Uprava prihoda i carina – CG Vijesti\nAll posts tagged "Uprava prihoda i carina"\nZaplijenjeno 1120 paketa cigareta vrijednih 850 hiljada eura\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Službenici Uprave prihoda i carina (UPC), sprovodeći akciju spriječavanja krijumčarenja duvanskih proizvoda, kontrolisali su kontejnere u Slobodnoj zoni...\nU maju naplaćeno 84,15 miliona carinskih prihoda\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Naplata carinskih prihoda u maju je iznosila 84,15 miliona eura, što je 39,32 odsto više u odnosu na isti...\nPojačane kontrole: Objavljeni poreski obveznici kod kojih su utvrđene nepravilnosti\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Inspektori Uprave prihoda i carina, tokom proteklog vikenda, na teritoriji Budve, Kotora, Bara i Ulcinja, obavili su 101 djelimičnu...\nU Luci Bar zaplijenjeno 4.000 paketa cigareta\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Vlasnik cigareta je kompanija “Lenira International”, uvezana sa firmom “Playmaker”, navodi se u saopštenju UPC Uprava prihoda i carina,...\nKampanja Račun zadrži Crnu Goru podrži\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Uprava prihoda i carina (UPC) pokrenula je danas kampanju Račun zadrži Crnu Goru podrži, sa ciljem da građane podsjeti...\nMilan Lakićević savjetnik u Upravi prihoda i carina\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Timu Uprave prihoda i carina pridružio se i dr Milan Lakićević, saopšteno je iz UPC. “Prepoznajući profesionalne kompetencije i cijeneći...\nUprava prihoda i carina objavila Informator za sezonsko obavljanje djelatnosti\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Uprava prihoda i carina, u susret ljetnjoj turističkoj sezoni, objavila je Informator za lica koja sezonski obavljaju djelatnost. Imajući...\nUprava prihoda i carina: Ne radi se o švercu, cigarete legalnim tranzitnim deklaracijama transportovane iz Crne Gore\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Povodom informacije koja se pojavila u domaćim i regionalnim sredstvima javnog informisanja o zapljeni velike količine cigareta na...\nUPC: Oduzete cigarete deset kompanija, niko nije uhapšen\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Rok za iznošenje duvanskih proizvoda iz Slobode zone Luke Bari 5. maja je istekao za deset privrednih društava...\nDirektora Uprave prihoda i carina biraju u utorak\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Završni razgovori četiri kandidata Jelene Đukić, Rada Miloševića, Milene Petričević i Miloša Medenice biće obavljeni u utorak u Ministarstvu finansija, nakon čega će biti imenovan...\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Eksperiment o ujedinjavanju nekadašenje Poreske i Uprave carina u Upravu prihoda i carina koji je sprovela odlazeća Vlada, odnosno...\nZa pola godine naplaćeno više od milijardu eura prihoda\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Uprava prihoda i carina (UPC) je za manje od pola godine naplatila više od milijardu eura budžetskih prihoda. Iz...\nUdruženje priređivača igara na sreću: Uprava prihoda i carina kršila zakon\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Udruženje priređivača igara na sreću (UPIS) je saopštilo da je Upravna inspekcija konstatovala da je sprovodeći inspekcijski nadzor nad...\nUprava prihoda i carina: Zaplijenjeni tekstilni proizvodi, obuća i cigarete\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Službenici Uprave prihoda i carina su u petak na Carinskom terminalu Podgorica, zaplijenili 3.555 komada raznih tekstilnih proizvoda...\nVlada: Evropa sad osim zarada povećala i poresku disciplinu\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Na današnjoj sjednici Koordinacionog tijela za praćenje implementacije programa “Evropa sad” ocijenjeno je da usvojene reforme bilježe pozitivne rezultate,...\nPetričević: Cigarete popisane, radim po zakonu\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Vršiteljka dužnosti Uprave prihoda i carina (UPC) Milena Petričević navela je da nema saznanja o tome kada će Vlada donijeti odluku...\nUP i UPC: Spriječen pokušaj nelegalne distribucije 30.000 litara eurodizel goriva\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Službenici Uprave policije i Uprave prihoda i carina su tokom prethodne sedmice spriječili nelegalnu distribuciju eurodizel goriva vrijednosti...\nNaplaćeno 12,07 miliona eura više prihoda u odnosu na mart 2021.\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me Trend rekordnih naplata budžetskih prihoda nastavljen je i u prvoj polovini marta 2022. godine. Peti mjesec zaredom UPC obara...\nUprava prihoda i carina: U poslednjih sedam dana oduzeta roba vrijedna preko 70.000 eura\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Aktuelno.me U tri odvojene akcije, od kojih je jedna sprovedena u saradnji sa Upravom policije, u poslednjih sedam dana oduzeta...\nNovosti.rspre 5 meseci\nŠta susjedi pišu o CG, izvor portal: Novosti.rs UPRAVA prihoda i carina će uvesti takozvane kontravizite na brodu, kako bi eventualno prevenirali da kontejnerski sadržaji promene...\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Vijesti.me Uprava prihoda i carina Petričević: Uvešćemo kontravizite na brodu za provjeru pošiljki Petričević je istakla da je zapljena kokaina...\nOdbor za taksi prevoz zatražio sastanak sa MFSS, MEK i UPC: Tražićemo podršku od koje zavisi opstanak\nNajnovije Vijesti iz Ekonomije, izvor portal: Vijesti.me „očekuem da će nadležni organi prepoznati značaj neophodne saradnje“ Odbor za taksi prevoz zatražio sastanak sa MFSS, MEK i...\nNajnovije Vijesti iz Crne Gore, izvor portal: Aktuelno.me Službenici Uprave policije (UP) i Uprave prihoda i carina (UPC) danas su na graničnom prelazu Božaj zaplijenili oko...


Početna » Tekstovi | Sportski RIBOLOV » Döme Gábor - Efikasna upotreba line clipa\nPostavio sportski ribolov 18/03/2013 0 Komentara Ribolovački pribor i oprema,\nOni koji su pažljivo pratili moje filmove i tekstove o fider ribolovu, mogli su na više mesta da primete da efikasno primenjujem tehniku sa najlonom zakačenim za line clip za izuzetno precizno hranjenje i zabacivanje „u tačku“. Sa ovom tehnikom su sva ostala pomagala (praćka, katapult, kobra itd.) postala nepotrebna, jer zagarantovano možemo da plasiramo svoj sistem u zonu u kojoj hranimo. Ovaj vanredno jednostavan a vrlo efikasan metod ću vam sada prikazati korak po korak.\n1. korak – Pravljenje idealne konzistencije hrane\nZa hranjenje pomoću hranilice samo je ona hrana pogodna, koja posle umetanja u hranilicu, ni posle energičnog zabačaja neće da ispadne iz nje, ali pri padu u vodu može odmah da se raspadne, tj. lagano ispadne iz nje. Za to su najpogodnije šaranske hrane krupne granulacije, koje moramo da pripremamo sa posebnom pažnjom. Za to nam je potrebno nešto manje vode od standardnih količina na koje smo navikli, ali ne sme ni da ostane previše suva, jer će onda sadržavati previše čestica koje će se podizati u vodenom stubu te će odvući ciljanu ribu u srednje slojeve vode.\nSlika 1: Hrana treba da bude dovoljno lepljiva ali i da se brzo rastapa,\njer u suprotnom neće da se razloži posle zabačaja!\n2. korak – Kakav sistem nam je potreban?\nZa prihranjivanje hranilicom bilo koji sistem nam može biti odgovarajući, ali svoj sadržaj najbrže ispuštaju otvorena raketa i tzv. lubenica. Sa mojih omiljenih i najčešće korišćenih „lubenica“ mahom odstranim 1 ili 2 „rebra“, da bi hrana još brže ispadala. Pre početka hranjenja je poželjno skinuti udicu da se ni slučajno ne bismo zakačili.\nSlika 2: Odstarnjivanjem rebara sa hranilice postižemo još brže ispadanje hrane\nSlika 3: Pre početka hranjenja otkačimo udicu sa brze kopče da ni slučajno\nne bi došlo do zakačinjanja i povređivanja\n3. korak – Zatezanje kočnice\nPre prvog zabačaja moramo da zategnemo kočnicu do kraja, da usled snažnih zabačaja ni u kom\nslučaju ne dođe do otpuštanja najlona. U suprotnom može doći do ozbiljnih povreda na jagodici prsta\nkojim pridržavamo najlon!\nSlika 4: Pre prvog zabačaja kočnicu treba zategnuti!\n4. korak – Probni zabačaji sa praznom hranilicom\nUglavnom težimo da postignemo najveće daljine zabačaja na otvorenim vodama. Sa tim nema nekih problema, ali uvek moramo uzeti u obzir da se vremenski uslovi kao i pravac i intenzitet vetra mogu promeniti. Ukoliko smo hranili na maksimalnoj udaljenosti a vetar koji se u međuvremenu podigao nam onemogućuje da nadalje zabacujemo na to mesto – zabili smo autogol! Upravo iz tog razloga preporučujem da malko bliže, nikako dalje, izaberemo hranjeno mesto. Dobra daljina je ona, na koju praznu hranilicu bez mnogo naprezanja (bilo sebe bilo pribora) možemo da zabacimo. Tu daljinu kasnije sa lakoćom možemo da pogađamo i sa polunapunjenom hranilicom.\nSlika 5: Praznom hranilicom možemo najbolje da odredimo daljinu\nzabačaja na koju ćemo sa eventualnim vetrom u lice moći bez\nproblema kasnije da pogađamo\n5. korak – Kačenje osnovnog najlona u line clip\nPo određivanju idealne daljine zabačaja, treba da zakačimo osnovni najlon na line clip koji se nalazi na obodu špulne naše mašinice. Malo je odignemo noktom i povlačeći najlon na gore smeštamo ga ispod line clipa. Na žalost, na jeftinijim modelima mašinica su ivice line clipa nešto grublje obrađene (oštrije su) pa često dolazi do oštećivanja najlona. Kod modernih mašinica se vodi više računa o svim detaljima, pa tako i o kvalitetu line clipa i njegovoj završnoj obradi. Kvalitetan line clip je opremljen oprugicom, plastičnim kućištem sa uloškom i okruglaste je završne izrade. Takve ne mogu da oštete najlon!\nSlika 6: Podigavši ga noktom, lako je umetnuti najlon ispod line clipa\n6. korak – Koliko hrane da stavimo u hranilicu?\nNe smemo da preopteretimo štap ni tokom inicijalnog hranjenja! Daleko a lako onda možemo da zabacimo, a da pri tom ne oštetimo štap, kada od maksimalne propisane težine bacanja štapa u hranilicu umetnemo približno polovinu težine. Konkretno, ukoliko nam je maksimalna težina bacanja štapa 140 grama, onda u hranilicu težine 35g umećemo približno isto toliku masu hrane, tako da ukupna težina bude oko 70-80g, koju možemo bezbrižno da zabacimo na željenu daljinu. Lako i efikasno ispadanje hrane iz hranilice postižemo onda, kada hranu utisnemo u hranilicu osrednjom snagom – ni preslabo, ni prejako.\nSlika 7: Sada više ne možemo da omašimo daljinu zabačaja\nSlika 5.1: Samo treba da izaberemo neki marker na drugoj obali,\nda bismo uvek mogli da zabacimo u istu tačku.\n7. korak – Izbor markera\nZahvaljujući zakačenom najlonu za line clip, daljina zabačaja je determinisana, ali čak i tada možemo da promašujemo i rasipamo hranu. Zato moramo da izaberemo neki marker na suprotnoj obali i njega da ciljamo. Znači, samo onda možemo zabačaje (i hranu kojom hranimo) da koncentrišemo na što manji prostor, kada uvek ciljamo (i pogađamo) u istu tačku.\n8. korak – Koliko je potrebno inicijalnih zabačaja?\nUkoliko na obali možemo da provedemo najviše 2-3 sata, 5-10 zabačaja će biti sasvim dovoljno. Međutim, što više vremena možemo da provedemo na pecanju, to je više hrane potrebno zabaciti u inicijalnom hranjenju. Ipak, ni u tim slučajevima nikad ne zabacujem više od 20-25 punih hranilica ujutru, kada ceo dan ostajem na vodi. Tokom dana, ukoliko je riba pri apetitu, oko podneva pojačam prihranu sa serijom od nekih 15-20 zabačaja. Za takav obim prihranjivanja se dovoljnom pokazala količina od 1 do 3 kilograma hrane.\nSlika 7: pro Aeronium Special Feeder 555 mašinica je idealan pomoćnik\nu preciznom ribolovu sa zakačenim line clipom\n9. korak – Zar ne puca najlon ako se jače zabacuje?\nMnogi ribolovci se zabrinuto pitaju, da li u slučaju prejakih zabačaja, line clip ne oštećuje najlon ili još gore, da li ga neće pokidati? Osobina istezanja monofila kompenzuje eventualne prejake zabačaje. Pride, line clip okruglastog oblika prilikom zabačaja ne oštećuje najlon, pa tim strahovima nema mesta!\n10. korak – Obeležavanje osnovnog najlona\nNakon poslednjeg zabačaja, poželjno je da deo najlona iznad line clipa obeležimo specijalnim flomasterom za najlon. Ovo je potrebno da uradimo u slučaju kačenja i borbe sa krupnijom ribom, kada je neophodno da otpuštamo najlon i otkačimo ga sa line clipa. Jasno vidljivo obeleženi deo najlona će nam omogućiti da posle toga opet zakačimo najlon za line clip na identičnom mestu gde je i prethodno bio.\nSlika 8: Beli trag koji ostavlja flomaster za obeležavanje najlona nam omogućava\nda nakon otkačinjanja najlona sa line clipa možemo da nađemo hranjeno mesto.\n11. korak – Pecanje može da počne!\nVratimo udicu na brzu kopču, namamčimo je i zabacimo sistem – sa zakačenim line clipom, na hranjeno mesto!\n12. korak – Šta činiti kada zakačimo ribu?\nPre početka pecanja neka kočnica ostane pritegnuta. Elastičnost najlona nam daje neophodnu rezervu u slučaju da se već pri prvom zabačaju na udicu zakači „riba života“!\nSlika 9: Ako krupnu ribu imamo na udici, nemamo ni trunke vremena za\nneodlučnost! Ukoliko je neophodno, odmah otkačimo najlon sa line clipa,\nda bi mogli bezbrižno da je zamaramo!\n13. korak – Riba nam uzima najlona!\nUkoliko po svaku cenu moramo da joj damo najlona, to najbrže možemo da uradimo na sledeći način: ribu koja se divlje bori, beži, vuče, možemo da usporimo tako što otvorimo preklopnik najlona. Tada riba redovno usporava jer verovatno pomišlja da se oslobodila... potom brzo, odmotavši najlon, hitrim pokretom otkačinjemo najlon sa line clipa i ponovo zatvaramo preklopnik i otpuštamo kočnicu...i borba može da počne. Ukoliko smo sve pažljivo pripremili i odradili, nema te ribe koja može da nas iznenadi!\nSlika 10: Koliko god neverovatno da zvuči, ni ovaj prelepi „šarko“ nije tražio\nda otkačim najlon sa line clipa. Elastičnost štapa, istegljivost najlona i precizno\npodešena kočnica tokom borbe su se pokazali dovoljnim da ga izvučem na obalu\n13+1. korak – Podešavanje kočnice\nUkoliko nije bilo potrebe da skinemo najlon sa line clipa i ako smo uspeli da privučemo ribu blizu obale, onda dotle čvrsto pritegnutu kočnicu možemo malo da otpustimo. Riba koja oseti blizinu obale mahom prikuplja „poslednje atome snage“ i pokušava da se otrgne. Tada se pokazuje neophodnost posedovanja mašinice sa kočnicom koja se može fino podesiti, da bismo mogli bez gubitka privoleti ribu da upliva u meredov. Dakle, zamaranje ribe sa do kraja pritegnutom kočnicom povlači sa sobom rizik od njenog gubitka!\nText preveden sa www.haldorado.hu\nTagovi: pribor fider masinice


