Kučevske zimske radosti iz Biblioteke - Radmila Stanković\nBiblioteka „Nikola Sikimić – Maksim“ svoj rad zasniva na poštovanju tradicije i trajnih vrednosti, a u skladu sa zahtevima nove generacije korisnika i aktuelnog vremena.\nU toku je već uveliko čitanje bajki, jedan zanimljiv novogodišnji program za decu . Bila sam tamo , i verujte set je predivan , prava bajka. Čak je mnogo lepši uživo nego na fotografijama. U prijatnom razgovoru sa zaposlenima shvatila sam koliko je zapravo biblioteka otvorena za saradnju i koliko spontano i slobodno želi da uključi i građane Kučeva u svoj rad. Tako da svako ko želi da učestvuje u ovom programu, ili nekom drugom koje Biblioteka već uveliko radi, može da se uključi i uzme učešće. Slobodno se javite Biblioteci i ponudite im nešto lepo od Vas .\nMožete pročitati jednu bajku i posle toga vratiti se u detinjstvo , možete čitati poeziju , prozu ili možda ko zna, učestvovati u nekom od narednih Bibliosalona. Neki naši sugrađani nisu mogli da odole pa su hteli samo da se slikaju u tom ambijentu , naročito deca. Na tu temu Biblioteka“Nikola Sikimić – Maksim“ kaže :\n„Klincima se naš set toliko dopao da nas roditelji pitaju da li mogu da se fotografišu na njemu!\nŠto se nas tiče, sve što najmlađe privuče da dođu u biblioteku – može!\nFotografisanje će biti moguće samo u četvrtak i petak (17. i 18.12), i to prepodne, uz obavezno zakazivanje preko društvenih mreža ili u dogovoru sa zaposlenima.\nMolimo vas da se ovoga strogo pridržavate kako bismo ispunili sve epidemiološke mere.“\nČitanje bajki trajaće sve do 30. decembra , a baš 31.decembra će sa decom biti bajkočitači . Budući da trenutna epidemiološka situacija ne ide na ruku nikome pa i nama u Kučevu ,Turistička organizacija je u saradnji sa nastavnicima – bajkočitačima pripremila ovaj program za sam kraj godine. Bajkočitači će biti profesorke Violeta Velimirović , Aleksandra Rakić, Sanela Ankić , a veče će upotpuniti ilustracije slikara Milana Golizića .\nOva godina koja nam odlazi je jedna od najčudnijih, jako teška godina za sve , ali ipak ispratimo je bajkovito , ostavljajući u prošlosti za sobom sve što nije valjalo i zakoračimo u novu 2021. bajkovito.\nBudite zdravi, veseli i srećni !\nFoto izvor lična arhiva Biblioteka Kučevo\n17 децембра, 2020 17 децембра, 2020 Aktuelno, Kultura, Prijatelji književnici, tradicija Radmila Stanković bajke, biblioteka, praznici


Upravljanje je predloženo da bude povjereno Opštini, sa fokusom ka dugoročnoj samoodrživosti ovog edukativnog i administrativnog centra sa mini pogonom za preradu maslina i prodajno-izložbenim prostorom za posjetioce i turiste\n5484 pregleda\t0 komentar(a)\nStijović i Raičević, Foto: Opština Bar\nNajznačajniji kapitalni projekat iz oblasti poljoprivrede koji se sprovodi na teritoriji barske opštine, izgradnja Kuće maslina u Starom Baru, bio je akcenat današnje posjete ministra poljoprovede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandra Stijovića Opštini Bar.\nOn je sa državnom sekretarkom Nikolinom Mišnić posjetio Opštinu Bar i tom prilikom se sastao sa predsjednikom Opštine Dušanom Raičevićem i njegovim saradnicima.\nRaičević je upoznao je Stijovića sa mehanizmima podrške poljoprivrednim proizvođačima sa nivoa lokalne uprave kroz pozive za podsticaje poljoprivredi i novim programom subvencija za mlade poljoprivrednike, kao i sa međunarodnim projektima finansiranim iz EU fondova za oblast maslinarstva i vinogradarstva koji se sprovode na teritoriji barske opštine.\nNa sastanku je takođe bilo riječi i o kampanji "Registruj poljoprivredno gazdinstvo", koja se na inicijativu Opštine sprovodi u saradnji sa Ministarstvom, te o mogućnostima za zajedničku realizaciju planova za vodosnabdijevanje bezvodnih područja i zaštiti bogatog šumskog fonda.\nRaičević i Stijović su sa svojim saradnicima obišli radove koji su u završnoj fazi i izrazili zadovoljstvo uspješnom realizacijom ovog infrastrukturnog projekta.\nPredloženo je da upravljanje Kućom maslina bude povjereno Opštini Bar, sa fokusom ka dugoročnoj samoodrživosti ovog edukativnog i administrativnog centra sa mini pogonom za preradu maslina i prodajno-izložbenim prostorom za posjetioce i turiste.\nZajednički stav prisutnih je da upravljanje ovim kompleksom lokalne samouprave uz saradnju sa resornim ministarstvom i drugim relevantnim subjektima predstavlja uspješan modalitet koji za cilj ima unapređenje agroekonomije i agroturizma kako na lokalnom tako i na nacionalnom nivou.\nZaključeno je da je dosadašnja, tradicionalno dobra saradnja Ministarstva i Opštine Bar rezultirala realizacijom brojnih projekata, te je iskazana spremnost za njenim daljim unapređenjem.\nMinistarstvo poljoprivrede šumarstva i vodoprivredeAleksandar StijovićOpština BarDušan RaičevićKuća maslina Bar\n29.07. 14:31 h\t64\t102372\t30\n29.07. 13:33 h\t988\t73990\n29.07. 06:45 h\t826\t68822\n29.07. 14:27 h\t120\t62186\n29.07. 15:47 h\t678\t59143


