Društveni odnosi i podela sporta - Društvo i sport - Teorija sporta - Savremenisport.com\nNaslovna :: Teorija Sporta :: Društvo i sport :: Društveni odnosi i podela sporta\nDruštveni odnosi i podela sporta\nSame ljudske potrebe postaju razlog za stvaranje raznih grupacija, aktiivnosti i zadovoljstava. Čoveku nije dovoljno da zadovolji samo one potrebe koje mu omogućava golu egzistenciju, vec i nešto više od toga.\nSport, pri svom nastanku, kao i druge društvene pojave, za početak formirao je svoj identitet i definisao svoje sopstvene granice. Od mnogih teoretskih pristupa sa serioznom analizom o sportu kako društvenim fenomenom, jedni od poznačajnih su:\nPedagoški, koji sport gleda kao temelj obrazovanja i vaspitanja;\nEkonomski, koji važne odnose u sportu tretira ko svoje i smatra da je sport bitno utvrđen sa odnosima ekonomska sfere;\nPolitikološki, koji smatra da sport utvrđuje odnose sile i vlasti, i da presudan uticaj karakterom sporta imaju političke odnose i strukture, i\nSociološki, u užem smislu, (tri predhodno navedene imaju socijlanu dimenziju), analizira društvene funkcije sporta, vezivanje u društveno-sportske grupe, kao i sami segment sporta u celini.\nSama pojava fenomen sporta, u životu svakog pojedinaca i društvu, njegova jednolikost i univerzalnost, kao i uzročno-posledična veze, bez sumnje, opravdavaju sociološki pristup kao i sociološka istraživanja u oblasti sporta kao poseban društven interes. Da li se neka pojava zasniva na društevenim odnosima, možemo doznati na osnovu raznih mernih tehnika i instrumenata. Ipak, jedno je sigurno, odgovor na društvene pojave trebamo tražiti, pre svega, u o tome:\nKoliko je neka pojava prisutna u životu pojedinca;\nKoliko i kako je neka pojava prisutna u životu društva;\nKoliko je neka pojava univerzalna i jednolika, i\nKakve su uzročno-posledični veze te pojave.\nRazne aktivnosti u sportu, kao pojavi, zasnivaju se na potrebi ljudi za kreativnim istraživanjem, potrebi za igru, potrebi za borbu i potrebu za dobrom, zbog toga se sport javlja kao vrednost i sredstvo za realizaciju egzistencionalnih potreba svih nas.\nSport još uvek sa sobom vuče veliki broj pitanja od kojih neki su po svome karakteru empiriska a neka faktička. Razni naučnici, stručna lica postavili su mnoga pitanja o osnovama, podeli sporta i njegovim vrednostima.manje ili više svi oni se slažu u jednom, da je sport danas važan društveni faktor i društvena pojava.\nIako sport kao fenomen, bez obzira na sve svoje pozitivne vrednosti, ne garantuje automatski i visoko kvalitetne etičke vrednosti učesnika u sportu, odnosno sportista, sport ne poseduje nikakve nepoznate moći sa kojima bi izvršio krajnji uticaj na pojedinca (sportistu) i postavio ga na viši nivo etičkog kvaliteta.\nMeđutim, sport kao socijalna potreba, preko aktivnosti u sportu na specifičan način svakako razvija potrebu kod ljudi (pojedinaca ili grupa) o afirmacii, dominaciji, grupnoj indentifikaciji i komunikaciji sa drugima. Upravo zbog toga sport je postao značajan i uticajan u društvu, a naročito u okviru obrazovanog sistema, ekonomije i podizanja vrednosti građana.\nAutor: Prof. dr. Ivan Anastasovski Objavljeno: 14.07.2014.\n+ Društveni sistem i sport II\n+ Sport kao univerzalna društvena pojava


Za ubistvo Olivera Ivanovića biće optuženo šest osoba, ali ne i Radoičić - Sputnjik Srbija\n01:46 08 Jul 2020\nZa ubistvo Olivera Ivanovića biće optuženo šest osoba, ali ne i Radoičić\n21:09 25.11.2019 (osveženo 21:20 25.11.2019) Preuzmite kraći link\nNe očekuje se da će Milan Radoičić, jedan od glavnih osumnjičenih za ubistvo bivšeg lidera SDP-a Olivera Ivanovića, biti deo optužnice za ubistvo počinjeno pre skoro dve godine.\nIako je za Radoičićem već raspisan međunarodni nalog za hapšenje, tužilaštvo je potvrdilo za KTV da trenutno neće biti optužen u tom slučaju. Međutim, prema rečima tužioca koji vodi istragu Sulja Hodže, optužnicom će biti obuhvaćeno šest osoba za koje se sumnja da su pomagale u ubistvu Ivanovića, prenosi KTV.\nHodža kaže da veruju da su identifikovali jednu od dve osobe na nedavno objavljenim fotografijama kada su zatražili informacije od građana.\nMeđutim, njihova imena je kasnije u Beogradu javno spomenuo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je rekao da su u Kosovskoj Mitrovici bili samo kao studenti koje su nepravedno procesuirali na Kosovu, prenosi „Kossev“.\nPrema Hodžinim navodima, muškarci su Ivanovića navodno pratili nekoliko minuta pre nego što je ubijen. U međuvremenu, Marko Rošić, jedan od prvih pritvorenika u ovom slučaju koji se nalazi u zatvoru visoke bezbednosti, prema navodima njegove odbrane, pokušao je samoubistvo.\nOliver Ivanović ubijen je tokom ulaska u kancelariju svoje stranke SDP u Severnoj Kosovskoj Mitrovici sa šest metaka 16. januara 2018. godine.\nTri osobe su još u pritvoru zbog ovog ubistva, dok je tužilaštvo u ovom periodu proširilo istrage i na mnoge druge, uključujući kolege bivšeg lidera SDP-a Olivera Ivanovića.


Vesna, pedagog октобар 7, 2013 at 1:12 pm\nZdravo Majo, u našoj Ekonomskoj školi u Boru možeš upisati prekvalifikaciju za obrazovni profil poslastičar ali si za ovu školsku godinu zakasnila. Sve što te interesuje možeš pronaći na našem sajtu http://www.etsbor.edu.rs od predmeta do cene školarine, ispitnih rokova i opširnije o svim profilima za koje školujemo vanredne učenike. Pozdrav!\nlidija октобар 9, 2013 at 10:22 pm\nmolim vas da mi objasnite kako bi to islo kod moje prekvalifikacije.zavrsila sam srednju obucarsku III stepen,sada bih htela da zavrsim ekonomsku.koliko ispita imam razlike.hvala unapred.\nVesna, pedagog октобар 18, 2013 at 8:38 am\nZdravo Lidija, iz tvog pitanja vidim da želiš da upišeš ekonomsku školu ali nisi navela koji smer. Pretpostavljam da misliš na ekonomskog tehničara. U tom slučaju bi bila prekvalifikacija i dokvalifikacija i naravno prilično ispita. Predmete u svim obrazovnim profilima, možeš pogledati na našem sajtu i uporediti sa onima koje si završila a prilikom upisa kao vanredni učenik biće ti uručeno rešenje sa svim ispitima koje treba da polažeš. S obzirom da je upis vanrednih učenika bio do 31. avgusta, preostaje ti da sačekaš narednu školsku godinu. Pozdrav!\nbojana јануар 29, 2014 at 9:14 pm\nZavrsila sa srednju poljoprivrednu skolu IV stepena i Visu turisticku skolu -Ekonomista za turizam VI,a htela bi da se prekvalifikujem u kuvara sa validnom diplomom za rad u inostranstvu.Kolika je razlika predmeta i da li je moguce to zavrsiti kod vas u skoli?Hvala unapred\nmladen октобар 4, 2014 at 3:24 pm\npostovani da i mozete da mi izadjete u susret da me posavetujete.zavrsio sam samo osnovnu skolu imam 27 godina zelim da zavrsim srednju skolu 3 stepen ili neki kurs od 6 do 9 meseci da li tako nesto postoji u novom sada posto sam ja iz okooine novog sada tacnije iz srbobrana nemama bas neki izbor sta bih tacno zavsio ali samo da je treci stepen diplome srdacan pozdrav i unapred zahvalan na odgovoru\nVesna, pedagog октобар 6, 2014 at 8:42 am\nZdravo Mladene, evo ti linka Privatne elitne ekonomske škole u Novom Sadu koja se bavi vanrednim obrazovanjem. Tu možeš pronaći sve što te interesuje. Pozdrav! http://www.elitna.org/obrazovanje-vanredno.php\nKatarina новембар 2, 2014 at 7:14 pm\nPostovanje, ako mi mozete reci kakav je postupak da neko ko je završio srednju četvorogodišnju školu ( masinsko – elektrotehnicku), sada završi za kuvara dodatno? Da li je moguce uopste? Hvala unapred.\nVesna, pedagog новембар 3, 2014 at 2:43 pm\nZdravo Katarina, slobodno možeš da upišeš vanredno školovanje za smer: kuvar u svim školama koje imaju ovaj obrazovni profil. Tamo ćeš dobiti sve informacije potrebne za upis. Pozdrav i srećno!\nSanja март 1, 2015 at 3:25 pm\nZanima me kada pocinje upis za kuvara? I sta je sve potrebno?\nNenad март 2, 2015 at 11:11 am\nUkoliko je Vaše pitanje vezano za prekvalifikaciju, ne postoji rok za upis već se možete upisati bilo kada u toku školske godine. Potrebno je da školi podnesete: 1) prijavu za upis koju možete preuzeti u školi, 2) svedočanstva o prethodno završenim razredima, 3) diplomu o stečenom obrazovanju, 4) izvod iz matične knjige rodjenih, 5) molbu za upis i 6) potvrdu o uplati školarine. Nakon toga, komisija određuje dopunske ispite koje učenik treba da polaže. Na osnovu odluke komisije, škola učeniku izdaje rešenje o priznavanju ocena i dopunskim ispitima.


Prema Takvimu Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini 01. muharrem 1442. hidžretske godine pada u četvrtak, 20. augusta 2020. godine. Muslimanski kalendar je lunarni, mjesečev kalendar i godina ovog kalendara je kraća 10 dana od godine…\nPrema Takvimu Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini zalaskom sunca, večeras će nastupiti 1. muharrem nove 1441. hidžretske godine. Naime, muslimanski kalendar je mjesečev, a godina ovog kalendara je kraća 10 dana od godine…\nU subotu nova hidžretska godina\nNova godina muslimanskoga kalendara nastupa 1. muharrema, koji ove godine pada 31. augusta, u subotu. "Muslimanski kalendar je lunarni, mjesečev kalendar i godina ovog kalendara je kraća 10 dana od godine sunčevog kalendara. Ovakav…\nObilježen početak Nove hidžretske godine\nU Kuvajskoj džamiji u sarajevskom naselju Čengić Vila večeras je svečano obilježen početak Nove 1439. hidžretske godina. Uz prigodni vjerski program, praćen islamskom duhovnom muzikom ispraćen je posljednji dan 1438. hidžretske godine. U…


Nakon urgencija ambasade Velike Britanije\nAmbasada je u okviru projektne podrške parlamentu tražila formiranje budžetske kancelarije prije četiri godine i u dva navrata podsjećala partnere, odnosno predsjednika Ivana Brajovića, na obavezu. U dopisu od tačno prije godinu dana, uslovila ga je i nastavkom dalje saradnje\n32809 pregleda\t5 komentar(a)\nParlament potpisao memorandum s donatorom, pa falširao ispunjenje obaveza: Kemp i Brajović, Foto: Igor Šljivančanin\nSvrha ove kancelarije je pomoć poslanicima u analizi državnog budžeta, odnosno svih vladinih dokumenata u vezi s trošenjem novca.\nAmbasada je u okviru projektne podrške parlamentu tražila formiranje te budžetske kancelarije prije četiri godine i u dva navrata podsjećala partnere iz Skupštine, odnosno predsjednika Ivana Brajovića na obavezu. U dopisu od tačno prije godinu dana, u koji su “Vijesti” imale uvid, uslovila ga je i nastavkom dalje saradnje.\n“Britanska ambasada u Podgorici se nada da možemo zaključiti navedena pitanja prije pokretanja razgovora da UK može dalje podržati jačanje kapaciteta Skupštine...”, navodi se u dopisu koji su tada potpisali odlazeća ambasadorka Alison Kemp i direktor Vestminsterske fondacije za Zapadni Balkan Emil Atanasovski.\nGeneralni sekretar Skupštine Aleksandar Jovićević juče je na sjednici Administrativnog odbora podsjetio da je obaveza preuzeta potpisivanjem memoranduma o razumijevanju sa Vestminsterskom fondacijom za demokratiju (VFD) 2016. godine, u okviru dvogodišnjeg projekta koji ona sprovodi uz podršku Ambasade Velike Britanije u Podgorici.\nIdeja o formiranju PBK potekla je od skupštinskog Odbora za ekonomiju, finansije i budžet, na čijem je čelu tada bio poslanik SNP-a Aleksandar Damjanović.\nNakon pripremnih radnji, PBK je u jednom obliku počela da radi u septembru 2016. Čine je dvoje istraživača, koji su zaposleni u službi Odbora za ekonomiju. Taj Odbor sada vodi Predrag Sekulić (DPS).\nPlan je bio da u početku istraživače angažuje Vestminsterska fondacija i da prođu kroz obuku, da bi do kraja projekta postali sastavni dio Skupštine preko izmjena Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji Skupštine.\nAleksandar Damjanović, koji je sada nezavisni poslanik, rekao je “Vijestima” da pozdravlja što je konačno donijeta ta odluka.\n“Zadovoljan sam što su konačno prelomili nakon pritisaka, pa iako je to došlo na kraju ovog saziva Skupštine”, kazao je Damjanović.\nAmbasada Velike Britanije se dva puta obraćala Skupštini i Brajoviću, i to u junu 2018. i u julu 2019. naglašavajući potrebu za formalnom integracijom PBK u strukturu Skupštine.\nU pismu iz 2019. podsjeća na važnost kontrolne uloge poslanika nad izvršnom vlašću. “Nadzorna uloga Skupštine je ključna u kontekstu pozivanja Vlade na odgovornost. Nadamo se da ćete se saglasiti da je, u tom smislu, PBK izuzetno važan servis koji poslanicima dostavlja objektivne informacije, zasnovane na dokazima”, navodi se u pismu koje je tada upućeno Brajoviću.\nNavode da je “razočaravajuće” što tadašnjim pravilnikom nije predviđena PBK, kao što je potpisano u memorandumu između parlamenta i Fondacije.\nObjašnjava se da su istraživači koji su pri Odboru za ekonomiju pomogli poslanicima pri analizi budžeta za 2017. i 2018, vladinih finakslnih mjera konsolidacije... Međutim, kako se objašnjava, za taj materijal zna samo mali broj poslanika i on nije javno dostupan na sajtu kako bi trebalo. Zato se sugeriše da se ta stranica unaprijedi i da bude vidljiva na sajtu Skupštine, kako bi bila korisna poslanicima, ali i građanima.\n“Skupština ostvaruje dobre rezultate u Regionalnom indeksu otvorenosti, koji mjeri Action SEE mreža i cijenimo da bi veći stepen promocije navedenih materijala doprinio daljem poboljšanju otvorenosti Skupštine”, naveli su iz Ambasade.\nDPS i SD se posvađali oko toga kome da namjeste posao\nPočetak sjednice Administrativnog odbora obilježila je oštra polemika generalnog sekretara Skupštine Aleksandra Jovićevića (SD) i poslanica DPS-a Marte Šćepanović i Ane Nikolić.\nŠćepanović je predložila da se mjesto pomoćnika generalnog sekretara za Sektor za istraživanje i informatičku mrežu proširi tehničko-tehnološkim naukama, a Nikolić da parlamentarna budžetska kancelarija bude samostalna.\nJovićević je predloge ocijenio neprihvatljivim navodeći da nije logično da inženjer bude šef parlamentarnog instituta.\n“Znam pozadinu priče. Neću da dozvolim da neko na ovakav način želi da ostvari svoje ambicije”, kazao je Jovićević i dodao da zna o kome se radi.\nŠćepanović ga je upozorila da vodi računa o čemu govori i da ne uvlači poslanike u “rekla-kazala” priče i da ona nije pominjala ničije ime.\nJovićević nije prihvatio predlog poslanice Nikolić jer, kako je rekao, to je da bi “šefu kancelarije bila veća plata”.\n“Nije prihvatljivo da kancelarija s troje zaposlenih bude u rangu parlamentarnog instituta”, kazao je Jovićević.\nPredsjednik Administrativnog Odbora Ljuiđ Škrelja (DPS) je na predlog Šćepanović prekinuo sjednicu, kako bi u pauzi došlo do kompromisa. “Čula sam da slovo ne možete da promijenite u sistematizaciji. Odložite glasanje dok se ovo ne razmotri”, rekla je Šćepanović.\nNakon pauze od tri i po sata, izmjene sistematizacije su usvojene uz zaključke kojima je predviđeno da se u određenom roku ponovo razmotre izmjene Pravilnika i jučerašnji predlozi DPS-a.\nambasada Velike BritanijeIvan BrajovićDPSSDAleksandar JovićevićAleksandar DamjanovićMarta ŠćepanovićAna Nikolić