Zbog Niš ekspresa jedino pešaka na pregled | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Stari problem u novoj godini\npozorište Napredak KK opština fudbal hapšenje Miodrag Tasić Aleksinački Rudnik košarka Ivan Dimić predsednik opštine škole Aleksandar Vučić izbori saobraćaj Beograd Radio Aleksinac budžet NATO intervju Aleksinac.Net festival Nenad Stanković Niš Centar za kulturu i umetnost DS Crveni krst Žitkovac Dveri SNS Dušan Ostojić\nObraćam vam se iz sela Rsovac, mi već tri meseca nemamo nikakav javni prevoz do sedišta naše opštine, kao ni do Niša. Nismo u mogućnosti da se lečimo, da odlazimo lekaru da nam prepiše redovne terapije.\nSa pojavom koronavirusa ambulanta u Gornjem Krupcu je zatvorena pa nam je mesto lečenja grad Aleksinac. Nemamo čime da odemo do Aleksinca, ni mi ni žitelji ostalih sela u našem kraju, Gornji Krupac, Prekonozi, Donji Krupac i Beli Breg. Problem je nastao kada je Niš ekspres svojevoljno ukinuo sve linije prevoza na relaciji Rsovac - Aleksinac još pre dve godine. - ovo nije prva poruka ovakve sadržine koja stiže u redakciju Aleksinac.net.\nZašto nadležni u našoj opštini tolerišu bahatost prevoznika Niš ekspres kada je poznato da su neke druge opštine zbog istog slučaja raskinule ugovor i pronašle alternativu. Ima i drugih, manjih prevoznika koji bi mogli da izađu u susret i otvore linije ka selima koje Niš ekspres ne želi da pokriva. Nadajmo se da će novi predsednik opštine, gospodin Dalibor Radičević, imati više sluha za probleme građana u selima prema Rsovcu.\n# Niš ekspres Beli Breg Gornji Krupac Donji Krupac Rsovac koronavirus


Tehnologijom do gena | PC Press\n25. juni 2018. 25. juni 2018. Branislav Bubanja\nLiving DNA je genealoška društvena mreža koja omogućava da sami testirate svoje gene i nađete svoje mesto u svetskoj genetskoj baštini. Pravi primer sinergije tehnologije, medicine i Big Data modela.\nVeć decenijama postoje softverski alati koji se bave genealogijom, odnosno sastavljanjem rodoslovnih stabala. Ti alati svedeni su na unos podataka koje je neka osoba morala da samostalno istraži i prikupi. Living DNA je kompanija koja je, zahvaljujući novim tehnologijama, taj posao podigla za nekoliko nivoa. Oni se bave genetičkim testiranjem i deo su DNA WorldWide Group, velike kompanije koja zapošljava više od 100 istraživača i genetičara. Jedan od njihovih najambicioznijih projekata odnosi se na istraživanje migracionih ruta kroz istoriju, kao i otkrivanje rodoslovnih stabala DNK analizom. Ovaj projekat je kao neka vrsta genealoške društvene mreže posebne vrste, koja se sa svakom novom DNK analizom razvija i proširuje. Mogli bismo da kažemo da se radi o pravom primeru sinergije nauke, medicine i Big Data tehnologije.\nDNK test koji se sprovodi u ovoj kompaniji ukazaće vam iz kog dela sveta potičete, gde su vaši preci živeli, i to ne samo u nekoliko stotina godina unazad, već i mnogo dalje kroz istoriju (u nekim slučajevima čak i do 80.000 godina unazad). Takođe, dobićete informacije i o tome kako su vaši preci migrirali tokom vremena, gde su sve živeli i gde sve danas žive vaši rođaci s kojima delite isti DNK.\nOvo nije prvi projekat takvog tipa, ali je najmasovniji i najdetaljniji do sada. U ovom trenutku pokriva više od 80 regiona u svetu. Najdetaljnije je pokrivena Velika Britanija (što je i logično, jer se radi o britanskoj kompaniji), a zatim slede Evropa, Amerika, Afrika i Bliski istok. Najinteresantnije kod ovog projekta je što se on stalno razvija. Svaka nova DNK analiza koju urade uključuje se u bazu podataka, tako da ona dobija sve više informacija spremnih za analizu, a to se odslikava kvalitetnijim finalnim rezultatima. Istorijat predaka ovde se prikazuje u nekoliko različitih konteksta. Ne samo što će pokušati da odgonetne porodično stablo do 10 generacija unazad, već će predstaviti i kako su se vaši preci širili po svetu, gde su sve živeli i kako su bili povezani. Najbolje od svega je što rezultati dobijeni nakon testiranja nisu konačni. Oni se neprestano nadograđuju svakom novom obavljenom DNK analizom i, što je još bitnije, svi ljudi koji su se testirali to mogu da vide besplatno.\nS obzirom na to da se radi o ozbiljnom naučnom projektu, potrebno je slediti proceduru koja je jednostavna, ali ne i brza. Prvi korak je da se registrujete na sajtu i da poručite opremu za uzimanje DNK uzorka. Po plaćanju usluge, čija cena je u trenutku pisanja teksta iznosila oko 100 evra, kurirskom službom će se poslati sve što je potrebno za preuzimanje uzorka (brisa iz grla), kao i neophodnu zaštitu da ne bi došlo do kontaminacije uzorka prilikom vraćanja u laboratoriju. Troškovi isporuke u Srbiji su oko 25 dolara. Na rezultate se čeka 10 do 12 nedelja, a nakon toga će na sajtu na vašem nalogu biti postavljene sve informacije dobijene istraživanjem. Po želji, moguće je poručiti i brošuru sa odštampanim rezultatima, ali je online varijanta daleko bolja i naprednija. I to ne samo zato što je interaktivna i što dozvoljava da se „uđe u dubinu“ i saznaju još neki detaljniji podaci o istorijatu, već i zbog činjenice da se samo tu rezultati ažuriraju u realnom vremenu, nakon svake nove izvršene DNK analize koja se upisuje u bazu.\nNeke od osnovnih stvari koje se nalaze u rezultatima uključuju prvobitno prebivalište vaših predaka, kao i kako su oni migrirali tokom vremena. Na raspolaganju je prikaz i po majčinoj i po očevoj liniji, mada je ovaj drugi slučaj moguć samo u slučaju muškaraca, jer jedino oni imaju X i Y hromozom koji se prenosi sa muške strane (žene imaju dva X hromozoma). I žene mogu da dobiju ovaj podatak, ali posrednim putem – tako što će testiranje obaviti neko od njihovih bliskih muških srodnika (brat ili otac, na primer).\nBio‑geografski podaci dobijaju se u vidu procenata. Upoređivanjem vašeg DNK sa svim ostalim u bazi dobiće se relativan odnos koji će reći koliko procenata vašeg DNK potiče iz Evrope, Afrike, Azije… U ovom slučaju, među izvorima se najverovatnije neće naći Amerika, jer se gleda mnogo dalje u prošlost nego što je moderan čovek kročio na tlo ovog kontinenta. Posebno je interesantan migratorni model, koji na osnovu svih podataka u bazi kreira simulaciju kretanja ljudi kroz istoriju s kojima delite zajednički DNK. Još jedan zanimljiv podatak jeste prikaz grupe ljudi koji su takođe obavili ovo testiranje, a s kojima delite zajedničke pretke i po majčinoj i po očevoj liniji.\nDrugim rečima, možete videti ko su vaši rođaci (bez obzira na to koliko daleko rodbinsko koleno da ste), kao i gde oni trenutno žive. Najbolje od svega je što sistem funkcioniše po Big Data modelu – što je veći broj urađenih analiza, to će rezultati biti tačniji i precizniji. A pošto je nakon jednom plaćene analize pristup sistemu dozvoljen doživotno, to će vas „naterati“ da mu se stalno vraćate i vidite da li je pronašao još nekog od vaših rođaka ili ažurirao istorijat vaše familije.\nTagovi: Big Data, DNA WorldWide Group, dnk, DNK analiza, Geni, Living DNA\n← I YouTube uvodi opciju naplate sadržaja\nNedeljni pregled kriptovaluta – treća nedelja juna 2018. →


KOLUMNA: Večeras peva Mišel Gigu – Balkan-Handball.com\nHome / Analize / KOLUMNA: Večeras peva Mišel Gigu\nReče mi jedan kolega pred finale.\n„Imao sam čudan san. Sanjao sam Mišela Gigua kako peva Patrisu Kanajeu – Sve je lako kad’ si mlad, svaki pehar dobro ti stoji“.\n„Ma ništa to nije“, odgovorio sam mu.\n„To je moja generacija, Mišel, poslednji Titovi pioniri. Ja, prijatelju, na javi vidim istu devojku koja je čistila gerflor i prošle godine u ćošku ispod novinarske tribine. Kada zažmurim, mogu tačno da vizuelizujem prostor ispred dvorane i tri meseca posle F4, binu, 98% pesama, 12 klupa za sedenje ispred tri šanka sa pivom, a o meniju u kantini za novinare da ti ne pričam. Gulaš je uvek subotom, a viršle su uvek na dan finala. Pijemo pravu koka-kolu za EU, a ne ono sirće iz Zemuna namenjeno za zemlje trećeg sveta. Između dva dana, gledamo fudbalsko finale tradicionalno i testiramo Kolsch iz čaša 0.2 u Malzmuhle pabu na Heumarktu. I na poluvremenu na kiss-camu ljube se baba i deda iz Erfurta po treći put…„, kažem ja njemu i smelo dodajem.\n„Sledeće godine ću pozajmiti Kilov šal, ako im se još neki fan pojavi posle totalnog ulupavanja sa Gislasonom koje će nastaviti sa plašljivim Jihom, vezaću ga preko očiju i hodati od štanda sa golmanom robotom do media centra. Samo me plaši onih 38 stepenika od vrata media centra do levela 0 gde su onih pet radnih stolova smeštenih po sredini gde sedimo ta tri dana. Ako ne polomim vrat, skidam šal i pozdravljam poimenice svakog novinara od prvog do poslednjeg. Ovi opšte prakse se menjaju, ali oni rukometni su tu i ne mrdaju već godinama. Bjorn, Kevin, Saša, Magda, Japanka Juki, Peter. Ostarismo zajedno u gradu na Rajni. Jedino se Sreten, Bole i Kubura sa Arene ne menjaju. Rade ljudi na mlazni pogon, bojim se da će ih ukrasti ovi bogatiji sportovi„.\n„Više je dan mrmota. San ili java, izgleda da ćemo terati do 2024. Isto sve, pa ko izdrži..“\nU Kelnu je sve na svom mestu. Po „kelnovski“, favoriti Monpelje i Nant su igrali finale, a ovi sa papira su svoje sezone završili ranije. Ne morate da budete mnogo rukometno obrazovani da kažete da su Vardar i PSŽ trebali da igraju za titulu, ali iskustveno, parafraziraću sebe od pre par nedelja „mogli su i jedni i drugi bez pritiska, jer u Kelnu važe druga pravila“.\nDobili smo novu zvezdu, Melvina, gledali radost Južne Amerike, simpatičnog Diega Simoneta, još jednom se zapitali zašto Nikola Portner ne brani za Srbiju i kako su Džekson i Talant napravili levoruku decu. Gledali smo Kiretovo majstorstvo i lakoću postojanja u Lanxessu kojima godine ne mogu ništa i prepaljenog Dominika Klajna, koji je više animirao publiku nego igrao, simulirajući svoj raniji život iz Kila, kada je važio za najpoznatijeg nosača peškira u svetu rukometa. Ispratili smo Noku Serdarušića u penziju. Svaka čast za sve što je napravio za istoriju Kila. Ispratili smo i veliki Vardar, velike godine, uspehe, jednu fantastičnu ekipu i trenera. Uživali smo u rukopisu Patrisa Kanajea, koji je EHF Ligu šampiona osvojio sa najslabijom, po rejtingu, bekovskom postavom ikada. Zapitali smo i Jonasa Tručanovičiusa, zna li neko osim bliže i dalje rodbine u košarkaškoj zemlji Litvaniji, da je njihov zemljak jedan od najzaslužnijih za osvajanje najvrednijeg pehara u sportu koji se zove rukomet? I složili smo svi onako na media tribini, da je Dejvid Štern sigurno poslao par skauta skauta da pravdi privedu i na muke stave onog profesora fizičkog, trenera, prijatelja, ujku, oca, starijeg brata, koji je Dainisa Kristopansa, u zemlji Letoniji, prevario, zaveo i na pogrešan put poslao, kada ga je ubedio da sa 215 cm umesto vrhunskog centra u NBA postane malo manje vrhunski rukometaš na brdovitom Balkanu. Očekivali smo i malo više emocija u izjavi „feniksa“ Vidka Kavtičnika, ali ne da se Slovenac, „čovek od čelika“…\nPevušili smo sa navijačima Nanta, koji su sve i svakoga oduševili energijom i orkestrom koji su poveli sa sobom. I kada su izgubili, slavili su zajedno sa pobednicima. Na navijačkom turniru, pobedili su i ostavili tri mesta prazna iza sebe. Kada je trebalo da se podrži Monpelje u završnici protiv Vardara, pevali su „Monpeelje“ svi kao jedan. Kada je trebalo podsetiti Noku Serdarušića da je ostalo još 20 minuta u meču sa Vardarom da Daniel Narsis postigne poslednji gol u neverovatnoj karijeri, krenulo je od ljubičastih „Narsis, Narsis, Narsis“. Zbunjeni PSŽ-ovci su se prihvatili pevanja o svom igraču tek posle minut-dva, ali sa druge strane, 350 navijača Monpeljea je ćutalo. Nismo stigli da se bavimo istorijom odnosa sa „Air France-om“.\n„To su, bre, navijači“, reče kolega pored mene.\n„A ne ovi ljubičasti. Navijali za ove što su ih posle pobedili u finalu, a onda zajedno i proslavljali ispred Arene. Kako možeš da navijaš za drugi klub iz svoje zemlje? Gde je tu logika? To se zove turizam„, glasno i naglašeno sarkastično da primetim, sumirao je F4 dok smo lagano napuštali ispražnjen plato ispred Lanxess-a u nedelju uveče gde su sve sprave „mamipare“ odavno bile rasklopljene, a Final4 već davna prošlost do narednog maja.\nOstao je brisan prostor. Kao da ničega nije ni bilo. I kiša je počela da pada, da upotpuni doživljaj…\nFOTO: „Hvala, Jozo Čabraja“\n← Prethodni članak Zoran Jovičić novi trener Gorenja\nNaredni članak → Pastor i Krivokapić nastavljaju u Segedinu do 2021


