No, kako u knjizi Edison His life and inventions pišu istoričari i elektro-inženjeri Frenk Dajer i Tomas Martin, tih godina ovo rešenje niko nije uspevao ni približno da ostvari. "Čitav naučni svet odbacivao je ovu ideju", kažu Dajer i Martin. "Vodeći električari, fizičari i drugi stručnjaci proučavali su problem skoro četvrtinu veka i uz jedan jedini izuzetak došli do matematičkog dokaza da ‘deljenje svetla’ praktično nije ostvarljivo."\nEdisonova sijalica iz Menlo parka, 1879.\nOvo viđenje se održalo sve do 1879, do vremena kad Edison u svojoj laboratoriji u Menlo parku već izvodi svakojake eksperimente "deleći svetlost" na usijanim nitima. Jedan od vodećih engleskih električara u februaru te godine daje matematički dokaz da je deljenje nemoguće i proglašava ga za ignis fatuus, optički fenomen fosforescencije poznat kao svetlost duhova. Iste godine, naučnik Pažet Higs u Londonu objavljuje knjigu u kojoj direktno komentariše Edisonove pokušaje da reši "deljenje svetlosti", tvrdeći da je "o ovoj temi izneto mnogo gluposti. Neki izumitelji čak tvrde da su beskonačno podelili električnu struju, zaboravljajući da je takva izjava u suprotnosti sa zakonom održanja energije."\nU to doba, tridesetogodišnji Edison je već izuzetno slavan pronalazač, a iza njega su izumi kao što su kvadrupolni telegraf, telefonski mikrofon i fonograf. Budući jedan od američkih velikana, Edison se obično slika kao pravi čovek svog doba – pronicljiv i kreativan, donekle nadahnut, dovoljno tvrdoglav i istovremeno maštovit da ponudi rešenja koja se drugi ne usuđuju ili ne stižu da naprave. Dvadeset godina kasnije on podstiče i gubi "rat struja", ali poslednje decenije XIX veka su njegovo doba.\nUporedo sa Teslom, on bez sumnje obeležava period koji se može nazvati "drugom industrijskom revolucijom", kad patenti i izumi preoblikuju svet, a od siromašnih ljudi sa idejom stvaraju milionere. Nošen na ovom talasu, od 1876. godine Edison svoju laboratoriju drži u Menlo parku, u Nju Džersiju, a problem električnih lampi počinje da rešava sledeće godine.\nSa jasno definisanim ciljem da napravi lampu koja neće osvetljavati samo ulice, već pre svega ljudske kuće, on odbacuje sva rešenja sa električnim lukom i koncentriše se na usijane niti. Mada ga u Evropi nazivaju "sanjarom" i "budalom", Edison u potrazi za pravim materijalom sprovodi više hiljada ogleda, a u to dvogodišnje istraživanje ulaže čak 40.000 tadašnjih dolara.\nEdison zaključuje da je najpogodniji kandidat za "proizvođača svetlosti" ugljenična nit od bambusa, koju postavlja na dva konektora i žicama od platine povezuje sa izvorom struje. Ovu konstrukciju zatvara u izuzetno dobro vakuumirano stakleno zvono, što je preduslov uspeha. Posle niza pokušaja sa raznim ugljeničnim nitima, prvu svetlost dobija 22. oktobra 1879, da bi dve nedelje kasnije prijavio patent električne lampe koji mu je odobren sledeće godine.\nGlasine o njegovom otkriću brzo se šire. Mada je stručnoj javnosti bilo potrebno malo više vremena da shvati šta je Edison napravio, stanovnici Njujorka i Nju Džersija već u grupama dolaze u Menlo park da vide novo tehnološko čudo – lampu na struju. O Edisonovom izumu izveštava štampa, a u novogodišnjoj noći, poslednjeg dana 1879. Edison priređuje javnu demonstraciju. Železnica besplatno prevozi građane i tri hiljade ljudi dolazi da vidi lampu sa usijanom ugljeničnom niti koja blješti u hladnoj noći. Pred okupljenima, Edison navodno izgovara: "Učinićemo električnu energiju tako jeftinom da će sveće paliti samo bogati."\nKao i sa drugim poduhvatima, Edison uspešno komercijalizuje svoj izum, mada u trci za novim rešenjima i patentima veliki broj suparnika pokušava da mu ga preotme. Uporedo sa višegodišnjom parnicom sa Vilijamom Sojerom koju je dobio 1889, Edisona optužuje i tragični izumitelj Hajnrih Goebel, koji tvrdi da je punih 25 godina pre njega napravio identičnu lampu sa bambusom, ali se na sudu ispostavlja kako je pokušao da podmetne lažne dokumente. Sud presuđuje u Edisonovu korist jer zaključuje da bi lampa odavno bila u upotrebi da ju je Goebel stvarno napravio 1854.\nU međuvremenu, ispostavlja se da je patent identične sijalice koji je u Engleskoj razvio Džozef Svon (1828–1914) registrovan godinu dana pre Edisona, pa on 1889, kako bi izbegao parnicu, zajedno sa Svonom osniva zajedničku kompaniju i deli tržišta – Svonu pripada Britanija, Edisonu Amerika. U međuvremenu razvija se tržište, osvetljavaju se javni prostori, izložbe i pozorišta, a razvija se i nekoliko novih tipova sijalica, kao što je Nerstova lampa.