Tranzicija ide sporije\nLjubo Sirc ume i najkompleksnije ekonomske zakonitosti da objasni na jednostavan način, često tako da vam nije jasno zašto se toga i sami niste setili. On vrlo uverljivo, već decenijama, dokazuje ono što su nas događaji na Balkanu ovih godina naterali da shvatimo. Tenkovima se svašta može učiniti, ali se tenkovima ne može voditi ekonomija, kao i to da se računi za ekonomske promašaje i nesuvislosti moraju kad-tad platiti. O tome, kakvo i koliko nasilje nad ekonomijom je vršila bivša Jugoslavija, on je pisao i objašnjavao. Bio je to pogrešan put – put u ćorsokak. Ljubo Sirc je pri tom uvek bio dobronameran kritičar. Kritičar koji je jasno razumevao sukob kratkoročnih i dugoročnih ciljeva. On je znao da dugoročno gledano država ima jedan cilj – zdravu i sposobnu ekonomiju, a komunistička državna oligarhija drugi cilj - ideologiju. ''Vladajuće strukture izvršile su teško nasilje'', kaže Sirc, ''identifikovale su se sa državom''. Država, to smo mi - bilo je njihovo geslo. Ta identifikacija poništavala je u ime države sve njene dugoročne ciljeve, pa čak i sam opstanak države. I opet je primer bivše Jugoslavije najilustrativniji – sve je promenjeno, osim rukovodstava. Bivši komunisti vladaju zaraćenim nacionalističkim državicama, a to svakako nije imperativ razvoja. Doslovno tome, za Ljubu Sirca, pad komunističkog režima ne znači ništa. On i dalje ostaje oštar kritičar oligarhijskih borbi za vlast na račun države i naroda koji se protive dugoročnim ekonomskim interesima. U tom pogledu bi se moglo reći da je njegova kritika Slovenije egzemplarna.\nLjubo Sirc je i za politiku vezan mnogo više nego što to zahtevaju njegova ekonomska razmatranja. Naime, Sirc je 1947. godine u Nagodetovom procesu u Ljubljani, kao engleski špijun, osuđen na smrt. Kaznu su mu preinačili na dvadeset godina, a nakon sedam godina su ga pustili. Pobegao je u inostranstvo i u Glasgowu postao univerzitetski profesor. Za vreme Drugog svetskog rata pripadao je grupi koja nije simpatizirala ni partizane, ni komuniste, ni domaće izdajnike. Sirc je bio antifašista, demokrata i liberal. Posle rata, sa istomišljenicima u Beogradu i Zagrebu, pokušao je organizovati demokratsku opoziciju u Jugoslaviji. U emigraciji je pripadao retkima koji su ukazivali na neophodne promene u nekadašnjoj Jugoslaviji, ali smatrajući da je ona dobar okvir za ostvarivanje ekonomskih interesa balkanskih naroda. Pripadao je grupi okupljenoj oko demokratske alternative. U imigraciji bio je i organizator demokratskih susreta.\nU razgovorima sa Ljubom Sircom, koji su, na žalost, retki, uvek se iznenadim energijom, tolerancijom, mirnoćom koju ovaj osamdesetogodišnjak prosto širi oko sebe. Ljubo Sirc nikada ne pomišlja na osvetu. Još u zatvoru govorio je da bi on radije komunistima da bude advokat, nego sudija.\nRSE: Vaš Institut organizuje jednom godišnje skup ljudi iz raznih tranzicionih zemalja kako bi se razmenila iskustva na razne teme. Da li su uopšte primenljiva iskustva drugih i da li se može reći da je većina procesa zemalja u tranziciji zajednička, slična, ili je svaka zemlja priča sama za sebe?\nSIRC: Mislim da tu postoje velike sličnosti, premda ima i razlika. Naročito je velika razlika između zemalja sa teritorije nekadašnje Jugoslavije i ostalih. Ostali su ipak bili pod sovjetskom kontrolom i imali su državno planiranje, dok smo mi od 1952. godine imali samoupravljanje. Samoupravljanje, premda nije bilo dobro, ipak je bilo bolje. Na žalost, osim Slovenije, ostatak Jugoslavije upao je u rat i haos, te se dobri uticaji samoupravljanja više ne primećuju. U Sloveniji ono ipak igra popriličnu ulogu. Slovenija je važila kao najbolja, između tranzicijskih zemalja, premda sada pomalo zaostaje. Ali i pored te razlike, ima i mnogo sličnosti koje se uglavnom vide u nastojanjima komunista da oni i dalje igraju veliku ulogu, ako ne i najveću.\nRSE: Vaš Institut je imao kontakte i podržavao liberalne ekonomiste u istočnim i centralnim evropskim zemljama još pre pada komunizma.\nSIRC: Da. Institut je počeo sa radom 1982. godine. Kao prvi pojavili su se Poljaci, naši prijatelji. Posle njih su došli Srbi, Koštunica i Čavoški. Bili su jedni od prvih naših saradnika u istočnoj Evropi.\nRSE: Vi ste imali susrete i sa liberalnim ekonomistima u Moskvi?\nSIRC: Do toga je došlo nešto kasnije. U Moskvu smo otišli po prvi put 1988. godine. Naši sagovornici su bili Gajdar i Čubajs, pre svega, pa Sergej Vasiljev. Ispočetka smo se dosta dobro snašli. Kasnije su se stvari drugačije razvijale. Danas stvari u Rusiji teku mnogo lošije nego bilo gde u istočnoj Evropi.\nRSE: Da li se može reći da su oko vašeg Instituta osamdesetih godina bili okupljeni ljudi koji će kasnije voditi ekonomske reforme u postkomunističkim zemljama?\nSIRC: Moglo bi se tako reći. Jedno od prvih mojih putovanja u istočnu Evropu bilo je u Mađarsku. U Mađarskoj je bio Bela Nač, profesor koga sam upoznao u Italiji. Oni su me pozvali da dođem na neku njihovu konferenciju u Gioru, još 1988. godine. Tu sam upoznao i Čubajsa, kao i sadašnjeg predsednika Češke Republike, Vaclava Klausa. To su bili moji prvi kontakti sa ljudima iz zemalja istočne Evrope, osim Poljaka, koje smo mnogo ranije upoznali jer su mogućnosti za to bile mnogo bolje.\nRSE: Da li to znači da su se na tim sesijama, koje je organizovao vaš Institut za proučavanje komunističkih ekonomija, okupili reformski orjentisani ljudi koji su polako pripremali ono što će se dogoditi u istočnoj Evropi?\nSIRC: Sigurno. U ono vreme mi smo često imali niz sastanaka u samoj Rusiji, u Moskvi, u Sent Peterburgu. Bili smo u Mađarskoj, u Šopronu. Nismo išli u Češku, jer je režim bio prilično strog. U Češku smo otišli tek nakon promena.\nRSE: Da li je tadašnja Jugoslavija važila za zemlju koja je, kad su u pitanju reforme i kad je u pitanju ekonomija, najdalje otišla u liberalizaciji u odnosu na druge zemlje?\nSIRC: Da. U Jugoslaviji su, kao prvoj, stvari počele da idu drugim smerovima, moglo bi se reći, čak od 1952. godine, premda politički režim nije bio mnogo blaži nego u ostalim zemljama. Privredni režim je bio drukčiji.\nRSE: Da li to znači da su vaša predviđanja, i predviđanja vaših prijatelja reformatora iz istočnoevropskih zemalja, kada su u pitanju zemlje istočne Evrope, bila drugačija i da je bilo za očekivati da najdalje ode Jugoslavija, koja je u osamdesetim godinama najdalje i bila?\nSIRC: Ne bih baš to mogao reći. Mi smo suviše optimistički gledali na stvari. Mislili smo da će se vraćanje privatnoj svojini sprovesti mnogo brže nego što se sprovelo. Računali smo da će to promeniti i političke odnose, a da o ekonomskim uspesima i ne govorim. Ali, tu su se stvari zategnule. Bilo je velikih poteškoća oko menjanja svojine, oko privatizacije. Onda su u Jugoslaviji otpočeli sukobi između raznih krajeva naše zemlje. Što se Jugoslavije tiče, sigurno je ispalo potpuno drugačije nego što sam se ja nadao. I Čehoslovačka se raspala, ali ne na tako tragičan način kao što se raspala Jugoslavija. Češka je, u neku ruku, otišla najdalje, mada se primećivalo da stvari u Češkoj nisu tako jednostavne kao što smo se nadali.\nRSE: Zanimljivo je da se na Bledu Slovenija poredila sa Afrikom, odnosno posleratnom Nemačkom.\nSIRC: O poređenju sa Afrikom se mnogo govori. Postavlja se pitanje - zašto Afrika nikako ne može da krene u ekonomskom pravcu koji bi vodio do povećanja produktivnosti i do povećanja životnog standarda? Naravno, tu poređenje sa Slovenijom nije baš najočitije, jer je Slovenija ipak na mnogo višem nivou. Ali sada Slovenija zastaje. Takođe postoji pitanje kako pokrenuti neki preduzimački pokret u Sloveniji. Pojavljuje se i pitanje da li je Tito sa svojim Nesvrstanim, i sa njihovom propagandom za socijalizam, naškodio Africi? Afrika ne može, kao što je uspela južna Azija, da krene ka ekonomskom razvoju. Što se Nemačke tiče postavlja se pitanje zašto je Nemačka posle propada nacizma doživela ekonomsko čudo. Treba reći da je Nemačka tada bila u boljem položaju nego što su sada istočno-evropske zemlje jer se privatno poduzetništvo sačuvalo, iako je bilo pod strogom kontrolom i nacističke partije i nemačke države. Ljudi su ostali živi i kada se ponudila prilika krenuli su dalje. To se nije dogodilo u istočnoj Evropi, pa ni u Sloveniji. U Sloveniji je poduzetniški sloj, kao i u celoj Jugoslaviji, bio sklonjen. Neke poduzetnike su streljali kao štetne ljude. Oni sada nedostaju jer nedostaje sloj ljudi koji bi pokrenuo privatna preduzeća i tako pomogao zemlji da ponovo krene u pravcu Evrope.\nRSE: Obično se vezuje nemačko ekonomsko čudo za veliki kapital koji je ubačen u Nemačku odmah posle rata. Da li je Zapad ostavio na cedilu postkomunističke zemlje?\nSIRC: Sigurno. Maršalov plan igrao je veliku ulogu i velika je šteta što ga je istočna Evropa odbacila. Bez njega Nemačkoj bi bilo mnogo teže da krene dalje. Nemojmo zaboraviti da je Jugoslavija primila ogromne pare od Zapada nakon Staljinovog odbacivanja Tita. U današnjim parama, Jugoslavija je primala i po tri milijarde dolara godišnje kao vojno-ekonomsku pomoć od 1952. do 1970. godine. Nakon toga je dobivala kredite od različitih banaka koje su raspolagale arapskim novcima. To sve je prestalo 1980. godine. Nakon toga jugoslovenske nadnice su se odjedanput smanjile. Iz toga se može zaključiti da velike pare u zemljama gde ne postoji preduzetnički duh ne mogu odigrati jako veliku ulogu. U Nemačkoj su te pare naišle na jako plodno tlo i zbog toga su igrale tako veliku ulogu.\nRSE: Pre dve-tri godine ste izneli sledeći podatak: Slovenačke plate su 2002. godine bile na nivou plata u Nemačkoj 1940. godine.\nSIRC: Slovenija je imala plate koje su bile dva puta jugoslovenski prosek. U Jugoslaviji su razlike bile ogromne. Te plate su bile skoro ravne austrijskim platama pred sam rat. Danas su slovenačke plate pola austrijskih, možda i manje.\nRSE: Slovenija je imala prednost u devedesetim godinama jer je odmah krenula putem tranzicije. Nije imala ratnog zastoja. Da li je Slovenija napravila očekivani iskorak, ili ne? Pogled iz Beograda na Sloveniju ukazuje na to da je ona otišla jako daleko. Imam utisak da vi imate malo drugačiji pogled.\nSIRC: Radije bih rekao da Slovenija nije pala, kao što su pale sve ostale jugoslovenske zemlje, baš zbog političkog i ratnog razvoja. Slovenija se možda uzdigla u pogledu na predratno doba, ali sada zastaje jer nije rešeno pitanje svojine. Država još uvek ima veliki uticaj na privredu. Veliki delovi industrijskog kapitala su još uvek u državnim rukama. To pitanje se pokušava rešiti, ali rešavanje ne ide tako brzo jer ima političkih prepreka i stvari ne idu tako kao što bi se čovek nadao.\nRSE: U odnosu na ono što su predviđali ekonomisti okupljeni oko vašeg Instituta, stvari u zemljama u tranziciji idu mnogo sporije, a poseban problem jeste pitanje svojine.\nSIRC: Tog sam mišljenja i mislim da je velika većina mojih kolega istog mišljenja, osim izuzetaka, ekonomista koji zasnivaju svoje mišljenje na komunističkom prilazu ekonomiji, koji imaju druge poglede na čitavu stvar.\nRSE: Po onome što se može čuti u zemljama u tranziciji, ispada da je sve dato na doboš, da se sve privatizuje i da se nekritički ide u privatizaciju. Kako bi ste to prokomentarisali?\nSIRC: Jedini odgovor na to pitanje je da se privatizacijom kapital prebacuje u ruke drugih ljudi. Kapital se prebacio u ruke komunističkih menadžera. Nigde ne piše da su oni najbolji u rukovanju tim kapitalom i da će oni od njega napraviti neku preduzetnost koja bi pomogla da se ekonomija razvije kao što smo se nadali.\nRSE: Kada je o privatizaciji reč, vaša osnovna primedba je da privatizovana imovina ide u ruke bivših direktora?\nSIRC: Da. To pitanje se i najčešće postavlja. Zašto kapital ide baš u njihove ruke kada se nisu pokazali najboljima, premda oni nisu bili glavni krivci. Nisu direktori bili loši, već je bio loš sistem.\nRSE: U posleratnoj Nemačkoj, koja je bila potpuno uništena država, stari vlasnici i stari kapitalisti su ponovo imali svoje preduzeće u svojim rukama.\nSIRC: Njima su opet odrešene ruke, koje su im bile vezane za vreme nacističkog režima. Oni su ponovo imali mogućnost da rade na stari način. Onda se dogodilo nešto neverovatno. Počelo je bežanje sa Istoka, naročito iz Istočne Nemačke. Veliki broj ljudi je došao u Zapadnu Nemačku. Oni su pomogli da ekonomija proradi na najbolji mogući način.\nRSE: To bi značilo da bi u postkomunističkim zemljama stvari išle drugačije da su vraćeni vlasnički odnosi od pre Drugog svetskog rata?\nSIRC: Mislim da bi to igralo veliku ulogu. Mnogi mogu reći da tako govorim jer sam i ja jedan od onih koji bi nasledio mnogo imovine. Bez obzira na to, verujem da bi se vraćanjem imovine proširio sloj ljudi koji dobija u ruke kapital i koji imaju mogućnost da upotrebe taj kapital na pravi način kako bi privreda opet proradila.\nRSE: Ako pogledamo zemlje bivše Jugoslavije u kojima su bili ratovi, stvorio se jedan sloj novih bogataša koji su svoj kapital zaradili trgovinom oružjem i naftom. To su ratni profiteri. Da li mislite da oni mogu da odigraju ulogu zamajca, na sličan način s početka kapitalizma?\nSIRC: S prvobitnom kapitalizacijom, o kojoj je govorio Marks, ne bih se baš složio. Mislim da su ratni profiteri ljudi koji su imali stvari donekle u rukama i pod komunizmom. Nije mi potpuno jasno da li oni mogu naći nove načine i prebaciti svoja preduzeća sa ratnog profiterstva na neki bolji razvoj, na razvoj veće produktivnosti i produkata koji ljudima trebaju. Nisam potpuno siguran kako te stvari sada izgledaju, naročito u Srbiji, gde se to najviše pojavljivalo.\nRSE: Vaša porodica je loše prošla u procesu nacionalizacije, a i denacionalizacije. Šta bi ste nasledili da je do toga došlo?\nSIRC: Moj otac je u Kranju osnovao tekstilnu fabriku u kojoj je radilo 250 radnika. Nije to bilo neko veliko preduzeće, ali je ipak nešto značilo jer je bilo jedno od retkih većih tekstilnih preduzeća u slovenačkim rukama. To preduzeće su prvo uzeli Nemci. Likvidirali su ga i napravili fabriku za avionske delove. Na kraju su čak i zgrade spalili. Moj otac je bio osuđen zajedno sa mnom. Umro je nakon četiri godine u zatvoru. Imao sam pravo na odštetu za mnoge stvari koje su na taj način izgubljene. Sada sam na Sudu u Strazburgu koji još nije ni počeo da odlučuje o mojim zahtevima.\nRSE: Vaša teza je da je komunizam propao, ali da su komunistički kadrovi uspeli da opstanu u mnogim zemljama. To je i vaša najveća zamerka Sloveniji. Da li je to slučaj i sa ostalim bivšim komunističkim zemljama?\nSIRC: Do sada je tako bilo u Poljskoj i u Mađarskoj, a još sigurnije je tako u Bugarskoj i Rumuniji. To će se polako početi menjati, jer se u Poljskoj najedanput smanjuje postotak glasova koje dobivaju naslednici komunističke partije. Nastupaju ljudi sa druge strane. Kako će to ispasti, da li su pravno još uvek velike prepreke da se stvari raščiste, to ne znam jer su te stvari prikrite. Danas u Sloveniji veća preduzeća su komunisti udruživali jer su hteli da imaju velika preduzeća u rukama promenjenih komunista. Bojim se da do sada nije bilo velikih uspeha, jer su ta preduzeća nezgrapna. Jedino se promenilo to da menadžeri sada imaju jako velike plate, a plate običnih radnika se polako, ili gotovo nikako, ne menjaju. Komunisti nisu dovoljno brzo prilagođavali strukturu industrije i privrede zahtevima tržišta i ekonomskom razvoju.\nRSE: Da li mislite da je veliki propust izostanak lustracije? Da li ste se vi sa čovekom koji je vas osudio na smrt sretali u postkomunističkoj Sloveniji? To je bio Mitja Ribičić.\nSIRC: Sretao sam se sa njim čak i na ulici. On je organizirao moj proces. Godinu dana je stariji od mene. Videli smo se posle 1990. godine, iako nam je bilo preko 70 godina.\nRSE: Kada ste se sreli i kako je to izgledao?\nSIRC: Sreli smo se na ulici, ali nisam potrčao prema njemu. Bilo je to 1992. godine. Bili smo skoro sami na ulici i sigurno me primetio.\nRSE: Krajem osamdesetih i početkom devedesetih buknuo je antikomunizam u svim delovima bivše Jugoslavije, ali sa antikomunizmom išao je pod ruku i ekstremni nacionalizam. Ponegde se dogodio takvo zamešateljstvo da je jedan tipičan rigidni komunistički kadar, Milošević, imao podršku i nacionalista i antikomunista. Bili ste protivnik i žrtva komunizma. Kako vidite vaš antikomunizam u odnosu na ovaj sa kraja osamdesetih?\nSIRC: Antikomunizam u Sloveniji ste imali u okviru demokratske opozicije DEMOS. Tu se pojavljuje, a nije ni čudo, obzirom na razvoj prilika u Jugoslaviji, slovenački nacionalizam. Oni su pokušavali da se odcepe od Jugoslavije kako bi mogli da nastave na drugačiji način od onoga koji se odvijao u ostalim delovima Jugoslavije. Slovenija je imala, baš zbog toga što nije upala u oružani sukob, velike prednosti. Bio sam u demokratskoj alternativi i želeli smo da se čitava Jugoslavija demokratizuje i da krene nekim novim putem.\nRSE: Vaše stanovište nije bilo da treba rascepati Jugoslaviju?\nSIRC: Možda je trebalo decentralizirati, ali nisam bio mišljenja da bi bilo prednosti ako se Jugoslavija raspadne na način na koji se raspala. I danas sam ubeđen, da smo bili pametniji i da smo sarađivali, postigli bi smo mnogo bolje rezultate nego što su sada. Tu su izbile na videlo stare nacionalističke suprotnosti koje su išle jako daleko. Spominjem Tuđmana i Miloševića, koji se prebacio sa komunizma na veliko srpstvo. Mislim da su oni situaciju u Jugoslaviji pokvarili.