dunavski kej Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: dunavski kej\nArhive po tagovima: dunavski kej\nArhangel moto fest 2021 u Grockoj\n9. juli 2021. Koncerti 0\nU petak i subotu, 23. i 24. jula 2021. na Dunavskom keju u Grockoj biće održan Arhangel moto fest 2021 u sklopu manifestacije „Gročanske svečanosti“.\nBelgrade Underpants Run 2019\n24. januar 2019. Sport 0\nBelgrade Underpants Run 2019 u dužini od 1.600 metara biće održana u subotu, 26. januara od 12.00 u blizini Dunavskog keja.\n6. juni 2017. BG servis 1


Makron zahvalio Dodiku za poruku solidarnosti\nPISMO Nakon tragedije u katedrali Notr Dam u Parizu\nPožar koji se dogodio 15. aprila izazvao izuzetne emocije\nPredsjednik Francuske Emanuel Makron (Emmanuel Macron) zahvalio je predsjedavajućem Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku za poruku solidarnosti koju je poslao nakon požara u katedrali Notr Dam u Parizu.\n- Znam da je požar koji se dogodio 15. aprila izazvao izuzetne emocije u BiH kao i u Francuskoj, u skladu sa simbolom koji predstavlja Notr Dam za hrišćane i našu zajedničku evropsku kulturu - istakao je Makron u pismu zahvalnosti upućenom predsjedavajućem Predsjedništva BiH.\nMakron je naglasio da je njihova ambicija da za pet godina obnove Notr Dam te dodao da su tokom svoje historije gradili gradove, luke, crkve i da ih je mnogo gorjelo ili je uništeno ratovima, revolucijama ili greškom ljudi, ali su svaki put obnovljeni.\n- Zahvaljujući ponovo za poruku solidarnosti i podrške, upućujem Vam izraze izuzetnog poštovanja - poručio je Makron.\nPodsjetimo, Dodik je dan nakon požara u katedrali Notr Dam, 16. aprila, uputio pismo podrške predsjedniku Francuske Emanuelu Makronu i francuskom narodu, izrazivši najdublje žaljenje zbog tragedije koja se dogodila u Parizu.\nPismo predsjednika Francuske Foto: (Screenshoot)\nMakron: Odbačeno troje vodećih kandidata za predsjednika Evropske komisije\nMakron: Angela Merkel treba biti na čelu Evropske komisije\nMakron: Ove sedmice još jedan sastanak s Putinom, Evropa mora razgovarati s Rusijom


"Turistièki magnet": Èernobilj postaje zvanièna turistièka destinacija? - 92putovanja\n"Turistièki magnet": Èernobilj postaje zvanièna turistièka destinacija?\n/\t petak, 12.07.2019. / 09:45 /\tZanimljivosti / Komentara: 9\tIzvor: B92, Sputnik, CNN\nViše od tri decenije od nesreæe u nuklearnoj elektrani Èernobilj, "zona iskljuèenja" ostaje izuzetno opasno mesto i stoga je odluka Vladimira Zelenskog da ga otvori za turiste i investitore u najmanju ruku nepromišljena, upozoravaju ruski eksperti, užasnuti idejom ukrajinskog predsednika.\nNaime, Zelenski je potpisao dekret kojim se ukidaju brojne prethodne zabrane za posetu èernobiljskoj "zoni iskljuèenja" oko mesta katastrofe nuklearnog reaktora iz 1986. godine i stvara "zeleni koridor" za turiste, jer veruje da æe time ukloniti preduslove za korupciju, piše Sputnik.\nPrema njemu, sada je Èernobilj, koji je postao popularna turistièka destinacija, veliki izvor korupcije.\nZelenski je obeæao da æe Èernobilj uskoro postati nauèno i turistièko mesto, nova taèka rasta za novu Ukrajinu i simbol nove zemlje - bez korupcije i notornih zabrana, ali sa investicijama i buduænošæu.\nOn je takoðe, rekao da je èernobiljska zona jedinstveno mesto na planeti gde se priroda oporavlja od globalne katastrofe koju je izazvao èovek.\nUz to, Zelenski ne planira samo da od Èernobilja napravi turistièku destinaciju, nego i da pruži moguænost EU i NATO-u da tamo sprovode vežbe za spreèavanje katastrofa i reagovanje na njih.\nÈernobilj kao turistièka destinacija\nOvo nije prvi put da predsednici Ukrajine izlaze u javnost sa takvim i sliènim idejama. Ideju da od Èernobilja napravi "turistièki magnet" imao je i Leonid Кuèma, a donedavni predsednik Ukrajine Petro Porošenko je predlagao da se ta zona pretvori u teritoriju inovacionih tehnologija.\nÈlan javnog saveta "Rosatoma“" Valerij Menjšikov upozorio je da u podruèju oko nuklearne elektrane u Èernobilju ostaje mnogo radioaktivnih mesta. Niko ne zna njihovu lokaciju. Barem u ovom trenutku, prema mišljenju struènjaka, ne postoji mapa gde su obeležene opasne zone.\nКako je objasnio, mesta nisu rasporeðena u nizu, veæ odvojeno. Danas je veoma teško odrediti gde su ta mesta, koja su opasna za sva živa biæa - biljke, životinje i ljude. To jest, turista može da skrene sa puta kojim ga vodi vodiè i bukvalno za nekoliko koraka da se naðe na mestu gde je jako zraèenje. Кoliko godina života æe osoba izgubiti zbog ovog izleta, niko ne zna.\nPre potpisivanja uredbe o èernobiljskoj zoni bilo je neophodno obaviti ozbiljne pripremne radove, smatraju eksperti. U najmanju ruku, uz pomoæ meðunarodnih struènjaka napraviti mapu radijacijskih taèaka.\nZa to o èemu govori Zelenski potrebni su infrastruktura i turisti. Procenjuje se da Èernobilj godišnje poseti do 70.000 ljudi, što je zanemarljivo na nivou države. Objekti nuklearne elektrane "Èernobilj" su zatvoreni. Skoro niko ne živi u "zoni iskljuèenja"“ i to je zapravo napuštena teritorija.\n"Tamo postoje i mesta koja su dovoljno bezbedna. Ako kroz njih proðu turistièke rute onda je to jedna situacija, ali ako ljudi poènu da šetaju tamo gde je šuma požutela, ili tamo gde je bilo jako zraèenje, onda je to druga stvar. Mislim da se Zelenski konsultovao sa struènjacima, pre nego što je doneo tu odluku. To je, pre svega, dobar biznis. Treba o tome govoriti. Ljudi æe plaæati veliki novac, postoji veliko interesovanje“, kaže za Sputnjik direktor kijevskog Instituta za transformaciju društva Oleg Soskin.\nÈak ni mnogi ukrajinski politièari ne veruju u realnost planova koje ima Zelenski. Mnogi smatraju da je Èernobilj postao samo instrument kojim on pokazuje svoja dostignuæa pred parlamentarne izbore, koji su zakazani za 21. jul. A borba i pobeda nad korupcijom je jedno od tih navodnih dostignuæa.\nTragedija u Èernobilju jedna je od najveæa nuklearnih katastrofa u istoriji èoveèanstva. Eksplozija u èetvrtoj pogonskoj jedinici nuklearne elektrane dovela je do straviènih posledica. Radijacija je zagadila Ukrajinu, kao i susednu Belorusiju i jug Rusije, a èestice su stigle i do Evrope. U izvesnoj meri gotovo èitava Severna hemisfera osetila je posledice.\nProcenjivalo se da je nivo radioaktivnog zagaðenja bio 90 miliona kirija, što je sto puta više od radijacije koju je proizvela eksplozija atomskih bombi baèenih na Hirošimu i Nagasaki i znatno više od posledica curenja iz jezgra atomske centrale u Fukušimi.\nOdmah posle eksplozije reaktora poginula je 31 osoba, uglavnom zaposleni u centrali i vatrogasci. Кoliko je umrlo ljudi od posledica radijacije ni do danas nije utvrðeno.\nNeslužbeni izvori procenjuju da je od posledica radijacije preminulo izmeðu 200.000 i 530.000 ljudi.\nNekoliko turistièkih agencija iz Кijeva znatiželjnima nude posete Èernobilju. Oni koji se ne plaše mogu da odu i vide sarkofag, „grad duhova“ Pripjat, gde su nekada živeli energetièari i njihove porodice, kao i "žutu šumu", tj. borove i jele kojima je radijacija promenila boju. Cena takve jednodnevne ekskurzije iz Кijeva košta 50 dolara po osobi, a za strance košta skoro 150 dolara.


U Bijeljini kažnjena osoba zbog kršenja samoizolacije\nU Bijeljini je prekršajno kažnjena osoba koja je kršila mjere samoizolacije za sprečavanje širenja virusa korona, rekao je danas načelnik gradskog Odjeljenja za inspekcijske poslove Boban Jovičević.\n"Mislim da nećemo tu zatajiti", ocijenio je Draganić.\nGradonačelnik Mićo Mićić rekao je da su mjere korigovane i da je dozvoljen rad građevinskih firmi, stovarišta građevinskog materijala na otvorenom, automehaničarskih radnji i autopraonica, kao i kućna dostava hrane onima koji su za to ranije registrovani.


eKapija | RS traži konsultante za izgradnju autoputeva i brzih puteva - Vrijednost ugovora 8 mil KM\nIzvor: eKapija | Utorak, 13.02.2018.| 15:57\nRS traži konsultante za izgradnju autoputeva i brzih puteva - Vrijednost ugovora 8 mil KM\nJP Autoputevi RS raspisalo je tender kojim traži firmu za konsultantske usluge u okviru izgradnje mreže autoputeva u Republici Srpskoj.\n- Predmet otvorenog postupka je nabavka konsultantskih usluga - pravnih, finansijskih i tehničkih u postupku pripreme i implementacije strategije u vezi sa koncesijama za sve dionice autoputeva i brzih puteva u okviru izgradnje mreže autoputeva u RS - stoji u tenderskoj dokumetaciji.\nKako se dalje navodi, dionice autoputeva za koje su potrebne konsultntske usluge su Vukosavlje-Doboj (dio Koridora 5C), Glamočani-Mliništa, Banjaluka-Prijedor-Novi Grad, zatim Vukosavlje-Brčko, kao i Brčko-Bijeljina-granica sa Srbijom.\n- Što se tiče izgradnje brzih puteva, to su dionice Sarajevo-Podromanija-Rogatica-Međeđa-Višegrad-Donje Vardište i Bijeljina-Zvornik-Milići-Han Pijesak-Sokolac - dodaje se u dokumentaciji.\nStrateškim razvojnim dokumentom Izmjena i dopuna prostornog plana RS do 2025. godine je definisano i određeno, osim dionica autoputeva koje su izgrađene, kao i one koje se grade, i ostali koridori budućih autoputeva.\nProcijenjena ukupna vrijednost ugovora bez PDV-a iznosi 8 mil KM.\nRok za prijem ponuda za konsultantske usluge je 2. april 2018. godine, a ostale informacije pogledajte na linku tendera.\nIzmjena i dopuna prostornog plana RS do 2025\nizgradnja brzih puteva u RS\nmreža autoputeva u RS\ndionica Vukosavlje Doboj\ndionica Glamočani Mliništa\ndionica Banjaluka Prijedor Novi Grad\ndionica Brčko Bijeljina granica sa Srbijom\nbrzi put Sarajevo Podromanija Rogatica Međeđa Višegrad Donje Vardište\nbrzi put Bijeljina Zvornik Milići Han Pijesak Sokolac


Zvezda sve bliža cilju - Karadžić izgubio podršku FS Vojvodina! - Sportske.net\nZvezda sve bliža cilju - Karadžić izgubio podršku FS Vojvodina!\nOdlaganjem Skupštine FS Vojvodina na kojoj je trebalo da bude donesena odluka kojom bi bilo sprečeno glasanje o poverenju čelnika tog regiona Tomislav Karadžić je izgubio podršku u matičnom regionu smatra Zvezdan Terzić.\nVršilac dužnosti generalnog sekretara FK Crvena zvezda Zvezdan Terzić izjavio je danas da su čelnici Fudbalskog saveza Vojvodine izgubili podršku zbog čega su odložili zakazanu sednicu Skupštine.\n"Razlog odlaganja je to što su predsednik Zdravko Borovnica i generalni sekretar Dušan Tomić, izgubili podršku delegata tog tela", naveo je Terzić u izjavi dostavljenoj agenciji Beta.\nSkupština FS Vojvodine trebalo je da bude u petak, 7. novembra, ali je odložena zbog, kako je rekao Terzić, "akcije koju je pokrenula Zvezda o promenama na svim nivoima".\n"Ideja aktuelnog rukovodstva je bila da poput nedavne Skupštine FSS, donese akt kojim bi se onemogućilo glasanje o poverenju čelnim ljudima u narednih godinu dana. U FSV su shvatili da nemaju podršku i rešili su da odlože Skupštinu", rekao je Terzić.\nKako je naveo, to je "žestok udarac" za predsednika Fudbalskog saveza Srbije Tomislava Karadžića, koji je tako "izgubio podršku u matičnom regionu".\nTerzić je dodao da je skoro dve trećine delegata Skupštine FS Vojvodina tražila smenjivanje rukovodstva što bi "neminovno uslovilo i dalja pomeranja u centralnom srpskom savezu".\n"Interesantno je da većina delegata želi smenu rukovodstva jer je nezadovoljno radom, pre svega predsednika FSS Karadžića i generalnog sekretara Zorana Lakovića. Oni smatraju da je privatizovao Savez i žele da bude smenjen", kazao je Terzić.\nOn je rekao da opoziciju predvode predsednik fudbalskog kluba Vojvodina Zoran Šćepanović, prvi čovek Spartaka Dragan Simović i predsednik Fudbalskog saveza Novog Sada Uroš Milojković.\nPo njegovim rečima, 41 od 65 delegata u Skupštini FS Vojvodine želi smenjivanje rukovodstva, desetak je neutralno, a desetak je verno Borovnici i Tomiću.\nTerzić je dodao da je "postalo jasno" da se spremaju značajne promene u FS Vojvodine, ali i u FSS, kao i da ostaje da se vidi na koliko su one odložene tim potezom aktuelnog rukovodstva.