"Akcija za 5": Najbolji projekt web za srednjoškolce grupe Šatro / Novi list\nPobjednici grupa Šatro koja je osmislila web koji bi srednjoškolci stvarali za srednjoškolce / snimio V. KARUZA\nObjavljeno: 27. listopad 2017. u 15:36 2017-10-27T15:36:51+02:00 2017-10-27T15:36:51+02:00\nUdruga Delta i Grad Rijeka već 12. put organizirali su ovu akciju, čiji je cilj pružiti mogućnost mladima između 14 i 19 godina da razviju sposobnosti potrebne za sudjelovanje u donošenju odluka na lokalnoj razini\nPedesetak riječkih srednjoškolaca iz jedanaest srednjih škola zaposjelo je gradsku upravu na jedan dan kako bi tijekom »Akcije za 5!« podijeljeni u pet grupa razvijali projektne prijedloge na temu informiranja mladih. Udruga Delta i Grad Rijeka već dvanaesti put organizirali su ovu akciju, čiji je cilj pružiti mogućnost mladima između 14 i 19 godina da razviju sposobnosti potrebne za aktivno sudjelovanje u procesima donošenja odluka na lokalnoj razini. U razvijanju svojih prijedloga srednjoškolci su imali podršku mentora iz Udruge Delta, a na raspolaganju za sva pitanja stajali su im i službenici riječke gradske uprave. Razrađene projekte potom su u Gradskoj vijećnici prezentirali pred svim uključenim srednjoškolcima, pri čemu su svoje vršnjake trebali uvjeriti da upravo njihov prijedlog zaslužuje biti odabran kao onaj koji će biti realiziran u roku od mjesec dana, zahvaljujući potpori od 5.000 kuna, koje je osigurao Grad Rijeka. Maja Uršić Staraj iz Udruge Delta ocijenila je da su uključeni srednjoškolci dobro detektirali potrebe svojih vršnjaka.\n– I sami ste rekli, nije lako zainteresirati mlade. Na temu njihova informiranja nema jednoznačnog odgovora, a svaki je projekt dao dio odgovora na ovaj problem – rekla je.\nKao najbolji izabran je projekt Informativni program za mlade grupe Šatro. Riječ je o webu koji bi srednjoškolci stvarali za srednjoškolce, a na kojem bi bili kombinirani mnogi sadržaji, koji se inače ne mogu tako lako naći ili nisu dostupni na jednom mjestu. Budući da bi web stvarali sami srednjoškolci, koji bi pisali o temama koje zanimaju njihove vršnjake, autori smatraju da bi sudjelovanje u projektu moglo poslužiti i kao dobra ljetna praksa. Uz pomoć o državnoj maturi na webu bi se nalazila i lista poduzetnika koji srednjoškolcima nude ljetne poslove. Nagradu im je uručio riječki pročelnik za kulturu Ivan Šarar koji je okupljenima usput podijelio nekoliko savjeta o osvajanju medijskog prostora, ali i poručio da su mu svi super.\n– Super mi je što ste toliko nabrijani i puni strasti u raspravi, baš onako kakvi bi i trebali biti u toj dobi, za razliku od studenata s kojima sam inače u kontaktu. Njima se nešto čudno dogodi kad upišu fakultet, kao da dođe do kolektivne lobotomije pa se pretvore u lešane sipe, ali vjerujem da vi nećete završiti takvi, zaključio je Šarar.\nGrupa Šatro osvojila je nagradu Savjeta mladih i za najkonstruktivniju grupu, što im je donijelo ulaznice za klizalište. Članove Savjeta mladih oduševili su projekti i razina rasprave da su pozvali sve zainteresirane da im se u petak pridruže na sjednici. Na dnevnom redu bit će Lokalni program djelovanja za mlade u naredne četiri godine, a želja je predsjednika Savjeta Saše Pešuta da se oni srednjoškolci koji na licu mjesta vide kako ovo tijelo za mlade funkcionira i sami za godinu dana prijave na natječaj za novi saziv Savjeta mladih.\nNajoriginalniji projekt onaj je Tekućih žireva, naslovljen Lovac na novac, a odnosi se na financijsko opismenjavanje mladih, što im je donijelo ulaznice za bowling. Na »Akciji za 5!« sudjelovale su još grupe Nova generacija s projektom »A šta sad?«, Pet milja do cilja s projektom »Znam da ništa ne znam« te Fiumani s web stranicom »Rijeka za mlade«. Svi koji su sudjelovali u akciji pozvani su uključiti se u realizaciju pobjedničkog projekta.


Promocija Alnovina u Centru za kulturu i umetnost | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Promocija AlNovina\nNenad Stanković DS Žitkovac škole intervju fudbal Napredak KK Niš Aleksinac.Net saobraćaj izbori Aleksandar Vučić hapšenje Miodrag Tasić Crveni krst NATO Ivan Dimić festival budžet Radio Aleksinac pozorište Dušan Ostojić Dveri Beograd košarka predsednik opštine Centar za kulturu i umetnost Aleksinački Rudnik SNS opština\n01.09.2017. Tekst i foto Boža Nesvrćanin\nU isto vreme bilo je reći i o Novostima juga, koje su nešto starije, i jedne su od novina koje su deo izdavaca Agro-press d.o.o. Gredetin. Radio Aleksinac je deo ove informativne aktivnosti, list Sokobanja, kao i fejsbuk stranica ove izdavačke kuće, gde se elektronskim putem pružaju mnoge vesti o događanjima u našoj opštini.\nPredstavljene su i mnoge teme iz Alnovina i Novosti juga, koje su obrađene u predstavljenim brojevima.\nOvo je bila prilika da se čuje nešto više o mladim školovanim ljudima i drugima koji tu nalaze posao uz pomoć Nacionalne službe zapošljavanja Aleksinac i opštine Aleksinac.\nOvom prikazu, koga je vodila Maja Cvetićanin, direktor CKU Aleksinac, sa ljudima iz Alnovina, koje je predvodio direktor i glavni urednik Ninoslav Miljković, prisustvovali su mnogi predstavnici društvene sredine, organizacija, novinari, građani i pojedinci.\nPo predstavljanju pozdrave za uspešan rad ove izdavačke delatnosti poželeli su Zoran Stanojević, Dušan Stojanović, Miloš Paović, novinar, i Boža Marković, koji je rekao da zahvaljujući ovoj kući Aleksinac više nije samo čaršija od moravičkog mosta do aleksinačke crkve, pošto bistrina Jastrepca, a u novije vreme i tajanstvenost i mistika Rtnja daju novu snagu timu koga uspesno vodi Ninoslav Miljković.\nPoželimo ovoj mladoj ekipi Agro-pressa, d. o. o. Gredetin dug i uspešan rad u našoj sredini, sa mnogim inovativnim sadržajima u svojim delatnostima.\nPredstavljanje je završeno koktelom i druženjem zvanica.\n# Miloš Paović Boža Marković - Nesvrćanin Zoran Stanojević Centar za kulturu i umetnost Radio Aleksinac Gredetin novinari Ninoslav Miljković Maja Cvetićanin Dušan Stojanović


HVALA – U Srbiju stiže pomoć sa svih strana\nHVALA – U Srbiju stiže pomoć sa svih strana\nUjedinjene nacije, Ruska federacija, više evropskih zemalja i država iz regiona uputili su u Srbiju humanitarnu pomoć i spasilačke ekipe kako bi pomogle u saniranju posledica poplava, saopštio je danas biro MUP-a za saradnju s medijima.\nPrvi deo humanitarne pomoći Ujedinjenih nacija, koji se sastoji se od agregata, pumpi za vodu i čamaca za spasavanje stigao je noćas na beogradski aerodrom „Nikola Tesla“.\nDanas će stići i drugi deo humanitarne pomoći UN sa hranom i vodom za najugroženije stanovništvo.\nAZERBEJDžAN POSLAO 400.000 EVRA\nPo nalogu predsednika Azerbejdžana Ilhama Alijeva, humanitarna pomoć, u iznosu od preko 400.000 hiljada evra, u ime Vlade Azerbejdžana dopremljena je u Beograd specijalnim letom iz Bakua, saopštila je jutros ambasada u Srbiji.\nHumanitarna pošiljka iz Azerbejdžana sastoji se od motornih i plastičnih čamaca, dizel generatora, pumpi i filtera za ispumpavanje vode, kaca i kanistera za vodu, raznovrsne opreme za spasilačke akcije, gasnih rezervoara, šatora, toplih ćebadi i druge opreme.\nPrispelu humanitarnu pošiljku sastavilo je azerbejdžansko ministarstvo za vanredne situacije u skladu sa spiskom neophodnih sredstava, koje je srpska strana dostavila azerbejdžanskoj strani.\nSTIGAO I DRUGI KONTINGENT IZ BELORUSIJE\nIz Belorusije je noćas u Srbiju dopremljen nov kontingent humanitarne pomoći, a istim avionom stigao je i zamenik beloruskog ministra za vanredne situacije Aleksandar Nikolajevič Gončarov.\nKako je saopštila Informativna služba počasnog konzula Belorusije u Beogradu Dragomira Karića, na apel premijera Srbije Aleksandra Vučića, bratskoj Srbiji je iz Minska stigla nova količina pomoći avionom „iljušin 76“.\n„Reč je o četiri velikih agregata od po 100 kilovata, 20 prenosivih generatora, 30 motornih pumpi za ispumpavanje vode, 20.000 konzervi mesnih prerađevina, 5.000 vunenih ćebadi, 20 šatora sa po 20 mesta za spavanje i drugim potrepštinama“, navedeno je u saopštenju.\nSPASILAČKI TIM IZ GRČKE STIŽE DANAS\nAmbasador Grčke u Beogradu Konstantinos Ikonomidis najavio je da će danas u Srbiju stići spasilački tim iz Grčke kako bi pružio pomoć poplavljenim područjima.\n„Specijalni spasilački tim iz Soluna, sačinjen od osam ljudi, stiže sutra da pomogne srpskim prijateljima u poplavljenim oblastima“, naveo je Ikonomidis preko Tvitera u nedelju uveče.\nOn je saopštio i da će osoblje grčke ambasade danas dopremiti donaciju u hrani i vodi u gradsku skuštinu, „u znak solidarnosti sa srpskom braćom“.\nU saopštenju ambasade Grčke dostavljenom Tanjugu navedeno je da je potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Grčke Evangelos Venizelos izdao instrukcije za utvrđivanje plana dodatne bilateralne pomoći.\nVlada Srbije danas je saopštila da je od 18. maja moguća uplata humanitarne pomoći žrtvama poplava u Srbiji putem PayPal-a iz 193 zemlje i regiona.\nRačun pripada diplomatskom predstavništvu Srbije u Briselu, odakle se novac direktno prebacuje na račun Vlade Srbije namenjen pomoći ugroženima od poplava, navodi se u saopštenju.\nHumanitarnu pomoć, preko PayPal servisa, moguće je uplatiti na adresi floodrelief.gov.rs.


Sud u Zagrebu: Tompson sme da viče "Za dom spremni"\nA. J. 12. decembra 2019. 10:02\nTročlano veće Visokog prekršajnog suda presudilo je da Marko Perković Tompson uzvikivanjem „Za dom spremni“ na početku pesme „Bojna Čavoglave“ nije prekršio zakon.\nJutarnji list dodaje da nije imao uvid u presudu tročlanog veća Visokog upravnog suda koje je oslobodilo Tompsona pa ne zna na koji je način to veće argumentovalo svoj stav da uzvikivanje pozdrava “Za dom spremni” na početku Bojne Čavoglave nije kršenje zakona.\nPa u srbiji ima ratni zlocinaca koji su osudzen pa sede u vladi a sta pricaju i ko im je idol da te Bok sacuva demokratija bracula.\nHaj Hitler i to neka bude isto pozdrav umjesto dobar dan.


150 novih kontejnera za migrante / Bljesak.info | BH Internet magazin\nVijesti / Flash | 24. 11. 2020. u 09:53 Bljesak.info\nMinistarstvo sigurnosti u Vijeću ministara, sa ministrom Selmom Cikotićem na čelu, umjesto najavljenih deportacija, piše Srna, radi na otvaranju novih migrantskih naselja u koje bi trebalo da u 150 kontejnera bude smješteno oko 3.000 migranata-\nCikotić priprema postavljanje 150 kontejnera, doniranih iz Austrije, koji će, nakon dopremanja u BiH, biti podijeljeni u suradnji sa Međunarodnom organizacijom za migracije.\nU jedan kontejner trebalo bi biti smješteno 20 migranata.\nDirektor Službe za poslove sa strancima BiH Slobodan Ujić, koji se nalazio u izolaciji, rekao je da ga nitko službeno nije ni obavijestio niti kontaktirao u vezi sa projektom postavljanja novih migrantskih naselja u Sarajevskoj i Tuzlanskoj županiji.\nSavjetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman naveo je da se na realizaciju potpisanog sporazuma o readmisiji državljana između BiH i Pakistana može čekati i do godinu jer sve ovisi od političke volje Predsjedništva BiH, s jedne, i pakistanskog predsjednika, s druge strane, koji su nadležni za ratifikaciju tog sporazuma.\nkontejneri selmo cikotić


Fotografije Kire Najtli neobrađene u Fotošopu - WANNABE MAGAZINE\nFotografije Kire Najtli neobrađene u Fotošopu\nLegendarni francuski fotograf Patrik Demarkelijer bio je zadužen da snimi fotografije popularne britanske glumice Kire Najtli, objavljene u magazinu “Interview”, koje su potpuno neobrađene u Fotošopu.\nReč je, naime, o zahtevu popularne glumice Kire Najtli, koja je više puta isticala da ne voli da se njene slike kompjuterski obrađuju. Ovakav svoj stav je prvi put izrazila kada su fotografi povećali njeno poprsje na plakatu za film “Kralj Artur”, za šta je Kira smatrala da nije u skladu sa njenim telom i da svi jasno mogu videti da je fotografija lažna.\nPopularna glumica, koja krasi novembarska izdanja magazina “The Edit” i “Glamour UK”, nedavno je izjavila: “Žensko telo je polje za bitku i za to direktno možemo kriviti fotografiju”, a čak je istakla da je pristala da se slika u toplesu, samo ako Demarkelijer ne obradi te fotografije.\n“Smatram da je zaista važno naglasiti da izgled ili oblik nečijeg tela nije bitan. Društvo nam je toliko opterećeno izgledom fotografija, da je sve teže videti različite oblike tela koji postoje, a takav uticaj na publiku je poguban.”