Pre postavljanja nove teme - Partneri za putovanja - Putovanja.info\nPartneri za putovanja\nPartneri za putovanja & Turistička berza\nPre postavljanja nove teme\nZapočeo Putovanja.info, 10 okt 2016\n1 poruka u ovoj temi\nPostavljeno 10 okt 2016\nNaslov teme: Zbog lakšeg snalaženja i bolje preglednosti ovog potforuma, bilo bi dobro da već u naslovu teme napišete koja vas destinacija interesuje (ili više njih), u kom periodu biste putovali i, eventualno, koliko osoba je u pitanju.\nDiskusije na temi: izbegavajte pominjanje naziva turističkih agencija i smeštaja, cena aranžmana i imena turističkih vodiča. Za te detalje koristite privatne poruke (klik na ime člana, u gornjem delu profila je opcija Privatna poruka).\nKad pronađete saputnika ili kad vaš poziv za putovanje više nije aktuelan, dovoljno je da napišete nov komentar na temi: nije aktuelno, pronađen saputnik ili sl. (i mi ćemo blagovremeno uklanjati teme koje nisu aktuelne, zbog bolje preglednosti potforuma).\n- ne navodite e-mail adrese, brojeve fiksnih / mobilnih telefona i lične podatke na temama, već za kontakt sa potencijalnim saputnicima koristite privatne poruke. Na taj način sva komunikacija ostaje između vas. Navođenje e-mail adresa, u najmanju ruku, može da vas dovede na spam liste i da uzrokuje zatrpavanje inbox-a neželjenim mejlovima. U slučaju javnog navođenja broja telefona ili ličnih podataka, rizikujete da budete žrtva raznih oblika uznemiravanja.\n- upoznajte se (uživo!) sa osobom / osobama sa kojima planirate da putujete. Savetujemo da to obavite pre puta!\nŽelimo vam puno sreće u pronalaženju partnera za putovanja\nTema je sada zaključana za dalju diskusiju.\nIdi na pregled tema Partneri za putovanja


Tači: Srbija ne poštuje Briselski sporazum. Vučić: On ni ne zna odredbe sporazuma, Keti Ešton je tu, neka potvrdi (VIDEO) - Novinar.rs\nsreda, jun 23, 2021\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić učestvovao je danas zajedno sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem i drugim regionalnim liderima na međunarodnom forumu “Globsec 2019”, gde se na jednom od panela raspravljalo o Kosovu i dijalogu Beograda i Prištine.\nU raspravi Vučić i Tači su se sukobili po pitanju detalja Briselskog sporzuma, a nakon što je Tači naveo da se Srbija agresivno ponaša i da ne poštuje odredbe tog dokumenta potpisanog pre šest godina.\nNaime, kosovski predsednik Hašim Tači optužio Srbiju za “agresivno ponašanje” danas u Bratislavi, na šta mu je predsednik Srbije Aleksandar Vučić odgovorio – to je naš posao jer poštujemo Ustav naše zemlje.\n– Srbija se agresivno ponaša kada je reč o članstvu Kosova u Interopolu ili Unesco. Nadam se da će samit u Parizu biti korak ka finalizaciji sporazuma u bliskoj budućnosti – kazao je Tači.\nRekao je i da se Srbija u Brisleskom sporzumu obevezala da ne blokira Kosovo u međunarodnim institucijama.\n– Eto, on ne zna ni sporazum. Keti Ešton (bivša posrednica u dijalogu) je tu, pa neka potvrdi. To je bilo u draftu, nema ga u prihvaćenoj verziji – rekao je Vučić, dodavši da u njemu piše da obe strane neće jedna drugu blokirati na evropskom putu, “pa se to tiče samo puta ka EU, ali ne i UNESKO i Interpola”.\nKako je dodao, Kosovo je prema Albancima, njihovo, ali po našem Ustavu ono je deo Srbije.\n– Tači je govorio je o agresivno ponašanju Srbije, ali da objasnim – to je naš posao jer naš Ustav ne prepoznaje Kosovo kao nezavisnu državu. Ništa agresivno nismo uradili što bi ugrozilo albanski narod. Nismo ništa učinili da im naudimo. Jedino pitanje je da se ne slažemo po pitanju statusa – rekao je Vučić.\nKazao je i da su prištinske vlasti uvele takse na robu iz Srbije, istakavši da se seća da je Tači bio protiv toga.\n– Zahvaljući tome smo izgubili novac. Takođe, to je suprotno CEFTI, ali oni ne odustaju. Spremni smo da razgovaramo odmah čim ukinu takse. To sam rekao i građanima više puta. Potrebno je da i Priština pravi usutupke – rekao je Vučić.\nSvet podeljen o nezavisnosti Kosova\nTakođe, on je govorio i o tome da je svet podeljen kada je reč o nezavisnosti Kosova, odnosno da ga je jedan broj država priznao, a deo ne.\nKazao je i da je mir potreban, ali i da su neki srpski predlozi o rešavanju kosovskog problema naišli na neodobravanje međunarodne zajednice, ali i u Srbiji.\nPredsednik Srbije istakao je da je rešenje moguće samo ako je kompromisno.\n– Sve ovo moramo da rešimo zbog nas, a ne zbog drugih. U redu je da Amerikanci, Rusij i Nemci budu zainteresovani, ali mi živimo ovde – naveo je Vučić.\nOn je kazao i da srpske vlasti ulažu napore da se do rešenja dođe, ali da nema previše uspeha, kao i da situacija nije najbolja.\n– Ako pitate kakve su nam mogućnosti za rešenje, ja sam prilično pesimističan, ali ću da dam sve od sebe da održimo mir i stabilnost – kazao je Vučić, istakavši da rešenje mora biti takvo da “obe strane nešto malo popuste”.\nKazao je i da je Beograd ispunio sve svoje obaveze iz Briselskog sporazuma, a Priština ni jednu jedinu – formiranje ZSO, poručivši Tačiju da mu je dosta da međunarodna zajednica “stalno za nešto orkivljuje Srbiju”.\n– Ne želim da predstavljam državu koja će stalno biti osumnjičena od strane međunarodne zajednice da uništava mir, a svi ostali su sveci i anđeli. Meni je toga dosta. Mi smo ispunili sve obaveze i niko ne može reći da to nije tako. Niko ne može da kaže, uključujući i Tačija, da ništa nismo ispunili do sada – poručio je srpski predsednik.\nNa Tačijeve tvrdnje da Srbija nije ispunila sve svoje obaveze, navodeći integrisano upravljanej granicama, energetski sporazum i prohodnost mosta u Mitrovici, Vučić je odgovorio da u Briselskom sporazumu nema ničega po pitanju mosta, a da samo u stavki 13 stoji da će se intenzivirati diskusija o energetici i telekomunikacijama.\n– Upravljanje granicama i most u Mitrovici se ne pominju uopšte u sporazumu – naveo je on.\nVučić je istakao da je Tači, kada je reč o ZSO, pre samo dva dana rekao da to neće formirati, i da je kao i ranije promenio svoje mišljenje nakon što je potpisao dokument.\n– Ne želim da igram igru okrivljivanja drugih, jer sam spreman da nastavim dijalog sa Tačijem ili bilo s kim koji hoće, jer je od kjkučnog značaja da se sporazum postigne. Nadam se da će nam današnji razgovor pomoći da u budućnost jače radimo u pokušaju da nađemo rešenje za naše probleme – poručio je Vučić.\nKada je reč o odnosu Srbije i Rusije Vučić je ponovio da je Srbija nezavisna država na evropskom putu, koja će zadržati dobre odnose sa Moskvom. On je tako odgovorio na pitanje iz publike, uz opasku “kako njemu uvek zapadne takvo pitanje”.\n– Imamo dobar odnos sa Rusijom i to je to. Mi smo na evropskom putu, što uvek naglasim predsedniku Putinu kada se sastanemo. Mnogi evropski lideri zaborave da to pomenu kada se vide sa njim. Srbija je nezavisna država na svom putu ka Evropskoj uniji i ima dobre odnose sa Rusijom – naveo je on.\nFOTO: KABINET PREDSEDNIKA SRBIJE / PROMO\nTači: Verujem da će sporazum biti postignut\nGovoreći o Briselskom sporazumu, Tači je rekao da je ono što je potpisano 2013. godine imalo velike domete, i kada je reč o policiji, slobodi kretanja, pravosuđu, uklanjanju barikada… Kazao je i da veruje da će sporazum Beograda i Prištine biti postignut ove godine, da on mora da bude sveobuhvatan i međunarodno priznat.\n– Verujem da ćemo u narednim nedeljama napraviti pozitivnije okruženje, da ćemo prevazići prepreke, nastaviti dijalog i da pariski samit može da bude mogućnost da nastavimo dijalog konkretnim koracima ka finalizaciji u doglednoj budućnosti, u narednim mesecima – rekao je Tači, uz opasku da je cilj veći nego prepreke sa kojima se suočavamo, “koje nisu ništa vise nego dnevna politika”.\nKazao je i da više od 70 odsto građana na KiM želi dijalog i postizanje sporazuma, da postoje različita mišljenja, ali da je cilj isti – da se postigne sveobuhvatan sporazum i da bude zaključen međusobnim priznanjem.\n– On bi omogućio i da Kosovo postane član NATO, UN i EU – kaže Tači.\nU publici je bila i nekadašnja šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton, koja je pozdravila i Vučića i Tačija, rekavši da im se divila zbog toga što su svojevremeno seli za pregovarački sto jer su uradili ono za šta se do tada mislilo da je nezamislivo.\nKazala je i da joj se srce cepa kada vidi gde je dijalog danas. Nakon panela, ona se uz poljupce pozdravila sa Vučićem i Tačijem.\nPored panela o Kosovu, na kome je učestvovao i predsednik Crne Gore Milo Đukanović, kao i direktorka za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan i Tursku u Evropskoj službi za spoljne poslove Angelina Ajhorst, Vučić je govorio i na panelu pod nazivom “Zapadni Balkan: Udaljavanje od Evrope?”.\n“Želimo u EU, mnogo toga je do nas, ali nije sve”\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da svi lideri Zapadnog Balkana žele da njihove zemlje uđu u Evropsku uniju, da mnogo toga jeste do nas, ali da nije sve, da nešto zavisi od želje Unije i da toga treba biti svestan.\nUpitan kako gleda na evropske integracije Albanije i Severne Makedonije, koje čekaju datum za početak pregovara, Vučić je rekao:\n– To bi bile dobre vesti za njih i njihove građane. Bar bi dobili neku nadu, što je dobro za njih. A šta je dobro za njih dobro je i za nas – naveo je on.\nGovoreći o evropskim integracijama Srbije, on je kazao da je “naša najveća prepreka Kosovo, mada Srbija ima još dosta toga da učini i na polju vladavine prava”. Naveo je da po pitanju ekonomije u Izveštaju EK nije bilo primedbi, već da se dosta toga odnosilo na vladavinu prava, rad parlamenta.\n– Ali najvažniji i najveći deo Izveštaja EK i ne samo toga je o tome šta ćemo sa Kosovom i Prištinom – rekao je on.\nVučić se osvrnuo i na reči predsednika Crne Gore Mila Đukanovića o tome da ne postoji odgovarajuća alternativa za EU, konstatacijom da “nemamo alternativu ali da je važno da se držimo zajedno i to mnogo snažnije nego do sada”.\n– Zato se uvek zalažem za potencijalni sporazum Beograda i Prištine. Jer kada bismo to uradili, kao blok nacija, teritorija, zemalja, mnogo toga bismo mogli više nego danas. Ali, postoji još jedna stvar koja nije do nas, već je želja EU zemalja – naveo je on.\nNajavio je da će sutra razgovarati i sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\n– Mnogo prepreka treba da bude uklonjeno – naveo je Vučić, napomenuvši da će Srbija sa Severnom Makedonijom uspostaviti zajednički granični prelaz, što je veoma važno, i da će to stupiti na snagu za dva meseca.\nKako je kazao, “to ćemo uraditi sa ostalim susedima, to će biti dobar korak napred”. Rekao je i da je spreman da u budućnosti bude oformljena i carinska unija.\n– Znam da će to mnogi videti kao zamenu za EU, nije me briga kako vide, to je od najveće važnosti za naš region. Možemo da ostanemo na putu EU, ako hoćete, uzmite nas, a ko nećete, sami ćemo brinuti o sebi. Ako naparavimo regionalnu ekonosmsku zonu možemo da imamo dva ili tri puta veći privredni rast – istakao je Vučić.\nNasilje se u Srbiji kažnjava\nOdgovarajući n apitanja iz publike, on je rekao da se “u Srbiji svako nasilje kažnjava”, kao i da je istražen i napad na jednog od lidera opozicije Borka Stefanovića i da je suđenje u toku. Rekao je i da je dobijao lekcije od mnogih da će Srbija biti zemlja u kojoj će se dogoditi ubistva i napadi na novinare, ali da se nakon toga upravo to desilo u mnogim zemljama EU i drugim, a u Srbiji ništa slično.\n– U svakom slučaju, mi uvek kažnjavamo sve ljude koji koriste nasilne metode i nastavićemo to da radimo – rekao je Vučić.\nGovoreći o protestima i broju ljudi koji protestuju, Vučić je rekao da je veoma zadovoljan tonom protesta, iako oni nekada postanu nasilni. Istakao je da skoro niko nije uhapšen, što se ne dešava u nekim evropskim zemljama, te da su demonstranti slobodni da izraze svoju volju.\nVučić je, govoreći o uticaju protesta na javno mnjenje, rekao da njegova partija, iako je po nekim anketama izgubila nekoliko procenata zbog pitanja KiM, ima mnogo veću podršku od svih drugih. To, kaže on, pokazuje da su Srbi odlučni da slušaju prave reči i da prihvate realnost, a ne snove nekih ljudi.\n– Ali delim vašu zabrinutost i nadam se da će i u drugim zemljama sve biti uradjeno onako kako smo to mi obavili – rekao je Vučić.\nDodao je, međutim, da mnogo toga može da se uradi kako bi se omogućio bolji ambijent za slobodne medije i slobodu izražavanja.\n– Ne bežim od te teme – istakao je Vučić.\nOn je rekao i da je na današnim panelima pokazao da Srbija govori istinu i da je ona “ozbiljan, odgovoran i pouzdan sagovornik”.\n– Imali smo težak dan, zastupali smo interese Srbije. Borio sam se koliko sam mogao i čini mi se – uspeo da pokažem da govorimo istinu. Dva puta sam vraćao Tačija na tačke Briselskog sporazuma i pokazao da govorimo istinu – rekao je Vučić u pauzi između panela.\nOn je rekao da je zadovoljan što je danas bila prilika da se razgovara, ne samo na Forumu, sa Angelinom Ajnhorst, Ketrin Ešton, ali i sa američkim zvaničnima Ronom Džonsonom i Filipom Rikerom.\n– Ljudi traže neko rešenje, vide da to ide u teškom smeru, da odnosi nisu jednostavni. Svako bi želeo rešenje, a onda Prišina uvede takse. Kako hoćete rešenje, a nemate pravo na slobodnu trgovinu i protok robe”, rekao je Vučić.\nDodao je da oseća da je na neki način oslobodjen svake vrste pritiska, ali da uvek ima ogromnu odgovornost prema Srbiji i gradjanima.\n– Znam koliko je važno da sačuvamo mir i stabilnost – istakao je predsednik.\nTokom boravka u Bratislavi, Vučić je imao odvojene sastanke sa v.d. pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Filipom Rikerom, senatorom i predsedavajućeg Odbora za unutrašnju bezbednost i vladine poslove Senata SAD Ronom Džonsonom, kao i sa rukovodiocem Odeljenja za Evropu i Evroaziju i članicom Izvršnog odbora Svetskog ekonomskog foruma Martinom Larkinom.\nIzvor: Blic/ Lana Gedošević, Fonet, Tanjug\nVučić: Ja sam za razgraničenje na Kosovu, to je najzdravije za Srbe i Srbiju\nJeremić: Vučić da se “pravi da je normalan, umesto što namerava da se pravi lud”\nVukadinović: Vi ste potpisali Briselski sporazum i omogućili da ROSU vršlja po severu Kosova\nNaš narod Vučiću nije ni do kolena: Koji bi narod dozvolio da ima ministra koji izgleda kao Vulin, ministra koji peva kao Dačić, ili ministra koji gleda u Vučića kao naš dr Nebojša Stefanović?\nMarinika Tepić: Protesti su Vučića saterali uza zid\nPosted in POLITIKATagged #ALEKSANDAR VUČIĆ #BRATISLAVA #GLOBSEC FORUM #HAŠIM TAČI #KETRIN EŠTON #MILO ĐUKANOVIĆ\nLazanski novi ambasador Srbije u Moskvi\nPet jun 7 , 2019\nLazanski novi ambasador Srbije u Moskvi Novinar i poslanik vladajuće Srpske napredne stranke (SNS) u Skupštini Srbije Miroslav Lazanski imenovan je za novog ambasadora Srbije u Rusiji, objavljeno je u […]