\nUporedo sa elektrifikacijom, osvetljavaju se veliki evropski i američki gradovi – brzinom gotovo istom kojom su se ne tako davno proširili mobilni telefoni. Električno osvetljenje već 1893. godine stiže i do Beograda, prestonice Kraljevine Srbije, koja je samo par decenija ranije noću palila dva javna fenjera.\nKlasičnih sijalica sa užarenim volframovim vlaknom danas, na tržištu ima u hiljadama oblika i boja, ali je princip njihovog funkcionisanja isti kao u Edisonovo doba – električna energija protiče kroz volframovu nit koja emituje kontinualni spektar svetlosti u svim pravcima. Za različite voltaže, ona ima različitu efikasnost, ali se uobičajeno smatra da više od 90 odsto električne energije potroši na toplotno zračenje, dok se u svetlost pretvara manje od 10 odsto. Tako obična sijalica od 100W, koja zrači fluks od oko 1700 lumena, dnevno u proseku može da potroši 1 kWh struje. S druge strane, štedljive lampe sa snagom oko 20 W za isto vreme i isti intenzitet svetla potroše 0,2 kWh, što je pet puta manje. I dok je proizvodnja volframovih sijalica znatno jeftinija, njihov životni vek je od 700 do 1000 radnih sati, što je od 10 do 15 puta kraće nego kod štedljivih sijalica. Volframove sijalice su jednostavni uređaji koji ne zahtevaju nikakvu naročitu opremu za funkcionisanje, a mogu da rade i sa jednosmernim i sa naizmeničnim izvorima struje.\nMađarski izumitelj Šandor Just i hrvatski Franjo Hanaman 1904. godine patentiraju poslednje poslednje poboljšanje i ona dobija današnji oblik. Just i Hanaman umesto ugljenika koriste volframove niti koje se pokazuju mnogo pogodnijim. Volfram, element koji je ime dobio od nemačkog "vučja pena", ponekad nazivan i tungsten, težak kamen, izabran je zato što je metal sa izuzetno visokom tačkom topljenja (3695oC), pa može da izdrži visoke temperature koje provodnik dostiže pri protoku struje (2000–3300oC).\nNa početku XX veka, volfram se pokazuje kao idealan za izvor svetlosti – volframove sijalice su trajnije od svih tadašnjih konkurenata, proizvode svetlost veće jačine, emituju kontinualni spektar svetlosti i imaju nižu cenu proizvodnje, što posebno dolazi do izražaja šezdesetih godina XX veka, kad su pojeftinile 30 puta. Uz to, posebnu prednost predstavlja jednostavnost njihove primene – ove sijalice, bez obzira na dimenzije, snagu i jačinu svetlosti, ne zahtevaju nikakvu naročitu opremu za funkcionisanje, osim dve žice pod naponom. Podjednako dobro rade i sa jednosmernim i sa naizmeničnim izvorima struje.\nOdlazak u penziju\nS vremenom postaju sve očiglednije i neke mane volframovih sijalica. Najveća među njima je njihova mala efikasnost – više od 90 odsto električne energije koju potroše emituje se kao toplota, dok se u svetlost pretvara manje od 10 odsto. Neotporne na udare, nezgodne su za transport dok su, s druge strane, relativno kratkog veka u odnosu na gasne lampe.\nZabeleženo je da neke sijalice, inače, uspevaju da prežive ekstremno dugo – sijalica svetski rekorder koja nije zamenjena već 107 godina nalazi se u jednoj vatrogasnoj stanici u gradiću Livermore u Kaliforniji. Zbog svoje dugovečnosti nazvana je "stoletnom sijalicom", a otkako je uvedena u Ginisovu knjigu rekorda predstavlja lokalnu atrakciju – ima svoj internet sajt i klub fanova.\nNo, mala efikasnost volframovih sijalica kumovala je njihovoj nepopularnosti poslednjih godina i one polako postaju jedan od glavnih okrivljenih za globalno zagrevanje. Grupe entuzijasta, ekološki pokreti i vlade u agresivnim lokalnim i globalnim kampanjama pozivaju građane da se odreknu starih volframovih i počnu da koriste štedljive, ekološke sijalice.\nOve, takozvane kompaktne fluorescentne lampe (CFL), znatno su efikasnije – za istu "količinu svetlosti" troše pet puta manje električne energije i time znatno smanjuju potrošnju fosilnih goriva koja inače dovode do emisije CO2 i globalnog zagrevanja. S druge strane, CFL traju 10 do 15 puta duže, pa su, mada višestruko skuplje, znatno ekonomski isplativije i kad se uračuna njihova skupa proizvodnja.