Pošta, Telekom, Štedionica i Dunav osiguranje potpisali protokol o saradnji | Kamatica\nPočetna > vest > Pošta, Telekom, Štedionica i Dunav osiguranje potpisali protokol o saradnji\nTekst objavljen: 19.04.2021 12:40\nKompanije Telekom Srbija, Pošta Srbije, Banka Poštanska štedionica i Dunav osiguranje potpisale su protokol o saradnji, sa ciljem da svaka bude prisutna sa svojim uslugama u mestima širom Srbije gde je makar jedna od njih ima filijalu ili poslovni prostor, a prvo mesto gde će protokol zaživeti je Bosilegrad.\nPrema rečima v.d direktora Pošta Srbije Zorana Đorđevića, koji je i inicijator formalizacije saradnje četiri kompanije u državnom vlasništvu, cilj je da se građanima omogući da na jednom mestu dobiju sve poštanske ili bankarske usluge, da mogu da se osiguraju ili pretplate na usluge mobilne telefonije i kablovske televizije.\n„Prvo mesto, koje će biti primer saradnje četiri kompanije je Bosilegrad, u kome postoji pošta, ali nema ekspozitura ostale tri kompanije“, najavio je Đorđević na konferenciji za novinare po potpisivanju protokola.\nPošta Srbije, prema podacima na zvaničnom portalu preduzeća, ima više od 1.900 šaltera širom Srbije.\nPotpisnici Protokola su, osim Đorđevića, i generalni direktor Telekoma Srbija Vladimir Lučić, predsednica Izvršnog odbora (IO) Dunav osiguranja Ivona Soković i predsednik IO Banke Poštanske štedionice Bojan Kekić.\npošta srbije telekom Dunav osiguranje


cicipas o odlasku u wc tokom meca | Sport | Ostali sportovi\n18. May, 17:26\nCICIPAS SE OGLASIO POSLE SKANDALA! Otkrio zašto je STVARNO išao u WC - "Zamislite da sam to radio PRED SVIMA" (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Jovana Raičević Izvor mondo.rs 22.08.2021. / 13:44\nZverev je mislio da Cicipas vara tokom njihovog meča, a imali smo priliku i da čujemo drugu stranu priče iz Sinsinatija.\nIzvor: Twitter/@TennisTV/YouTube/Roland Garros/Printscreen\nMnogo bure u Sinsinatiju ovih dana. Nakon skandala Danila Medvedeva kada se sudario sa kamerom na terenu, a onda i prijetio da će tužiti turnir, u centru pažnje su bili Aleksander Zverev i Stefanos Cicipas.\nU meču polufinala Njemac je Grka optužio da vara odlascima u toalet sa mobilnim telefonom, a sada je uslijedio i odgovor druge strane.\nBURA U SINSINATIJU!\nNaime, Zverev je osvojio prvi set 6:3, posle čega je Cicipas riješio da ode u toalet, što je po pravilima dozvoljeno. Ipak, on je to učinio sa čitavom torbom, pa je Njemac mislio da će koristiti mobilni telefon, kako bi komunicirao sa svojim ocem, ujedno i trenerom.\n"Ništa blesavo nisam uradio. Nije to astrofizika. Otišao sam u svlačionicu da zamijenim majicu. Mislim da ne bi bilo lijepo da sam skidao šorts pred svima na tribinama. Ja sam neko ko se znoji mnogo više nego neki drugi. To je prihvatljivo, tako funkcionišem", objasnio je Cicipas.\nOn je potom rekao da neće prestati da to radi jer se bolje osjeća kada izađe na teren. Sudija je posle te pauze rekao Cicipasu da je iskoristio maksimalnu dozvoljenu kvotu za pauzu.\n"Nekako sam uspio da odigram do kraja meča tako znojav, ali sam mu rekao da to nije lijepo od njega. Pogledaću pravilnik kasnije. Igraču bi trebalo da bude dozvoljeno da ode u toalet posle svakog seta koliko mi je poznato. Trudimo se da igram tenis, znojimo se mnogo, dajemo sve od sebe, a onda neko ne cijeni to dovoljno. Tužno je sve to vidjeti", zaključio je Cicipas. Evo kako je to izgledalo:\nIt's getting *tense* out there...#CincyTennispic.twitter.com/ACPlGMM6Rn\n— Tennis TV (@TennisTV)August 21, 2021\nStefanos Cicipas Aleksander Zverev Sinsinati masters


Koje globalne probleme biste prvo rešili? - Domino Magazin\nNaslovna Stil Koje globalne probleme biste prvo rešili?\nKoje globalne probleme biste prvo rešili?\nU narednim godinama, H&M Conscious Foundation posvetiće se radu na tri globalna problema.\nZato se svim zaposlenima i kupcima H&M-a pruža se mogućnost da odluče koja tri pitanja će ova fondacija podržati. Od 22. oktobra, svako može dati svoj glas putem stranice makeadifference.hm.com.\nInspirisana „Milenijumskim razvojnim ciljevima Ujedinjenih nacija”, H&M Conscious Foundation koristiće svoja sredstva kako bi se posvetila nekim od najizazovnijih problema u svetu i nešto promenila u zajednicama u kojima H&M posluje.To znači da će glasovi zaposlenih i kupaca H&M-a imati veliki uticaj na usmeravanje aktivnosti fondacije.\nH&M Conscious Foundation savetovala se sa velikim brojem stručnjaka odabranim zbog svoje posvećenosti različitim razvojnim pitanjima i globalnim izazovima, koje smatraju prioritetnim za rešavanje. Pet pitanja koja su prepoznata kao globalno najbitnija su: čista voda, jačanje položaja žena, očuvanje prirodnih resursa, obrazovanje i smanjenje siromaštva samoosnaživanjem.\nKada zaposleni i kupci H&M-a izglasaju tri najbitnija problema, fondacija će partnerski sarađivati sa tri svetski-priznate organizacije u svrhu rešavanja ovih pitanja na globalnom nivou. Pored toga, u državama u kojima H&M posluje, fondacija će pokrenuti lokalne programe koji će odražavati izglasane teme.\nPrethodni članakNajluđa mapa sveta koju ste videli\nSledeći članakPirjani kupus


NOVIH 100 EVRA ZA MLADE: Siniša Mali predstavio Predlog zakona o dodatnoj pomoći za građane od 16 do 29 godina | Blok vesti\nHome Iz minuta u minut NOVIH 100 EVRA ZA MLADE: Siniša Mali predstavio Predlog zakona o dodatnoj...\nNOVIH 100 EVRA ZA MLADE: Siniša Mali predstavio Predlog zakona o dodatnoj pomoći za građane od 16 do 29 godina\nPrevious articleBRUKA I SRAMOTA: Nema ceremonije ako rusko čudo od deteta osvoji olimpijsku medalju!\nNext articleКако је Русија изгледала 1922. године (ФОТО)\nNAVIJAČI ZVEZDE U PANICI – ŠAMPION OSTAJE BEZ NAJBOLJEG IGRAČA! Stigla POGATA ponuda, oglasila se i UPRAVA!


Servisne pogodnosti za Volvo vozila starija od četiri godine - KAMIONI.NET\nPod motom ”Želimo da Vaš Volvo ostane 100% Volvo“, mreža servisnih radionica Volvo kamiona u Srbiji od 1. avgusta do 31. decembra 2013. vlasnicima vozila ove marke koja su starija od četiri godine nudi mogućnost da redovno servisno održavanje obave po povoljnijim cenama od standardnih.\nTokom kampanje “4 +” Volvo nudi redovan servis vozila u koji spadaju zamena ulja i prečistača (filtera) za ulje u motoru, zamena separatora goriva, kompjuterska dijagnostika i još 24 najvažnija pregleda na vozilu.\nCene za ove usluge su znatno povoljnije od redovnih, recimo, za vozila opremljena motorom D13A (sa 33 litra ulja) kompletna usluga (ulje, prečistači i rad) košta 30.252,50 dinara bez PDV-a, za vozila sa motorom D12D (33 l ulja) – 29.874,20 dinara, za ona sa motorom D12C (33 l ulja) – 28.473,45 dinara, za D12A (36 l ulja) – 27.858,55 dinara, za D9A (33 l ulja) – 21.809,00 dinara, za D6B (19,5 l ulja) – 21.004,30 dinara, za D6A (19,5 l ulja) – 29.874,20 dinara, a za vozila sa motorima D7E (25 l ulja) 20.794,35 dinara.\nPored toga, za sve popravke za kojima se ukaže potreba nakon ovog pregleda, Volvo servisne radionice u Novim Banovcima, Novom Sadu i Čačku pripremiće posebnu ponudu – sa 25% popusta na delove potrebne za te popravke.\nZa sve popravke i delove ugrađene u ovlašćenim Volvo servisima u Srbiji važi dvogodišnja garancija.\nVolvoovi stručnjaci podsećaju da su originalni Volvo delovi i usluge pružene u servisu iz Volvo mreže najbolje i najisplativije rešenje za vlasnika Volvo kamiona i autobusa.\nKAMIONI.NET > Kamioni > Servisne pogodnosti za Volvo vozila starija od četiri godine


19.07.2018. 08:07h 19.07.2018. 08:08h\nBritanski istražitelji tvrde da su otkrili osumnjičene napadače koji stoje iza napada novičokom na bivšeg dvostrukog špijuna Sergeja Skripalja i njegovu ćerku Juliju.\nPrema najnovijim informacijama, britanski istražitelji navodno su uspeli da identifikuju nekoliko osoba za koje sumnjaju da su izveli napad na Skripalje. Naime, istražioci smatraju da je u napad umešano "nekoliko Rusa", čime je jasno stavljeno do znanja da se traži više od jednog osumnjičenog.\nUK police 'know who carried out Skripal poisoning', with multiple Russian suspects identified https://t.co/JOP7hD2aqQ\nIzvor blizak istrazi kazao je agenciji AP da su istražioci do tog podatka došli detaljnim pregledom bezbednosnih kamera i analizom podataka o tome ko je ulazio u Veliku Britaniju približno u vreme napada na Skripalje.\n"Istražioci su sigurni da su oni Rusi", kazao je taj izvor.\nOva vest stiže u momentu kada istraga o još jednom slučaju trovanja novičokom "tapka u mestu", piše Independent i podseća da su nedaleko od Solsberija ovog meseca nađeni muškarac i žena, takođe otrovani tim nervnim agensom. 44-godišnja Daun Sturdžis preminula je bolnici osam dana od trovanja, dok se lekari i dalje bore za život 45-godišnjeg Čarlija Roulija. Britanski mediji pišu da je Sturdžisova bila izložena 10 puta većoj količini novičoka od one koja je bila korišćena u slučaju trovanja Skripalja i njegove ćerke.\nSergej SkripaljJulija Skripaljtrovanjenovičokosumnjičeni


Specijalni rezervat prirode 'Carska bara' je rezervat prirode koji leži između tri grada: Beograda, Novog Sada i Zrenjanina, u međurečju Tise i Begeja. Do nje se može doći kada se na 17 km iz Zrenjanina prema Beogradu skrene desno preko Begeja. Carska bara je sistem vodenih ekosistema sa trakama trske i ševara, stepa i vrbaka. Prostor Carske bare karakteriše gusto istkan ćilim reka, kanala, jezera i bara, dok se boje smenjuju od plavih jezera, preko zelenih i smeđih šuma, sve do bledo žute i bele boje slatina. Na ovom prostoru nekada se protezalo bezbroj većih i manjih močvara. Danas ovaj prostor karakterišu meandri Starog Begeja koji se sužavaju i skraćuju i bare — sve više nagnute u odnosu na dno rečnog korita.\nPrva zaštita dela područja uspostavljena je 1955. godine, kada je 'Vojtina mlaka' proglašena za deo izuzetnih prirodnih lepota. Šire prostorna zaštita područja Starog Begeja i Carske bare uspostavljena je 1986. godine proglašenjem Regionalnog parka prirode 'Stari Begej' (1300 hektara), a u okviru kojeg se nalazi i Strogi prirodni rezervat 'Carska bara' (447 hektara), kao predeo izvorne i neznatno izmenjene prirode. Na predlog stručnjaka Zavoda za zaštitu prirode Srbije, Vlada Republike Srbije proglasila je ovo područje Specijalnim rezervatom prirode Stari Begej — Carska bara. Rešenjem o prethodnoj zaštiti područja 2008. godine je predviđeno proširenje granica SRP 'Stari begej-Carska bara'.\nProstor oko Carske bare karakteriše gusto istkan ćilim reka, kanala, jezera i bara\nPrva zaštita dela područja (1955), proglasila je 'Vojtina mlaka' za deo izuzetnih prirodnih lepota\nNa ovom prostoru nekada se protezalo bezbroj močvara, danas ga karakterišu meandri Starog Begeja\nBiljni svet Carske bare koji pleni svojom lepotom, predstavljen je brojnim autohtonim vrstama, od kojih su neke retke, pored onih koje se redovno sreću na barskim kompleksima. Po svojoj vrednosti izdvajaju se od vodenih biljaka vodeni griz, vodena paprat, beli lokvanj i druge: u livadskoj vegetaciji prisutni su vranjemil, hajdučka trava, slez, pelen, livadska žalfija i druge; a u močvarnoj vegetaciji: zajednice tršćaka, vodoljub, barska perunika, ježenica, pačja trava, iđirot i druge. Šumske površine zauzimaju značajne delove Rezervata. Brojna stabla u okolini kolonije čaplji i kormorana imaju osušene vrhove, čineći ih tako pogodnim za osmatračnice i uzletišta za lov ribe u jezeru ili bari, ovim stanovnicima bare.\nZa bogatstvom sveta flore ne zaostaje ni fauna, gde se uz dosta sreće mogu pronaći: divlja svinja, srna, lisica, zec, bizamski pacov, šišmiš, tvor, jež, tekunica, krtica, lasica, hrčak, barska kornjača, sivi gušter, belouška, zelena žaba i šareni daždevnjak. U vodama Starog Begeja i Carske bare živi čak 24 vrste riba iz 16 familija. Svetsku slavu ovom mestu donelo je prisustvo ptičjeg sveta sa oko 240 vrsta, zbog čega je ovo dobro proglašeno za Ramsarsko područje, tj. upisano u listu močvarnih područja od međunarodnog značaja. Neke od retkih ptica koje se ovde mogu videti su orao belorepan, eja močvarica, livadska eja, kobac, mišar, čaplja kašikara i mnoge druge. U ovoj oazi flore i faune najranije prisustvo čoveka seže čak 6.000 godina u prošlost, o čemu govore dokazi pronađeni u humkama u okolini Mužije i Titela. Ranu istoriju kraja obeležio je hunski vođa Atila, za čije ime su vezane brojne legende o nastanku imena Carske bare.\nNeke od retkih ptica koje se ovde mogu videti su orao belorepan, eja močvarica i livadska eja\nNajveći orao Evrope, proporcionalno najkrupnijeg kljuna i impresivno širokih krila\nSlavu ovom mestu donelo je prisustvo ptičjeg sveta od 240 vrsta, pa je proglašeno međunarodnim značajem\n... i još ponešto o Carskoj bari