(VIDEO +18) OBJAVILA PORNO-FILM: Nosila dušek jer je silovana, a sada okačila kućni video\n06.06.2015. 13:56h 25.05.2017. 16:52h\nEma Sulkovic ponovo je šokirala svet tako što je na internet postavila video na kome ima seksualni odnos sa nepoznatim muškarcem\nKOMŠIJE NA NOGAMA: Manekenku drogirala tri muškarca pa snimili pornić sa njom\nMONSTRUMU 199 GODINA ROBIJE: Snimao devojčicu za pornić, a njena majka sve gledala\n(VIDEO) ERIK KANTONA O SVOM FILMU: To nije pornić nego umetničko delo\nPEVAČICA U ŠOKU: Pustite pornić Ane Nikolić sa Ćazimom!\nEma Sulkovic koja je pre dve godine po Univezitetu Kolumbija sa sobom nosila dušek na kome je bila silovana, u takozvanom "Dušek performansu", i to zato što je uprava odbijala da izbaci muškarca koji ju je napastvovao, ponovo je šokirala svet tako što je na internet postavila video na kome ima seksualni odnos sa nepoznatim muškarcem.\nEma Sulkovic, Dušek performans, Foto: Profimedia\nOna tvrdi da ovaj pomalo uznemirujuć snimak nema veze sa navodnim silovanjem. Osmominutni snimak prikazuje Emu kako se upušta u seks sa čovekom kome je zamućen lik, ali u jednom trenutku akcija postaje nasilna. Muškarac je šamara i davi, ukljanja kondom pre nego što nastavi veoma grub seks sa Emom, koja se buni i savija se od bolova. Posle "akcije", devojka navlači čistu posteljinu i odlazi na spavanje...\nAkcija je počela uz njen pristanak... Foto: Printscreen\nOna je snimak postavila na sajtu "Ceci N’est Pas Un Viol" gede je napisala i objašnjenje. Naime, ovaj snimak nema veze sa incidentom u kome je bila silovana, već da se radi o pokušaju da se shvati kako ljudi gledaju na žrtve silovanja i postavlja pitanja:\n"Da li mislite da sam savršena žrtva ili najgora na svetu? Da li odbijate da me vidite kao ljudsko biće ili kao žrtvu? Ako je tako, zašto? Ukoliko gledate ovaj video bez mog pristanka, nadam se da ste razmislili o tome zašto ste od mene napravili objekat i učestvovali u mom silovanju..." napisala je Ema na stranici gde je okačila video, koji možete pogledati OVDE.\nEma Sulkovic je bila atrakcija na Univerzitetu Kolumbija, Foto: Profimedia\nseksSILOVANJEdušekEma SulkovicKolumbija univerzitetpornićvideo snimak


Vijesti – Radio Ćurak\nAmerički CNN objavio je kako su stručnjaci iz Nacionalne uprave za okean i atmosferu (NOAA) potvrdili da se, u periodu između 1. februara i 31. maja, najmanje 261 kljunasti delfin nasukao na obalu, a 98 posto njih je uginulo Jato od oko 261 kljunastog delfina, nasukalo se na obalu u Meksičkom zaljevu, tačnije između saveznih […]\nKina je izrazila podršku liderki Hongkonga Keri Lam nakon što je obustavila proceduru za usvajanje nepopularnog zakona o izručenju koji je Kina podržavala. Portparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Geng Šuang je rekao da kineska vlada “izražava podršku, poštovanje i razumevanje” za odluku koju je Lam donela. Lam je proceduru suspendovala na neodređeno vreme posle masovnih […]\nISRO će trebati pet do sedam godina za razvoj planirane svemirske stanice pošto bude dovršena prva misija s ljudskom posadom 2022. godine Indija planira lansirati svoju svemirsku stanicu, nakon što 2022. godine uspješno završi svoju prvu misiju u svemiru s ljudskom posadom, objavila je indijska svemirska agencija. Svemirska stanica, na kojoj će astronauti moći boraviti […]\nPonuda da se Julian Assange izruči iz Velike Britanije u SAD kako bi se suočio s optužbama za hakiranje i špijuniranje bit će razmatrana početkom sljedeće godine. Datum saslušanja Juliana Assangea zakazan je iz Westminsterskog suda u petak nakon što se ministar unutrašnjih poslova Sajid Javid složio s američkim zahtjevom, prenosi Sky News. Ovaj 47-godišnji […]\nOkupljanje građana u okviru protesta “1 od 5 miliona” ove subote počelo je oko 19 časova ispred Terazijske česme, a najavljeno je da će građani šetati do zgrade Rektorata, na Studentskom trgu. Okupljenima se obratio student Dejan Bagarić koji je napadnut prošle subote nakon protesta “1 od 5 miliona” u tom gradu. On je naveo […]\nCrna Gora je danas na izborima u Generalnoj skupštini UN-a izabrana za članicu Ekonomskog i socijalnog vijeća (ECOSOC), na razdoblje 2020-2022. ECOSOC je jedan od šest glavnih organa Ujedinjenih naroda, nadležan za ekonomske i socijalne politike, kao i središnji forum za diskusiju o međunarodnim ekonomskim i socijalnim pitanjima i formuliranje preporuka zemljama članicama i sustavu […]\nNajveći problemi zemalja regiona Zapadnog Balkana su nedostatak kapitala i niska zaposlenost, rekao je danas viši regionalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda za centralnu i istočnu Evropu Nadim Ilahi. On je, govoreći o stabilnosti finansija i ekonomskom rastu na Samitu ministara finansija, guvernera i direktora poreskih uprava u Bečićima, rekao da je potrebno prije svega unaprediti […]


Mihajlović: Marakana svima ledi krv u žilama\nLazar Marković na meti Fiorentine\n17:11 >> 23:05\nJuve bolji od Milana, Lacio trijumfovao u Firenci\nNa mečevima 5. kola italijanske Serije A fudbaleri Juventusa pobedili su u derbiju Milan 2:0 golovima Markizija, Lacio je u finišu meča u Firenci savladao Fiorentinu 1:2, Udineze pobedio Bolonju...\nMihajlović: Zaslužili smo pobedu u Napulju\nTrener Fiorentine Siniša Mihajlović smatra da je njegova ekipa bila bolja od Napolija u njihovom susretu koji je završen remijem 0:0.\nKavani napunio Milan, pobede Juventusa i Udinezea\nU okviru mečeva 2. kola italijanske Serije A Napoli je savladao Milan sa 3:1 uz het-trik Kavanija, Juventus je pobedio u Sijeni 0:1, Udinezea nadigrao Fiorentinu 2:0, Đenova je preokrenula meč...\nMihajlović kritikuje Prandelija!\nMihajlović: Želim Kasana bez obzira na njegovu narav!