\nMeđutim, mada se, posle tolikih kampanja, činilo da nove sijalice u Evropi imaju nepodeljenu podršku, otkako se u kuće i domove uvode po "dekretu" Evropske komisije, stekle su nemali broj protivnika. Tvrdi se da kompaktne lampe imaju previsoku "temperaturu boje" i da proizvode "neprijatno" i "neprirodno" svetlo koje stvara depresiju. Oglasio se češki predsednik Vaclav Klaus, poznat kao oštar protivnik teorije o globalnom zagrevanju, sa tvrdnjom da će nastaviti da koristi "stare, poštene edisonke".\nTakozvana kompaktna fluorescentna lampa (CFL) je jedna vrsta fluorescentne lampe. Pri prolasku električne energije kroz gas u cevi, on počinje da emituje UV zračenje. Ono pobuđuje tri sloja fosfora kojima su cevi iznutra premazane tako da on emituje vidljivu svetlost, ali ne baš sasvim u onom delu spektra kao klasična sijalica, pa se zato doživljava da je njena svetlost različite boje. Mada se čini da je svetlost ovih lampi manjeg intenziteta, ona ima isti broj lumena, ali je prostorija osvetljena drugom, zapravo prirodnijom bojom, koja je sličnija dnevnom svetlu. Po intenzitetu svetlosti, CFL je i do pet puta efikasnija, a njen radni vek je između 6000 i 15.000 sati. Njihova velika prednost u odnosu na druge štedljive tehnologije jeste to što su kompatibilne – koriste ista grla kao i klasične sijalice, a principijelno mogu raditi i na jednosmernu i na naizmeničnu struju.\nTako je u nedelji zabrane klasičnih sijalica sa usijanim vlaknom Evropu zapljusnuo talas žaljenja, a poslednje zalihe u prodavnicama razgrabljene su čak i u Nemačkoj, tradicionalno ekološki svesnoj državi. To je otvorilo novu debatu "plavih" i "zelenih", a blogovi i pokreti nazvani ban the bulb dobili su otvorene suparnike u inicijativama dont ban the bulb.\nNo, izvesno je da će uprkos debati plavih i zelenih, kompaktne i halogene lampe uskoro sasvim potisnuti stare žarulje, najviše zbog činjenice da je reč o tehnologiji koja je doživela 130 godina u svakodnevnoj primeni. I to je sasvim dovoljno da bude poslata u penziju, ali teško da će proći sasvim bez traume. Promena svakodnevnog izvora svetlosti menja, ako ništa drugo, boju naše svakodnevice. Zamislite da po odluci neke trgovinske komisije moramo da Sunce zamenimo Proximom Centauri, zato što je ona ekološki i ekonomski pogodnija od stare zvezde. Izuzimajući fizičke nemogućnosti za tako nešto, možda bi to i bilo zgodno, ali bi teško palo mnogima.\nIzvor: Nedeljnik VREME.\n2016-05-23 - Zemlja "dobila" kiseonik pre 2,33 milijarde godina\n2016-05-19 - CERN otkrio novu česticu?\n2016-04-08 - Kako će čovekovo telo evoluirati u budućnosti?\n2016-04-07 - Gorile sličnije ljudima nego što se mislilo\n2016-03-31 - Gasovita planeta otkrila svoje jezgro


SKANDAL NA SAHRANI! David odgurnuo rukom - ne želi da se pozdravi sa bratom! Dejan u ŠOKU, pogledajte ŠTA je uradio (VIDEO) - Informer\n14:31 Rijaliti 2\nPink.rs | 02. 12. 2019.\nSKANDAL NA SAHRANI! David odgurnuo rukom - ne želi da se pozdravi sa bratom! Dejan u ŠOKU, pogledajte ŠTA je uradio (VIDEO)\nBraća ponovo zaratila\nPRVI SUSRET MAJKE I SINA! Dejan stigao na sahranu - Biljana ga dočekala na OVAJ način, a GODINAMA nisu bili u kontaktu (VIDEO)\nIako sa majkom ne razgovara godinama, Biljana je prišla Dejanu dok je bio u kombiju i crtala mu srca na staklo i slala poljupce. S druge strane, David i Dejan, iako su se pomirili ovog leta, sada su u lošim odnosima zbog prozivki Dalile Dragojević upućenih Davidu i Ani.\nSAMO NJEGA NEMA... Tužna scena na groblju - okupili se bivši članovi grupe "187" nakon 10 godina - ispratili druga na večni počinak (VIDEO)\nDa je stvar ozbiljna, govori i činjenica da je David, kada je video Dejana na sahrani, odmahnuo rukom i poručio da ne želi ni da ga vidi ni da razgovara sa njim.\nSahrana Dejan Dragojević zadruga Biljana Dragojević Ana Korać Zadruga 2 zadruga 3 Zadruga 1 Dalila Dragjević zadruga uživo rijaliti tri David i Dejan Dragojević svađa dejana i davida dragojevića Zadruga 3 sezona zadruga 3. sezona zadruga treća sezona Zadruga tri rijaliti Zadruga\nLUKSUZNI DOM U VETERNIKU! Ovde živi David Dragojević sa majkom - ogromno dvorište, velika KUĆA i fontana u BAŠTI! PRAVI RAJ (FOTO)\nTako je to kada oženiš neku, braća rođena su u svađi, ne pričaju dok se one objašnjavaju koja je poštenija :) Plakanje\nOvo ima samo u Srbiji, da tamo neko, snima na sahrani događaje, koji se tiču, nekih dileja iz rijalitija. Snimatelj daleko, a zna šta su braća pričala i sve abrove u njihovoj porodici. Strašno. Šta sve ima u Srbiji, koji "novinari"? Ne znam kako bih ih nazvao, a da se objavi? Pokušajte da zamislite.