Radmanović ubacio 21 poen u pobedi Lejkersa nad Denverom\nJedanaest utakmica NBA sezone odigrano je u sredu uveče, a od košarkaša iz Srbije i Crne Gore, sa promenljivim uspehom, nastupili su Vladimir Radmanović, Peđa Stojaković i Saša Pavlović. Nenad Krstić propustio je sedmi meč Nju Džersi Netsa zaredom, a Darko Miličić osmu od poslednjih deset utakmica Memfis Grizlija.\nOd svih njih pobedi svog tima radovao se samo Vladimir Radmanović, čiji su Lejkersi uprkos činjenice da je Alen Ajverson ubacio 51 poen, trijumfovali u Denveru – 111:107. A Radmanović je bio među najzaslužnijima za tu pobedu, drugu u poslednjih 24 sata za trofejni tim iz Los Anđelesa. Srpski internacionalac ubacio je 21 poen (1-3, 6-9, 1-2) za samo 24 minuta igre i bio drugi strelac svog tima, iza neprikosnovenog Kobija Brajanta, koji je završio sa 25. Radmanović je imao i 5 skokova, 2 ukradene lopte i jednu asistenciju. Pored Ajversona, koji je u odlučujućoj poslednjoj četvrtini postigao samo dva poena, kod Nagitsa se istakao Karmelo Entoni sa 26 poena, dok je za Lejkerse Derek Fišer ubacio 20, a Lamar Odom 17.\nSolidnu partiju pružio je i Peđa Stojaković, ali su njegovi Hornetsi posle četvorodnevne pauze delovali "zarđalo" i doživeli ubedljiv poraz na svom parketu protiv Detroita – 91:76. Rip Hamilton je postigao 21, Čonsi Bilaps 18, dok je Rašid Valas uz 13 poena imao i 10 skokova. Kod domaćina, Stojaković je bio najefikasniji sa 19 poena (4-9, 2-5, 5-5), uz 5 skokova za 38 minuta, dok je Tajson Čendler završio sa 17 poena i 22 uhvaćene lopte.\nZa razliku od Radmanovića i Stojakovića, Saša Pavlović je imao još jedno loše veče, ovog puta ovde u Vašingtonu, gde su Klivlend Kavalirsi bez Lebrona Džejmsa doživeli peti uzastopni poraz – 105:86. Vizardsi su u jednom trenutku imali i 28 poena razlike, a predvodio ih je ove sezone sjajni Keron Batler sa 27 poena, 7 skokova i 4 ukradene lopte. Brendan Hejvud je ostvario "dabl-dabl" - 17 poena i 10 skokova, baš kao i Entoan Džejmison – 17 koševa, 12 uhvaćenih lopti. Kod Kavsa, Gibson, Guden i Šenon Braun postigli su po 13 poena, a Pavlović svega 3 (0-5, 1-2, -), uz 2 skoka za 21 minut.\nKompletni rezultati (sreda, 5. decembar 2007)\nVašington - Klivlend 105:86\nŠarlot - Čikago 82:91\nFiladelfija - Boston 103:113\nToronto - Finiks 123:136\nNju Džersi - Njujork 93:100\nNju Orleans - Detroit 76:91\nHjuston - Memfis 105:92\nSan Antonio - Dalas 97:95\nDenver – L. A. Lejkers 107:111\nSijetl – L. A. Klipers 95:88\nGolden Stejt - Milvoki 120:90