Novi album grupe Hurts - WANNABE MAGAZINE\nNovi album grupe Hurts\nMomci iz popularnog benda Hurts konačno su otkrili naziv svog predstojećeg albuma. Najnovije muzičko ostvarenje zvaće se “Exile”, a njegov izlazak predviđen je za 11. mart 2013. godine. Samo dan kasnije Teo Hučkraft (Theo Hutchcraft) i Adam Anderson (Adam Anderson) krenuće na turneju širom Evrope, u koju, nažalost, Beograd nije uključen.\nMomci iz grupe Hurts\nOvih dana bend je na svom Vevo profilu premijerno objavio izuzetno zanimljiv dvominutni video ispraćen novom pesmom “The Road”, i tako najavio predstojeći “Exile”. Može se videti da su s jedne strane ostali dosledni sebi, dok su s druge u svoj rad uneli nešto novo, čime će veći deo publike zasigurno biti oduševljen.\nIzvor fotografije: hangout.altsounds.com


Oglasi korisnika Elite nekretnine Reg. br.337: 360 oglasa\nElite nekretnine Reg. br.337 Objavljen: 23.10.2020.\nIzdavanje stanova Beograd/Cetvorosoban lux stan, duplex penthaus, garaza\nLuksuzan duplex-penthouse U prilici smo da vam ponudimo luksuzan penthouse na šestom spratu savršeno odžavane zgrade. Enterijer je moderan, sa dosta prirodnog svetla i velikim staklenim ...\nIzdavanje stanova Beograd/ Petosoban lux stan, duplex penthouse, garaza\nIzdavanje luksuznog duplexa u Centru Beograda Veoma raskošno opremljen stan do najsitnijih detalja. Duplex-penthouse. Moderno dekorisani plafoni sa ručno rađenim gipsanim radovima i ugradnim ...\nElite nekretnine Reg. br.337 Obnovljen: 22.10.2020.\nIzdavanje- Luksuzni stanovi Vračar- Lux stan u novogradnji sa garažom\nLuksuzni stanovi na Vračaru - Lux stan u novogradnji sa garažom . Stan se nalazi u centru grada u luksuznoj novogradnji na Vračaru, nedaleko od Kalenic pijace i Čuburskog parka. Poseduje veliku ...\nIzdavanje lux stana na Vračaru\nLuksuzna nekretnina na Vračaru u neposrednoj blizini Hrama svetog Save i Kalenić pijace. 063- 82 11 760\nIzdavanje luksuznog stana sa 2 garažna mesta na Vračaru\nLuksuzan stan sa jednim od najlepših pogleda u gradu Luksuzno opremljen. Stan sa podnim grejanjem koje je instalirano i na terasi, sa prozorima koji se klizno otvaraju iz dnevnog boravka i ...\nIzdavanje stanova Vračar - Dvosoban lux stan u novogradnji na Vračaru\nLux, namesten stan u novogradnji kod Hrama izdaje se na duzi vremenski period. Stan je odmah useljiv. Za dodatne informacije i za zakazivanje gledanja stana kontaktirati: Whats ...\nIzdavanje četvorosobnog stana sa garažom u novogradnji na Banovom brdu\nLux namešten 4.0 stan sa garažnim mestom u novogradnji, terasa. 063- 82 11 760\nIzdavanje stanova Beograd-Vračar-Lux stan sa garažom u novogradnji\nIzdavanje - Lux stan na Vračaru. Luksuzan dvosoban stan, 53 m2, nov nameštaj i bela tehnika, dva LCD televizora, klima. Stan poseduje dnevnu i spavaću sobu, kupatilo, hodnik i kuhinju. Centralno ...\nIzdavanje- Dvoiposoban lux stan sa pogledom na Dunav\nLux stan, potpuno opremljen modernim nameštajem i uređajima, u novogradnji, na najpopularnijoj lokaciji u Zemunu. Stan ima 2 spavaće sobe, dnevnu sobu sa trpezarijskim delom, kuhinju sa svim ...\nIzdavanje luksuznih stanova Beograd- Dvosoban lux stan sa garažom u novogradnji\nIzdavanje lux 1.5 stana sa parkingom na Novom Beogradu\nNekretnine / Izdavanje nekretnina / Izdavanje stanova / Novi Beograd / Blok 32 (Crkva svetog Dimitrija)\nIzdavanje stanova Zemun- Lux stan, nov, neuseljavan četvorosoban stan, terasa 90m2,garaža\nLuksuzni stanovi Beograd. Luksuzan stan, penthouse u novoizgrađenom kompleksu u najlepšem delu Zemuna . Stan sa terasom od 90m2 na koju se izlazi iz svih prostorija. Po strukturi stan je ...


Crveni križ objavio izvještaj: U tri dana podijelili smo 129 tona hrane i 50.000 litara vode\nPotres Nove lokacije u Petrinji\nPiše Hina , 02. siječnja. 2021. @ 16:14  komentari min.\nHrvatski Crveni križ Foto: Dusko Jaramaz/Pixsell\nPodijelili su također i 172 grijalice, 650 deka, 39 agregata te 700 paketa dječje hrane i opreme. Iz HCK ističu kako su osigurali i psihosocijalnu podršku za 1600 osoba te su organizirali 33 aktivnosti na otvorenom.\nNove lokacije su u Osnovnoj školi Dragutina Tadijanovića na Trgu matice Hrvatske te u Područnoj školi Češko Selo. Izvijestili su da su uz postojeće lokacije na kojima se dijeli humanitarna pomoć u Petrinji otvorili i dodatnu lokaciju kod Lidla u Sisačkoj ulici 1a.\nDo jučer je na ime Apela uplaćeno ukupno 36.392.944 kuna donacija fizičkih i pravnih osoba za stradale u potresu, a sredstva se još uvijek prikupljaju. Donatorski telefon - 060 90 11 - primio je 69.169 poziva, što iznosi ukupno 432.306,25 kuna pomoći.\nPodsjećaju da se u Petrinji humanitarna pomoć može dobiti i u Teniskom klubu Petrinja, što je i polazna lokacija za podjelu paketa po selima. U centru Petrinje dijeli se humanitarna pomoć i topli obroci, a obroci se mogu dobiti i na rukometnom igralištu. U Glini se humanitarna pomoć dijeli u Drvenom centru, a u Sisku se dijeli u prostorijama svih škola.\nPredsjednik Milanović izrazio sućut obiteljima stradalih u potresu: "Nitko ne smije ostati prepušten sebi, ljudima treba pružiti nadu"


SA 30 NEKAD BILE BAKE, A DANAS MAJKE Žene sve kasnije rađaju decu, a evo da li je to DOBRO … | SC Radar\nSA 30 NEKAD BILE BAKE, A DANAS MAJKE Žene sve kasnije rađaju decu, a evo da li je to DOBRO … ■DruštvoMar 19, 20170 comments Bake su najbolje dadilje, ali i porodilje – izvitoperena je krilatica koja možda doslovno opisuje činjenicu da su majke u Srbiji iz godine u godinu sve vremešnije pa im je prosek starosti na granici isteka mladosti.\nPodaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju da su porodilje od 1970. godine do danas u proseku starije za skoro četiri godine. Trend starenja majki se toliko ubrzao da se na pola decenije povećava za godinu dana. U proseku, najvremešnije su porodilje u prestonici koje se u većini odlučuju na materinstvo u tridesetim godinama, dok su najmlađe u najsiromašnijim regionima – istočnoj i južnoj Srbiji.\nU udruženju “Roditelj” ističu da je rađanje deteta individualna stvar na koju utiču mnogi faktori.\n– Mnoge žene opterećene su lošom ekonomskom situacijom, neizvesnošću i strahom od budućnosti zbog čega potomstvo odlažu do krajnjih bioloških granica. Smatraju da svojoj deci treba da obezbede adekvatne uslove pa zato nastoje da prvo imaju pravi posao i stan gde će začeti porodicu – objašnjava Angelina Radulović iz udruženja “Roditelj”.\n– Treba imati u vidu da su nam žene sve više visokoobrazovane i emancipovanije, oslobođenje konzervativnog razmišljanja i tradicije. Zato im je na prvom mestu karijera pa onda porodica. S druge strane, i medicina nam je napredovala, što znači da nam je životni vek sve duži i kvalitetniji zbog čega se žene kasnije odlučuju na materinstvo što apriori nije nešto loše – ističe Radulović i dodaje kako je žalosno da su pozitivna iskustva porodilja na poslu izuzetak, a ne pravilo.\n– Kako bi se ispunila potreba pojedinca za samostalnošću, neophodno je vreme da se posle školovanja napravi i poslovna karijera. U razvijenim društvima žene i muškarci sve kasnije stupaju u brak i roditeljstvo upravo jer je potrebno vreme da se sve to ostvari, ali i da se zadovolje i neke lične ambicije. Svuda u svetu gde je društvo razvijenije potreba za odlaganjem roditeljstva u pozniju reproduktivnu starost je veća, što dovodi do nedovoljnog ili malog broja rođene dece – kaže Marinković i dodaje da je Beograd u privrednom, kulturnom i svakom drugom smislu centar Srbije i zato se najviše približava modernim tokovima.\n– Do tridesete godine nisam želela da rađam jer muž i ja nismo imali dovoljno novca da živimo samostalno. Međutim, kada smo ostvarili taj cilj šest godina smo pokušavali da postanemo roditelji dok nam se to nije ostvarilo putem vantelesne oplodnje iz drugog pokušaja – naglašava Marija Đ.\n– To je kulturološka stvar. Na jugu i istoku zastupljen je niži obrazovni status i tradicionalno shvatanje. Emancipovane žene ne žele da prepuste svoju decu slučajnosti – kaže Radulović.\n■Društvo0 OGORČENI RODITELJI “Mogli su da nam OTRUJU DETE, a ministar to naziva GLUPIRANJEM?!”Mar 30, 2017\n■Društvo0 FRANCUZI JEDU SRPSKE PUŽEVE Leskovčani izvoze prerađeno mesoMar 30, 2017\n■Društvo0 ZNAJU LI UČENICI DA PRIMENE ZNANJE Probno PISA testiranje srednjoškolaca u Srbiji od 3. aprilaMar 30, 2017\n■Društvo0 POSLEDNJA NADA Peruancu lečenje u Beogradu spasava životMar 30, 2017\n■Društvo0 Na Batrovcima teretnjaci čekaju oko 10 satiMar 30, 2017\n■Društvo0 AMSS: Saobraćaj umeren, bez vanrednih zastojaMar 30, 2017\n■Društvo0 U Srbiji se i dalje ne zna tačan broj osoba sa autizmomMar 30, 2017


Šapić: Upad u RTS poludivljaštvo bez preteranog smisla | N1 Srbija\nŠapić: Upad u RTS poludivljaštvo bez preteranog smisla\n19.03.2019. |21.47 |\nHapšenje mladića na protestima je bilo preterano i kazna od 30 dana zatvora koja je izrečena prestroga je, rekao je predsednik Srpskog patriotskog saveza Aleksandar Šapić. On nije podržao upad demonstranata u RTS, jer smatra da odluka o upadu u javni servis znači da je vreme za revoluciju, a tada se mora biti spreman da se ide do kraja.\nKazna od 30 dana zatvora momcima od 18, 20 godina, prestroga je, kazao je Šapić i dodao da se nada da će oni biti pušteni.\n"Moramo da vodimo računa o kaznama koje se izriču, tuku se svako malo navijači po ulicama pa niko ni noć u zatvoru ne prenoći", rekao je.\nGovoreći o upadu demonstranata u RTS, Šapić je rekao da o nekim emisija te televizije dugo govori da su "sramotne" kao i da je "neodgovoran" način kako se javni serivis odnosi prema delu građana, ali to nije razlog da se ulazi u RTS.\n"Jer je RTS i simbolika, onog momenta kad odlučite da fizički uđete u RTS, znači da je vreme za revoluciju, to znači da oslobađate zemlju od terora, a ulazak onako kako je to učinjeno, sa onim rvanjem sa obezbeđenjem, to mi nije jasno i ja to nikad ne bih uradio", navodi Šapić.\nAko neko smatra da je došlo dotle da mora da se napadne RTS, onda to znači da moraju da se napadnu i važnije institucije, dodaje.\n"A to znači da ulazimo u stanje građanskog rata, a ja za to nisam. Ali ono juče nije bilo ni to, ne znam ni šta je to bilo, neka poludivljaština bez nekog preteranog smisla", kazao je.\nŠapić je rekao da ne učestvuje u protestima, ali da članovima stranke i njenim simpatizerima nije zabranjeno da učestvuju.\n"Oni su i bili, mnogi iz opštine su se šetali, ali ja lično nisam, to je pitanje političke odgovornosti, ne mogu sebi da dozvolim, da da idem na skupove na kojima se ne zna ni ko će govoriti, niti šta će se govoriti i da snosim političku odgovornost za stvari koje su tamo rečene", objašnjava.\nOn je rekao da ne može da ne podrži ljude koji šetaju jer to ne rade iz hira, nego iz potrebe da se nešto promeni, ali da njegova stranka ne želi da doliva ulje na vatru. "Ako ne možemo situaciju da smirimo, nećemo uticati da srpsko društvo bude turbulentnije", kazao je.\nŠapić je, pojašnjavajući zašto nije deo okupljanja opozicije, naveo u da ni sami učesnici nemaju iste poglede o tome šta se desilo prilikom upada u RTS.\n"Nemamo ni njihovo jedinstvo, jer kad i oni koji su tamo ne mogu da stanu jedni iza drugih oko toga da li je trebalo ući ili ne", kazao je.\nOn je rekao da je protiv nasilja i prolivanja srpske ili građanske krvi. "Ako je uslov da se promeni vlast to da se prolije jedna kap krvi - ja neću nikada biti deo te vlasti i ne treba nikad da dođem na vlast", kazao je.\nKako je rekao, vlast se menja demokratski na izborima ili revolucijom, a revolucija nosi krv.\n"Kad uđete u revoluciju onda nema nazad, morate biti spremni da idete do kraja, tu nema gurkanja, koškanja, tad morate da podnesete odgovornost za revoluciju koja nosi i ljudske žrtve. Nisam spreman da nosim odgovornost za ijednu srpsku žtrvu i mislim da je srpski narod dovoljno imao žrtava", dodao je.\nGovoreći o izborima, on je rekao da izlazak njegove stranke na izbore zavisi od realne šanse da se predstavi građanima, ali da to još "nisu dobili".\n"Odlučiću na osnovu naše realne snage, nemamo nameru da idemo na izbore i da osvojimo dva, tri, četiri odsto, i da naš glas ne može da se čuje - nećemo izaći", kazao je.\n"Zašto se stide gondole, donela im je glasove"\nŠapić, koji je i predsednik opštine Novi Beograd, rekao je da je Srpski patriotski savez bio protiv izgradnje gondole, pojasnio je govoreći o tom projektu gradskih vlasti.\n"Glasali smo protiv plana regulacije gondole, pre tri meseca. Bili smo apsolutno protiv tog projekta, glasali smo protiv njega kad je došao na red, jer smatramo da ugrožava kulturni spomenik Kalemegdan i da to ne treba da se radi".\nŠto se tiče rešenja za gradnju koje je izdala služba iz opštine Novi Beograd za komunalne delatnosti, objašnjava on, kad skupite dokumenta na nivou grada, opština je dužna da vam da dozvolu da gradite,\n"To nema nikakave veze sa opštinom Novi Beograd. Postoji politička odluka protiv koje smo bili, a ovo je rešenje koje smo dužni da donesemo".\nŠapić je ocenio da je taj projekat besmislen.\n"Ali bio je jedan od glavnih u kampanji za izbore, i ne znam što ga se stide... pustili su gradonačelnika samog da pokušava da objasni nešto, to nije viteški... treba da se ponose tim projektom, doneo im je glasove na beogradskim izborima", zaključio je.\nAleksandar Šapić gondola RTS protest Jedan od pet miliona\nOvaj nije vredan komentara!\nšta napadaju RTS, sigurno nije najgora stvar u srbiji :( samo još fali da pink preuzme rts il tako nešto\nBot ili ne Bot...\nSvaka ti je na mestu Sapicu.