"> jun 2017 - Decji Bazar\nHome > Mesec: jun 2017.\nLetnja lagana kišobran kolica – praktičan izbor\nStiglo je leto. Mame, tate, bake i deke svakodnevno izvode bebe napolje. Ono što je najvažnije tokom ovih šetnji je da bebi bude udobno, ali i da bude adekvatno zaštićena od sunca (i kiše). Na tržištu postoji niz kolica sa kišobranima, odnosno podesivim tendama. Ovaj tip kolica je najčešće lagan i kompaktan. Uglavnom nisu predviđena\nDeca ga obožavaju – TROTINET!\nTrotineti spadaju u prevozna sredstva, najčešće namenjena deci. U suštini, trotinet je daska sa namontiranim točkovima, nisko postavljena, a kretanje trotinetom se vrši odgurivanjem o tlo. Prvi izmišljeni, improvizovani trotineti su bili drveni – sklepani od daske, sa dodatim točkovima skinutim sa rolšua. Bilo je to pre više od 100 godina, kada su, pre svega\nPrva kupovina za bebu i njen san\nPrva kupovina za bebu i njen san Bebe tokom prvih meseci života uglavnom spavaju. Dobro, ne računamo ono kada vas bude u sred noći, kada plaču i kada jedu. Ipak, bebe veći deo dana i noći provedu u snu. I gde sve to one spavaju? Osim u vašem naručju, spavaju u krevecu, kolicima i auto-sedištu.\nKako odabrati auto-sedište za dete\nDeca do 12. godine života, prema zakonu, moraju biti prevožena u auto-sedištu . Koje odgovara njihovom starosnom dobu i težini. Na osnovu doba, odnosno težine, postoji pet grupa auto-sedišta, a numerisane su sledećim redom: 0 (nulta), 0+ (nulta plus), 1, 2 i 3. Grupa 0 podrazumeva težinu deteta od 0 do 10 kilograma, a starost


ALDOSION® kapsula, tvrda, 5 mg Pakovanje: blister, 3 x 10 kapsula ALDOSION® kapsula, tvrda, 10 mg Pakovanje: blister, 3 x 10 kapsula\nProizvođač: HELP S.A.\nAdresa: Pedini Ioanninon, 45501 Ioannina, Grčka\nAdresa: Omladinskih brigada 90v, Novi Beograd\nALDOSION® 5 mg, kapsula, tvrda ALDOSION® 10 mg, kapsula, tvrda (amlodipin)\nŠta je lek ALDOSION® i čemu je namenjen\nŠta treba da znate pre nego što uzmete lek ALDOSION®\nKako se upotrebljava lek ALDOSION®\nKako čuvati lek ALDOSION®\nALDOSION® (amlodipin) pripada grupi lekova pod imenom blokatori kalcijumovih kanala.\nOvaj lek se koristi za lečenje povišenog krvnog pritiska (hipertenzije) ili određenog tipa bola u grudima pod imenom angina pektoris, uključujući hroničnu stabilnu anginu i retke oblike ove bolesti kao što je Princmetalova ili varijantna angina.\nKod pacijenata sa povišenim krvnim pritiskom ovaj lek deluje tako što opušta krvne sudove i omogućava da krv lakše prolazi kroz njih. Kod pacijenata sa anginom amlodipin poboljšava dotok krvi u srčani mišić koji na taj način dobija više kiseonika i time se sprečava bol u predelu grudi. Ovaj lek ne može omogućiti trenutno olakšanje i prestanak bola u grudima koji se javlja usled angine.\nLek Aldosion ® ne smete koristiti:\nako imate veoma nizak krvni pritisak\nako ste alergični (preosetljivi) na amlodipin ili na bilo koji drugi sastojak leka naveden u poglavlju 6, kao i na bilo koji blokator kalcijumovih kanala. U tom slučaju moguća je pojava svraba, crvenila na koži ili otežanog disanja\nukoliko bolujete od suženja aortnog srčanog zalistka (aortna stenoza), nestabilne angine pektoris ili ste u stanju kardiogenog šoka\nKada uzimate lek Aldosion ®, posebno vodite računa:\nPosavetujte se sa lekarom ukoliko imate ili ste imali neko od sledećih stanja:\nako imate insuficijenciju (slabost) srca\nako imate insuficijenciju (slabost) srca, a imali ste skorašnji srčani udar (u poslednjih 28 dana)\nu slučaju ozbiljnog povišenja krvnog pritiska (hipertenzivna kriza)\nZa upotrebu kod starijih pacijenata videti odeljak ”Kako se upotrebljava lek ALDOSION®”.\nUzimanje leka Aldosion ® sa hranom ili pićima\nLek Aldosion® se može uzimati pre ili posle uzimanja hrane ili pića.\nOsobe koje uzimaju Aldosion® ne treba da uzimaju grejpfrut ili sok od gejpfruta. Grejpfrut i sok od grejpfruta mogu dovesti do povećanja koncentracija amlodipina u krvi, što može dovesti do nepredviđenog pojačanja efekta amlodipina na sniženje krvnog pritiska.\nPrimena leka Aldosion ® u periodu trudnoće i dojenja\nUkoliko ste trudni ili planirate trudnoću, posavetujte se sa svojim lekarom pre nego što počnete da uzimate ovaj lek.\nLek Aldosion® ne treba uzimati tokom trudnoće.\nŽene u reproduktivnom periodu treba da koriste odgovarajuću kontracepciju tokom primene leka.\nLek Aldosion® ne treba uzimati u periodu dojenja.\nPosavetujte se sa svojim lekarom ili farmaceutom pre nego što počnete da uzimate bilo koji lek.