Author Topic: Satanizam, sekte, Crna ruža... (Read 160609 times)\n« Reply #100 on: 31-01-2012, 13:01:21 »\nSvarog, a ko ti brani da budeš pravoslavac?\nMora da je mnoooogo teško odabrati da se bude deo jedna tako privilegovane i moćne ideologije, koja na ovom tlu ima potpuni monopol nad svim i svačim.\nZahvaljujući odlukama Koštunicine vlade (2003-2008) SPC:\n- ne plaća porez;\nSPC je oslobođena odgovornosti od antidiskriminacionog zakona. Jedino oni mogu da ga krše i da prete kom kod žele. S druge strane njima kritika ne sme da se uputi.\nDržava im svake godine odvaja oko 600 miliona dinara pomoći.\nNjihove crkve i hramovi niču kao pečurke.\n- SPC se izborila da zaposli za ceo život sve svoje studente Bogoslovije tako što su državi nametnuli veronauku u 8 godina osnovne i 4 godine srednje škole , što iznosi dobrih 12 godina.\n- Plus muški studenti teologije, koji dolaze van Beograda imaju BESPLATAN dom u kome spavaju, uče i imaju obroke 4 godine.\n- Plus što ih čeka posao veroučitelja, imaju priliku da žive od tezgi u smislu: krštenja, venčanja, sahrana... I to vrlo dobro.\nU podavalskim selima odakle sam poreklom najveći buržuju i prepotentjaci postaju deca popova.\n(Zašto država nije obezbedila drugim studentima da imaju besplatne domove?\nZašto država nije odlučila da obezbedi zaposlenje dramaturzima, rediteljima i glumcima tako što će uvesti kinematografiju kao predmet u škole bar jednu godinu?\nDržava Srbija je odlučila da je film tek neka novotarija, koja ne treba da se izučava u školama ni jednu jedinu godinu uprkos tome što film postoji preko 100 godina, a sa druge strane jedna jedinaj knjižurina - Biblija, proučava se dobrih 12 godina života.\nSTO GODINA FILMA vs 1 KNJIGA = 0:12\nDa. To je srpski obrazovni sistem i srpska savremena civilizacija u koštuničinom konceptu.\nI pored svih tih nabrojenih privilegija ti se kao prsiš da ćeš da ostaneš Pravoslavac.\nPa da. Mnogo ti je teško.\nBiti pravoslavac u ovakvoj državi isto je kao biti pripadnik Komunističke Partije u istočnoj Evropi (od 1945 - 1990).\nTeško nama ostalima.\n« Reply #101 on: 31-01-2012, 13:12:52 »\nTi si sd se tolko nalupo da si jedva ostao ziv...\nEvo ja necu nista reci, evo pusticu ostale ako imaju volju da ti objasnjavaju kolko si prsnut , paranoidan i sta li vec sve ne...\nCekaj, jesam li ja Kostunica, pop, student teologije...??\nI sta je to blago meni sto sam Pravoslavac?!?!\nDaj kad si tolko konkretan, evo necu nista ja tebi da kazem, evo reci TI meni, molim te, sta je to blago meni zbog svega toga sto oni imaju!??!\nI koji ste to vi ostali!?!?! ( ) ?\n« Reply #102 on: 31-01-2012, 13:29:06 »\nGde sam se nalupetao?\nNađi mi citat neistinite rečenice pa link u kome me demantuješ.\nJe l nema poreza?\nJe l ima veronauke?\nJe l crkve ne nuči kao pečurke svud gde pogledaš?\nJe l država ne pomaže SPC?\nDaj link, kojim mi demantuješ navode pa ću te odna posmatrati kao ozbiljnog sagovornika.\n« Reply #103 on: 31-01-2012, 13:39:57 »\nЛомљавино, већина ствари које си навео за Цркву важи и за твоје другосрбијанце. Могу ли да вређају и прете коме хоће? Могу и то обилато раде и нико им ништа не може. Штавише, већи је број медија на којима се вређања (која иду до дипломатских скандала попут оног са људождерима и јучерашње тужбе бораца РС против Јовановића) и претње упућују, а знатно је мањи број медија на којима се такво понашање КРИТИКУЈЕ.\nА тек финансије? Па тај твој олош се око пара посвађао и поделио, то знаш и сам, вероватно и боље него ја. Ево сад некој фантомској организацији која ће обједињавати неколико виђенијих НВО град Београд даје на коришћење пословни простор у Кнез Михајловој улици. Одакле се финансирају? Постоји ли контрола тих финансија? Добијају ли НЕвладине организације новац из буџета државе? О чему причаш, леба ти?\nУ школама осим веровауке може изабрати ГРАЂАНСКО васпитање, то си заборавио.\nНове НВО рогобатних имена и сумњивих намена још више расту као печурке после кише, број им се више не зна. Опет, контролише ли неко финансије? Треба ли да чекамо опет неку интерну свађу и изношење прљавог веша, па да се објави део те приче, који новац пристиже, од кога и с којом сврхом? Плаћају ли они порез? И што је најважније - за кога ко лобира?\nДакле, по обичају причаш једностране бесмислице. Сад ћеш ти да одговориш нешто у стилу "четири ноге добре, две ноге лоше", али мени који нисам ни овамо ни онамо гадите се и једни и други и да је ово икаква озбиљна држава, Црква би била враћена у цркве, већина НВО закатанчена, а сви лопови с обе стране у затвору. У истом, па да деле ћелије. Рецимо, Богољуба с оним џип-попом... јебем ли га како се зове, сви имају нека суманута имена, вероватно да не може поштен човек да их попамти.\n« Reply #104 on: 31-01-2012, 13:41:35 »\nda li je ovo momentat koji bi se mogao posmatrati i kao "dzon u odbrani spc-a" ?\nmislim, ako jeste, ne mrdam s ovog topika.\n« Reply #105 on: 31-01-2012, 13:43:06 »\nQuote from: lilit_depp on 31-01-2012, 13:41:35\nмени који нисам ни овамо ни онамо гадите се и једни и други и да је ово икаква озбиљна држава, Црква би била враћена у цркве ... а сви лопови с обе стране у затвору\nЕ, да... И укинути ОБА идеолошка предмета и додати неке уметничке.\n« Reply #106 on: 31-01-2012, 13:45:59 »\nQuote from: SVAROG on 31-01-2012, 13:12:52\nJa sam prestao da budem pripadnik Srpske pravoslavne crkve i danas sam vikan.\n« Reply #107 on: 31-01-2012, 13:46:28 »\nma salim se bre.\nubacio se flajer.\n« Reply #108 on: 31-01-2012, 13:59:18 »\nQuote from: Джон Рейнольдс on 31-01-2012, 13:39:57\nPreterana ponuda širokog izbora - oš te koljem kašikom il viljuškom. Jebeni Đinđić, baš liči na njegovo laviranje između jednog zla i drugog zla. Barabar, pa ko kako nabode, sloboda brašo!\n« Reply #109 on: 31-01-2012, 14:02:02 »\nQuote from: Steva Lazin Ljuštikin on 31-01-2012, 13:59:18\nSvaka ti je na mestu. Ta odluka o uvođenju ta dva sranja u škole bila je popuštanje ne prema jednom već prema dva ekstremizma.\n« Reply #110 on: 31-01-2012, 14:04:32 »\nNe znam kako u praksi izgleda građansko vaspitanje (zna li neko, iz konkretnih primera?), onako kako je teoretski zamišljeno nije bilo nikakav ekstremizam, naprotiv.\n« Reply #111 on: 31-01-2012, 14:06:34 »\nNisam rekao da je predmet sam po sebi ekstremistički. To vrlo verovatno više zavisi od predavača nego od udžbenika i nastavnog programa. Verovatno se isto to može reći i za Veronauku.\nMislim da su interesne grupe koje su propagirale uvođenje Građanskog jednako ekstremističke kao one koje su htele Veronauku.\n« Reply #112 on: 31-01-2012, 14:07:48 »\nQuote from: angel011 on 31-01-2012, 14:04:32\nAko se zove Građansko vaspitanje, ekstremizma mora biti, da jebe jež ježa. Holy Church of Nochurch.\n« Reply #113 on: 31-01-2012, 14:13:46 »\nTjah, da l' je bolje zvati ga građansko vaspitanje ili etika (kao u Hrvatskoj)? Meni su i jedan i drugi naziv za taj predmet idiotski, a reč je o psihološkoj radionici na kojoj se klinci kroz igru uče kako da izađu na kraj sa strahom, kako da mirno reše sukobe, kako da ispolje agresiju, a da nikog ne povrede, uče se toleranciji prema različitima od sebe... Lepo zamišljeno, mada, kao što rekoh, ne znam kako se sprovodi u praksi.\n« Reply #114 on: 31-01-2012, 14:15:00 »\nReci cu ti za jedno 2 godine\n« Reply #115 on: 31-01-2012, 14:16:38 »\nZaista, to jeste lepo zamišljeno - ali znajući neke pobornike "građanske države", ili koja god da je najnovija floskula, užasnut sam mogućnošću da moja nerođena deca pohađaju nastavu takvog predmeta. Lično, voleo bih da su oba izborna. Ne obavezno izborna, već samo izborna.\n« Reply #116 on: 31-01-2012, 14:16:51 »\nQuote from: angel011 on 31-01-2012, 14:13:46\n...reč je o psihološkoj radionici na kojoj se klinci kroz igru uče kako da izađu na kraj sa strahom, kako da mirno reše sukobe, kako da ispolje agresiju, a da nikog ne povrede, uče se toleranciji prema različitima od sebe...\nSad već ozbiljno sumnjam da se ti i D. potajno družite\n« Reply #117 on: 31-01-2012, 14:17:52 »\nDžone, kakve ja imam veze sa NVO?\nJa sam na ovoj temi pristalica DEMOKRATIJE - težnje da ni u jednoj zemlji sveta na postoji religiozno jednoumlje.\nSmeta mi i monopol katolicizma u Hrvatskoj, monopol islama u Sarajevu, monopol hinduizma u većini indijskih država ili monopol mojsijanske vere u Izraelu.\nŠto se tiče nevladinih organizacija, ima ih i onih, koje se finansiraju sa istoka.\nmoja drugarica zabavlja se sa Dverašem. Dveri su debelo, ali debeeeeelo finansirane iz Rusije sa ciljem da Srbe što više približi Rusima, a od Evrope udalji.\nE pa ako Rusija ulaže u svoje ljude ovde, što bi zapad sedeo skrštenih ruku.\nJedina nevladina organizacija, koju bih 100% podržao bila bi ona koja se zalaže za uvođenje kinematografije kao predmeta u škole.\nA kad smo već kod toga Džone, sumnjam da si ti jedan od onih koji iskreno misle da je jedna jedina knjiga (nebitno je li Biblija il Kuran) toliko važnija od celog veka postojanja filma, da bi pobedila sa 12:0 u školskim godinama i da je trenutno obrazovni koncept ove države savršen.\n« Reply #118 on: 31-01-2012, 14:18:23 »\nQuote from: Nightflier on 31-01-2012, 14:16:38\nJeste, tek kad postanu izborna, pokazaće se koliko je bilo pametno uvoditi takvo šta.\n« Reply #119 on: 31-01-2012, 14:21:54 »\nhrvati su to samo prepisali od austrougara.\nja ne vidim problem ni sa jednim n sa drugim sve dok je fakultativno.\n« Reply #120 on: 31-01-2012, 14:26:22 »\nQuote from: lilit_depp on 31-01-2012, 14:21:54\nTakođe. Meni je problem to što nije fakultativno, već moraš da odabereš ili jedno ili drugo.\n« Reply #121 on: 31-01-2012, 14:28:14 »\nQuote from: Steva Lazin Ljuštikin on 31-01-2012, 14:16:51\nBila sam dramaturg serije "Čuvari osmeha" koja je trebalo da prikaže kako otprilike taj predmet izgleda, scenarije sam pisala u skladu sa nastavnim programom.\nNema veze s D, ona je bila u osnovnoj ili srednjoj školi kad je ta serija krenula.\n« Reply #122 on: 31-01-2012, 14:44:41 »\nDva izborna predmeta su malo.\nŠta ako se nekom roditelju ne sviđaju ni veronauka ni građansko?\nMeni se recimo Građansko čak i dopada, ali nema potrebe da se uči silne godine.\nIzbornih predmeta treba da bude hrpa.\nJasno se sećam epizode u kojima Keli i Brenda nisu\nmogli da se odluče između istorije filma i modnog dizajniranja, a to je bila daleka 1990.\nKod nas školstvo nije napredovalo ni za pedalj. Osim što se prešlo na Bolonju i ove master(s)e.\nTo treba da budu\n1 - Istorija religija (Nije isto što i veronauka jer se uči o svim religijama i nema indoktrinacije dece)\n2 - Građansko vaspitanje\n3 - Kinematografija (plus teatrologija)\n4 - Opšte Tehničko Obrazovanje (prebaciti iz obaveznog u izborni)\n5 - Treći strani jezik\n6 - Jezik gluvonemih\n7 - Nega starih i osoba sa invaliditetom\n8 - Dopunska književnost (Za đake, kojima nije dovoljna lektira)\n9 - Dopunska informatika\n10 - Dizajn\nMeđutim, tu je još jedan problem.\nMa koji predmet dete da izabere previše je da ga uči 12 godina školovanja.\nZato treba uvesti mogućnost promene izbornog predmeta.\nIstorija religija cela može da stane u jednu godinu. Svako bi dete posle te godine moglo da pređe na nešto drugo, treće ili četvrto.\nPoenta bi bila da se svake godine odabere nešto sa mogućnošću menjanja.\n« Reply #123 on: 31-01-2012, 14:46:24 »\nДакле, по обичају причаш једностране бесмислице.\nO, jebote, a hoćeš li ti ikad prestati da ih pričaš?\nOtkud znaš kako funkcionišu NVO? I zašto ih sve trpaš u isti koš? NVO u poslednje vreme otvaraju profesori, političari, biznismeni i sl. da bi lakše muljali sa novcem, prebacivali ga sa računa na račun, radili na nekim projektima i slično. Retke od njih finansiraju se spolja.\nMnoge NVO žive jako loše, plate istraživača su niske, a finansiraju se preko ambasada. Konkretno, sigurno nisi znao da je norveška ambasada najveći finansijer NVO koje se bave bezbednošću. Ne američka, ne nemačka, ne francuska. Norveška. I to je najpribližnije nekakvom "stranom plaćeništvu" o kom ti pričaš. Takve NVO finansiraju se i iz državnog fonda. Konkretno sam ja radila na dva projekta iz oblasti bezbednosti za dve NVO, a za koje je pare dala država. A te NVO svim članovima projektnog tima poslale su obračun finansija, poreza i plata, nakon što sam JA iznela sumnju u tokove finansija. Začepili su mi usta.\nTreće, one koje finansiraju strani fondovi to i ne kriju. Sorošev Fond za otvoreno društvo, na primer, finansirao je projekat o bezbednosti mladih u Srbiji. Finansirali su nam anketu, materijal, rad i pisanje izveštaja, koji su potom objavili. Sve čisto, nikakve protiv usluge, nikakvo narušavanje integriteta projekta nekakvim "zahtevima" da se izveštaj šminka i slično. Imali smo potpunu slobodu da projekat, za velike pare, uradimo kako smo ga i osmislili.\nMnoge NVO su dečije, omladinske i niko ih ne finansira. Tek se skoro Ministarstvo za omladinu i sport okrenulo njima, konkursima za finasiranje projekata, u sklopu Akcionog plana Nacionalne strategije za mlade.\nŽene u crnom su sirotinja, u sirotinjskom stanu, sa sirotinjskim sredstvima, na primer.\nDakle, OGROMNA VEĆINA NVO NIJE ono što ti zamišljaš, umišljaš i maštaš, pa prosto prekini da pričaš o stvarima koje ne poznaješ na terenu.\n« Reply #124 on: 31-01-2012, 14:50:45 »\nJa bih uveo konjički sport... ali za sada imam malo razumevanja u Ministarstvu.\nNešto više imam uspeha sa vodama i Dunavom.\nVerovatno ćemo u toku ove godine dobiti saglasnost Ministarstva da se može koristiti u nastavi...\n« Reply #125 on: 31-01-2012, 14:54:36 »\nQuote from: Loni on 31-01-2012, 14:44:41\nAli, ono o čemu trentno pričamo nisu izborni premeti!!! Jedini izbor je da biraš između jednog ili onog drugog!!!\n« Reply #126 on: 31-01-2012, 14:58:11 »\nDžon kad god pomisli NVO pomisli na gej, feminističke organizacije ili nešto kao što su ,,Majke Srebrenice''.\nZapravo NVO-a ima svugde, samo što su jedni interesantni medijima (LGBT na primer), a neki drugi nisu.\nŠta to znači NVO i kako nastaju?\nTako što su bogataši u mnogim državama imaju obavezu da plate velike poreze.\nDržava socijalističkog ili centrističkog tipa bogatašima da mogućnost da se oslobode poreza u onoj meri u kojoj finansiraju:\n- zdravstveni sektor; nečiju operaciju\n- školski sektor; nečiju stipendiju\n- kulturni sektor; neki film i neku knjigu\nU nekim zemljama (Skandinvija recimo) u onoj meri u kojoj neko isfinansira neku kulturnu manifestaciju (festival)\nili ljudska prava (seminar o lgbt-u ili semianr o jeziku gluvih) biće oslobođen poreza tako da se to bogatašima isplati.\nOvi zakoni postoje trenutno u Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, Holandiji, Kanadi, ali i drugde.\nBogataši mogu da biraju da l da plate porez ili da pomognu razvoju svesti o prevenciji polnih bolesti u Ugandi ili Ruandi\ni oni se odluče za ovo drugo.\nTo sazna neki zdravstveni radnik u Ruandi i Ugandi i napiše projekat.\nTajkunima sve jedno. Dali su isti novac,\nneki Afrikanci su naučili da treba koristiti kondom, a da se sida ne leči tako što će ti vrač reći da treba da spavaš sa devicom - belkinjom,\na tip koji se setio da napiše projekat i koji je uzeo lovu održaće predavanje.\nTako funkcioniše svaka NVO.\n« Reply #127 on: 31-01-2012, 16:43:01 »\nI ti zaista u to veruješ?\n« Reply #128 on: 31-01-2012, 17:04:22 »\nCoveku je Demokratija religija...\nNisam postovo , nisam bio tu , i opet odoh , ali ovome nisam mogao da odolim!\nAli vraticu se...\n« Reply #129 on: 31-01-2012, 17:11:42 »\nAko pod čovekom misliš na Lonija, njemu je religija teslanstvo, onako kako ga on zamišlja (pitaj ga za detalje ako te zanima, mada nisam sigurna ni da će ti tada biti smislenije).\n« Reply #130 on: 31-01-2012, 17:24:45 »\nИ мени глупача над глупачама каже да причам бесмислице, а реплицира ми на "страно плаћеништво"! Опет јој се привиђа, чита оно што мисли да пише, а лакта се да буде пишкиња. Урнебес. Само сам дотле прочитао њена наклапања јер нема сврхе да читам реплику на оно што она мисли да је било написано, а све је почело Ломовом тирадом о повлашћености Цркве.\nНего, оно битније...\nОвде је било фрљања неистинама о којима ови горе фрљачи не знају ништа, али деле лекције. Изборни предмети. У школи мога сина, за први разред, осим изборних предмета грађанско-веронаука, морао се изабрати још један од три понуђена:\n- лепо писање (калиграфија, не књижевност!)\nОво варира од школе до школе, зависи од предавача; неке школе чак имају као изборни предмет и шах. Не знам које су остале могућности понуђене од стране... Министарства, кога већ. За избор предмета, од ова три понуђена, гласали су родитељи. Изгласано је ово прво и на тим часовима имају предавања о екологији, здрављу, итсл. Ништа од тога није факултативно, оба предмета бирају родитељи, један већински, други појединачно, али су оба обавезна. Како ће бити у вишим разрезима, видећу. Секције се уводе тек касније, али има и тога.\nТаква је ситуација на терену, а сад ћу реаговања препустити овима што знају боље.\n« Reply #131 on: 31-01-2012, 17:29:20 »\nS vremena na vreme se izletiš sa žešćim lupetanjima. Ti bi zatvorio nevladine organizacije. Ko si ti? Ignorant u moru sličnih...\n« Reply #132 on: 31-01-2012, 17:39:56 »\nQuote from: Loni on 31-01-2012, 13:01:21\nEvo tu si se nalupetao.\nKolko god da ti je to poresko, Kostunicino ili cije vec cak i tacno,\nja ne vidim kako to MENI blago i sta ja tu imam sa tim ili nemam.\nDa znas sta znaci biti pravoslavac ne bi vikao Blago tebi ili tesko meni ili ostalima.\nSta to ti mislis da SPC meni licno oduzima ili daje?\nSta radim i cime se bavim?\nSta verujem i sta ocekujem?\nSta god, mislis li ti da ce tvoje lupetanje ista da promeni?\nJedini biser koji cu ti prosuti sada je da cak i ceo svet se promeni i da ja ostanem jedini pravoslavac na svetu, opet bi rekao da sam ja u pravu i da takav treba i da ostanem.\nAli brateee, Moj izbor i Moj sud i moja volja je ta, ne tvoja, SPC, demokrata ili ovih ili onih.\nJa cak nemam protiv nijedne politicke opredeljenosti nista, ej, svi su mi okej, dokle god mene ne diraju da mogu ostati pravoslavac.\nVera za veru, partija za partiju.\nA sekte su i dalje destruktivne, sataniste treba zabraniti itd.\n« Reply #133 on: 31-01-2012, 17:57:15 »\nQuote from: SVAROG on 31-01-2012, 17:39:56\nIsto kao đšto ni tvoje lupetanje ovde neće ništa promeniti. A ako ćem oo destruktivnsti regularne crkve, tipa SPC i RKC, su nanele više zla i štete ovom narodu nego svi satanisti sveta ikada i zato su obe destruktivnije od svih ostalih. Slažeš li se da i njih treba zabraniti?\n« Reply #134 on: 31-01-2012, 17:57:55 »\nЕ, да... Кад сам већ овде, да разјасним "грађанско" и убацим своја размишљања о тој главоломки. Грађанско углавном предаје учитељ(ица) која и иначе држи разред, али сам чуо да понекад има других предавача који или гостују или од неког разреда преузму та предавања.\nМада многима очекивано, ево зашто нисам одабрао грађанско. Прво, напамет сам размишљао као и Флајер, кад видим неке грађанисте, на памет ми не пада да им препустим индоктринацију сопственог детета. Штос је у томе што се тај предмет не може променити, па иако синовљевом учитељу верујем и делује као сасвим разуман човек, брине ме то да се у неком каснијем разреду може довести неки предавач са чијим се приступом не морам сложити. С друге стране, веронаука ми делује бенигније јер - с овим се многи неће сложити али баш ме брига - приступ пропагатора грађанизма доживљавам као много агресивнији. Уз то, како нам је вера потпуно небитна, тешко је могуће да ће га преобратити у неког верника. Што се мене тиче, ту видим да Ломљавина опет има проблем с разумевањем, Кмери... пардон, Двери ништа се не разликују од ЛДП-а, чак ми се чини да су онај њихов Бошко и Чеда били својевремено неки пајтоси. На страну то, веронаука је једини предмет у првом разреду о коме мој клинац ама баш ништа није знао, па сам претпоставио да ће му бити занимљива. И јесте, боље је од вероучитеља (на његово чуђење) знао колико је стар свемир. Да је реч о разумном човеку, потврдило ми је то што је на наредном часу признао грешку и честитао на знању једном прваку који је, ето, тако нешто знао боље од њега.\nС друге стране, теоретски, грађанско би требало да учи о ненасилној комуникацији, о пристојном понашању, итсл. Међутим, одрасли смо људи и знамо где живимо и где ћемо и како живети. Веронауку је лако објаснити и прихватити као неке причице из давнина с поуком, како су - ето - људи некад размишљали; већина предавања је управо таква, чак и поређење религије с науком без сврставања ни на коју страну (а деца нису глупа и интуитивно знају, а ко не зна, не мора да сазна и нек иде у три лепе... двери). Грађанско је друкчија зверка, говори о стварима које би требало да буду, ТРЕБАЛО би да има васпитну функцију, али је ситуација на терену, а то је и деци јасно, сасвим другачија. Зато ћу најрадије овој мојој породици препустити тај део васпитавања о понашању и ставу према околини, јер је учење о ненасиљу док је на улици испред Дивљи Запад - чисто губљење времена. Ако ништа друго, хришћанство је део наше и дела светске културе, волели ми то или не, па неко опште знање о њему сматрам обавезим делом опште културе. И то је отприлике једина истинска корист која би се из та два предмета могла извући, према томе... дабоме.\n« Reply #135 on: 31-01-2012, 18:03:02 »\nHriđćanstvo je relighija u manjini u svetu, ima više taoista, budista i hinduista i svih ostalih. Plus nije ni srpska religija, što se onda ne izučava istorija religije, a ne da se deci ispira mozak jednom konkretnom dogmom?\n« Reply #136 on: 31-01-2012, 18:05:59 »\nQuote from: Gwydion on 31-01-2012, 18:03:02\nТо питај оне који су предмете уводили, мислим да сам прилично јасно образложио како сам решио главоломку, јер једно зло мораш изабрати. Сад, штос је у томе што сам је - суво теоретски гледано - заправо изабрао ВЕЋЕ зло, то није спорно. Али у датом тренутку, кад на школске предмете гледам као на неке... изворе информације, онда ми је веронаука... информативнија. Ето.\n« Reply #137 on: 31-01-2012, 18:26:38 »\nJa na školske predmete gledam kao sam gledao i kad sam išao u školu. A to znači kao na nešto sa čega se beži da bi se na nekom drugom mestu našla dobra zabava. Država je sekularna i veronauka ne bi mogla biti obligatorna ćak ni na nivou izbora.\n« Reply #138 on: 31-01-2012, 18:28:34 »\nQuote from: Джон Рейнольдс on 31-01-2012, 17:57:55\nПрво, напамет сам размишљао као и Флајер, кад видим неке грађанисте, на памет ми не пада да им препустим индоктринацију сопственог детета. Штос је у томе што се тај предмет не може променити, па иако синовљевом учитељу верујем и делује као сасвим разуман човек, брине ме то да се у неком каснијем разреду може довести неки предавач са чијим се приступом не морам сложити.\nisti argument se može iskoristiti i za veronauku. ja kada vidim vođu pokreta "Naši" koji je veroučitelj, odbacujem svaku pomisao da moje dete ikada prisustvuje nastavi veronauke. naravno, nisu svi veroučitelji takvi, kao što ni svi "građanisti" nisu isti.\n« Reply #139 on: 31-01-2012, 18:30:54 »\nČini mi se da bi umesto veronauke bio mnogo bolji predmet u kome se uče običaji svih religija zastupljenih u toj državi, i šta je slava i kad u katoličanstvu idu prva pričest i krizma i koji su muslimanski, jevrejski, budistički praznici i koje im je značenje... Opšte kulture radi.\n« Reply #140 on: 31-01-2012, 18:56:41 »\nCini mi se da bi mesto veronauke bolje islo nista. AKo vec mislimo da nam je za opstu kulturu u 21. veku potrebno poznavanje religije i drustva kao predmet onda je tome mesto u nekoj dodatnoj nastavi. Istorija religije bi trebalo da bude pokrivena u okviru predmeta istorija. Niotkuda (zivimo u sekularnom drustvu i drzava sigurno nije poklekla pod nepostojecim pritiscima crkve) je na pleca nase dece pala veronauka a gradjansko je uvedeno samo kao balast veronauci. Da se ne lazemo, i da ne pokusavamo da nadjemo manje zlo kad su deca vec opterecena. Veronauci je mesto u nedeljnoj skoli pri crkvi, pa ko hoce nek izvoli, gradjanskom u nedeljnoj skoli pri nekoj drugoj organizaciji. Ni jedno ni drugo nemaju sta da traze u osnovnoj skoli pogotovo u opciji primoranog izbora.\n« Reply #141 on: 31-01-2012, 19:06:51 »\nOno što se uči na građanskom bi dobrim delom trebalo roditelji da nauče decu, a veronauci je stvarno mesto u crkvi, ne u državnim školama u sekularnoj državi.\nNego, zna li neko sledeće: u Hrvatskoj, veronauka koja se uči u školi dođe kao nekakva svetovna veronauka ili štagod, crkva to ne priznaje, tako da deca koja hoće da prime prvu pričest i krizmu moraju i u crkvu na časove veronauke. Kako po tom pitanju stoje stvari u Srbiji?\n« Reply #142 on: 31-01-2012, 19:20:35 »\nQuote from: Melkor on 31-01-2012, 18:56:41\n« Reply #143 on: 31-01-2012, 20:12:27 »\nJa ne lupetam, sve sto sam rekao je istina, i tako treba i da ostane..he he he ...\nGde je to SPC nanela zla i kome konkretno?\nMeni licno nije, a i da sve oce da me razapne na krst, neka izvoli, pa i Isusa su njegovi popovi razapeli, govori li ti to ista?\n« Reply #144 on: 31-01-2012, 22:06:28 »\nO da, lupetaš i to žstoko. Sve tri Crkve su žestoko okrvalile ruke. SPC još od pokolja bogumila pa do činjenice, a z to svi krivi, da su ratovi devedesetih bili konfesionalni, a ne nacionalni ratovi. Hrvati i SLovenci uorkos sporovima nisu ratovali, Srbi i Makedonci i Srbi i Crnogorci nisu ratovali. Samo zato, zbog ratnohuškčke ideologije koja je sve nas skupo koštala svi bi trebalo da budu zabranjeni kao destruktivni...\n« Reply #145 on: 31-01-2012, 22:17:01 »\nAh, pa nije to destruktivno...\nNeki popa pricestio nekoga ko je malko posao nakratko u rat.... ihhhh, sitnica... Srbi protiv Hrvata? ko da im prvi put,,,\nA po tebi ako je jedan pop malko siznut ili nastran, ti bi citavu SPC ukinuo?\nMa celo hriscanstvo? hehehe... blago tebi....\n« Reply #146 on: 31-01-2012, 22:23:00 »\nDestruktivna je ideologija svih Crkava koja je bila osnov rata. Rat nije vodjen izmedju Srba i Hrvata već izmedju pravoslavaca i katolika. Tako da ti ne prolazi to banalizovanje... iza rata je stajala jedna destruktivna ideologija koju su kreirale najveće crkve i orijentalni im rodjaci...\n« Reply #147 on: 31-01-2012, 22:34:17 »\nQuote from: Gwydion on 31-01-2012, 22:23:00\nMa jeste, Sloba , Tudjman i Alija su bas gledali interese crkve i pitali njih, ma daaaa...\nGwydion , idi leci se......\n« Reply #148 on: 31-01-2012, 22:54:12 »\nQuote from: lilit_depp on 30-01-2012, 23:08:32\nTek sad videh ovaj niz komentara. Nemam šta da dodam. Ostaje mi Mehmetova opaska kao nekakva šuplja uteha...\nEDIT: Što se tiče Džonovog posta gore, onaj deo gde pravda veronauku mi je u principu razuman, dok, očekivano, deo gde kritikuje građansko nije.\nApropo nenasilja... da li si pričao sa sinom oko toga kako treba da postupi ako ga neko drugo dete udari, i ako jesi šta si mu savetova?\n« Reply #149 on: 31-01-2012, 22:59:46 »\nQuote from: SVAROG on 31-01-2012, 22:34:17\nPrvo, mali smešni dečače, nemoj da budeš bezobrazan i nauči kako se kulturno razgovara. Drugo, Milošević i nije bio ideolog, a u Srbiji se nikad nije rašćistilo sa kulturno-intelektualnim krugom koji je i kreirao tu i takvu politiku kao pandan hrvatskoj i bošnjačkoj politici koju su takodje kreirale nacionalno-verske elite.\n"Ničije pogodbe sa nosiocima vlasti u Srbiji, koja nema mandat da istupa u ime čitavog srpstva, ili sa organima jugoslovenske federacije ili komandujućim strukturama jugoslovenske vojske ne obavezuju srpski narod kao cjelinu bez njegove saglasnosti i bez blagoslova duhovne matere, Pravoslavne srpske crkve."\n– Saopštenje arhijerejskog sabora SPC, januar 1992.\nI sad tišina da ne bi pominajli izjave Vladike Nikanora, crkveno.nacionalni progrm iz 1989. itd...