PONOVO U RIJALITIJU! Farma uzima Parovima najvećeg zabavljača! - Informer\nKurir/Informer.rs | 13.02.2017. | 09:37\nPONOVO U RIJALITIJU! Farma uzima Parovima najvećeg zabavljača!\nFarma rijaliti zmaj od Sipova Parovi\nBITKA ZA ZMAJA U kom rijalitiju ćemo gledati kralja stočara?\n(FOTO) IZ VILE U SELO! Zorica Dukić bi na Farmu!\nPREKINULA NAGAĐANJA Jelena Golubović otkrila da li ponovo ulazi u rijaliti!\nŠOK! DA LI JE MOGUĆE? Ove sezone bez Farme i Parova?!\n13.02.2017. | 15:26\nZmaja za proku proka nije više potreban. neće biti tako tako nego aj vako....aj vako..hahaahaaaa.....aaauuuuuu kako će grmiti Lisovići a tek kad se publika navuče na ogradu imanja nebi li čuli čuvene Zmajeve besede...da..daa Farma je izmišljen rijaliti za Zmaja.ovo je ozbiljan udarac za happy tv a tako im i treba da je Zmaj najveća svinja i budala dao je svoj prilog nesrećnoj televiziji itekako.zanimljivo će biti koliko će se više gledati ovi Parovi i dali će zatvoriti vrata vile ODMAH .....opasan...opasan kontraprc....hahahaaa...NAPUSTI IMANJE.....hahaahaaaa\n13.02.2017. | 15:42\nZmaj je baš za farmu.Ali onaj nafiksani balavander nije ni za klozet.\n13.02.2017. | 19:56\nZanimljiv na svoj neki nacin..\n13.02.2017. | 22:02\npoznato je da su SVE stranice Zmaja od Šipova manipulatorske a administratori ljudi bliski Happy tv. ti ljudi se kao zgražaju kao da Zmaj nema pojma da bi trebao biti učesnik Farme kao da je to sad odjednom nemoguće kao da je bolje da ostane na svom imanju...kao...kao...kao oni vode veliku brigu gde će biti gde će učestvovati. manipulatori optužuju medije i drže kao izmišljotinu....ma zamislite vi zu brigu za Zmajem .oni mrze Zmaja oni gledaju svoj profit i to je njihova zadaća a da sutra Zmaj ode na farmu sve će njegove stranice pasti kao srušili ih hakeri.da baš se hakeri bave legendarnim Zmajem....moš misliti.svakako mediji su bacili mamac i sad se tim ljudima sa Happy malo ledi krv u žilama strahuju da fakat nebude kontra prc. obični ljudi svi redom bi naravno voleli videti Zmaja u prirodnom okruženju jer to je njegov i život i svet. hahahaa što više ovakvi bubica baš zato da se stvori totalna pomutnja.ovaj naslov je jednako rijaliti šou a istinski ljubitelji rijalitija svi redom navijaju da sutra na imanju vide i Zmaja i Gastoza i Macu..eto baš zato.


Licemerna izjava Aleksandra Vučića o Srebrenici – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 23. januara 2010. (Beta) - Predsednik Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović izjavio je u subotu da se nada da će poslanici Srpske napredne stranke u Skupštini Srbije glasati za rezoluciju o genocidu u Srebrenici.\n"Prednost za Skupštinu Srbije je da Vučić više nije čak ni poslanik, i da će, ukoliko u ostatku njegove partije ima dovoljno ličnog i političkog poštenja, imati priliku da bez njegovog prisustva i licemerja glasaju za osudu srebreničkog genocida i tako simbolično odustanu od politike koja je ubila 8.000 ljudi u Srebrenici, a stotine hiljada širom bivše Jugoslavije, među kojima je i mnogo Srba", rekao je Jovanović.


Fitosterol proizvođači, dobavljači, tvornica opskrbe - proizvodi - Risun Bio-Tech Inc\nPhytosterolOther ime: beta-sitosterola; 24-Ethylcholest-5-en-3beta-ol; Alfa-Dihydrofucosterol; 22,23-Dihydrostigmasterol; 24beta-Ethylcholesterol; 5-Stigmasten-3beta-olSpecifications: Phytosterol90% i\nRisun Bio-Tech Inc je jedan od vodećih fitosterol proizvođača i dobavljača, Dobrodošli u kupnju tvornice ponude čisti prirodni i 100% prirodni beta-sitosterola, cas: 83-46-5 niske cijene i visoke kvalitete.\nTest Metodije: GC\noptička rotacija: vanjskog zraka-28 ° (c = 2, CHCl3)\nTo je bijela sa Bijeli kristalni prah, široko rasprostranjeno povrće, voće i žitarice, su kemijski slični kolesterola. Fitosterola koji u skromnim količinama cam niži kolesterol i pokazati antitumorski aktivnosti u laboratoriju za ispitivanja na životinjama.\nFitosterola su odgovorni za laciji kolesterol svojstvima mono- i polinezasićenih ulja. Neki ključni steroli koji snižavaju kolesterol su beta-sitosterola, campesterol, stigmasterol i brassicasterol.\nAliments i hidratantnu kremu za kožu u kozmetici\nKao sirovina steroidnih lijekova i vitamina D3\nHot Tags: fitosterol, beta-sitosterola, cas: 83-46-5, proizvođači, dobavljači, kupiti, niska cijena, visoka kvaliteta, tvornica opskrbe, čista prirodna, 100% prirodno


Gibraltar: Skoro svi vakcinisani, skoro sve normalno – SLOBODNA VOJVODINA\nOtkako maske više ne moraju da se nose na otvorenom, Samanta Sakramento stalno ima osećaj da je nešto zaboravila kad hoda ulicama. „Mislim da psihološki tek moramo da se oporavimo“, kaže ministarka zdravlja malene britanske oblasti na južnom rtu Pirinejskog poluostrva.\nUkinute su zabrane izlaska, barovi i restorani rade do dva sata izjutra, kao i pre pandemije. Španske televizije obilaze Gibraltar i pričaju sa ljudima koji osećaju olakšanje. „Možda uskoro možemo da živimo kao pre“, kaže jedna konobarica.\nSušta suprotnost ostatku Evrope gde se mere pooštravaju zbog sve većeg broja zaraza.\nPoslednjih dana je prazno kovid-odeljenje u lokalnoj bolnici „Sveti Bernard“. Pozitivnih nema.\nNa steni to mogu da zahvale ne samo ranije oštrim merama, već skoro potpunoj vakcinaciji. Osim stanovnika, cepljena je i većina od desetak hiljada ljudi koji žive u Španiji, ali rade na Gibraltaru i svakog dana putuju. U Andaluziji, susednom španskom regionu, situacija sa koronom i vakcinacijom nije nimalo ružičasta.\nVakcinacija na Gibraltaru, cepivom dopremljenim iz Velike Britanije, nije veliki logistički izazov – cela državica se prostire na 6,5 kvadratnih kilometara.\nZačas su vakcinisani skoro svi – tri odsto ljudi odbija vakcinaciju. U ovoj oblasti već funkcioniše neka vrsta kovid-pasoša, odnosno iskaznice kojom ljudi potvrđuju da su cepljeni.\nIpak, još nije sve baš kao pre. Uprava Gibraltara igra na oprez, tako maske i dalje moraju da se nose u trgovinama. Nedavno je održan boks-meč sa 500 gledalaca na koji su smeli samo potpuno vakcinisani. Pa i oni su pre toga testirani brzim testom na koronu.\nVlasti japanske Osake zatražile da olimpijska baklja ne ide kroz grad