\nUticaj leka Aldosion ® na upravljanje motornim vozilima i rukovanje mašinama\nLek ne utiče na sposobnost upravljanja motornim vozilom ili rukovanja mašinama.\nVažne informacije o nekim sastojcima leka Aldosion ®\nObavestite svog lekara ukoliko ste alergični (preosetljivi) na neki sastojak ovog leka. Aldosion ® od 5 mg sadrži boju tartrazin E102 koja može izazvati alergijske reakcije.\nAldosion ® od 10 mg sadrži natrijum-metabisulfit koji u retkim slučajevima moze izazvati teške reakcije preosetljivosti i bronhospazam.\nLek je namenjen samo za odrasle.\nLek uzimajte uvek tačno onako kako Vam je objasnio lekar. Ukoliko niste sasvim sigurni, proverite sa svojim lekarom ili farmaceutom.\nUobičajena početna doza amlodipina i za lečenje povišenog krvnog pritiska i za lečenje angine pektoris, iznosi 5 mg jednom dnevno. Doza se nakon 6 nedelja može povećati do najviše 10 mg jednom dnevno, zavisno od individualne reakcije pacijenta.\nPri istovremenoj primeni tiazidnih diuretika, alfa-blokatora, beta-blokatora i inhibitora angiotenzin konvertujućeg enzima (ACE inhibitora) nije potrebno prilagođavanje doze amlodipina.\nPreporučuje se uzimanje leka svakoga dana u isto vreme sa malo vode. Ne uzimajte lek amlodipin sa sokom od grejpfruta.\nNe preporučuje se upotreba amlodipina kod dece i adolescenata (mlađih od 18 godina).\nAko ste uzeli više leka Aldosion ® nego što je trebalo\nUkoliko ste uzeli više leka nego što je trebalo, odmah se obratite svom lekaru, farmaceutu ili najbližoj bolnici.\nAko ste zaboravili da uzmete lek Aldosion ®\nAko ste zaboravili da uzmete lek Aldosion®, preskočite tu dozu. Uzmite sledeću dozu u predviđeno vreme. Ne uzimajte duplu dozu da biste nadoknadili propuštenu.\nAko naglo prestanete da uzimate lek Aldosion ®\nLekar će Vas posavetovati koliko dugo treba da uzimate lek. Ukoliko prekinete sa primenom leka može doći do pogoršanja Vašeg stanja.\nAmlodipin se dobro podnosi, ali kao i drugi lekovi, može imati neželjena dejstva, mada se ona ne moraju ispoljiti kod svih. U placebom kontrolisanim kliničkim studijama sprovedenim kod pacijenata sa hipertenzijom ili anginom pektoris prijavljena su sledeća neželjena dejstva, koja su data po MedDRA klasifikaciji, prema sistemima organa gde su se ispoljila i po učestalosti pojavljivanja:\nveoma česta  1/10, česta  1/100 i < 1/10, povremena  1/1000 i < 1/100, retka  1/10000 i < 1/1000, veoma retka < 1/10000.\npromene raspoloženja (uključujući stres, emotivnost, depresiju)\nporemećaj ukusa, sinkopa\nsmanjena osetljivost kože na dodir, trnjenje\nzapaljenje sluznice nosa\notežano varenje, gastritis (zapaljenje sluznice želuca)\npromene ritma pražnjenja creva\nproliv, tvrda stolica\nporemećaji mokrenja, češće mokrenje, posebno noću\nnesposobnost da se uspostavi erekcija\nbol usled angine pektoris\nalergijske reakcije: koprivnjača\naritmija (uključujući bradikardiju, ventrikularnu tahikardiju i fibrilaciju pretkomora)\nzapaljenje jetre, žutica usled zastoja žuči\npovišenje enzima jetre (uglavnom u slučaju zastoja žuči)\nNemojte koristiti lek Aldosion® posle isteka roka upotrebe naznačenog na spoljašnjem pakovanju.\nLek čuvati na temperaturi do 25°, u originalnom pakovanju.\nŠta sadrži lek ALDOSION®\nAldosion ® kapsula, tvrda 5 mg\nJedna kapsula, tvrda, sadrži:\nAktivna supstanca: 5 mg amlodipina (u obliku amlodipin-besilata)\nOstali sastojci: celuloza, mikrokristalna; kukuruzni skrob; magnezijum-stearat;\nkapsula, tvrda: želatin; titan-dioksid E171 CI 77891; tartrazin (žuta br. 5) E102 CI 19140; eritrozin (crvena br. 3) E127 CI 45430; patent plava V E131 CI 42051.\nAldosion ® kapsula, tvrda 10 mg\nAktivna supstanca: 10 mg amlodipina (u obliku amlodipin-besilata)\nkapsula, tvrda: želatin; titan-dioksid E171 CI 77891; gvožđe(III)-oksid, žuti E172 CI 77492; gvožđe(III)-oksid, crni E172 CI 77498; natrijum-matabisulfit.\nKako izgleda lek ALDOSION® i sadržaj pakovanja\nAldosion ® 5 mg, kapsula tvrda\nKartonska kutija sa 30 tvrdih kapsula (3 blistera sa po 10 kapsula).\nIzgled kapsula: homogeni, skoro beli prašak u kapsulama No.3, belog tela i plave kape\nAldosion ® 10 mg, kapsula, tvrda\nKartonska kutija sa 30 tvdih kapsula (3 blistera sa po 10 kapsula). Izgled kapsula: homogeni, skoro beli prašak u sivim kapsulama.\nPedini Ioanninon, 45501 Ioannina, Grčka\nOvo uputstvo je poslednji put odobreno Mart, 2011.\nBroj i datum dozvole za lek Aldosion® 5mg: 515-01-23-10-001 od 06.04.2011. Broj i datum dozvole za lek Aldosion® 10mg: 6608/2010/12 od 23.11.2010.