Priča - Partizanova računica: Plej-of u džepu! | Radio Televizija BN\nPriča - Partizanova računica: Plej-of u džepu!\nBudućnost dostižna na poziciji broj tri! Plavi imaju isti broj pobeda i utakmicu manje, a ova dva tima tek treba da se sastanu još jednom. I to u Pioniru.\nKošarka 27.01.2019 | 22:15\nPartizan je za sada odradio svoje. U najvažnijoj utakmici u borbi za plej-of, ekipa Andree Trinkijerija je pobedom nad Megom stigla u poziciju da četvrto mesto ima "u džepu". Nije matematički obezbeđeno, ali jeste suštinski. Crno-beli sada imaju skor 11-6. Mega je na 9-8. Dakle, Partizan ima dve pobede više i bolji međusobni skor. Skoro je nemoguće da Mega to dostigne na pet kola do kraja.\nMeđutim, tu se priča Partizana ne završava. Jer, crno-beli teoretski mogu i do drugog mesta (Cedevita ima pobedu više i bolji međusobni skor od Partizana), ali najrealnije je da će se protiv Budućnosti boriti za treću poziciju na tabeli. Plavi imaju isti broj pobeda kao i Partizan (11), ali i imaju utakmicu manje. Tim Jasmina Repeše će sutra gostovati Olimpiji u Ljubljani. Videćemo kako će se to završiti.\nUglavnom, prilično je jasno da crno-beli imaju u najmanju ruku četvrto mesto, pa je zato Trinkijerina konferenciji posle Mege rekao “Misija je obavljena”. Ali, probaće Partizan naravno do treće pozicije.\nEvo kako izgleda raspored Partizana i Budućnosti do kraja šampionata:\n2. februar: Cibona - PARTIZAN\n10. februar: PARTIZAN - BUDUĆNOST\n2. mart: Crvena zvezda - PARTIZAN\n9. mart: PARTIZAN - Igokea\n16. mart: FMP - PARTIZAN\n28. januar: Olimpija - BUDUĆNOST\n4. februar: BUDUĆNOST - Mornar\n4. mart: BUDUĆNOST - Zadar\n11. mart: Mega Bemaks - BUDUĆNOST\n17. mart: BUDUĆNOST - Cibona\nDakle, trenutno su ova dva tima poravnata, ali Budućnost ima utakmicu manje. Ukoliko budu izjednačeni na kraju po broju pobeda, odlučivaće bolji međusobni skor. Plavi su dobili Partizan u prvoj ovosezonskoj utakmici sa 75:71. Dakle, crno-beli će tražiti pobedu sa većom razlikom, ali na domaćem terenu što ide na ruku ekipi Andree Trinkijerija.\nCrno-belima ne ide na ruku to što imaju teži raspored, između ostalog imaju i meč protiv Crvene zvezde kao gosti, a gostuju i Ciboni. Između je i Kup Radivoja Koraća… I jedni i drugi imaju obaveze u Evropi, Partizan u Evrokupu, Budućnost u Evroligi, s tim što Partizan ima takmičarski značaj i bori se za prolazak u TOP 8. Plavi sa druge strane imaju naporna putovanja i više utakmica u narednom periodu u elitnom takmičenju.\nPartizan je odmakao od Mege, Cedevita deluje daleko (mada ne i nedostižno), a Budućnost na trećoj poziciji je realna meta. Ali, daleko da će Partizanu biti lako da se izbori sa evroligaškom ekipom. Za početak, na Partizanu je da proba da dobije sve do kraja, možda i najvažnije da Budućnost padne s pet ili više razlike, pa da onda podvuče crtu i vidi sa kog mesta će u plej-of.\nNaravno, postoji mogućnost i da dođe do trougla između Partizana, Cedevite i Budućnosti, ali to je u ovom momentu teško ukalkulisati. Za svaki slučaj, pogledajmo i raspored Cedevite:\n2. februar: Igokea - CEDEVITA\n10. februar: CEDEVITA - FMP\n2. mart: Krka - CEDEVITA\n10. mart: Olimpija - CEDEVITA\n15. mart: CEDEVITA - Mornar\nU ovom trenutku deluje da su četiri učesnika plej-ofa odlučena i da će to biti Crvena zvezda, Cedevita, Partizan i Budućnost.\nSamo, ko će sa kog mesta?


Gljauk Konjufca (Foto Kim arhiva)\nPrema njegovim rečima, ovi napadi na Kosovsku policiju su u interesu ruskog predsednika Vladimira Putina da se sukob proširi i na druge zemlje.\n„Provokacije su jasne, ovi napadi su nepodnošljivi, dolaze iz struktura koje su direktno povezane sa Srbijom, jer Srbija uvek ima interes da destabilizuje Kosovo, i služi kao platforma Rusiji da proširi rat i u drugim delovima Evrope. Ovi napadi koji se dešavaju na kosovsku policiju pokazuju i koliko je Srbija zavisna od Rusije. Dakle, u Putinovom je interesu da se sukob proširi na druge zemlje i ja tumačim napade na kosovsku policiju na ovu motivaciju da rat i destabilizacija izbiju i u drugim delovima Evrope“, rekao je Konjufca.


Qiblaj smjer za Konjic - Pronađi Qibla iz online mapa\nQibla Finder Countries Bosnia And Herzegovina Federacije Bosne i Hercegovine Konjic\nQiblaj smjer za Konjic\nAko želite pronaći Qiblaj pravac grada Konjic preko kompasa, koristite Qiblaj ugao ponuđen za vas iznad. Pronađite Qiblaj ugao napredovanjem kazaljke na satu dok se igla za kompas prikazuje sjeverno (N). Sada možeš da se moliš u pravcu kada se pojavi Qiblaj ugao.