10. MEĐUNARODNI SALON STRIPA - 2012.\nod Svet stripa taj Čet 27 Sep 2012, 08:25\nDatum upisa : 25.12.2010\n10. MEĐUNARODNI SALON STRIPA / KONKURS 2012\nod Svet stripa taj Čet 27 Sep 2012, 08:28\nBroj pristiglih radova na konkurs: 259\nBroj učesnika: 287\nBroj zemalja iz kojih su radovi stigli: 29\nBroj stranih učesnika: 112\nBroj domaćih učesnika: 175\nRadovi pristigli iz sledećih zemalja:\nArgentine, Austrije, Belorusije, Bosne i Hercegovine, Brazila, Bugarske, Crne Gore, Češke Republike, Hrvatske, Indije, Irana, Irske, Kanade, Kine, Kolumbije, Mađarske, Makedonije, Poljske, Rumunije, Sjedinjenih Američkih Država, Slovačke, Slovenije, Srbije, Španije, Švedske, Ukrajine, Urugvaja, Uzbekistana, Velike Britanije.\nSvetozar Obradović, strip scenarista, predsednik žirija\nVladimir Krstić Laci, strip autor\nSiniša Radović, strip autor\nDejan Stojiljković, pisac, strip scenarista\nMarko Šelić Marčelo, urednik strip edicije Dylan Dog\nNa ovogodišnjem konkursu bilo je čak 287 učesnika iz 29 zemalja. Posebnu dragocenost predstavlja prisustvo mladih ženskih autora što je na neki način kuriozitet. Žene su unele poseban senzibilitet i otvorile su nove teme koje su muškim autorima strane. To je od veoma velikog značaja, jer pored umetničkog doprinosa one otvaraju novi prostor u kome bi se mogle nadalje pojaviti inovativnosti u strip umetnosti i na taj način dokazuju da strip nije nužno muški medij i sa pravom zauzimaju mesto koje zaslužuju.\nOve godine konkurs ima najveći odziv umetnika iz inostranstva što pre svega govori o rastu samog Salona i logičnom rasporedu nagrada, kao i o bliskosti i zajedništvu strip-bratstva. Dogodilo se da na konkursu najviše poena zavredi rad koji je jedinstven primer “brutalnog” sjedinjavanja forme i sadržaja: strip koji se čita premotavanjem i govori o čoveku koji premotava film svog života.\nNeki novi klinci, mlađi od petnaest godina, šarmiraju svojim slikovanim pričama i zrelošću kapiranja ovog medija, a neki pak stari klinci iznova dokazuju svoju inovativnost i raskoš talenta. I onda, sve nas to zajedno vraća na ono što je prošle godine, u svom tekstu ove iste namene, napisao dr Aleksandar S. Janković: „...strip nije na samrtnom ropcu u Srbiji...“ On, istina, nije od one dece koja imaju svu pažnju i mažnju roditelja, te njihovu bezrezervnu podršku. On je više od one druge sorte, one žilave, samoočeličene. I nije mu to loše, jer malo šta može tako da te upropasti kao stalna podrška i tetošenje.\nJubilarni 10. Međunarodni Salon stripa i ove godine poručuje: „Strip živi!“.\n∙ GRAND PRIX:\nAleksa Gajić, Srbija, “Premotavanje”, objekat\n∙ NAJBOLJE OSTVARENJE U DOMENU KLASIČNOG STRIP JEZIKA:\nPetar Stanimirov, Bugarska, “The Mark”\n∙ NAJBOLJE OSTVARENJE U DOMENU ALTERNATIVNOG STRIP JEZIKA:\nMarija Nikolić, Srbija, “Slep čovek i slep pas”\n∙ NAJBOLJI SCENARIO:\nAleksa Gajić, Srbija, “Premotavanje”\n∙ NAJBOLJI CRTEŽ:\nJulian Rocha, Argentina, “Another Day”\n∙ SPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA ZA INOVACIJU U STRIP UMETNOSTI:\nNAGRADE ŽIRIJA U KATEGORIJI TAKMIČARA DO 15 GODINA:\n∙ MLADI LAV:\nAnja Tanović (1999), Srbija, “Budućnost će ionako doći”\n∙ SPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA ZA NAJBOLJU IDEJU:\nMarko Šerer (1997), Srbija, “Ekograd”\n∙ SPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA ZA ZREO I MAŠTOVIT IZRAZ:\n∙ SPECIJALNA NAGRADA ŽIRIJA ZA NAJMLAĐEG UČESNIKA:\nAlisa Goleš (21.03.2007), Srbija, “Priča o malom piletu”\nNAGRADE SPONZORA I PRIJATELJA SALONA :\n∙ NAGRADE FIRME COMPUTER LAND BEOGRAD:\n1. Boban Spirković, Srbija (scenario) / Saša Arsenić, Srbija (crtež), “M(i)st(e)orija”\n2. Goran Rakić, Srbija, “Nerotkinja i ptica”\n3. Vlastimir Mandić, Srbija, “U rukama sudbine”\n∙ NAGRADA STRIPOTEKE:\nBranko Tarabić, Srbija, “Plač Majke božije”\n∙ NAGRADA IZDAVAČKE KUĆE SYSTEM COMICS:\nMihaela Radonjić, Srbija (scenario) / Dejan Delić, Srbija (crtež i kolor) “Valravn”\n∙ NAGRADE IZDAVAČKE KUĆE DARKWOOD:\nBojan Brukner, Srbija (scenario) / Jelena Seničić Vilimanović, Srbija (crtež i kolor), “Neko dete u piščevom bloku”\nNikola Radosavljević, Srbija, “Heavy (my dirty little package)”\n∙ NAGRADE KNJIŽARE DELFI:\nDobrosav Obradović, Srbija, “Ujutro”\nKatarina Trbojević (1999), Srbija, “Put srca, ne uma”\n∙ NAGRADE ČASOPISA THINK-TANK:\nStevan Subić, Srbija, “Tragovi”\nLuka Kurjački, Srbija (scenario) / Jana Adamović, Srbija (crtež), “Susret”\n∙ NAGRADA ČASOPISA STRIPOLIS:\nMartin Simpson, United Kingdom, “A Carnival for the Lost”\n∙ NAGRADA STRIP MAGAZINA MUNJA STRIP:\nPetar Kujučev (2001), Srbija, “Čarobni dan (ili san)”\n∙ NAGRADA FIRME NEW LOOK ENTERTAINMENT:\nMarko Stojanović, Srbija (scenario) / Mario Vrandečić, Hrvatska (crtež) / Damjan Mihailov, Makedonija (kolor), “Najamnik”\nod Svet stripa taj Čet 27 Sep 2012, 08:41\nRođen je u Beogradu 1974. Diplomirao je na FPUD u klasi prof. Rastka Ćirića, kolor strip albumom Technotise. Od 1996 stalni je saradnik Politikinog Zabavnika. Od 2000. radi za izdavačku kuću Soleil iz Francuske i od tada objavio 6 kolor albuma (objavljenih u još 8 zemalja). U Jugoslaviji je osim ovih albuma objavio i album Technotise, kao i kolekciju kratkih stripova U Šrafovima. Ilustrovao više knjiga u saradnji sa raznim izdavačima. Sarađivao je takođe sa brojnim časopisima i magazinima kao ilustrator.\nAutor je nekolicine ekonomsko propagandnih spotova kao i više muzičkih video spotova, kao i niza reklamnih pamfleta, flajera, novinskih oglasa i reklama, kalendara, plakata … Učesnik je više kolektivnih izložbi i autor tri samostalne (najznačajnija 2005 u Muzeju primenjene umetnosti). Od 2006. do 2009. radio na svom prvom dugometražnom animiranom filmu Technotise - Edit i ja.\nTrenutno živi sa porodicom u Zemunu i radi na novom strip serijalu Drakko za izdavačku kuću Quadrantes, kao i na kratkim “terapijskim free style” stripovima Skrep buk i Pljosnati strip.\nPROGRAM SALONA, 27 - 30. 09. 2012.\nod Svet stripa taj Čet 27 Sep 2012, 08:43\nČetvrtak, 27.09. 2012.\n15:00 – 22:00, Happy Centar SKC: BERZA STRIPA\n19:00, OTVARANJE IZLOŽBI SALONA 2012\n- Srećna Galerija: KONKURS 2012 – IZLOŽBA NAGRAĐENIH RADOVA\n- Mala sala: KONKURS 2012 – IZLOŽBA NAJUSPELIJIH RADOVA\n- Galerija SKC: Sylvain CORDURIE – SARADNJA SA SRPSKIM AUTORIMA: Dražen KOVAČEVIĆ, Leonid PILIPOVIĆ, Živorad RADIVOJEVIĆ, Vladimir KRSTIĆ LACI, selektor izložbe Marko STOJANOVIĆ\n- Velika sala: Roberto DISO, izbor iz serijala MOHIKANAC (Paolo Morales, Roberto Diso)\n- Galerija Circus: Petar RADIČEVIĆ – dobitnik priznanja za doprinos srpskom stripu, dokumentarna izložba, priredio Zdravko Zupan\n- Galerija Art@Art: 20 godina ŠKOLE STRIPA I ILUSTARCIJE “ĐORĐE LOBAČEV, dokumentarna izložba\n19:30, Velika sala: Muzički hepening\n20:00, Velika sala: CEREMONIJA SVEČANOG OTVARANJA SALONA I DODELA NAGRADA\nPetak, 28.09. 2012.\n11:00 – 22:00, Happy Centar SKC: BERZA STRIPA\n16:00, Velika Sala: KOMIKO Novi Sad, promocija izdavača\n16:30, Velika Sala: JUBILEJI: 20 godina rada ŠKOLE STRIPA I ILUSTARCIJE “ĐORĐE LOBAČEV” /20 godina od pokretanja strip magazina TRON /80 godina od pokretanja ilustrovanog dečjeg lista VESELI ČETVRTAK\n17:15, Velika sala: JUBILEJI: 5 godina od pokretanja strip serijala VEKOVNICI\n18:00, Velika sala: JUBILEJI: 60 godina od ponovnog pokretanja POLITIKINOG ZABAVNIKA\n19:00, Velika sala: Roberto DISO (Italija), predstavljanje gosta Salona\n20:00, Velika sala: Sylvain CORDURIE (Francuska), predstavljanje gosta Salona\nSubota, 29.09. 2012.\n11:00 – 14:00, Velika sala: CRTAČI CRTAJU ZA VAS, radionica\n14:00 – 16:30, Velika sala: STRIP GRAFF SESSION, majstori stripa na delu, moderator Bojan M. Đukić\n16:30, Velika sala: Promocija izdavačke kuće ROSENCRANTZ, Novi Sad\n17:00, Velika sala: PROMOCIJA STRIP IZDANJA KULTURNOG CENTRA PANČEVA\n17:30, Velika sala: „PORUČNIK BLUBERI“, MARKETPRINT, Novi Sad, promocija izdavača\n18:00, Velika sala: Zoran Đukanović, "Opskurni gradovi - Benoit Peeters i Francois Shuiten", predavanje\n19:00, Velika sala: Promocija izdavačke kuće „OMNIBUS“, Beograd, Živojin TAMBURIĆ, Dejan VLAŠKALIĆ\n20.00, Velika sala: Program Instituta Srervantes Beograd - Antonio ALTARRIBA (Španija),“Španski strip. Od stripa do grafičkog romana“, predavanje\n21.00, Velika sala: Program Instituta Srervantes Beograd - DE PROFUNDIS, projekcija filma\nRežija i scenario: Miguelanxo Prado; Zemlja: Španija; Godina: 2006; Trajanje: 75 min; Žanr: Animacija, drama; Produkcija: Pancho Casal; Muzika: Nani Garsija\nNedelja, 30.09. 2012.\n16:30, Velika sala: Dragan Bosnić, LJUBITELJNIK KRATEŽ, promocija\n17:00, Velika sala: Zlatko AHMIĆ, New Look Entertainment, “Digitalno izdavaštvo stripova”, predavanje\n17:30, Velika sala: Promocija izdavačke kuće MAKONDO, Beograd\n18:00, Velika sala: Aleksa GAJIĆ, SKREPBUK, Promocija albuma, System Comics 2012\n18:30, Velika sala: Andriana RUŽIĆ: Filmovi Johna i Faith Hubley, predavanje/projekcija filmova: The Adventures of an Asterisk (1957), The Tender Game (1958), Moonbird (1959) i Windy Day (1968).\n19.30, Velika sala: FILMFORUM SKC – Filmovi Miodraga MILOŠEVIĆA, razgovor / projekcija\n„BANE KERAC'S CITY CAT”; scenario i režija: Miodrag Milošević; kamera: Pal Strajnić; produkcija: RTS TV Novi Sad, 1992; trajanje 30 min\n“ZORAN JANJETOV”; scenario, kamera i režija: Miodrag Milošević; produkcija: RTS TV Novi Sad, 1992; trajanje 30 min\nRe: 10. MEĐUNARODNI SALON STRIPA - 2012.\nod Gil-galad taj Čet 27 Sep 2012, 14:13\nHoće li biti nekog okupljanja?\nod neomedjeni taj Čet 27 Sep 2012, 19:14\nNišta zvanično, ali izgleda da će se nekoliko više ili manje poznatih nickova u petak popodne na salonu naći u isto vreme...\nod Zlix taj Pet 28 Sep 2012, 05:53\nEvo slika - https://www.facebook.com/media/set/?set=a.4380021452753.175228.1054658112&type=3\nod Ultras taj Pet 28 Sep 2012, 07:34\nNexus :: Hoće li biti nekog okupljanja?\nAjmo sutra u 18.00 da se nađemo u epicentru zbivanja?!\nMislim da taj termin odgovara svima koji će sutra biti u SKC-u.\nod Bruce Springsteen taj Pet 28 Sep 2012, 09:39\nKratka "pivska" poseta Salonu\nMarko "Alan Ford"\nsrdjandj, ja, Goran i makarin\nEkipa iz Vršca sa izdavačem Brendona (Malagma)\nDatum upisa : 11.01.2011\nod Ultras taj Pet 28 Sep 2012, 12:21\nZoki, već si bio na Salonu?!\nVidim da je Draganče čio kao i uvek - od sutra smo i zvanično prvi u ligi\nod Raoul Duke taj Pet 28 Sep 2012, 20:15\nA Zvezda od 19h?\nDatum upisa : 18.07.2011\nod Ultras taj Pet 28 Sep 2012, 20:57\nRaoul Duke ::\nMuvaćemo se mi još od 14.00 na Salonu\nod Bruce Springsteen taj Pet 28 Sep 2012, 23:07\nUltras :: Zoki, već si bio na Salonu?!\nDa, nije uopšte bilo gužve, iskupovao sam neke stripove za cronosa i mene, ali ona tri piva što popih sa društvom iz Vršca, mi udariše u glavu\nDragan u punoj formi, moj zema je stvarno Legenda od čoveka\nod Ultras taj Sub 29 Sep 2012, 13:09\nStripovi u Delfi knjižari u SKC-u\nSvet stripa u Poletu\nBudući PR Sveta stripa se već bacila na promociju naše revije