U PETAK HITNA SJEDNICA PREDSTAVNIČKOG DOMA BIH O MIGRANTIMA I STANJU U PRAVOSUĐU | Hayat.ba\nHitna sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH biće održana u petak sa početkom u 10 sati, saopćeno je iz ovog Doma.\nNa dnevnom redu naći će se dvije tačke. Prva od njih je aktuelna situacija u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, s akcentom na obaveze iz preporuka Evropske komisije.Poslanici Predstavničkog doma trebalo bi da raspravljaju i o migrantskoj krizi u BiH.\nNa dnevonm redu je Informacija Savjeta ministara BiH o kontroli i upravljanju prilivom masovnog broja migranata i izbjeglica u BiH, sa posebnom pažnjom na aktuelnu bezbjednosnu i humanitarnu situaciju na području Unsko-sanskog kantona.\nPodsjetimo, 14 poslanika zatražilo je jučer hitnu sjednicu Predstavničkog doma o situaciji u pravosuđu - obavezama iz preporuka Evropske komisije, te informaciji Vijeća ministara u tehničkom mandatu o upravljanju masovnim prilivom migranata u BiH, kao i bezbjednosnoj i humanitarnoj situaciji na području Unsko-sanskog kantona.Sjednicu su zahtijevali Nermin Nikšić, Branislav Borenović, Dragan Mektić, Jasmin Emrić, Nada Mladina, Damir Arnaut, Predrag Kojović, Edita Đapo, Enver Bijedić, Mira Pekić, Mirsad Kukić, Aida Baručija i Mirjana Marinković Lepić.


NIKITI - Elite Travel Agency\nNikiti je jedno od najstarijih mesta na Halkidikiju. Nalazi se na zapadnoj obali Sitonije, 110 km od Soluna, izmedju mesta Metamorfozis i Neos Marmaras. Nikiti se sastoji iz dva dela, starog i novog. Razdvaja ih glavni put koji vodi kroz poluostrvo Sitonija. Novi deo Nikitija je atraktivniji jer se nalazi uz peščanu plažu i proteže se do glavnog puta, uz koji se nalaze brojni ugostiteljski objekti, prodavnice, kao veliki super market Lidl.\nMesto je idealno za porodicno letovanje. Plaža je peščana, sa postepenim ulaskom u more, uz koje se proteže uredjeno šetalište. Egzotične plaže u okolini privlače sve koji vole divljinu i mir, a blizina Neos Marmarasa i Sartija sve one koji žele noćni izlazak i dobar provod.\nPONUDA: NIKITI 1\nPONUDA: NIKITI 2\nDrugi prst Sitonija, Grčka leto, Halkidiki, Letovanja 2020., Nikiti autobusom, Drugi prst, Grčka leto, halkidiki, nikiti, sitonija, SopstveniPrevoz


ВАЖНА ПОБЕДА ЈЕРМЕНА НА ЈУЖНОМ ФРОНТУ – крах стратешког плана Бакуа\nJERMENSKA vojska je odnela prvu uistinu važnu pobedu u ratu za Karabah.\nUspela je da odbaci azerbejdžanske trupe od takozvanog Lačinskog koridora, strateške teritorije koja povezuje Jermeniju i Karabah.\nAzerbejdžan ima manje neuspehe i na drugim delovima fronta, a do juče je tvrdio da su Jermeni na korak od „strateške katastrofe“.\nProšlog petka je južni korpus azerbejdžanske vojske, nanevši poraz jermenskoj grupaciji u dolini reke Araks i u Gejanskoj stepi, prodro duboko prema granici Jermenije, ugrožavajući grad Kubatli.\nIsturene azerbejdžanske jedinice primakle su se gradu Lačin na samo 10 do 15 kilometara. To je sam Lačinski koridor dovelo pod udar azerbejdžanske artiljerije.\nTaj koridor je kritično važan za celokupnu odbranu Karabaha (zajedno sa kontrolom nad alternativnim putem od Vardenisa do Mardakera). Njegov gubitak bio bi fatalan za Jermeniju i Karabah (jermenski naziv: Arcah) jer bi sa njegovim gubitkom odbrana Karabaha postala nemoguća.\nU petak je jermenski ministar odbrane David Tonojan stigao u glavni grad Karabaha Stepanakert i preuzeo komandu nad njegovom odbranom.\nJermeni su uspeli da koncentrišu dovoljne snage i da u subotu, 24. oktobra, prekinu snabdevanje isturene azerbejdžanske grupacije, a na nju da sruče moćnu vatru višecevnih raketnih bacača.\nTaktička grupa azerbejdžanske vojske veličine bataljona je uništena, a snage koje su je podržavale morale su da se povuku od Kubatlija.\nJermeni su prethodno na južnom frontu bili prinuđeni da napuste praktično čitavu „zonu bezbednosti“. Bili su izgubili i pristup iranskoj granici.\nZbog neuspešne odbrane Zangelana morali su da se haotično povlače i zauzmu nove položaje severno do Lačina.\nAzerbejdžanci su u međuvremenu već shvatli da je jedno napredovanje preko stepe, a nešto sasvim drugo jurišanje na planine u kojima su se utvrdili Jermeni.\nAvijacija Azerbejdžana i dronovi, koji su me u velikoj meri osiguravali prednost, u planinama su mnogo slabiji adut.\nJermeni su namamili Azerbejdžance u istu zamku, kao i nekoliko puta nakon 27. septembra.\nPustili su njihov istureni bataljon da `spektakularno napreduje, a faktički ga doveli pod udar svoje artiljerije i raketnih bacača.\nNi situacija na severnom frontu nije preterano povoljna po Azerbejdžance.