Pogledaj temu - Deonica Koridora 11 najskuplja na svetu? • Aleksinac.Net Forum\nDeonica Koridora 11 najskuplja na svetu?\nod agvozden » Pon Sep 17, 2012 11:39\nAutoput Ljig-Preljina, dužine 40,36 kilometara, koštaće Srbiju 308 miliona evra, iako je realna cena 70 miliona evra manja.\nKako "Press" saznaje, to je posledica činjenice da je izgradnja autoputa, koja se finansira iz azerbejdžanskog kredita, ugovorena bez prethodno spremljene projektne dokumentacije i tendera.\nNa to je nedavno upozorio ministar građevine i urbanizma Velimir Ilić, a sa njim se slažu i domaći putari. Svi oni pitaju se zašto je bivša vlada sklopila tako nepovoljan aranžman.\nMinistar građevine Velimir Ilić tvrdi da put Ljig-Preljina treba da košta oko šest umesto 7,7 miliona evra po kilometru. Plus, pošto se put gradi iz kredita Azerbejdžana, bio je uslovljen time da posao radi njihova firma, a Srbija će narednih 15 godina morati toj državi da vraća pozajmljenih 308 miliona evra s kamatom od četiri odsto.\n"Cena je znatno veća u odnosu na cene koje dobijamo za druge deonice po Srbiji. Na primer, jedna kineska kompanija ponudila je da gradi sličnu deonicu, od Obrenovca prema Ljigu, za šest miliona evra po kilometru. Napravićemo analizu cena na ovom putu, ali mislim da je umesto 7,7 miliona evra realna cena upravo šest miliona evra po kilometru", kaže ministar Ilić.\nKako "Press" saznaje, pre potpisivanja ugovora nije postojala nikakva projektna dokumentacija, pa se nije znalo ni koji će materijali i mašine biti potrebni. Može se čuti i da "Az vir" tek ovih dana skuplja projekte za gradnju puta.\nIlić kaže da ne zna zbog čega je ugovor potpisan na taj način i bez planova, ali da će morati da se nađe jeftinije rešenje.\n"Uradićemo neko pretprojektovanje deonica kako bi cena bila niža za oko 60 miliona evra. Nažalost, taj kredit je potpisan i svi ugovori će morati da budu izvršeni", objasnio je on.\n"Press" je pokušao da od nadležnih dobije odgovor zašto je ugovorena tako visoka cena, ali bezuspešno. Obratili smo se ministru saobraćaja Milutinu Mrkonjiću, koji je u vreme potpisivanja kredita bio resorni ministar, ali su pitanja prosleđena "Koridorima Srbije".\nU toj firmi su novinarima rekli da oni nisu dogovarali cene jer se radi o međudržavnom ugovoru, koji oni nisu ni mogli da sklope.\nU azerbejdžanskoj firmi "Az vir" odmah su objasnili da ne odgovaraju na novinarska pitanja.\nSekretar za građevinu Privredne komore Srbije Goran Rodić izjavio je za list da je sumnjivo to što je ceo posao dogovoren bez projektne dokumentacije.\n"Kada se ugovaraju takve deonice, glavni projekat, predmer i predračun moraju biti kompletno gotovi. Prema iskustvu, cena ne sme da odstupa više od 10 odsto od tog predračuna. Ugovaranje "đuture" jako je skupo, a sigurno je da 7,7 miliona evra nije realna, već previsoka cena. To je sve mogla da izvede i naša operativa, tako da ostaje nejasno zbog čega smo ušli u tu priču", kaže Rodić.\nSa Azerbejdžancima je dogovoreno i da 49 odsto radova obave domaće firme. Direktor "Puteva Užice" Milan Bojović, međutim, tvrdi da je „Az vir" našim "Koridorima Srbije" trebalo da predloži spisak domaćih građevinaca, ali da to još nije završeno.\n"Zbog toga "Az vir" još nije dobio avans od nekih 38 miliona evra, jer pre toga mora da potpiše ugovore sa domaćim firmama. A znam da oni od naših izvođača traže da rade po cenama 30 odsto nižim od realnih, što je neprihvatljivo za velike firme koje plaćaju sve obaveze prema državi.\nAko nešto vredi milion evra, oni od domaćih firmi traže da rade za 700.000. Ja nisam hteo da spuštam cenu više od 20 odsto, zbog toga i ne radimo na toj deonici", objasnio je Bojović.\nOn kaže da Azerbejdžanci zbog toga za podizvođače uzimaju uglavnom manje građevinske firme iz Srbije, koje su spremne da prihvate sve uslove samo da dobiju posao.\n"Ja neću tako da radim jer je to bezobrazluk. "Az vir" nije dobio taj posao na tenderu već direktno, i umesto da imaju zaradu od 10 odsto, oni traže 30 odsto. A kredit ćemo svi mi morati da otplaćujemo Azerbejdžanu", kaže Bojović.\nKako prenosi "Press" portal Eurasianet.org objavio je nedavno da je azerbejdžanska pozajmica Srbiji druga po veličini, posle Gruzije, koju je ta zemlja ikada odobrila.\nMeđutim, analitičarima nije baš najjasnije zbog čega je ta država dala tako veliku pozajmicu Srbiji a da njihovi zvaničnici to nisu objasnili javnosti.\n"Problem je što je proces veoma netransparentan i nije jasno kako je vlada kalkulisala rizik i sposobnost Srbije da otplati kredit", rekao je Togrul Juvarli, ekonomista iz Bakua, prenosi "Press".


Firewall/Security - Linkom-PC, Beograd, Srbija - Cisco mrežna oprema, nova i refabrikovana. Mi prodajemo Cisco opremu, rutere, svičeve, VoIP, kablovske modeme i slično.\nCisco mrežna oprema / Firewall/Security / Proizvodi / Rešenja / Security\nCisco mrežna oprema / Firewall/Security / Proizvodi / Rešenja\nZaštite svoj email sistem – Cisco Email Security Email je postao ključno poslovno sredstvo komunikacije, ali to ovaj sistem može izložiti zastrašujućim pretnjama. Prema istraživanjima Radicati Group „Email Statistics Report, 2012–2016.“, prosečna cena …


[terapija.net] njuz - BEIRUT se prebacuje u Dom sportova\nhome > njuz > BEIRUT se prebacuje u Dom sportova\nBEIRUT se prebacuje u Dom sportova\nNakon manje od mjesec dana u prodaji i punih pet mjeseci prije održavanja, grupa Beirut rasprodala je svoje premijerno hrvatsko gostovanje u Tvornici kulture 13. listopada. Odlukom managementa i lokalnog organizatora koncert je premješten u Malu dvoranu zagrebačkog Doma sportova, što će biti i njegova finalna lokacija, odnosno rasproda li se sav kapacitet, koncert se neće seliti u veći prostor.\nUlaznice su u prodaji po cijeni od 170 kn, a sve ulaznice kupljene za Tvornicu kulture vrijede naravno i za Dom sportova.\nUlaznice u pretprodaji koštaju 170 kn. Na dan koncerta, ukoliko ih ostane, ulaznice će iznositi 200 kn. Službena prodajna mjesta su Dirty Old Shop (Tratinska 18), Rockmark (Berislavićeva 13), Aquarius CD Shop (Varšavska 13), Dancing Bear CD Shop (Gundulićeva 7), sva prodajna mjesta Eventima i online www.eventim.hr.\n[mjuzik] BEIRUT: March of the Zapotec / Holland EP


Tarot karta dana: simbolika sudbine za 6. decembar 2018. godine — Astrologija — Lovesensa.rs\nTarot karta dana - Vitez diskova!\nTarot karta dana za 6. decembar 2018. godine - Vitez diskova - ukazuje na hrabrost i želju za promenom. Karta nas podseća da je neophodno da se suočimo sa svakim svojim strahom i prevaziđemo slabosti. Negativne emocije guše vaše sposobnosti i šanse, zato je važno da ih što pre otpustite i pojačate svoju pozitivnu stranu koja vam puno toga može doneti. Fokusiorajte se na male ciljeve, jer ostvarenjem jednog po jednog, uspećete da se približite konačnom cilju.\nNa polju karijere očekuje vas uspeh i unapređenje, a ukoliko tražite posao iznenadiće vas dobre ponude. Ovo je karta promena, pa će mnogi koji žele da promene posao ili se ostvare u vlastitom biznisu imati puno sreće. Važno je da se oslobodite ustaljenih obrazaca i da u radnim zadacima iskoristite i malo mašte.\nDnevna doza dobrog horoskopa: kada vas pokrenu ljubavne vibracijeDnevni horoskop - trud nas čini za korak bliže ostvarenju velikih snova, a ovaj znak će danas uspeti da izgradi put do sreće!\nNa polju ljubavi očekuju vas konflikti, ali morate da znate da ljubav nije samo med i mleko, već zahteva angažovanje, odgovornost i kompromis. Razgovarajrte sa partnerom o svim važnim temama koje vas muče i pokušajte da pronađete zajedničko rešenje. Ako želite da vaša ljubav živi, morate se za nju boriti.\nNa polju finansija očekuje vas dobitak, povišica ili iznendan priliv novca. Važno je da ne ulažete više od onoga što smete da izgubite. Dobro razmislite pre svake invsticije.\nDuhovno ste jači nego što mislite, a svaka pozitivna promena jača vašu auru i daje šansu da nastavite da se usavršavate.\nTarot karta dana: simbolika sudbine za 26. maj 2017. godine\nDnevna doza dobrog horoskopa: Mesec i Mars ovom znaku šalju osobu za ljubav iz snova