Ermira Danaj: ‘Patrijarhalne norme i očekivanja se ne mogu srušiti preko noći’ - Kosovo 2.0\nErmira Danaj: ‘Patrijarhalne norme i očekivanja se ne mogu srušiti preko noći’\nPiše Gresa Hasa - 04.09.2018\nPriča o balkanskom feminizmu (drugi deo) — istaknuta feministkinja iz Albanije govori o neoliberalnom uticaju na rodnu perspektivu.\nU oblasti feminizma u svetu, godina 2017. biće upamćena po pokretu #MeToo.\nU serijalu Jedan na jedan, K2.0 je razgovaralo sa nekim od najistaknutijih feministkinja širom regiona, a o pitanjima razvoja i aktuelnog stanja feminizma u njihovim zemljama i najvećim problemima s kojima se suočava feminizam.\nU našem najnovijem intervjuu, K2.0 je razgovaralo sa Ermirom Danaj, istaknutom feministkinjom koja daje doprinos rodnim pitanjima u Albaniji još od 2002, uglavnom preko stručnih i istraživačkih radova.\nK2.0: U članku “Ja nisam feministkinja, ali…”, koji je objavljen pre nekoliko meseci u akademskom žurnalu “Rod, mesto i kultura”, vi pažnju usmeravate na činjenicu da su se, u Albaniji, posle pada diktature Envera Hodže (Hoxha), žene povukle iz javnog života. One su se vratile u privatnu sferu, dok su pokušaji za uvođenjem demokratije u ovu zemlju bili koncentrisani oko muške dominacije u svim sferama javnih politika. Ulf Brunbauer (Brunnbauer) — istraživač koji ima specijalizaciju iz oblasti dešavanja u Istočnoj i Jugoistočnoj Evropi — na koga upućujete u ovom članku – govori o ovim “muškim demokratijama” koje su oživele u regionu odmah posle pada režima. Kako biste objasnili ovaj fenomen u slučaju Albanije? Da li smo se zaista pozabavili povlačenjem žena iz javnog života ili one nikada nisu ni imale ulogu u javnosti?\nErmira Danaj: Uz promenu sistema, žene su se povukle iz javne sfere. Štaviše, mislim da su, za vreme komunizma u Albaniji, ali i u drugim bivšim komunističkim zemljama, žene bile prisutne u javnoj sferi, bilo da je reč o politici ili različitim sektorima ekonomije, umetnosti i književnosti; ili čak u svojstvu disidenata, itd…\nNe bi trebalo da potcenimo ulogu svih ovih žena koje su inženjerke, električarke, doktorke, lekarke, itd; profesije koje se i dalje smatraju muškim jer, nažalost, to je njihov društveni konstrukt.\nPromena koja se desila padom sistema, koja je prouzrokovala povlačenje žena iz javne sfere, povezana je sa mnogim činiocima. Kao prvo — a ovo je vrlo slično sa situacijom u drugim eks-komunističkim zemljama — javna uloga zahteva izvanredne žrtve od žena, za razliku od muškaraca, od kojih se tako nešto ne zahteva. Žena nije bila samo inženjerka ili samo doktorka. Ona je bila i domaćica. Vodila je računa o domaćinstvu, o suprugu, deci, svemu što je bilo deo privatne sfere, dok su muškarci bili sasvim oslobođeni ovih dužnosti.\nFoto: Berthet Samuel.\nNeophodna je rasprostranjenija diskusija da bi se obradila ova tema, jer se žene suočavaju sa istim problemom i u aktuelnom sistemu, ne samo u Albaniji, već i svuda u svetu. Različite studije sprovođene do dan-danas pokazuju da većina žena danas delegira uloga one koja vodi računa o drugima (što je još jedan društveni konstrukt) upravo drugim ženama — članicama porodice ili uposlenim [negovateljkama]. Zadatak zbrinjavanja porodice i domaćinstva je duboko političko i rodno pitanje. Svaka vrsta podele zadatka i dužnosti u porodici utiče na ulogu žena i muškaraca u javnoj sferi.\nU svojoj knjizi o rodnim odnosima i politici u socijalizmu, Šana Pen (Shanna Penn) i Džil Masino (Jill Massino) naglašavaju da su se žene u mnogim socijalističkim državama osećale preopterećeno dužnostima koje je trebalo da izvršavaju, a to se pogoršalo kasnijim padom u kvalitetu socijalnih usluga, na nekim mestima više nego na drugim, a što je bilo nešto što je umnogome pomoglo ženama. Ovo je jedan od glavnih razloga zbog kojih su žene bile primorane da se vrate u privatnu sferu da bi se brinule o svojoj deci, dok obdaništa nije bilo. Drugi razlog je bio taj da su mnoga radna mesta izgubljena u sektorima koji su propali i bili uništeni zajedno sa komunizmom.\nIpak, Pen i Masino naglašavaju i da je pad komunizma uklonio sva nametanja emancipatorskih politika, te da je ranokomunistički period bio označen kao jedna vrsta osvete muškaraca nad ovim emancipatorskim politikama. U stvari, ovo je primetno iz straha koje same žene imaju od toga da ih neko povezuje sa feminizmom ili terminima kao što su emancipacija i ravnopravnost, zbog ‘komunističke’ konotacije ovih termina.\nMeđutim, kada govorimo o javnoj sferi, mislimo više na ekonomski i politički sektor. Žene su se najviše povukle iz ova dva sektora. U međuvremenu, one su se više angažovale u novom sektoru u kontekstu Albanije, sektoru organizacija civilnog društva i nevladinih/neprofitnih organizacija.\n"Dozvoljavanje ove vrste patrijarhata predstavlja neku vrstu kompromisa od strane ljudi na vlasti, kako se ne bi sve okrenulo naglavačke."\nSuzan (Susan) Gal i Gejl (Gail) Kligman, analizirajući rodne odnose u postkomunističko doba, izjavile su da ovaj sektor nema ni novca ni vlasti. Zbog toga muškarci nisu bili zainteresovani za to, već su se više vrteli oko politike i preduzetništva.\nMislim da bi na situaciju u kojoj se nalaze žene u komunizmu, u poređenju sa ranijim periodom, trebalo posmatrati iz više uglova. Svakako da su žene bile preopterećene i morale su da žrtvuju mnogo više kako bi bile prisutne u javnoj sferi. Svakako su žene patile od moralne strogosti, ali je to bio slučaj i sa muškarcima, a u skladu sa homogenizacijom i izgradnjom ‘novog socijalističkog čoveka’. Ne zaboravimo da patrijarhalne norme i očekivanja ne možete srušiti preko noći, te da dozvoljavanje ove vrste patrijarhata predstavlja neku vrstu kompromisa od strane ljudi na vlasti, kako se ne bi sve okrenulo naglavačke.\nS druge strane, ne smemo da zaboravimo obrazovne politike za žene i devojčice, kao ni njihovo prisustvo u mnogim profesijama, sferama i pozicijama koje su dosad smatrane ‘muškim’, a i dalje to jesu.\nDiskurs emancipovanja žena u vreme diktature bio je potpun i heteronormativan. Homoseksualnost je kriminalizovana i drugi rodni identiteti nisu nastali pre nego što je bilo kasno. Ogromna većina civilnih aktera danas pada u istu heteronormativnu zamku kada govori o rodnoj ravnopravnosti. Oni ne govore o svim ženama, već samo o nekolicini, obično o mladim heteroseksualnim ženama koje su, najčešće, udate i ostvarene kao majke koje, uglavnom, žive i rade u najvećim gradovima. Zašto se to dešava?\nOvo je povezano sa nekoliko ključnih koraka. Ono što smo zvali ‘mladom socijalističkom porodicom’ u bivšim komunističkim državama, u nekomunističkim zemljama i danas u Albaniji to je danas tradicionalna porodica, koja se sastoji od muža, žene, dece, kućnih ljubimaca… verovatno ne po ovom redosledu, ali je muškarac uvek na prvome mestu.\nNe zaboravimo da, ne samo u današnjoj Albaniji, već u mnogim drugim zemljama, čak u državama koje se u našoj rodnoj mašti smatraju ‘razvijenijim’, govorimo o emancipaciji, ravnopravnosti i oslobođenju žena u heteronormativnim terminima i često homogenizujemo žene, ne samo kao one koje su udate i/ili majke, već i žene iz srednje klase.\n"I, u stvari, postsocijalistička Albanija je -- nadam se ne zadugo -- vrlo produktivno područje za procvat neoliberalizma u rodnoj perspektivi."\nPrema tome, mislim da je jedan od ključnih elemenata feminizma upravo intersekcionalnost: inkluzija žena koje nisu belkinje, crnkinje, siromašne, bogate, muslimanke, ateistkinje, transseksualke, lezbijke, razvedene, starije, bez dece, sa severa, sa juga, itd… Ako ne gledamo rod kao druge kategorije, sasvim ćemo ostati na površnim nivoima analize i delovanja.\nKako se to neoliberalni uticaj prevodi na rodnu perspektivu političkog i društvenog života u današnjoj Albaniji?\nNeoliberalni uticaj na rodnu perspektivu je primetan od njegovog fokusa na pojedinca, na lični uspeh žena, na njihova lična postignuća, na njihove karijere… eliminišući solidarnost i zajedničku dimenziju oslobođenja, ne samo od svih žena, već od rata protiv seksizma i same dominacije muškaraca.\nI, u stvari, postsocijalistička Albanija je — nadam se ne zadugo — vrlo produktivno područje za procvat neoliberalizma u rodnoj perspektivi. Žena u neoliberalizmu, prema mišljenju Silvije Federiki (Silvia Federici), mogla bi da bude opisana ovako: “uspešna žena sa karijerom koja beži od represije, ne kroz moć solidarnosti i zajedničkih bitaka sa drugim ženama, već kroz moć onoga ko dominira, moć vršenja represije nad drugim ženama”.\nOvo nije potpuno oslobođenje, već kretanje od jedne vrste represije ka drugoj. Uokviravanje pojedinca koji ne uzima u obzir represiju i diskriminaciju zasnovanu na polu, društvenoj klasi, religiji, regionu iz kog neko potiče… Mislim da je reč o izraženosti neoliberalnog duha, ne samo u Albaniji.\nOvaj fenomen primećujemo na širem području. Inicijalno ga primećujemo u fetišima koji su u vezi sa procedurama i tehničkim uslovima povezanim sa rodnom ravnopravnošću, preko ispunjavanja procenata, do ciljeva; od ostavljanja korena problema po strani, do toga da se patrijarhalna dimenzija društva ne denuncira. Na primer, širenje fleksibilnih politika zapošljavanja za žene jeste nešto o čemu se često diskutuje, a kako bi one mogle da rade plaćene poslove, ali istovremeno kako bi mogle da se bave domaćinstvom i kućnim poslovima.\nTako se samo legitimizuje represija nad ženama i diskriminacija žena, legitimizuje se uloga koja je data ženama kao negovateljkama porodice i na taj način se nikako ne preispituje ili ne denuncira ova uloga. Jednostavno rečeno, time se ništa ne rešava kada je reč o ravnopravnoj podeli posla u porodici.\nPostoji strah, ako ne i fobija, od korišćenja termina ‘feminista’ u Albaniji. Prisećam se intervjua sa ministarkom kulture, Mirelom Kumbaro, pre oko godinu dana, gde ona izgleda kao da joj je neugodno i da je nervozna kada treba da se identifikuje kao ‘feministkinja’. Štaviše, aktivisti civilnog društva osećaju se lagodnije i bezbednije kada sebe predstavljaju kao ‘aktiviste za ženska prava’ umesto kao feministe. Zašto se ljudi boje i imaju tendenciju da se distanciraju od feminizma ili od toga da budu feministi?\nTačno je da se članovi civilnog društva ili čak političari često utrkuju da objasne da nisu feministi, iako rade na pravima žena. U stvari, ovakva situacija je u Albaniji pomalo paradoksalna, ali i u nekim drugim bivšim komunističkim zemljama jer, iako u poslednje vreme postoji ‘feminističko tržište’ koje cveta, gde svaki političar, levičar ili desničar, deklariše svoju povezanost sa feminizmom, dok ‘feminizam’ istovremeno izaziva strah.\nNa veliku žalost, postoji manjak znanja o tome šta je feminizam. ‘Mrzioci muškaraca’, ‘spaljivači brushaltera’, ‘lezbijke’, ‘ubice dece’ — ovo su neki od naziva, koji su sada stari više vekova, a koji se nadevaju feministima, kao što to kaže En Snito (Ann Snitow) u svom sažetku o predrasudama protiv feminista. U novinama u Albaniji često pronalazimo opise kao što su “agresivni feministi koji su protiv muških povlastica”.\nKao prvo, šta znači biti agresivan? Kao drugo, zar je loše boriti se protiv muških povlastica? Ovo ide zajedno sa površnošću u znanju i analizi. Većina ljudi, oni prosto čuju nešto i onda preobraze taj termin na jedan sasvim pogrešan način. Neki od njih nisu pravi feministi, dok oni koji se boje samoidentifikacije sa feminizmom, uglavnom to čine jer im je draže da upotrebljavaju umerenije termine, da se ne protive nikome — da ne prekidaju status kvo.\nPostoji tendencija da se prave standardne kampanje i protesti; da se ne provocira, da se staje uz stereotip da ‘žene nemaju razlog da provociraju’; ‘dovoljno je da traže svoja prava’; ‘ne bi trebalo da koriste prljave reči na svojim transparentima’; ‘da ne izvode provokativne feminističke predstave na bini’. Dakle, žene mogu da budu sistematski tlačene, silovane ili diskriminisane, ubijane, ali moraju da brane svoja prava i da na miran način protestuju, poštujući etičke kodekse, na jedan ‘uzvišen način’, kako ne bi nekoga uznemirile.\nSva ova opsesija pravljenjem kompromisa i manjak uznemiravanja na račun postojećih odnosa i statusa kvo unosi površinska poboljšanja situacije u kojoj se nalaze žene. I vrlo često, na ovim prostorima kompromisa, posebno nalazimo političare i druge javne ličnosti; na neutralnim prostorima. Ova situacija je slična u drugim bivšim socijalističkim zemljama.\n"Kada političar kaže da je feminista, to je prednost za njegov 'šarm' kao političara. To se ne dešava kada se žena identifikuje na isti način."\nMeđutim, trenutno postoje političarke i/ili aktivistkinje koje se javno i glasno identifikuju kao feministkinje, sukobljavajući se sa svima. Ne spominjem političare jer, ako ste primetili, lakše je muškom političaru da se deklariše kao feminista, jer njemu fali stigma koja se obično vezuje za ženu po ovom pitanju. Kada političar kaže da je feminista, to je prednost za njegov ‘šarm’ kao političara. To se ne dešava kada se žena identifikuje na isti način.\nSećam se da su, septembra 2017, nakon što je sutkinja Fildeze Hafizi ubijena u Tirani od strane svog bivšeg supruga, mnoge žene aktivno uzele učešće u civilnom društvu u ovoj zemlji, zajedno sa nekoliko političara organizujući protest protiv rodno zasnovanog nasilja. Ovaj diskurs je daleko od toga da je feministički, a krivica za taj zločin — koji nije bio prvi te vrste — stalno je svaljivana na tradiciju. Bilo je vrlo jasno ko se nalazi u centru ove diskusije: neke žene koje su privilegovanije od ostalih žena u Albaniji. Mobilizacija je bilo vrlo vidljiva, ali takva se stvar nikada nije dešavala kada su žene koje pripadaju siromašnom socio-ekonomskom sloju bile predmet nasilja ili ubistva; kada su nezaposlene, radnice fabrike; neobrazovane ili dolaze sa sela; kada imaju drugačije rodne identitete; homoseksualke; ili pripadaju drugim nacionalnostima. Zašto se to dešava? Ali, iznad svega, zašto su uvek žene, bilo političarke ili aktivistkinje, te koje reaguju na femicid ili rodnu diskriminaciju, čineći da feminizam deluje kao ‘problem žena’, a ne društveni problem — gurajući ovo pitanje na nivo mizoginije?\nPitanje femicida i ono koje je povezano sa nasiljem nad ženama je vrlo komplikovani fenomen da bi mogao da se ograniči na ekonomske, klasne i regionalne termine. Statistički podaci i svedočanstva pokazuju da su žene svih slojeva bile žrtve silovanja i ubistva, te da muškarci koji počine takve zločine ne potpadaju pod stereotipične oznake ‘pijanice’, ‘ludaka’ ili ‘ludo zaljubljenog’ muškarca.\nUpotreba takvih oznaka za ovaj fenomen umanjuje diskusiju i služi samo da bi se opravdalo nasilje nad ženama. Mislim da način na koji se ovaj problem rešava u Albaniji — i drugim zemljama — posebno u medijima, jeste sasvim pogrešan. On apsolutno ne služi ratu protiv nasilja nad ženama ili femicidu. U zagradi: Mislim da kampanja ‘Ko god vas tuče — ne voli vas’, koju je vodila grupa mladih feministkinja na Dan zaljubljenih u Tirani, jeste jedna od najvrednijih i najneophodnijih epizoda u poslednje vreme u Albaniji.\nOd onoga što se trenutno dešava u Albaniji, najviše zabrinjava normalizacija nasilja nad ženama, tretiranje ubistva žena kao samo još jednog slučaja u nizu. ‘To je samo još jedna žena koja je ubijena.’ Dakle, mislim da bi protesti protiv femicida trebalo da budu sistematski i, kao što kažete, za svaku ženu, ko god ona bila; ali istovremeno, takođe je vrlo bitno da se pozabavimo ovim slučajevima i fenomenom generalno.\nNećemo videti nikakve promene ako nastavimo da etiketiramo ova ubistva kao ‘zločine iz strasti’ — mediji na taj način obično romantizuju ubistvo žena — ili ako pokušamo da opravdamo zločin i okrivimo žrtvu. Štaviše, videćemo tek neznatne promene ako pitanje kao što je nasilje nad ženama, seksizam, rodna ravnopravnost, bude uvršteno u udžbenike, počev od obdaništa. Moramo da naučimo decu o jednakim pravima, kako devojčice ne bi izrasle u one koje misle da je trpljenje batina od muškarca nešto normalno ili nešto što one zaslužuju.\nS druge strane, vrlo je naivno ako se kampanje koje podižu svest o nasilju nad ženama stavljaju u sledeći kontekst: ‘Šta da je žrtva X ili Y bila tvoja sestra ili majka?’ Da li to znači da je, ako je žena majka, sestra ili ćerka nekoga drugog, onda u redu da neku ženu siluje muškarac?! Kompromisi ništa ne rešavaju. Moramo jasno i direktno da iskažemo sledeće: Nijedna žena ne sme da bude silovana ili ubijena, a ako ti to uradiš, moraš da budeš kažnjen — teško. Toliko je prosto!\n"U okruženju kojim dominiraju muškarci, gde političke intrige intervenišu u svakom prostoru za raspravu, apsolutno ne postoji nijedno mesto za krupna pitanja kao što su diskriminacija i nasilje nad više od polovine članova društva."\nJedan od najštetnijih elemenata za prava žena jeste kompromis u okviru koga se ‘žensko pitanje’ stavlja na dno piramide represije. Nasilje nad ženama se stavlja na dno, jer pokušaji da se izbore sa drugim represivnim i diskriminatorskim praksama ne postoje u javnoj debati. Niko ne govori o seksualnom zlostavljanju na radnome mestu, posebno o zlostavljanju devojčica i mladih žena koje žive same.\nVrlo malo se priča o izrabljivanju žena na radnome mestu; kako rade bez ugovora i kako imaju iscrpljujuće, nehumane radne obaveze, između ostalog. U okruženju kojim dominiraju muškarci, gde političke intrige intervenišu u svakom prostoru za raspravu, apsolutno ne postoji nijedno mesto za krupna pitanja kao što su diskriminacija i nasilje nad više od polovine članova društva. Ova važna pitanja ne mogu da se reše putem tračarenja i kreiranja kontroverzi. Njima je potrebna temeljna analiza, ali, nažalost, usred postojećeg političkog nasilja — ništa nije predmet analize.\nKada je reč o ovom pitanju [ubistvu Fildeze Hafizi], nisam bila iznenađena samim [vrlo malim] brojem muškaraca koji su učestvovali u protestu. Svesna sramno niskog stepena diskusije među poslanicima u Skupštini Albanije, kada se raspravljalo o nacrtu zakona protiv rodno zasnovanog nasilja i onom o rodnoj ravnopravnosti; ili u nedavnim homofobičnim diskusijama o strahu od ‘homoseksualne invazije’ u zemlji.\nŠtaviše, ne zaboravimo da aktivizam za ženska pitanja u Albaniji i drugim bivšim socijalističkim zemljama jeste, na neki način, elitan, u smislu da uglavnom pripada određenoj kategoriji žena — vrlo mali deo aktivizma je potekao od samih žena. Mislim da su Albaniji neophodni alternativni oblici i prostori feminističkog aktivizma, posebno da bi se ojačao međusektorski aspekt feminizma.\nU Albaniji se govori o ženama, ali se razgovori često ne sprovode sa ženama. Da ponovimo, žene su marginalni deo u ovim diskusijama, njima se popuje, umesto da budu ključni subjekti koji se artikulišu. Koliko sigurni možemo da budemo u društveni razvoj kada koraci koji se prave prema njemu nisu ravnopravni? Da li je ravnopravnost uslov za razvoj ili je razvoj uslov za ravnopravnost?\nTo me podseća na fotografiju Donalda Trampa koju sam nedavno video, sa gomilom muškaraca koji stoje iza njega, potpisujući izvršnu naredbu koja je uticala na reproduktivna prava žena. To je bila slika koja je savršeno ilustrovala situaciju u kojoj se nalaze žene, politike i odluke koje se donose radi njih.\n"Ne nadam se društvenom razvoju sve dok se 'ženska pitanja' smatraju dodatnim radom."\nU Albaniji, u skladu sa neoliberalnim uticajem na rodnu perspektivu, vidimo jedno kanalisanje u proceduralnim i tehničkim aspektima; suština neravnopravnosti i muške dominacije ne uzima se u obzir. Žene su viktimizovane i tretirane kao objekat, ne kao ključni subjekat. Moramo i da primetimo prioritetizaciju pitanja u javnoj debati — ako iskoristimo ovaj termin — gde se prioriteti menjaju u zavisnosti od različitih interesa, ali ‘ženska pitanja’ uvek ostaju na dnu.\nNe nadam se društvenom razvoju sve dok se ‘ženska pitanja’ smatraju dodatnim radom i sve dok se ne shvata ili ne razjasni od strane različitih društvenih pokreta da ne možemo da govorimo o društvenom aspektu, o bilo kom aspektu, dok isključujemo članove društva, bilo da su oni žene, LGBT+ osobe, crnci, itd…\nMeđutim, mislim da rodna ravnopravnost ili oslobađanje žena neće doći odozgo, od politika ili političkih odluka institucija. Ovo se može postići jedino uz pomoć stalne mobilizacije žena.\nMožemo li da govorimo o feminizmu a da ne pričamo o levici?\nS moje lične tačke gledišta, vrlo mi je teško da razdvojim feminizam od levice. Uprkos poteškoćama u pogledu saglasnosti sa definicijom feminizma, sebe pronalazim među feministima poput kuka za zvonce, En Snito i Nensi Frejzer (Nancy Fraser), koje vide feminizam kao rat protiv seksističke represije i svake vrste dominacije, koji obuhvata sve žene, bez obzira na klasu, etničku pripadnost, godište, itd…\n"Nije svaki levičar i feminista. U stvari, bilo je slučajeva gde su levičarske organizacije ili partije bile prepoznate po raznim oblicima mizoginije i seksizma."\nMeđutim, kao istraživačica, moram da kažem da postoje mnogi ogranci feminizma, a jedan od njih je neoliberalni feminizam, čije sam elemente iznad spomenula. S druge strane, nije svaki levičar i feminista. U stvari, bilo je slučajeva gde su levičarske organizacije ili partije bile prepoznate po raznim oblicima mizoginije i seksizma. Naglašavam ovo zato što ima dosta seksističkih i mizoginih levičarskih političara koji prosto pokušavaju da steknu korist od dela političke sfere u kojoj se nalaze, a kako bi nepravedno sebi pripisali neke feminističke atribute.\nDrugi ključni činilac koji, u siromašnim i vrlo podeljenim društvima poput onih na Balkanu, uspeva da sačuva i reprodukuje isti status kvo moći jeste nacionalizam. ‘Oci države’ ili ‘državnici’ zahtevaju rast nacije i u uskom shvatanju koncepta ‘rasta’, možemo da kažemo da rast nacije podrazumeva i rast njene ‘etničke’ populacije. Zadatak žene u ovoj patrijarhalnoj nacionalističkoj imaginaciji jeste da se stvore i u život uvedu što brojniji muški naslednici kako bi mogli da štite i čuvaju autentične nacionalne linije, sa svojim mitovima, legendama, tradicijama, i tako dalje. Homoseksualnost kreira prazninu u zidu patrijarhalnog nacionalizma, jer se nalazi u sukobu sa svim gorenavedenim. Pokret LGBT+ u Albaniji čini se jedinim društvenim pokretom koji je uspeo da ujedini Albance, Srbe, Hrvate, Bošnjake, Kosovare, Grke i Makedonce. Na poslednjoj paradi ponosa LGBT+ u Albaniji maja 2018. našli su se predstavnici civilnog društva svake od pomenutih država. Da li verujete da stalna potraga za nacionalizmom na ovaj način može da utiče na kreiranje snažnog feminističkog pokreta na Balkanu u bliskoj budućnosti? Istovremeno, može li takav društveni pokret da bude čuvar prosperitetnije, prijateljskije i interaktivnije budućnosti, gde današnje granice koje nas razdvajaju postaju mostovi koji nas povezuju?\nKao [stručnjakinja za feminizam, En] MekKlintok (McClintock) je kazala da su svi oblici nacionalizma povezani sa jednim polom. Pre samo nekoliko dana, u Mađarskoj, baletska predstava Bilija Eliota (Billy Elliot) prekinuta je posle snažne homofobične kampanje koja naglašava da ova priča [u kojoj jedan dečak prati svoje snove kako bi postao baletan] pruža pogrešno obrazovanje deci, jer ih “pretvara u homoseksualce” — u stvari, ova priča se pojavljuje u najgorem trenutku kada se, prema mišljenju ovih ljudi, veruje da mađarsko društvo treba da se razmnožava i da žene moraju da što više rađaju, jer su suočeni sa ‘opasnostima’ imigracije. Dakle, svi užasi se prepliću međusobno!\nPre nekoliko godina u Francuskoj, kada se raspravljalo o nacrtu zakona za istopolne brakove, pokret La Manif’ Pour Tous, koji se protivio ovom zakonu, uspeo je da mobiliše milione ljudi za proteste protiv zakona. Kao što je ranije bivalo, glavni elementi ovog pokreta navode da je “homoseksualnost uvoz iz inostranstva”, anglosaksonski uvoz u francuskom slučaju, što ugrožava njihovu ‘francusku orijentisanost’ — tradicionalnu porodicu, sastavljenu od muškarca i žene. Što više napadamo homofobiju, to više napadamo tradicionalnu porodicu i neravnopravne hijerarhijske odnose koji su sadržani tu.\nKada je reč o saradnji između feminističkih pokreta na Balkanu, mislim da je teško govoriti o feminizmu unutar državnih granica. Tačnije, feministički aktivizam je prisutniji u nekim zemljama nego u drugim. Možda se osećam pomalo pesimistično, ali uprkos mojim željama, mislim da je vrlo teško da ćemo imati organizovani društveni pokret na Balkanu u bliskoj budućnosti. Glavni razlog je slabost ili izostanak kritičke misli, te nestalan duh pobune.\nMeđutim, saradnja između feminističkih grupa je prisutna i plodonosna, te nam svima uliva veliku nadu. Ovde mogu da pomenem primer “Feminističkih razgovora” [projekta koji okuplja feminističke aktiviste sa Kosova, iz Srbije i Hrvatske koji su bili aktivni devedesetih godina], što je objavio Program za rodne studije Univerziteta u Prištini i Institut AlterHabitus u Prištini. Ova saradnja mora da bude snažnija i važno je da se dalje razvija, ali je makar pokazala da je feminizam zajednički jezik koji prevazilazi balkanske granice.\nU istoriji Albanije nikada nije postojao feministički pokret, a kao rezultat toga, nije bilo ni seksualne revolucije, kao što su one koje su se desile na Zapadu šezdesetih godina. Tokom diktature, sistematski uslovi su sprečavali rast slobodnog pokreta koji bi se na kraju našao u sukobu sa partijskom linijom. Danas pripadamo drugačijem društvenom kontekstu. U proteklih nekoliko godina, pokret LGBT+ je bio svedok nepredvidivog rasta. Male društvene grupe, sastojeći se najviše iz mladih aktivistkinja (od kojih je najviše studentkinja), u saradnji sa LGBT+ aktivistima, prigrlile su feministički diskurs u Albaniji prvi put u istoriji. Da li su uslovi u Albaniji danas zreli za pokretanje ogromnog feminističkog pokreta? Da li možemo da govorimo i o seksualnoj revoluciji te vrste?\nČak i po padu komunističkog režima u Albaniji, nikada nije postojao feministički pokret, dok je u drugim zemljama feministički aktivizam postojao čak i za vreme komunističkog režima. Prosto želim da vidim prisustvo feminističkog pokreta, ili nepostojanje istog, van okvira binarnih odnosa komunističkog režima / nekomunističkog režima, jer je paradoksalno da se izostanak postkomunističke feminističke identifikacije u Albaniji i drugim zemljama danas često vezuje za strah od identifikovanja sa radikalnom diktatorskom levicom.\nAko uzmemo u obzir situaciju u kojoj se danas nalaze žene, postoje uslovi za oživljavanje feminističkog pokreta. Međutim, teško mi je da zamislim da se ovaj pokret proširi po celoj naciji i vrlo sam tužna što ne verujem da će se tako nešto dogoditi.\nJedina nada koju imam potiče od malih društvenih grupa koje pominjete i alternativnih prostora aktivizma i kritike. Ovaj kritički duh u današnjici jeste upravo ono što nam treba u aktivizmu i na akademskom nivou, jer njime možemo da protresemo status kvo koji postoji u situaciji u kojoj se žene nalaze. LGBT+ pokret je poslužio da se protresu neutralne situacije, kompromisne situacije, dok su efekti očigledni.\nDanas nam je potreban i albanski #MeToo — devojčice i žene ne treba samo da denunciraju zločine, moraju da budu i svesne diskriminacije, zlostavljanja, represije i nasilja koje se vrši nad njima, a kako ne bi takvu situaciju uzimale zdravo za gotovo. Ovo je pitanje koje sam sebi nedavno postavila: Zašto nikada nismo videle nastajanje pokreta #MeToo u Albaniji ili drugim balkanskim zemljama?\nOvo je drugi intervju Jedan na jedan u našem serijalu ‘Priča o balkanskom feminizmu’ na temu statusa feminizma u regionu. Vratite se sledeće nedelje da biste pročitali još jedan intervju sa vodećom feministkinjom na Zapadnom Balkanu.\nOvaj razgovor je uređivan radi dužine i jasnoće. Intervju je urađen na albanskom jeziku.\nNaslovna fotografija: Bertet Semjuel (Berthet Samuel).