\nUspeli su da zauzmu samo jedan planinski vrh na grebenu Murovdag koji je prirodna granica između Karabaha i regije Kelbadžar, koja je tampon između Karabaha i Jermenije.\nNa tom grebenu je zaustavljena čitava ofanziva Azerbejdžana na severu.\nPokušaj napredovanja Azerbejdžanci su kod planine Ager platili gubitkom čete specijalnih snaga. Nakon toga je Baku potpuno obustavio ofanzivu u severnoj zoni.\nNa severoistoku su Azerbejdžanci po cenu veoma velikih gubitaka napredovali dolinom reke Tartar. Zauzeli su nekoliko tamošnjih većih naselja, ali su morali da se zaustave.\nStrateški cilj im je bio zauzimanje grada Mardakerta. Nisu prošli.\nJermeni sada uspešno drže taj front.\nOvakav razvoj situacije u suštini je – krah celokupnog strateškog plana Bakua koji je računao sa preuzimanje kontrole nad oba koridora. I sa probijanjem prema Nahičevanu, eksteritorijalnoj autonomiji Azerbejdžana.\nNejasno je, ipak, da li Jermeni mogu da učvrste ovaj svoj uspeh. Tim pre što oružane snage Azerbejdžana i dalje imaju operativnu inicijativu.


Newsletter Drumtidam 1.10.2017.\nBioterapija je prirodna, moćna i neinvazivna metoda liječenja. Centar “Nosce te ipsum” već 9-tu godinu za redom provodi grupne terapije u Zagrebu, Osijeku i Amsterdamu, a od prije par godina i u Aziji, Indoneziji i Kini.\nI ove godine pred nama je izdanje filmskog Festivala UHVATI FILM.\nIzbor najboljijh kratkih filmova od 750 ovogodišnjih prijava iz cijelog svijeta neće Vas ostaviti ravnodušnim. Ulaz je donacija.


Istraživači sa Instituta pokazuju i zabrinutost zbog toga što „ispitanici pogrešno tumače relativni rizik koji nose ovi uređaji u poređenju sa cigaretama koje sagorevaju duvan". Ovi rezultati pokazuju da percepcija korisnika nije u skladu sa izveštajima stručnjaka iz Velike Britanije i SAD, koji zaključuju da je „upotreba regulisanih proizvoda daleko manje štetna od pušenja cigareta“.\n“Dosadašnja istraživanja pokazuju da je vejping manje štetan od sagorevanja duvana i, kako naglašava ovaj izveštaj, može pomoći ljudima da prestanu da puše. Dugoročna šteta od pušenja je nesporna“– rekla je Mišel Mičel, izvršna direktorka Organizacije za istraživanje raka u Velikoj Britaniji.\n"Najbolji izbor koji svaki pušač može da napravi jeste da se u potpunosti odrekne duvana i nikotina. Oni koji to ne žele da učine, imaju i treći izbor, a to je da se informišu o manje štetnim alternativama", rekla je Beti Aleksandra Ješić, lekar opšte medicine.\n"Ako znamo da tek svaki deseti pušač uspe da se oslobodi cigareta, lako možemo da vidimo pomak na polju javnog zdravlja u ovoj oblasti. Ipak, neophodno je da ti uređaji budu regulisani pre nego što dospeju na tržište", rekla je Ješić.\nJešić napominje da je u Srbiji dostupan samo jedan uređaj koji je Američka agencija za hranu i lekove (FDA) kategorizovala kao proizvod modifikovanog rizika i potvrdila da je izloženost organizma štetnim i potencijalno štetnim materijama prilikom korišćenja značajno smanjena u odnosu na korišćenje cigareta. (Beta)


Održan sastanak na temu provođenja Međudržavnog sporazuma Bosne i Hercegovine i SR Njemačke – Vanjskotrgovinska komora BiH\nOdržan sastanak na temu provođenja Međudržavnog sporazuma Bosne i Hercegovine i SR Njemačke\nVanjskotrgovinska/Spoljnotrgovinska komora Bosne i Hercegovine, u saradnji sa Privrednom komorom Federacije Bosne i Hercegovine i Privrednom komorom Republike Srpske, organizirala je danas sastanak na temu sprovođenja Međudržavnog sporazuma SR Njemačke i Bosne i Hercegovine o zapošljavanju radnika iz Bosne i Hercegovine kojem su prisustvovali predstavnici Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Ministarstva vanjskih poslova, te predstavnici više od 20 kompanija korisnica detašmana. Sastanak je moderirao direktor Sektora za javna dokumenta Mirko Bošković.\nGlavna tema sastanka je bila aktuelna problematika detaširanih preduzeća – sa akcentom na prevazilaženje problema detaširanih preduzeća u nastupajućoj 2021./2022., kao i pipreme za objavu Javnog konkursa/natječaja za dodjelu detašmana za izvođenje radova u Saveznoj Republici Njemačkoj u detašmanskoj 2021./2022. godini.\nPrisutne je pozdravio predsjednik Ahmet Egrlić, koji se tom prilikom zahvalio ministarstvima, posebno resornom Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, te istakao kako je ministar Stasa Košarac učinio velike napore u rješavanju problematike detaširanih radnika, a sve u cilju realizacije postojećih i sklapanja novih poslova bh kompanija s njemačkim partnerima. Također je pozvao korisnike detašmana da dostave informacije o eventualnim novim problemima koji otežavaju njihovo poslovanje, slijedom čega je stavio na raspolaganje kapacitete komore za pružanje pomoći pri rješavanju istih.