Premijer Slovenije optužio Čeferina: Zbog pohlepe za novcem stvorena je biološka bomba\nIzvor: B92, 08.Apr.2020, 18:10\nPremijer Slovenije Janez Janša i njegov sunardonik na čelu UEFA Aleksander Čeferin verbalno su se sukobili oko pandemije koronavirusa.\nČeferin je komentarisao kako su vlast u njegovoj zemljni neodgovorno ponela u situaciji sa koronavirusom na ekonomskom planu, a onda je brzo dobio odgovor.\nJanša je poručio da je Čeferin, o kome se spekuliše da bi mogao da uđe u politiku u Sloveniji kada završi mandat u UEFA, morao ranije da odloži utakmice u Ligi šampiona.\n"To je bio toliko pohlepan, neodgovoran i kriminalan potez, veliko širenje opasnosti koja nije zaobišla ni Sloveniju", rekao je Janša.\nAludirao na utakmicu Atalante i Valensije u Milanu, koja je označena kao "biološka bomba".\n"To je bila biološka bomba nakon koje više ništa nije bilo isto. Čak i posle upozorenja Svetske zdravstvene organizacije, koja je već proglasila pandemiju, neke utakmice nisu otkazane, a sve zbog pohlepe za novcem”, zaključio je Janša.\nSukob Janše i Čeferina u sred pandemije\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 08.Apr.2020\nPremijer Slovenije Janez Janša i prvi čovek Evropske fudbalske unije (UEFA) verbalno su se sukobili u sred pandemije korona virusa...Čeferin, za koga slovenački mediji spekuliše da po isteku mandata u UEFA želi da se uključi u politički život, kritikovao je ekonomske mere Vlade, a Janša mu...


Biorazgradiva vlakna jaka kao čelik napravljena od celuloze - Gradjevinarstvo.rs\nBiorazgradiva vlakna jaka kao čelik napravljena od celuloze\nGrupa istraživača koji rade na KTH Kraljevskom tehnološkom institutu u Stokholmu tvrdi da je razvila način da naprave celulozna vlakna jačim od čelika na osnovu odnosa snage i težine. Tim sa Valenberg instituta za tehnologiju drveta tvrdi da bi novo vlakno moglo da se koristi kao biorazgradiva zamena za mnoge materijale sa vlaknima koji se danas prave sa neekološkim supstancama kao što je fiberglas, plastika i metal. I sve ovo sa supstancom za čije pravljenje je potrebna samo voda, celuloza i obična kuhinjska so.\nKako bi proizveo novi materijal, tim je uzeo pojedinačna celulozna vlakna i razbio ih u njihove sastavne lance ili „fibrile“. Oni su onda odvojili i ponovo povezali ove fibrile sa tehnikom koja rezultira u vlaknima koja su mnogo jača od originalnih. Iako su fibrili bili odvajani ranije u drugim istraživanjima - i čak se koristili u jačanju kompozitnih materijala - zapravo je ponovo kombinovanje ovih fibrila u super snažno vlakno nešto što nije ranije postignuto, i potvrđeno je kao značajan proboj u ovoj vrsti istraživanja.\n„Izvadili smo fibrile iz prirodnih celuloznih vlakana, a zatim smo ih ponovo sastavili u jedno veoma jako vlakno“, rekao je Fredrik Lundel, jedan od istraživača. „Oni su debljine od oko 10 do 20 mikrona, što je ekvivalentno debljini dlake.“\nTim je konstruisao uređaj za „fokusiranje protoka“ (flow-focusing device - sličan malom ekstruderu) kako bi ponovo sastavio fibrile nakon što ih je pomešao sa vodom i natrijum hloridom. Kontrolisanjem njihovog ponovnog sastavljanja preciznim podešavanjem pritiska na kojem se ubrizgavaju, istraživači su bili u stanju da proizvedu kontinuirane, dosledne niti vlakana od fibrila.\nU ovom procesu, način na koji su oni manipulisali ugao pod kojim se fibrili unose zajedno je određivao snagu i krutost tog vlakna. Na primer, ako su fibrili poravnati jedni pored drugih, materijal je krut i nefleksibilan, a ako su fibrili postavljeni pod suprostavljenim uglovima jedni u odnosu na druge, rezultirajući materijal je više elastičan i fleksibilan.\nKoristan ishod ovoga je da fibrili mogu da se koriste za proizvodnju ne samo jakih vlakana nalik čeliku, veći i vlakna koja su više vlaknasta. Kao rezultat toga, celuloza može da se napravi da zameni pamuk u tekstilu, pa čak i da se koristi kao zamena za staklena vlakna koja se koriste za proizvodnju fiberglasa. A, pošto novi materijal zadržava svoju prvobitnu celulozu, on je i dalje biorazgradiv kao i drvo iz koga je potekao.\n„Naše istraživanje može dovesti do novog građevinskog materijala koji se može koristiti bilo gde gde imate komponente zasnovane na staklenim vlaknima, a takvih ima mnogo“, rekao je Lundel. „Izazov sa kojim se sada susrećemo jeste da tehnologiju odvedemo do proizvodnje. Moramo biti u stanju da napravimo duga vlakna i to sve mnogo brže nego danas. Ali bez obzira na to mi smo pokazali da znamo kako bi to trebalo da se radi, tako da smo prešli dug put.“\nIstraživanje je sprovedeno u saradnji sa Deutsches Elektronen-Synchrotron elektronsynkrotronen (DESY) u Hamburgu, Nemačka, a nalazi istraživanja su objavljeni u stručnom časopisu „Nature Communications“.


Vlaga i buđ su i vaš problem? Rešite ih se u nekoliko jednostavnih koraka – Nacionalist\nby nacionalist February 5, 2022, 8:54 am 1.7k Views\nVlaga ne diskriminiše. Može se pojaviti u bilo kom domu, od garsonjere do velike vile.\nŽivot u vlažnom okruženju je generalno neprijatan, štaviše, sa poznatim zdravstvenim rizicima. Vlaga često dovodi do buđi, koja može imati efekte u rasponu od začepljenosti nosa ili zviždanja, do iritacije očiju ili kože. Deca, starije osobe i ljudi sa kožnim ili respiratornim problemima su posebno izloženi riziku od nakupljanja vlage u kući. Zato, ako vidite znake vlage, najbolje da se posvetite rešavanju problema što je pre moguće.\nPa kako se otarasiti suvišne vlage?\nObjedinili smo savete i preporuke koji vam mogu pomoći da rešite problem.\nZnakovi prisustva viška vlage u vašem domu\nNeprijatan miris buđi – Vlažna soba ima vrlo karakterističan miris. Čim otvorite vrata, nećete moći da pogrešite.\nTamne mrlje na zidu – Tamne mrlje na zidu su sve znakovi da bi mogli imati vlažnu površinu. Vlaga se takođe može manifestovati kao promenjena boja maltera, uzrokovana vlagom u zidu.\nPodizanje ili ljuštenje boje sa zida, glet mase, maltera, tapeta – Ako primetite da se tapeta uvija od zida, to je verovatno uzrokovano unutrašnjom vlagom, što je znak vlage.\nHladni zidovi – Ako su vaši unutrašnji zidovi izuzetno hladni na dodir, to može biti znak formiranja vlage.\nPrekomerna kondenzacija na prozorima.\nŠta uzrokuje vlagu?\nVeoma je važno što preciznije utvrditi šta je tačno uzrok problema sa vlagom.\nNije nam želja samo da otklonimo posledice već da sprečimo ponovno pojavljivanje viška vlage, kondenzacije i buđi.\nVlaga može ući u vaš dom na nekoliko načina:\n•Atmosferska vlaga – procurivanjem spolja\nkiša može ući kroz krovove koji prokišnjavaju, začepljene ili oštećene oluke, zidove koji propuštaju i vrata i prozore koji loše dihtuju..\n• Kapilarna vlaga\nAko se vlaga pojavljuje samo na dnu zida, pa potom penje uza zid , ako je još na sve to prostorija u prizemlju ili podrumska prostorija u pitanju sve sluti na tzv. kapilarnu vlagu.. Ovo se uglavnom dešava kod starijih objekata kod kojih su zidovi postavljeni direktno na tlo pa se voda iz tla „penje“ kapilarnim putem.Može se naravno desiti i kod novijih objekata kada dođe do oštećenja hidroizolacije temelja i zidova.Materijali od kojih se prave zidovi (cigla, betonski blok, beton…) su u određenoj mjeri porozni. U njihovoj strukturi su prisutne sitne pore i kapilari, kod nekih manje, a kod nekih više. Upravo ti kapilari omogućavaju vlagi (vodi) da se kreće kroz zidove.\n• Kondenzaciona vlaga\nJedan od najčešćih oblika pojave vlage. Posvetićemo mu malo više pažnje, Borba sa ovim vidom vlage je moguća i bez velikih investicija. Poštovanjem nekih opštih preporuka i uz pomoć efikasnih, svima dostupnih proizvoda iz Stop Kondenz linije.\nVazduhu dodajemo vlagu stalno, već i samo disanjem, kuvanjem, sušenjem odeće, i od naših kućnih ljubimaca i kućnih biljaka. Vlaga u vazduhu takođe može da izazove probleme ako dovede do previše kondenzacije.\nVlaga i kondenzacija u zatvorenom prostoru se najčešće javljaju kod loše termički izolovanih prostora koji se ne provetravaju često. Kritična mesta na kojima se pojavljuje orošavanje – skupljanje vodenih kapljica su najčešće uglovi – ćoškovi prostorija kao što su betonske grede i nadprozornici. Kao posledica velike razlike između spoljašnje temperature zida, pogotovo zimi, i unutrašnje temperature u prostoriji koja se zagreva, dolazi do kondenzacije vlage prisutne u vazduhu. Kondenzacija se javlja kada topao i vlažan vazduh dođe u dodir sa hladnijom površinom. Topli vazduh se naglo hladi i dolazi do rošenja na površini zida. Vlažna i hladna podloga dovodi do pojave buđi.\nKondenzacija se može sprečiti na više načina\nBoljom termičkom izolacijom objekta ( termofasade ) kako fasadni zidovi ne bi bili hladni.\nSmanjenjem vlažnosti vazduha u zatvorenom prostoru\n• ugradnjom usisnih ventilatora u kupatilima i kuhinjama\n• jednostavan način uklanjanja vlage iz zatvorenog prostora jeotvaranje prozora i prirodna ventilacija. Samo 15 minuta otvaranja prozora tokom dana može značajno smanjiti vlažnost vazduha u prostoriji.\n• Upotrebom dobro poznatog Stop Kondenz Apsorbera vlage.\nFoto: Roma Company\nTo je efikasno i jednostavno rešenje za eliminaciju suvišne vlage u svim prostorijama. Bešuman, neupadljiv, ne troši nikakvu energiju. Apsorber vlage je zapravo plastična kutija (dimenzija 16 x 20 cm, visine 14 cm) koja se postavi na bilo kom mestu u prostoriji, i ukoliko ima suvišne vlage, apsorbuje je i sakuplja u donjem, providnom delu posude. U gornjem delu apsorbera nalazi se vrećica s higroskopnom solju (kalcijum-hlorid) koja prirodnim putem vezuje samo suvišnu vlagu iz vazduha.\nSprečavanjem pojave kondenzacije na hladnim površinama\nTermopremaz StopKondenz je premaz na bazi lateksa koji veoma efikasno onemogućava da se na tretiranim mestima pojavi kondenzacija. Sadrži čestice mineralnog praha koje imaju osobinu da upijaju toplotu iz prostorije i kasnije je emituju radi zagrevanja hladnih površina. Dakle nanosimo premaz na kritična hladna mesta na kojima se pojavljuje orošavanje ( ćoškovi prostorija kao što su betonske grede i nadprozornici ..) Površina koja je obrađena ovim termopremazom toplija je do 5°C od one koja nije premazana. Količina toplote koja se akumulira obezbeđuje da čak i kada je u prostoriji relativna vlažnost do 90%, sprečava kondenzaciju i tako eliminiše uslove za pojavu buđi. Ne zahteva prethodnu podlogu a može se nanositi i preko stare boje koja se ne ljušti. Nanosi se (bez razređivanja) u dva sloja četkom ili valjkom. Ukoliko je već postojala buđ na zidu, preporučuje se nanošenje StopKondenz-a u pojasu širem za oko 20cm od zahvaćene površine. Kada se površina potpuno osuši može se prefarbati standardnim disperzionim bojama na vodenoj bazi.\nOdstranjivanjem buđi koja se već ranije pojavila\nSK CLEANER odstranjivač buđi je tečni preparat sa prskalicom za dezinfekciju i uklanjanje buđi sa zidova, prozora i vrata, drveta, plastike, keramičkih pločica, delova oko lavaboa, tuš kabina, kada i dr. Koristi se u domaćinstvima, javnim i industrijskim objektima za tretiranje površina koje nisu u direktnom kontaktu sa hranom za ljude ili životinje. Naprskati pogođena mesta sa udaljenosti od 10-15cm i ostaviti da deluje. Posle 15-20 min po potrebi isprati vodom. Ostaviti da se osuši. Nakon toga sve tretirane površine mogu biti ponovo korišćene.\nPremazivanjem izlečenih površina bojom otpornom na buđ Perma White\nPerma White je završna akrilna boja na vodenoj bazi koja će ulepšati i zaštiti unutrašnje površine i sprečiti pojavu i razvoj buđi na premazanoj površini 5 GODINA. Ona stvara snažni, izdržljivi, vodoperivi završni sloj koji podnosi vlagu i odbija prljavštinu – ključne uslove koji dovode do razvoja buđi na površini boje i koji mogu dovesti i do ljuštenja i otpadanja boje. Primenjuje se na unutrašnjim zidovima, zidnim šupljinama, plafonima, oblogama, vratima i sličnim površinama. Idealno za kupatila, podrume, kuhinje, vešernice, ormare, svlačionice, saune kao i sve prostore koji su izloženi velikoj vlazi, čestim promenama temperature, kondenzaciji pare i slaboj cirkulaciji vazduha.


"Lavovi" POBIJEDILI Farska ostrva: U nedjelju MEČ ODLUKE u "Morači"\nČetvrtak, 13.06.2019 | 21:15\nRukometaši Crne Gore savladali su Farska Ostrva 24:21 u petom kvalifikacionom meču za odlazak na Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nTo je drugi trijumf “lavova” u okviru takmičenja u Grupi 8, koji sada imaju samo bod manje od drugoplasirane Ukrajine.\nUpravo će ta selekcija biti gost našeg nacionalnog tima u odlučujućem meču za odlazak na smotru najboljih kontinentalnih reprezentacija.\nRemi protiv Farana na debiju selektora Zorana Roganovića bila je jasna opomena Crnogorcima da u rukometu više nema slabih ekipa, a težak posao i večeras je sačekao Vaska Ševljavića i drugove.\nNaši rukometaši od sredine prvog poluvremena nisu ispuštali vođstvo u danskoj Farum areni, ali tek u finišu otklonjene su sve dileme oko pobjednika.\nBlistavo veče imao je Miloš Vujović, strijelac čak 11 pogodaka. Dobar na golu bio je Nebojša Simić koji je zabilježio 14 intervencija.\n“Lavovima” je za plasman na Evropsko prvenstvo potrebna pobjeda nad Ukrajinom. Meč se igra u nedjelju u SC Morača s početkom u 18 sati.