Preporuke dana (standardni meni) (9.) - Bozza Vampir iz Zemuna\nHomeFilmPreporuke dana (standardni meni) (9.)\n(utorak) 15.06.2021: Promising Young Woman,Arsenik i stare čipke,Bekstvo u pobedu\nOvaj film je tri godine ležao u “bunkeru”, ne zato što je bio zabranjen, već je po ugovoru morao da čeka da se završi prikazivanje istoimene predstave na Brodveju. Pošto je predstava bila izuzetan hit, tek 1944 ova apsolutno fenomenalna komedija Frenka Kapre (It’s a Wonderful Life (1946)) ugledala je “svetlost dana”. Cary Grant u najboljem izdanju. Što bi rekli mladi “ludilo i zezanje”.\nArsenic and Old Lace aka Arsenik i stare čipke (1944)\nZa ovaj film me veže pregršt lepih uspomena. Mada, nakon što sam ga opet nedavno odgledao, shvatam da ima i pregršt mana, i dalje je ovo delo Džon Hjuston sa stvarno zvezdanom ekipom (od Pelea do golmana Rokija) jedna iskrena oda fudbalskoj igri. U toku je evropsko prvenstvo… ako vam već nije dovoljno drame u pravom fudbalu evo malo filmske\nEscape to Victory aka Bekstvom do pobede (1981)\nPravo veče da po jeftinijim ulaznicama (utorak je) svoju lepšu i bolju polovinu izvedete u večernji provod. Prvo, ovaj “romantični” film a posle…šta vam Bog da…\npsssssst….film je dobar ali možda nije baš romantičan 🙂\nPromising Young Woman aka Žena koja obećava (2020)\nPreporuke dana (standardni meni) (22.)\n02/07/2021 Biograf Film, Preporuka dana, vesti 0\n(petak) 02.07.2021: Headhunters, Telesna strast, Psiho […]\nOnce Upon a Time in the West aka Bilo jednom na Divljem zapadu (1968)\n20/07/2021 Biograf Film, Preporuka dana, Vesti, western 0\nREMEK DELO […]


Parse.ly zatvara $ 800K krug financiranja - Društveni Mediji - 2019\nInvesticiju će koristiti Parse.ly kako bi povećali svoje prodajne napore, angažirali ključno osoblje, razvili partnerstva i naposljetku izgradili nove načine na koje se mogu distribuirati i ciljati vijesti i blog sadržaji. Već milijuni korisnika širom svijeta koriste Parse.ly tehnologiju za povezivanje sa sadržajem koji vole.\nParse.ly (//parsely.com) povezuje svoje korisnike s preporučenim sadržajem na temelju svojih interesa. Za izdavače web mjesta, Parse.ly pruža detaljne analize o sjecištu njihovog sadržaja i publike za uredničke i prodajne timove.\n"Na današnjem tržištu, pojedinci otkrivaju i konzumiraju sadržaj putem različitih medija koji zahtijevaju vlasnike web-lokacija da ponovno razmisle o načinima angažiranja korisnika kako bi ih priveli i zadržali na svojoj web stranici", rekao je Sachin Kamdar, izvršni direktor i suosnivač Parsely. "Parse.ly koristi neke od najboljih dostupnih tehnika za razumijevanje interesa pojedinca i optimiziranje njihovog iskustva u realnom vremenu na i izvan imovine izdavača."\n"Naš je tim bio uzbuđen kad je prošle godine vidio platformu koja je pokrenuta", rekao je Andrew Montalenti, CTO i suosnivač Parse.ly. "Postojeće stranice P3 stavile su našu tehnologiju pred gotovo 10 milijuna korisnika. Na jednoj od naših uspješnijih pokretanja, Parse.ly je generiralo gotovo 500 tisuća dodatnih prikaza stranice po mjesecu - nije loše za integraciju bez troškova. "


HOROSKOP za 30. avgust 2018. (ASTRO) | DNEVNE\nHOROSKOP za 30. avgust 2018. (ASTRO)\nDanas je petak i vreme je da se prepustite unutrašnjem vodiču i glasu koji će vam ukazivati na put kojim treba da idete, odnosno čega treba da se dotaknete. Susretaćete se s mnogim ljudima raznih profila i karaktera, biće to mnoštvo iskustava iz kojih ćete izvlačiti mnoštvo znanja ukoliko naravno budete fokusirani i otvoreni za nova saznanja. Bićete okupirani razmišljanjima o sopstvenom životu i budućnosti, psoebno onoj skorijoj, do kraja tekuće godine. Vaši planovi u ovom trenutku neće delovati neostvarivo, jer ste dobro motivisani, pa bi trebalo samo malo poraditi na tome da preispitate svoje ciljeve, to koliko su realni, pa možda da spustite loptu, što bi se reklo. U svakom slučaju, ne odustajte.\nNAJTEŽI POSAO U SRBIJI JE BITI SNAJA: Njenog SINA NAD SINOVIMA niko ne može voleti kao ona, prema tome – džaba se cimaš!


Republika / (VIDEO) SRBI IZ KARANTINA U FRANCUSKOJ OTVORILI DUŠU: Nismo se plašili, veći strah bio je od apokaliptičnih naslova\nponedeljak, 17. 2. 2020.| 00:18 >> 00:20\nProfesor fizičkog: Nisam se plašio\nSrbija Kina Vuhan Francuska Virus Srbi Koronavirus\nSlavko Gak: Zaposleni u školama da se vakcinišu u što većoj meri


Hram Svetog oca Nikolaja — Surduk | Tourist Organization of Stara Pazova\nPočetak | Turistička ponuda | Sakralni objekti | Hram Svetog oca Nikolaja — Surduk\nHram Svetog oca Nikolaja u Surduku\nPrva pravoslavna bogomolja u Surduku bila je od pletera, sa ikonostasom koji su oslikali zografi umetnici, a podignuta je bila 1746.godine. Sadašnji hram Svetog oca Nikolaja (22. maj) nalazi se u ulici Brđanska br. 4 u Surduku. Sagrađen je 1816. godine, zahvaljujući zalaganju prote Vasilija Nikolajević, koji je priložio mermer za zapadna vrata. Iste godine, mermer za južni i severni ulaz pribavili su trgovac Petar Vujević i Jovan Savić. Časnu trpezu poklonila je Marija Vujević supruga Petra Vujevića 1818. godine.\nCrkva u Surduku je jednobrodna građevina sa polukružnom oltarskom apsidom na istočnoj strani i zvonikom iznad zapadnog dela. Pokrivena je dvoslivnim krovom. Fasade su raščlanjene visokim soklom, pilastrima između kojih se nalaze stepenasto uvučene niše i profilisani potkrovni venac. Oltarska apsida je raščlanjena lizenama. Apsida ima tri lučno završena prozora. Severna i južna fasada imaju po jedan lučno završen otvor i tri lučno završena prozora. Na zapadnoj fasadi u sredini je lučno završeni otvor sa dvokrilnim vratima ukrašenim biljnom ornamentikom. Vrata su flankirana stepenasto uvučenim pilastrima koji se završavaju jonskim kapitelima. Iznad vrata je lučno završeni prozor iznad kojeg je profilisani venac. Iznad venca u središnjem delu je trouglasti timpanon. U visini prozora sa obe strane su polukružne niše. Na bočnim stranama građevine su pilastri. Zvonik ima dva sprata.U sredini prvog sprata je okulus. Levo i desno od zvonika postavljene su simetrično po dve vaze. Drugi sprat zvonika na svakoj strani ima po jedan lučno završeni prozor. Iznad svakog prozora je sat.\nPoznati karlovački drvorezac Marko Vujatović je za ovu svetinju, od 1816. godine (Konzistorijski arhiv, br. 121/1816), izradio pevnice, dveri i stolove, dok je ikonostas izveo od 1822. godine. Na klasicističkoj oltarskoj pregradi, nepoznati autori su na daskama naslikali 39 ikona.Veoma se malo zna i o vrednom živopisu na unutrašnjim zidovima i svodovima hrama, gde su predstavljeni Bog Otac, Gospod Isus Hristos, Jevanđelisti, “Naručje Avramovo”, Sveta majka Angelina, Prepodobna mati Paraskeva, Sveti kralj Milutin i Sveti kralj Stefan Dečanski. Ikonostas pripada tipu višespratnih oltarskih pregrada. Podela ikonostasa izvršena je u horizontalnim zonama a u zavisnosti od rasporeda ikona. Na ikonostasu dominiraju klasicistički motivi. U soklu su masivni stubovi sa jednostavno profilisanim bazama. Iznad ovih stubova nalaze se kanelovani stubovi koji flankiraju prestone ikone. Stubovi su obavijeni vencima hrastovih listova i ruža. Završetak stubova čine kompozitni kapiteli. Prva zona se završava profilisanim vencima. Prestone ikone imaju skulptovane okvire čija se dekoracija sastoji od biljnih geometrijskih motiva. Prostori iznad prestonih ikona su bogato skulptovani. Dekoracija se sastoji od vaza sa ružama i bočno postavljenim volutama (Prostori iznad prestonih ikona Sv. Nikole i Sv. Jovana). U prostorima iznad prestonih ikona Bogorodice i Hrista u sredini je kruna, a levo i desno su volute sa cvetnim motivima.\nIkonostas, XIX vek\nCarske dverti su takođe bogato obrađene. U donjem delu ispod ovalnih medaljona sa predstavom Blagovesti postavljene su simetrično grančice sa hrastovim listovima savijenim u volute. Iznad medaljona su vaze obrnuto postavljene iz kojih izlaze ruže. Bočno od vaza su grančice sa hrastovim listovima koji se savijaju u volute. Iznad medaljona su vaze obrnuto postavljene iz kojih izlaze ruže. Bočno od vaza su grančice sa hrastovim listovima koje se savijaju u volute.\nBočne dveri su na sličan način obrađene kao i carske. Ovalni medaljoni sa stojećim figurama arhiđakona Sv. Stefana i arhanđela Sv. Mihajla imaju profilisane okvire. Dveri su lučno završene. Oko medaljona su grančice sa hrastovim listovima koji se u donjem delu savijaju simetrično na obe strane u volute. U centru svake volute je po jedna rozeta. U gornjem delu iznad medaljona je po jedna vaza sa visokom stopom. Sa obe strane vaze izlazi po jedna grančica koja se savija u volute.\nSveti Nikola, XVIII vek\nDruga zona u kojoj su smeštene kompozicije praznika izdvojena je od prve i treće zone profilisanim vencima. U sredini ove zone je kompozicija Sv. Trojice – Krunisanje Bogorodice, koja je flankirana kanelovanim stubovima. Stubovi su obavijeni grančicama sa hrastovim listovima i ružama. Završavaju se kompozitnim kapitelima. Ostale ikone sa predstavom praznika međusobno su odvojene pilastrima. Prednja strana pilastera je skulptovana. Prostori iznad lučno završenih ikona ispunjeni su vazama iz kojih izlaze grančice sa hrastovim listovima koje se savijaju u volute, rozetama i buketima od dva cveta.\nU trećoj zoni iznad ovalnog medaljona sa stojećom figurom je Raspeće sa medaljonima Bogorodice i Sv. Jovana Bogoslova. Levo i desno u dva reda raspoređeni su medaljoni sa stojećim figurama apostola i proroka. Medaljoni imaju profilisane okvire i međusobno su povezani grančicama sa hrastovim listovima i grančicama savijenim u volute sa rozetom u sredini.\nSedište vladičanskog prestola je flankirano masivnim stubovima iznad kojih su pilastri čija je prednja strana skulptovana biljnom i geometrijskom ornamentikom. Iznad pilastera su paralelni profilisani venci poduhvaćeni na bočnim stranama konzolicama. Iznad venca je akroterija koja se završava krunom i vazama simetrično postavljenim na ivicama. Na poleđini prestola je prostor iznad lučnog završetka ikone, ispunjen je vazom sa buketićima ruža i grančicama sa hrastovim listovima koje se savajaju u volute. Klasicistička rezbarija ikonostasa, vladičanskog prestola i pevnica, spadaju među bolje radove Marka Vujatovića. Pevnice (dve) simetrično su postavljene u plitke pevničke prostore levo i desno pod prvim svodom. Pevnice imaju po šest sedišta iznad kojih je baldahin sa talasastim vencima. Iznad baladahina su akroterije. Svaka akroterija ima ovalni medaljon u sredini, koji je uokviren hrastovim listovima. Skamije (dve) imaju prednju stranu konveksnu. Gornja ivica skamije je profilisana. Na ivicama su pilastri koji se završavaju kapitalima ukrašnim volutama. Posle Drugog svetskog rata, surdučki paroh Mirko Žeravić ukrasio je južnu pevnicu prikazom Davidove pobede nad Golijatom. U raskošnom arhijerejskom tronu izložena je i stara zografska ikona Svetog oca Nikolaja, u kojoj je, po predanju, pohranjena i čestica moštiju ovog sveca. Od starina, ovde se čuvaju moskovski oktoih iz 1712., još jedan iz 1764., Psaltir iz 1766., irmologija iz 1759., dvanaest mineja iz 1848.godine i druga bogoslužbena izdanja. Novi toranj crkve sazidan je 1990. godine.U hramu i oko njega nema grobnih mesta, dok je pred samom portom postavljen spomenik stradalcima iz Drugog svetskog rata. Prostrani parohijski dom u Surduku, izgrađen je polovinom XIX veka, teško je oštećen za vreme Drugog svetskog rata, a obnovljen je od 2007. godine. Stari Svetosavski dom renoviran je 2004. godine.\nRešenjem Zavoda za zaštitu spomenika kulture Sremska Mitrovica br. 173 od 29. 06. 1977. godine crkva Svetog Nikole je proglašena za spomenik kulture.\nTekst o crkvi Svetog oca Nikolaja je neopublikovan materijal Zavoda za zaštitu spomenika kulture Sremska Mitrovica, kustos Mirjana Lesek,1977.