Pogledajte film o VIBE-u 2017 - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Kultura Pogledajte film o VIBE-u 2017\nPogledajte film o VIBE-u 2017\nOstalo je još malo do početka nove godine i vreme je da se podsetimo kako je izgledao epicentar dobrog vajba u 2017. godini.\nVIBE Festival Aftermovie nam donosi opijajući letnji vazduh, puno nasmejanih ljudi, podsećanje na neke od vrhunskih setova i naravno samo dobar vajb.\nOvogodišnje jubilarno peto izdanje kragujevačkog VIBE festivala obeležili su najbolji program i scenografija do sad, a šta nas očekuje na sledećem izdanju koje je zakazano za 31. avgust i 1. septembar saznaćemo uskoro.\nSledeći članakGV: 21 milion za subvencije, 406 hiljada za tehnički pregled


Program Opere Srpskog narodnog pozorišta uživo i online - NekiRok\n“Da pojasnimo, mi ne govorimo o emitovanju ranije snimljenih predstava. Već o kompletnom novom i prilagođenom izvođenju. Sa početkom sezone bili smo spremni i na ovo. Kada se epidemiološka situacija u zemlji pogoršala, a spram odluka Republičkog i gradskog kriznog štaba, smanjili smo broj publike, testirali sve umetnike i uveli jasne smernice unutar naše umetničke jedinice. Sada smo pojednostavili program, ali nismo se zaustavili”, kaže direktor Opere Srpskog narodnog pozorišta Aleksandar Stankov.\n“Od velike je važnosti da umetnost živi u vreme kada su neizvesnost i strah od nepoznatog deo svakodnevice. Muzika je oduvek imala isceliteljsku moć i ulivala nadu u najtežim vremenima, a moje kolege muzičari su trenutno na vrlo teškom zadatku da, uprkos svim preprekama, nastave da prenose tu nadu svojim slušaocima i pričine im spokoj i zadovoljsto, makar i na sat vremena, koliko koncert traje. Veliko mi je zadovoljstvo što će koncert 19. novembra biti uživo prenošen kako bi što više ljudi moglo da uživa u čarima muzike u svojim domovima”, objašnjava violinista, Robert Lakatoš.\n“Nažalost, u ovom trenutku, ma koliko razbijali glavu, ovo se čini kao jedini način da ne stanemo. Ne mi, kao opera, već mi kao društvo. I velike operske kuće nalaze se u istom problemu. Program ćemo zato obogatiti, u pokušaju da nadomestimo ono što se gubi gledanjem kod kuće. Pre i posle koncerta razgovaraćemo sa umetnicima koji nastupaju, puštati filmove o procesu nastajanja programa, ali i publici koja nije u Sali dodatno dati mali uvid u pozorišni život iza kulisa. Mi imamo tu sreću da imamo vernu publiku i iz toga razloga mislim da će biti zadovoljni ovim, trenutnim rešenjem.”, zaključuje direktor opere Srpskog narodnog pozorišta, Aleksandar Stankov.