Poljska u "crvenoj zoni": Novi rekord od 12.000 zaraženih - NOVA portal\nSvet Autor:Nova 22. Okt. 202012:37 > 12:40\nU Poljskoj je dnas zabeležen novi dnevni rekord od čak 12.107 novozaraženih koronavirusom, za oko 2.000 više nego u prethodna 24 časa.\nPoljska uvodi nova ograničenja zbog koronavirusa\nNovi “crni rekord” u Poljskoj: Mrtvih više nego ikad\nU Poljskoj 1.002 novozaražena, najviše od početka pandemije\nBroj KOVID-pacijenata u bolnicama premašio je prvi put 10.000, a umrlo je 168 osoba, što sve brže gura celu Poljsku u najrizičniju, “crvenu zonu” na “semaforu KOVID-19”.\nOd početka pandemije u Poljskoj se virusom korona zarazilo 214.686 osoba, od kojih su 102.204 ozdravile, a umrlo je 4.019 – novi su podaci Ministarstva zdravlja.\nRekordan je i broj ljudi koji su pomoć morali da potraže u bolnicama gde je danas 10.091 pacijent zaražen koronavirusom, od čega je stanje 812 teško i na respiratorima su, kojih u Poljskoj ima oko 1.400.\nRecord-high 12,107 new coronavirus cases, 168 deaths in Poland.\nAnother grim, grim day. https://t.co/l5W6SOxcOh\n— Jakub Krupa (@JakubKrupa) October 22, 2020\nPremijer Mateuš Moravjecki je za poljsku televiziju Polsat rekao da će “koronavirus s nama biti očigledno duže, i moramo da naučimo da živimo s njim.\nPreporučiću da od subote cela Poljska uđe u ‘crvenu zonu’. Već sada je u njoj 75 do 80 odsto stanovnika, te podele na zone postaju polako bespredmetne”.\n🇵🇱 Poland, October 22\nConfirmed cases: 214,686 (+12107in 24 hrs) ↗\nDeaths: 4019 (+168 in 24 hrs) ↗\nNo sign of improvement yet in #Poland. The (7 day average) positivity rate today reaches 20%(!) as newly reported #coronavirus cases and deaths are ramping up. pic.twitter.com/3R0cqKyovH\n— NewsNodes (@NewsNodes) October 22, 2020\nU “crvenoj zoni” važe stroge restriktivni mere koje ograničavaju okupljanja, ali su i dalje otvorene radnje uz ograničenje broja kupaca, restorani rade do 21 čas, a uz restrikcije se održavaju i neke priredbe kulture.\nPremijer Moravjecki je sinoć u intervjuu privatnoj televiziji Polsat izjavio da se nada da se cela Poljska neće potpuno zatvoriti, kao što je bilo u proleće, i da će zdravstveni sistem izdržati i sa čak 30.000 novozaraženih dnevno, što, kao “crni scenario”, nije isključio ministar zdravlja Adama Njedjelski.


Lov i ribolov : Takmicarci 3m,4m i 5m Falcon - novo! 01.08.2020 - ID 85921425 - KupujemProdajem\nLov i ribolov > Ribolov | Štapovi > ID oglasa: #85921425 (postavljen: pre nedelju dana)\nTakmicarci 3m,4m i 5m Falcon - novo!\n-Serija blanko stapova ''takmicaraca'' od fiberglasa.\n-Dostupno u duzinama 3m, 4m i 5m.\n3m - 500 din.\n4m - 670 din.\n5m - 950 din.\nDogovor i saradnja odlicna! Sve preporuke.\nI sto je jos bitnije jos brza isporuka\nSto Extra Carp - novo!\nZadovoljstvo je trgovati sa ljudima koji znaju svoj posao. .. 10+