Sunovrat najlikvidnijih akcija na Beogradskoj berzi\nEmportal\t07.03.2008 00:20\nIndeks Belex15 pao je 4,85 odsto, na 1.932,94 poena, najniži nivoa za više od godinu dana, a opšti Belexline skliznuo za dva i po procenta, na 3.346,49 poena. Gujančić: oporavak samo padom političkog rizika.\nPromet iz 565 transakcija vredeo je 301,65 miliona dinara (3,6 miliona evra) i bio je dva puta manji nego dan ranije.\nNajveći, dvocifreni pad u kontinuiranoj trgovini ubeležili su Univerzal holding [UNVR], koji je izgubio bezmalo 16 odsto, Informatika [INFM] je skliznula 13 a Kopaonik [KOPB] 12,6 odsto.\nViše od devet odsto pojevtinio je Energoprojekt [ENHL], preduzeće sa A Listinga, pri čemu je u trgovini akcijama beogradskog holdinga ostvaren i pozamašan promet od 18,79 miliona dinara.\nMeđu većim gubitnicima je i Agrobankina [AGBN] sa padom većim od osam odsto, takođe uz solidan promet od 11,28 miliona dinara.\nIstovremeno su osetniji rast cena akcija ubeležili Navip [NAVP], 8,6 odsto, Planum [PLNM], 6,5 procenata, i Energomontaža [EGMN], nešto više od pet odsto.\nPlus je zabeležila i jedna banka, kragujevačka Kredi [CYBN], od 2,35 odsto, kao i beogradski Velefarm [VLFR], od nepunih dva procenta.\nPonovo se najviše trgovalo akcijama niške AIK banke [AIKB] i ostvaren je promet od 96,22 miliona dinara a cena te hartije je pala nepunih tri odsto. U istoj meri pojevtinile su i akcije Privredne banke Beograd [PRBN] a promet je vredeo 38,37 miliona dinara.\nUz te dve akcije, Energoprojekt i Agrobanku, na listi akcija sa najvećim prometom je i Čačanska banka [ČNB] sa trgovinom "teškom" 13,43 miliona dinara i uz pad cene od 6,5 odsto.\nU trgovini po metodu preovlađujuće cene prometom većim od 36 miliona dinara istakao se Šidtrans [SITR]. Cena akcije saobraćajnog preduzeća iz Šida, kojom se prethodno trgovalo još početkom oktobra, skočila je 49,43 odsto, na do sada maksimalnih 1.300 dinara.\nVredniji promet bio je i u trgovini akcijama BB Minakve [BBMN].\nVlasnike je promenilo 195 akcija novosadske prehrambene kompanije po ceni od 45.000 dinara za hartiju, za 2.000 dinara nižoj nego u prethodnoj trgovini, i ukupan promet je dostigao 8,77 miliona.\nUčešće stranih ulagača je gotovo prepolovljeno, na oko 45 odsto u ukupnoj i 47,5 odsto u trgovini akcijama pri čemu je u kupovini akcija bilo veće od 55 a u prodaji gotovo 40 procenata.\nBez pozitivnih rezultata, bez reakcija na pozitivne rezultate\nNenad Gujaničić, iz brokerske kuće Sinteza Invest ocenjuje da je današnji pad repernog indeksa Beogradske berze Belex 15 od nepunih pet odsto, na 1.932 poena, propraćen je popriličnom panikom investitora i odsustvom ikakve značajnije tražnje za akcijama, čak i na nižim nivoima.\n„Činjenica da tržište nije odreagovalo na pozitivne poslovne rezultate nekolikih kompanija govori da je berza trenutno u veoma dubokoj krizi u kojoj je politika dominantan činilac koji određuje ponašanje investitora“, rekao je Gujaničić.\nS obzirom da na vidiku nema pozitivnih signala sa društveno-političke scene, prema njegovim ocenama, mnogi ulagači su izgubili strpljenje dok je posledica stigla u drastičnom padu cena većine likvidnih akcija.\nGujaničić tvrdi da stabilizacija ili pak oporavak tržišta jedino može nastupiti smanjenjem političkog rizika u našoj zemlji, a put ka tome svakako nisu formalne, ohrabrujuće izjave državnih zvaničnika već konkretna dela.\nAkcija Agrobanka (Belex: AGBN) pala je za osam odsto, na 18.750 dinara , što je najniža vrednost te akcije u poslednjih godinu dana. Ponuđeno je 642 akcije više nego što je traženo, a glavni uzrok tako niske tražnje Gujaničić vidi u nepoverenju investitora.\nS obzirom na to da politička nestabilnost traje gotovo tri nedelje, postavlja se pitanja zašto su se baš danas indeksi tako sunovratili?\n„Činjenica je da je prošle sedmice postojala krhka stabilnost na berzi. Međutim, na kraju današnjeg trgovanja investitore je izdalo strpljenje i došlo je do poznatog vrzinog kola“, kaže Gujaničić.


SNS reagovanje: Razvoj izletišta Jastrebac – oživljavanje, a ne nasilna urbanizacija - KruševacGrad\nDonošenje Plana generalne regulacije je pratila i strateška procena uticaja Plana na životnu sredinu, a nacrt izmena i dopuna Plana generalne regulacije ne predviđa značajno uvećanje, zbog čega je Gradska uprava donela odluku da za ovaj dokument nije potrebna posebna strateška procena uticaja Plana na životnu sredinu. Ovo je odgovor koji je potpredsednik GO SNS u Kruševcu, Predrag Vukićević, dao na konferenciji za novinare organizovanoj kao reakcija na zahtev Stranke slobode i pravde da se ponovi uvid u ovaj planski dokument, te da se uradi Strateška procena uticaja planiranih izmena\nOdgovarajući na novinarsko pitanje, Vukićević je rekao da je Plan generalne regulacije donet na Skupštini u decembru 2017. godine, da je područje koje je zauzimao iznosilo je 102 hektara, a da je u predloženim izmenama i dopunama Plana uvećano je na 117 hektara. Prema Vukićevićevim rečima, procenat izgradnje turističko smeštajnih objekata uvećan za 4, a ugostiteljskih 3,3 odsto, što nisu površine koje zahtevaju novu stratešku procenu.\n– Plan razvoja turizma grada Kruševca od 2015 do 2024. godine kao jednu od pet ključnih tačaka podrazumeva razvoj izletišta Jastrebac uz očuvanje ekosistema gde se posebno radi na oživljavanju a ne nasilnoj urbanizaciji – rekao je Vukićević.\nŠto se saobraćajne infrastrukture tiče, ona će, rekao je Vukićević, biti građena prema zakonu – Povećanje širina saobraćajnica radiće se u skladu sa zakonom, kao i trotoari za pešake – rekao je Vukićević i dodao da glavna saobraćajnica ostaje ista, a da će sve ostale biti pristupne.\nVukićević je inače, svoje izlaganje počeo predavanjem o brojevnoj pravoj kako bi iskazao svoje mišljenje o aktuelnoj opoziciji koja je, kako je rekao, označena negativnim brojevima.\nDržeći se brojki kao paralele, Vukićević je rekao da „nula označava ukupan broj glasova koje ujedinjena opozicija može da dobije kod građana Kruševca“, da je za nju nedostižan „magičan broj 5“ jer on znači forimiranje odborničke grupe, kao i da „nemaju pravo da kreiraju bilo kakve planove oni koji su sva blaga Srbije uništili“ i da je „veći deo blaga završio u njihovim džepovima“.\nPrema njegovim rečima, politika SNS kao najznačajniju tačku podrazumeva dinamičan razvoj celokupne infrastrukture, hotelijerstva i podizanje ekološke svesti.\nKomentarišući saopštenje SSP-a on ga je nazvao „više nego smešnim“, ali je zaključio i da građane Srbije „plaši da ti i takvi prave i dan danas neke planove govoreći o nekom katasrofalnom stanju za koje su upravo oni zaslužni“.\nDodao je i da danas Jastrebac posećuje veliki broj građana ne samo iz Kruševca, a da „u njihovo vreme ljudi nisu imali bukvalno ni za gorivo da tradicionalno odu do Jastrepca na prvomajski uranak“.\nVukićević je ocenio i da se u saopštenju SSP-a ponižavaju meštani podjastrebačkih sela i građani Kruševca.\n– Mislite li da su građani Srbije kratkog pamćenja i da su zaboravili kakva je katastrofa ostala posle vaše vlasti. Pri tom govorite građanima Srbije da su nepismeni i da ne znaju šta je gradilište. Građani Kruševca naročito znaju šta je gradilište od 2012. godine, a kada ste vi bili na vlasti znali su samo šta je rušilište – poručio je SSP-u i kruševačkoj opoziciji.\nNa kraju konferencije potpredsednik kruševačkih naprednjaka pokazao je fotografiju jednog smetlišta u gradu koje, kako je rekao, datira iz perioda prethodne vlasti, a na panou je priredio i izložbu fotografija Jastrepca nekad i sad, od vremena kada je SNS preuzela vlast.\nSSP je na nedavnoj konferenciji za novinare upozorio da je Izmenama PGR-a koje su nedavno bile na javnom uvidu, predviđena „izgradnja velikog broja objekata smeštajnog kapaciteta, kao i objekata poslovno uslužnih delatnosti na izletištu Jastrebac, koja bi narušila prirodnu ravnotežu ekosistema i biodiverziteta“.\nZatražili su da se ispoštuje zakonska procedura, izradi Strateška procena uticaja na životnu sredinu te da se pomenute Izmene ponovo stave na javni uvid i tada sprovede javna rasprava.\nInače, Nacrt izmena i dopuna Plana generalne regulacije u ovom trenutku nije dostupan na sajtu Grada Kruševca. Na ovu primedbu Vukićević je rekao da će proveriti šta se dogodilo i da će, ako nije, ovaj dokument ponovo biti dostupan.\n7. decembra 2021., 21:47


Jezivi planovi ISIS-a: Slični napadi kao u Parizu? | SC Radar\nSun, 21 Apr 2019 13:57:41 +0000\nZastrašujući podaci o planovima radikalnih islamista, koji su otkriveni u dokumentima, prenose mediji u svetu.\nPretnje od novih terorističkih, krvavih napada radikalnih islamista u Evropi i svetu i dalje postoje.\nOvo saznanje potvrđuju dokumenta koja su pronađena u kompjuterima pripadnika ozloglašene Islamske države (ISIS), a prema kojima su planirani napadi na razna mesta u Evropi, poput onog masakra u dvorani Bataklan i drugim mestima u Parizu pre četiri godine, kada je život izgubilo 130 ljudi.\nPrema tim dokumentima, koje prenose mediji u svetu, planirani su napadi na autoputeve i žečeznicu u Nemačkoj, kao i na rafineriju u Švajcarskoj.\nPlanovi su pronađeni u kompjuterima pripadnika terorističke organizacije, koji su pobegli nakon što im je razbijen glavni štab u Siriji.\nMeđutim, iako je izvršen udar na glavno sedište ISIS-a u Siriji, pretnja je ostala, jer ova teroristička organizacija i dalje ima razgranatu mrežu u Evropi i svetu.\nPretnja je, navodi se u medijima, realna.\nU otkrivenim dokumentima navedeno je ime Abu Kababa al Muhadžira, za koga se tvrdi da kontroliše dve terorističke ćelije u Nemačkoj i u Rusiji i koji rukovodi operacijama. Planiraju se i pljačke banaka, hakerisanje i druge akcije koje za cilj imaju pribavjanje finansijskih sredstava za krvavije operacije.\nDa sve ove pretnje nisu bezazlene svedoči i to što je u blizini Berlina pre nekoliko meseci značajno oštećena električna mreža, što se povezuje sa delovanjem terorista.\nU jednom od pronađenih dokumenata piše: “Mi smo vaši vojnici u Evropi, mi vidimo šta neprijatelji Alaha čine našoj muslimanskoj braći u kući Islama, ubijajući i uništavajući sve. Mi smo pod vašom komandom i vaši verni vojnici koji će udariti na neprijatelje Alaha u Evropi”.\n“Časno duvanje”: Zarađuju milion evra godišnje (VIDEO)\n189 POGINULIH, VIŠE OD 500 RANJENIH U CRKVAMA I HOTELIMA Bombaški napadi u Šri Lanki na …