Bijeljina: Trasa auto-puta kroz Semberiju na usvajanju 27. avgusta\n21/08/2019 | 17:54 | Izvor: SRNA\nSkupština grada Bijeljina trebalo bi da 27. avgusta usvoji Postorni plan grada kojim je definisana i trasa budućeg auto-puta kroz Semberiju, najavljeno je nakon današnjeg pripremnog sastanka u Gradskoj upravi.\nPredsjednik Skupštine grada Slaviša Marković rekao je novinarima da su krajem prošle sedmice stigle potrebne saglasnosti resornog ministarstva na konačnu trasu za izgradnju auto-puta od graničnog prelaza ka Srbiji u Rači do Bijeljine.\nOn je dodao da će auto-put biti udaljen svega četiri kilometra od centra grada.\nMarković je najavio da će na avgustovskoj sjednici odbornici razmatrati i odluku o vansudskom poravnanju u predmetu "Čikojević", gdje je tužbeni zahtjev prema gradu od dva miliona KM sveden na 60.000 KM.\nNa dnevnom redu biće i prijedlog za potpisivanje sporazuma o saradnji između Bijeljine i kineskog grada Јining.\nBijeljina: Rođena još jedna beba u karantinu\nDanas stiže mobilna bolnica\n13:26 > Policija Srpske - oslonac i garant bezbjednosti svih građana\n13:20 > Počinje dobrotvorna akcija "Budimo ljudi" (FOTO)\n13:11 > Cvijanović: MUP - garancija za bezbjednost građana i stabilnost Srpske


Garažna vrata - KLING - Garazna vrata\nGARAŽNA VRATA - KLING KATALOG\nINDUSTRIJSKA SEGMENTNA VRATA - KLING SERTIFIKATI\nSLIKE SA TERENA - KLING PRATITE NAS NA FACEBOOK-U\nZATRAŽITE PONUDU ZA VAŠA GARAŽNA VRATA - KLING\nGARAŽNA VRATA - QUADRA CLASSIC\nGARAŽNA SEGMENTNA VRATA - QUADRA - KLING\nSa spoljne strane sa kasetama, unutrašnja strana horizontalno rebrasta segmentna vrata.\nPanel se sastoji od dve čelične ljuske, spolja-iznutra hrapave površine, sa termoizolacijom od PU pene 42 mm debljine i sigurnošću protiv ukleštanja prstiju. garažna\nBoja vrata u osnovnoj ceni je C21 bela (slična RAL9002 boji).\nPo posebnoj ceni garažna vrata se mogu poručiti u 190 nijansi po RAL-ovoj skali.\nOva vrata preporučujemo za korišćenje u porodičnim kućama i u manjim stambenim zgradama.\nTri tipa vođice u osnovnoj ceni sa torzionom oprugom za uravnoteženje predviđeno za min. 15.000 otvaranja i sa gumenim zaptivnim elementima sa sve četiri strane. garažna\nVrata se izrađuju prema standardima evropske unije raspolažu sa CE sertifikatom, obezbeđenjem protiv pucanja opruge, priklještenja prstiju i bočnog obijanja.\nGaražna vrata se mogu poručivati u 11 standardnih širina i 15 standardnih dužina po osnovnoj ceni, a van toga u svim dimenzijama po zahtevu uz doplatu za sečenje na meru. Rok isporuke je isti u oba slučaja.\nGARAŽNA VRATA - QUADRA ARBO CLASSIC\nGARAŽNA SEGMENTNA VRATA - QUADRA ARBO - KLING\nSa spoljne strane sa kasetama, sa folijom dezena zlatni hrast, unutrašnja strana horizontalno rebrasta segmentna garažna vrata.\nPanel se sastoji od dve čelične ljuske, spolja-iznutra hrapave površine, sa termoizolacijom od PU pene 42 mm debljine i sigurnošću protiv ukleštanja prstiju.\nVrata su spolja sa uv folijom dezena zlatnog hrasta a unutrašnja strana C 21 bele boje (slična RAL9002 boji). garažna\nTri tipa vođice u osnovnoj ceni sa torzionom oprugom za uravnoteženje predviđeno za min. 15.000 otvaranja i sa gumenim zaptivnim elementima sa sve četiri strane.\nVrata se izrađuju prema standardima evropske unije raspolažu sa CE sertifikatom, zaštitom protiv pucanja opruge, ukleštanja prstiju i bočnog obijanja. garažna vrata\nSegmentna vrata se mogu poručivati u 11 standardnih širina i 15 standardnih dužina po osnovnoj ceni, a van toga u svim dimenzijama po zahtevu uz doplatu za sečenje na meru. Rok isporuke je isti u oba slučaja.\nGARAŽNA VRATA - LINEA CLASSIC\nSEGMENTNA GARAŽNA VRATA - LINEA - KLING\nSa spoljne i unutrašnje strane horizontalno rebrasta segmentna garažna vrata.\nPo posebnoj ceni se može poručiti u 190 nijansi po RAL-ovoj skali. garažna\nOva garažna vrata preporučujemo za korišćenje u porodičnim kućama i u manjim stambenim zgradama.\nVrata se mogu poručivati u 11 standardnih širina i 15 standardnih dužina po osnovnoj ceni, a van toga u svim dimenzijama po zahtevu uz doplatu za sečenje na meru. Rok isporuke je isti u oba slučaja.\nGARAŽNA VRATA - LINEA ARBO CLASSIC\nSEGMENTNA GARAŽNA VRATA - LINEA ARBO- KLING\nSpoljna strana sa folijom dezena drveta, sa spoljne i unutrašnje strane horizontalno rebrasta segmentna garažna vrata.\nPanel se sastoji od dve čelične ljuske, iznutra hrapave površine, sa termoizolacijom od PU pene 42 mm debljine i sigurnošću protiv ukleštanja prstiju.\nVrata su spolja sa uv folijom dezena drveta a unutrašnja strana C 21 bele boje (slična RAL9002 boji).\nVrata se izrađuju prema standardima evropske unije raspolažu sa CE sertifikatom, obezbeđenjem protiv pucanja opruge, ukleštanja prstiju i bočnog obijanja.\nGARAŽNA VRATA - LINEA CLASSIC SA PEŠAČKIM VRATIMA\nSEGMENTNA GARAŽNA VRATA - LINEA SA PEŠAČKIM VRATIMA - KLING\nPešačka vrata se ugrađuju u garažna vrata iz sigurnosnih razloga sa otvaranjem na spoljnu stranu.\nOtvaranje može biti levo i desno. Položaj pešačkih vrata se može menjati zavisno od širine panela.\nOkvir pešačkih vrata se izrađuje od aluminijumskog profila plastificirano u raznim bojama po izboru sa gumenim zaptivanje EPDM crne boje. garažna\nU posebnoj porudžbini sa DIN cilindričnom bravom sa 3 kom. ključa, i sa specijalnom uzanom kvakom.\nKod vrata sa ugrađenim pešačkim vratima donji i 4. panel su ojačani Omega profilom.\nŠirina pešačkih vrata je 800mm, a visina zavisi od ukupne visine garažnih vrata, visina praga je 180mm (moguće izvedbe niskog praga - 20mm).\nKada su garažna vrata motorizovana u pešačka vrata se ugrađuje senzor koji prekida rad motora u slučaj u, da su pešačka vrata otvorena.\nGARAŽNA VRATA - NATURA CLASSIC\nGARAŽNA VRATA - NATURA CLASSIC - KLING\nSa spoljne strane glatke površine, sa unutrašnje strane horizontalno rebrasta segmentna garažna vrata.\nPanel se sastoji od dve čelične ljuske, spolj-iznutra hrapave površine, sa termoizolacijom od PU pene 42 mm debljine i sigurnošću protiv ukleštanja prstiju.\nBoja vrata u osnovnoj ceni je C21 bela (slična RAL9002 boji). Po posebnoj ceni se može poručiti u 190 nijansi po RAL- ovoj skali.\nTri tipa vođice u osnovnoj ceni sa torzionom oprugom za uravnoteženje predviđeno za min. 15.000 otvaranja i sa gumenim zaptivnim elementima sa sve četiri strane. garazna\nGarazna vrata se izrađuju prema standardima evropske unije raspolažu sa CE i TUV sertifikatom, obezbeđenjem protiv pucanja opruge, ukleštanja prstiju i bočnog obijanja. Vrata se mogu poručivati u 11 standardnih širina i 15 standardnih dužina po osnovnoj ceni, a van toga u svim dimenzijama po zahtevu uz doplatu za sečenje na meru. Rok isporuke je isti u oba slučaja.\nGARAŽNA VRATA - NATURA CLASSIC SA PEŠAČKIM VRATIMA\nSEGMENTNA GARAŽNA VRATA - NATURA CLASSIC SA PEŠAČKIM - KLING\nPešačka vrata se ugrađuju iz sigurnosnih razloga ugrađuju se sa otvaranjem na spoljnu stranu. Otvaranje može biti levo i desno. Položaj pešačkih vrata se može menjati zavisno od širine panela. garazna\nOkvir pešačkih vrata se izrađuje od aluminijumskog profila plastificirano u raznim bojama po izboru sa gumenim zaptivanje EPDM crne boje.\nU posebnoj porudžbini sa DIN cilindričnom bravom sa 3 kom. ključa, i sa specialnom uzanom kvakom.\nKod garažnih vrata sa ugrađenim pešačkim vratima donji i 4. panel su ojačani Omega profilom. Širina pešačkih vrata je 800mm, a visina zavisi od ukupne visine garažnih vrata, visina praga je 180mm.\nKada su garažna vrata motorizovana u pešačka vrata se ugrađuje senzor koji prekida rad motora u slučaju, da su pešačka vrata otvorena.\nGARAŽNA VRATA - NATURA ARBO CLASSIC\nSEGMENTNA VRATA - NATURA ARBO CLASSIC - KLING\nSa spoljne strane glatke površine sa folijom dezena drveta, sa unutrašnje strane horizontalno rebrasta segmentna garažna vrata.\nPanel se sastoji od dve čelične ljuske, spolj-iznutra hrapave površine, sa termoizolacijom od PU pene 42 mm debljine i sigurnošću protiv ukleštanja prstiju. Vrata su spolja sa uv folijom dezena zlatnog hrasta a unutrašnja strana C 21 bele boje (slična RAL9002 boji).\nTri tipa vođice u osnovnoj ceni sa torzionom oprugom za uravnoteženje predviđeno za min. 15.000 uz doplatu i više otvaranja i sa gumenim zaptivnim elementima sa sve četiri strane.\nGarazna vrata se izrađuju prema standardima evropske unije raspolažu sa CE sertifikatom, TUV sertifikatom, obezbeđenjem protiv pucanja opruge, ukleštanja prstiju i bočnog obijanja.\nGARAŽNA VRATA - NATURA ARBO CLASSIC SA PEŠAČKIM VRATIMA\nGARAZNA VRATA - NATURA ARBO CLASSIC SA PEŠAČKIM- KLING\nPešačka vrata se ugrađuju iz sigurnosnih razloga sa otvaranjem na spoljnu stranu.\nOkvir pešačkih vrata se izrađuje od aluminijumskog profila plastificirano u RAL8028 boji sa gumenim zaptivanje EPDM crne boje.\nU posebnoj porudžbini sa DIN cilindričnom bravom sa 3 kom. ključa, i sa specialnom uzanom kvakom. Kod vrata sa ugrađenim pešačkim vratima donji i 4. panel su ojačani Omega profilom.\nŠirina pešačkih vrata je 800mm, a visina zavisi od ukupne visine garažnih vrata, visina praga je 180mm. Kada su garažna vrata motorizovana u pešačka vrata se ugrađuje senzor koji prekida rad motora u slučaju, da su pešačka vrata otvorena.\nOkov QF280 (330 mm) - STANDARDNO VOĐENJE\nSa jednostrukom horizontalnom šinom sa torzionom oprugom smešteno iznad otvora, za pokretanje ručno potreban prostor iznad otvora je 280mm, a sa motorom ili montiranom bravom zahteva prostor od 330mm.\nVođenje QF200 (200 mm) - SREDNJE VOĐENJE\nSa dvostrukom horizontalnom šinom, sa torzionom oprugom smešteno iznad otvora, sa ručnim pokretanjem ili motorom i bravom zahteva prostor 200mm iznad otvora.\nVođenje QF70 (110 mm) - NISKO VOĐENJE\nSa dvostrukom horizontalnom šinom, sa torzionom oprugom smeštenom pozadi na krajevima horizontalne šine, u slučaju ručnog otvaranja bez brave potreban prostor iznad otvora je 70mm, a sa motorom i bravom 110mm\nGarazna vrata vrhunskog kvaliteta, garancija na segmentna garazna vrata za vreme i posle isteka garantnog roka.\npopravka i servis garažnnih vrata KLING , popravka i servis segmentnih vrata KLING, Niska ugradnja garažnih i segmentnih vrata, vrata KLING za svaku garažu, od segmenata sa točkićima i šinama u kojima se kotrljaju. Evropski kvalitet, garancija za kvalitet. Održavanje, popravka i servis za garažna i segmentna vrata


Uprava Radnika odlučila: Slavki Petroviću nova uloga i veća ovlaštenja u bijeljinskom timu – Sport Centar Uprava Radnika odlučila: Slavki Petroviću nova uloga i veća ovlaštenja u bijeljinskom timu – Sport Centar\nNa današnjem sastanku Upravnog odbora FK Radnik, šef stručnog štaba Slavko Petrović imanovan je u tim menadžera kluba.\nOvo imenovanje neće ništa promjeniti u radu Petrovića sa igračima, samo će se njegova veća ovlaštenja u ekipi iz Premijer lige BiH, kada je selektiranje igračkog kadra, povećati, prenosi portal Dešavanja u Bijeljini.\n“Prihvatio sam ovu odluku UO, želim da doprinesem daljem napretku i razvoju kluba. Želim da istaknem da sam Upravnom odboru prezentovao da ne želim da u bilo kakvim pregovorima sa igračima učestvujem sam, bez prisustva nekog iz Upravnog odbora. Ne bih volio da se moje ime povlači u negativnom kontekstu. Upravni odbor je odlučio da u pregovorima sa mnom uvijek učestvuje Zoran Sofrenić, a konačnu odluku će na kraju uvijek donositi Upravni odbor”, rekao je za portal Dešavanja u Bijeljini Slavko Petrović.\n“Petrović je neko u koga imamo puno povjerenje tako da smo iz tog razloga donijeli ovu odluku. Očekujem da veoma brzo krene sa aktivnostima po ovom pitanju, jer kako sada stvari stoje u maju možemo očekivati i nastavak lige, a do tada je neophodno završiti mnogo posla”, rekao je predsjednik Upravnog odbora Predrag Perković.\n“Trenutno imamo 18 igrača sa kojima moramo razgovarati. Jednima tokom ljeta ističe ugovor, dok određeni broj ima posebne klauzule u svojim trenutnim ugovorima. Pod hitno to moramo riješiti kako bi znali sa čim raspolažemo u narednom periodu. Već sutra ću sa šefom struke, gospodinom Petrovićem organizovati dinamiku razgovora”, rekao je Zoran Sofrenić, za Dešavanja u Bijeljini, koji je ispred Upravnog odbora imenovan kao osoba koja će pomoći Petroviću u selekciji igračkog kadra.


Oskar Pistorijus u zatvoru zbog ubistva devojke | Sport | Ostali sportovi\nPISTORIJUS IM UBIO ĆERKU, A SADA ĆE SE SRESTI S NJIM OČI U OČI! Roditelji odlaze u ZATVOR kod ubice, čeka ga sloboda? 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPISTORIJUS IM UBIO ĆERKU, A SADA ĆE SE SRESTI S NJIM OČI U OČI! Roditelji odlaze u ZATVOR kod ubice, čeka ga sloboda?\n30.11.2021. / 07:03\nAutor Mladen Šolak 30.11.2021. / 07:03\nMajka mu je oprostila, a otac još nije.\nIzvor: YouTube/5 NEWS\nOskar Pistorijus bio je paraolimpijska zvezda i simbol upornosti. Prvi takmičar sa amputiranim nogama koji se takmičio na Igrama. Ali onda je postao zločinac, koji je 2013. na Dan zaljubljenih ubio svoju partnerku Rivu Stenkamp. Imala je 29 godina u trenutku ubistva.\nBivši južnoafrički sportista sada je prebačen iz zatvora u Pretoriji u kaznenu ustanovu u Port Elizabetu, gde će roditelji nesrećne devojke moći da ga uživo sretnu, prenosi Bi-Bi-Si. Pistorijus će se suočiti sa njima na polovini odsluženja svoje zatvorske kazne od 13 godina i pet meseci. Taj susret mogao bi da mu pomogne da bude uslovno pušten sa robije.\nAdvokati porodice ubijene devojke preneli su da su Rivini roditelji bili u šoku kada su čuli da bi ubica mogao da uskoro bude na slobodi, ali su ipak pristali da se sretnu s njim. U skladu s tom praksom južnoafričkih vlasti, od osuđenika se očekuje da pričaju sa svojim žrtvama ili sa njihovim rođacima i da u tim razgovorima pokažu da shvataju kakvu su štetu napravili.\nPistorijus je ubio svoju devojku vatrenim oružjem, pucavši četiri puta kroz zaključana vrata od kupatila, a branio se tvrdnjom da je mislio da je u pitanju provalnik.\n"Rivina majka, Džun (na slici), uvek je govorila da je oprostila Oskaru, ali to ne znači da on ne mora da plati za ono što je uradio. Beri, Rivin otac, ima problem da se izbori s tim, ali to je nešto što će morati da kaže u određenom trenutku. Iako je prošlo toliko vremena, rana je i dalje sveža", rekla je advokatica porodice ubijene devojke.\nSTUDENTKINJA SNIMILA SVOJU SMRT - DEČKO JU JE IZBO 30 PUTA! Vrištala i molila za pomoć, a onda ju je PREGAZIO kolima\nMISTERIJA TELA DEČAKA (5) U RECI: Progutao biljku za MUČENJE pa iskasapljen, policajci prekršili PRAVILO kad su ga našli\nHOROR POZNATE BRITANKE - MUŽ SPALIO SINA (3), PA PUCAO SEBI U GLAVU?! Rastali se letos, a onda je prijavila nestanak\noskar pistorijus južna afrika južna afrika


10.08.2015. - 10:22h 18:24h Autor: pravoslavniforum.com\nKao što je Proviđenje skrenulo sa prvobitno nameravanog puta brod Presvete Majke Bogorodice i usmerilo ga ka Hristovom vrtu, Svetoj Gori Atonskoj, što se smatra velikim i za ljude teško pojmljivim činom, ravnom čudu, tako se, od tada, za istoriju i tradiciju Svete Gore, vezuju mnoge druge stvari i događaji ravni čudesima.\nOd tri najvažnija svetogorska čuda, vezana za Kraj vremena i prestanak postojanja svega u vezi sa čovekom, dva su hilandarska. Jedno je loza Svetog Simeona Mirotočivog, a drugo bunar Svetog Save Srpskog. Ostala hilandarska čuda su svete čudotvorne ikone i po njihovom broju Hilandar je bez premca u čitavom hrišćanskom svetu. Na svim čudotvornim hilandarskim ikonama predstavljena je zaštitnica Svete Gore, manastira Hilandara, srpske Crkve i srpskog naroda, Presveta Majka Bogorodica.\nBunar svetog Save Srpskog, po predanju, nastao je od izvora koji je monah Sava (Nemanjić) otkrio prilikom gradnje manastira. Voda iz bunara je čudotvorna i ima isceliteljsku moć. Bunar se nalazi ispod ćelija u kojima su boravili otac i sin, monasi Simeon i Sava, pored hilandarskog zvonika, na istočnoj strani manastirske porte.\nLoza svetog Simeona Mirotočivog samonikla je iz južnog zida sabornog hilandarskog hrama, pored koga je poslednje zemaljske trenutke proveo veliki osnivač srpske države i hilandarskog manastira, Stefan Nemanja, skromni monah Simeon, četrdeset dana od kada je predao dušu Gospodu i kada se uzneo u carstvo nebesko. Istovremeno, iz zida crkve poteklo je sveto miro, znamenje svetih. Lozi svetog Simeona pripisuje se čudotvorna moć: veruje se da neplodnim supružnicima nekoliko zrna sa ove loze donosi roditeljsku blagodarnost.\nje najznačajnija i najpoštovanija ikona u srpskom narodu. Spada u malu grupu svetih nerukotvorenih ikona koje je ikonopisao apostol i prvi hrišćanski ikonopisac, sveti evangelista Luka. Predanje čudotvornu ikonu vezuje za sledeći događaj: u vreme borbe carigradske crkve za priznavanje kulta ikona, jedan od najvećih pobornika ikona bio je Jovan Damaskin. Kada su mu zbog toga protivnici odsekli desnu ruku, da ne bi više pisao u korist ikona, on se čitave noći usrdno molio Bogorodici da mu ruku vrati. Čudo se dogodilo i Jovan Damaskin je u znak zahvalnosti dao da se iskuje srebrna ruka i postavi, zajedno sa srebrnim reljefom, na ikonu. Kada je kasnije službom boravio u crkvi svetog Save Jerusalimskog u Svetoj Zemlji, poneo je i svoju omiljenu ikonu, koja je tu, po svetiteljevoj smrti i ostala.\nU crkvi su se nalazila još dva čuda: ikona Bogorodice mlekopitateljice i paterica, čudotvorni igumanski štap svetog Save Jerusalimskog, koji je prorekao da će jednog dana u crkvu doći carski sin njegovog imena i da će, pri njegovom poklonjenju, sa zida pasti igumanski štap. Njegovom zaveštanju da se carskom sinu daju ova dva čudotvorna znamenja, sveti Jovan Damaskin je dodao i svoje zaveštanje, da mu se pokloni i ikona njegove dobrotvorke, Bogorodice Trojeručice.\nNekoliko vekova kasnije, ovo proročanstvo se ispunilo: kada se Nemanjin sin, princ Rastko Nemanjić, uzevši monaško ime Sava po svom zaštitniku, svetom Savi Jerusalimskom, putujući po Svetoj Zemlji, poklanjao moštima u crkvi svog patrona, Sveta paterica je spala sa zida, što se ponovilo i sledećeg dana i sumnje više nije bilo da je došao trenutak da se proročanstvo ispuni. Sva tri znamenja Sava je poneo put Srbije.\nPočetkom 15. veka, u vreme opasnosti od Turaka, monasi su ikonu Bogorodice Trojeručice, koja se tada nalazila u manastiru Studenici, stavili na magare i pustili ga da samo ode kuda ga Proviđenje povede. Posle dugog puta, magare se, sa ikonom na samaru, zaustavilo ispred manastira Hilandara. Od tada se ikona Bogorodice Trojeručice ne sme iznositi iz Hilandara i svi hilandarski monasi je poštuju kao igumaniju manastira, pošto se jednog dana, u vreme rasprave oko izbora manastirskog igumana, Bogorodica javila da je ona igumanija manastira.\nSledećeg jutra je osvanula na igumanskom prestolu u sabornoj hilandarskoj crkvi. Čudotvorna ikona Bogorodice Galaktofruse (mlekopitateljice), sa retkom predstavom Bogorodice koja doji malog Hrista, je ikona koju je sveti Sava Srpski, zajedno sa igumanskim štapom, dobio prilikom boravka u Svetoj Zemlji i crkvi svetog Save Jerusalimskog, na osnovu proročanstva svetog Save Jerusalimskog o pohođenju Svete Zemlje i njegovog groba od strane jednog carskog sina njegovog imena.\nIkonu je Sveti Sava postavio u svoju posnicu u Kareji, ali suprotno od mesta gde se ikona Bogorodice obavezno stavlja, desno od oltarske pregrade. Čudotvorna ikona Bogorodice Popske je litijska ikona i potiče iz polovine 14. veka. Preslikana je na prelazu iz šesnaestog u sedamnaesti vek. Sa druge strane ikone naslikana je scena Vavedenja Presvete Bogorodice.\nČudotvorna ikona Bogorodice Odigitrije (putevoditeljice)\nje jedna od najlepših i najpoštovanijih hilandarskih svetih ikona. Izrađena je, po izvornoj vizantijskoj tradiciji, u tehnici mozaika. Pripadala je svetom Simeonu Mirotočivom, pred kojom se i molio napuštajući mirski svet. Danas se nalazi u hilandarskoj riznici, gde zauzima centralno mesto. Čudotvorna ikona Bogorodice Akatistne nalazi se na oltarskoj pregradi hilandarske saborne crkve Vavedenja Bogorodice.\nRaspoređene oko ove centralne ikone nalaze se, u malim scenama, akatistne ikone, posvećene himni Presvete Bogorodice. Čudotvorna ikona Bogorodice Klisijarske dobila je ime po crkvenjaku, eklesijarhu, kome je Bogorodica Klisijarska vratila moć govora, posle izgovaranja nedostojnih reči, pri čestom paljenju kandila pred ikonom Presvete Bogorodice zbog promaje, kada je izgubio moć govora. Posle najusrdnije molitve i pokajanja, kada je progovorio, postao je revnosni sluga u hramu gde je služio.\nČudotvorna ikona Bogorodice Nesagorevše u požaru je ime dobila posle velikog požara, kada su je neoštećenu izvadili iz pepela izgorele prostorije u kojoj se nalazila. Od tada se nalazi u sabornoj hilandarskoj crkvi, u oltaru. Čudotvorna ikona Presvete Bogorodice Dohijarske nalazi se u glavnoj manastirskoj magazi, dohiji, u kojoj se čuvaju hrana i namirnice za ishranu manastirskog bratstva. Da bi dohija uvek bila puna, a nastojatelj dohije vredan u poslušanju čuvanja i podeli hrane i namirnica, nad njom bdije čudotvorna ikona Bogorodice Dohijarske.\nČudoČudaHilandarSveta goraSveti SavaSveti SimeonIkonaIkoneBogorodicaPravoslavljeReligijaVera


Utrka :: Salomon Sinj Trail 2022 - ČOJA ITRA 1 :: Stotinka Timing\nPrijave otvorene Prijave od 01.02.2022. 07:00 do 23.09.2022. 10:00 :: Limit natjecatelja: 500 :: 3 prijavljeno, 3 - REG\nCijena startnine: 100 kuna za kategoriju Bara, 120 kuna za kategoriju Čoja i 150 kuna za kategoriju Alka


Nagrađen projekat digitalnog časa ''Kuda posle osnovne škole - Igrajmo se Firme“ – GEM info\nNagrađen projekat digitalnog časa ”Kuda posle osnovne škole – Igrajmo se Firme“\n17/01/2018 27/01/2018 Redakcija 0 Comments digitalni čas, Grad Beograd, Lazarevac, osnovana skola vojislav voka savic, sladjana macenovski\nNa konkursu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija za nastavnike osnovnih škola „Digitalni čas“ u školskoj 2017/2018. godini, nastavnica matematike i informatike Slađana Mačenovski nagrađena je za svoj projekat digitalnog časa ”Kuda posle osnovne škole – Igrajmo se “Firme”. Ona je u kategoriji matematika, informatika, računarstvo i tehničko obrazovanje jedna od 17 nagrađenih nastavnika iz Srbije.\nCilj nagradnog konkursa Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija je podsticanje upotrebe informacionih tehnologija kao nastavnih sredstava, odnosno upotreba informacionih tehnologija koje su primenljive u nastavi i ujedno usklađene sa zadacima i ciljevima časa. Nastavnica matematike i informatike Slađana Mačenovski je konkurisala sa svojim projektom digitalnog časa koji već godinama realizuje sa učenicima osmog razreda.\nUz kreativnost i nove ideje u modernizaciji nastavnog procesa časovi informatike i matematike mogu postati omiljeni deci a gradivo zanimljivije. Zbog toga ovi predmeti za decu nisu više ”bauk” kako su učenici voleli da ih klasifikuju već godinama.\nOsnovni uslov kako bi ovakav način nastave zašiveo je tehnička modernizacija škole, i stvaranje svih uslova koji mogu da odgovore potrebama i dece i nastavnika.\nUčešće na ovakvom konkursu pravi je način da se razmene ideje i da se kroz primere dobre prakse obogati i osavremeni nastava, a Slađana Mačenovski već priprema novi projekat uz poziv kolegama da uzmu učešće i prezentuju svoj rad u sferi digitalne nastave.\nPreporučujem i drugim kolegama da nađu malo vremena, da pošalju rad. Većina tih radova izlazi u Zborniku radova, gde mogu da vide ideje kako se može održati čas. Lepo je da se čuje za vas, vaše ime, školu, decu. Ako je već kod vas nešto lepo primenjeno, zašto ne bi mogli i drugi to da prime – dodala je Slađana Mačenovski.\nNagradni konkurs namenjen je svim predmetnim i razrednim nastavnicima osnovnih škola čiji je osnivač Republika Srbija. Nagrađeni su radovi u tri grupe matematika, informatika, računarstvo i tehničko obrazovanje, društvene nauke, umetnost i sport i prirodne nauke.\nŠeruj post "Nagrađen projekat digitalnog časa ”Kuda posle osnovne škole – Igrajmo se Firme“"\n← Urađeno šest kilometara kanalizacije za žitelje u Rakovici\nPlivanje za Časni krst u skoro svim beogradskim opštinama →


Mapiranje obrva je glavni antiejdž trik koji primenjuje Penelope Kruz\nModa i lepota Piše:Ivana Stojanov26. feb. 202013:33\nŽelite da znate najbolji antiejdž trik bez odlaska pod nož i trošenja para na preskupe kreme? Savršeno njegovane obrve. One usklađuju najbolje na vašem licu, ističu oči i predstavljaju instant sredstvo koje vizualno skida godine.\nLepe obrve sa zaobljenim lukom ističu oči i izoštravaju karakteristike vašeg lica. Mogu vas učiniti mlađim bez botoksa, a specijalista za obrve poznatih Šavata Sing kaže da su dobro oblikovane obrve ekvivalent fejsliftingu. Španska glumica i holivudska zvezda, Penelope Kruz savladala je trik koji njeno lice čini nekoliko godina mlađim. Ona u svakodnevnom životu ne nosi jaku šminku, umesto toga je jako posvećena nezi kože i obrva koje savršeno odgovaraju njenom licu.\nKako da napravite oblik koji podmlađuje\nUkoliko ste napravili štetu i iščupali višak ili napravili nepravilan luk, ipak dajte profesionalcu da uradi svoj posao. Ako želite sami da isprobate, postoji trik koji će vam pomoći.\nOlovku stavite vertikalno pored spoljne ivice nozdrve ali tako da gornji deo olovke prelazi preko unutrašnje ivice oka. Tačka gde olovka seče obrvu je ona gde obrva treba da počne. Položite olovku pod uglom prema obrazu tako da je jedan kraj na dnu nosa, a drugi u spoljnjem uglu oka. Mesto na kojem se preseca vaša obrva je ono na kom dlačice treba da se završe. Širina obrve ne bi trebalo da bude veća od jednog centimetra. Na kraju se direktno pogledajte u ogledalo. Luk treba da bude najviši iznad dužice oka. “Rep” obrve bi trebalo da bude malo tanji od centralnog dela i na kraju se sužava.\nČešljićem za obrve ih očešljajte u pravcu rasta. Skratite makazicama predugačke dlačice, ali pazite da budu ujednačeno podšišane. Onda se izmaknite i pogledajte da li je sve simetrično. Olovke za obrve su odlične za crtanje oblika, a senkom se prekrivaju sede dlačice. Uvek se možete poigrati olovkom i videti kako vam lice izgleda ako ih mrvicu produžite.\nnega licaobrvePenelope Kruz