IZBORI - Svi kandidati i rezultati\nSpisak Istorijskog instituta Beograda: Ko je sve bio na čelu Srbije\nPredsednica Narodne skupštine 2. marta raspisala izbore za predsednika Republike Srbije za 2. april 2017.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 9. decembra 1990. - 32 kandidata\nIzabran Slobodan Milošević, Socijalistička partija Srbije, sa 3,285.799 glasova.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 20. decembra 1992. -7 kandidata\nIzabran Slobodan Milošević, kandidat Socijalističke partije Srbije, sa 2.515.047 glasova.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 21. septembra i 5. oktobra 1997. - 17 kandidata\nIzbori za predsednika Republike Srbije 7. i 21. decembra 1997. - 7 kandidata\nNije izašao tada potreban broj (više od polovine upisanih) birača.(Najviše glasova dobio Zoran Lilić, Socijalistička partija - 1.691.354, ali nije izabran)\nIzbori za predsednika Republike Srbije 21. decembra 1997. godine, ponovljeno glasanje)\nIzabran Milan Milutinović, koga supredložile SPS, JUL i ND, sa 2.181.808 glasova.\nIzbor predsednika Savezne Republike Jugoslavije 24. septembra 2000. - 4 kadnidata\nIzabran Vojislav Koštunica koga su predložile (članice koalicija DOS) Demokratska stranka, Demokratska stranka Srbije, Socijaldemokratija, Građanski savez Srbije, Demohrišćanska stranka Srbije, Nova Srbija, Pokret za demokratiju Srbije, Liga socijaldemokrata Vojvodine, Reformska demokratska stranka Vojvodine, Koalicija Vojvodina, Savez vojvođanskih Mađara, Demokratska alternativa, Demokratski centar, Nova demokratija, Socijaldemokratska unija, Stranka demokratske akcije, Liga za Šumadiju, Srpski pokret otpora - Demokratski pokret, sa 2.470.304 glasova Priznanje pobede od strane Saveznog ustavnog uda i Savezne izborne komisije iznuđeno revolucionarnim zbivanjima 5. oktobra 2000.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 29. septembra 2002. (prvi krug) - 11 kandidata\nIzbori za predsednika Republike Srbije 13. oktobra 2002. ponovljeno glasanje\nNije izašao tada potreban broj (više od polovine upisanih) birača. (Najviše glasova Vojislav Koštunica, Demokratska stranka Srbije - 1.991.947, ali nije izabran)\nIzbori za predsednika Republike Srbije 8. decembra 2002.- 3 kandidata\nIzbori za predsednika Republike Srbije 16. novembra 2003. - 6 kandidata\nNije izašao tada potreban broj (više od polovine upisanih) birača. (Najviše glasova dobio Vojislav Koštunica, Demokratska stranka Srbije - 1.699.098, ali nije izabran)\nIzbori za predsednika Republike Srbije 13. juna 2004. 15 kandidata\nIzbori za predsednika Republike Srbije 27. juna 2004. ponovljeno glasanje\nIzabran Boris Tadić, Demokratska stranka, sa 1.681.528 glasova.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 20. januara 2008. - 9 kandidata\nIzbori za predsednika Republike Srbije 3. i 12. februara 2008. ponovljeno glasanje\nIzabran Boris Tadić, Demokratska stranka, sa 2.304.467 glasova.\nIzbori za Predsednika Republike 6. maja 2012.- 12 kandidata\nIzbori Predsednika Republike 20. maja 2012. ponovljeno glasanje\nIzabran Tomislav Nikolić, Srpska napredna stranka, sa 1.552.063 gasova.\nIzbori za predsednika Republike Srbije 9. decembra 1990.\nRepublička izborna komisija na osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glas- nik Republike Srbije", broj 1/90) i člana 49. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 1/90, 3/90 i 12/90), objavljuje\nIZVEŠTAJ O UKUPNIM REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE OD 9. DECEMBRA 1990. GODINE\nIzbori za predsednika Republike, raspisani Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 1/90), odr- žani su na teritoriji Republike Srbije 9. decembra 1990. godine saglasno odredbama Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 1/90) i Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik Republike Srbije", br. 1/90, 3/90 i 12/90).\nUkupno je primljeno 34 kandidature, od čega su izbori održani na osnovu 32 potvrđene kandidature.\nGlasanje za izbor predsednika Republike obavljeno je na 8.587 biračkih mesta. Na 9 biračkih mesta glasanje je poništeno, a nije određeno ponavljanje.\nGlasalo je 5,029.123 od ukupno 7,033.610 upisa- nih birača u biračke spiskove u Republici, ili 71,50%. Pojedini kandidati dobili su sledeći broj glasova:\nRedosled po br. glas. Prezime i ime Predlagač dobio glasova % od birača koji su glasali\n1. MILOŠEVIĆ SLOBODAN Socijalistička partija Srbije 3,285.799 65,34\n2. DRAŠKOVIĆ VUK Srpski pokret obnove 824.674 16,40\n3. ĐURIĆ dr IVAN Savez reformskih snaga Jugoslavije u Srbiji i UJDI 277.398 5,52\n4. UGLjANIN SULEJMAN SDA iz Novog Pazara 109.459 2,18\n5. ŠEŠELj dr VOJISLAV Grupa građana 96.277 1,91\n6. PEROVIĆ dr BLAŽO Stranka Narodne sloge, Stranka Jugoslovena, Jugoslovenska sodijalistička dem.stranka Radnička partija Jugoslavije, Demokratska pedagoška stranka Jugoslavije i Demokratski reformski saveza Muslimana Prizren, (JU Blok) 57.420 1,14\n7. KITIĆ SLOBODAN Savez svih Srba sveta 28.978 0,58\n8. JOVANOVIĆ DRAGAN Zelena stranka 22.458 0,45\n9. ALEKSOV dr LjUBEN-ALEN Grupa građana 19.123 0,38\n10. GRUJIĆ dr LjUBOMIR Grupa građana 17.675 0,35\n11. LAZAREVIĆ MILAN Grupa građana 11.034 0,22\n12. ŽIVANOVIĆ TIHOMIR Grupa građana 9.892 0,20\n13. KOPRIVICA JOVAN Grupa građana 9.677 0,19\n14. GOJKOVIĆ MIODRAG-MILE Stranka samostalnih privrednika "ZAPIS" 9.262 0,18\n15. KRSMANOVIĆ TOMISLAV PZLjP u Jugoslaviji i Grupa građana 8.095 0,16\n16. HARAVAN ŽIVAN Stranka socijalne pravde 7.791 0,15\n17. CVETIĆ VELIMIR Socijaldemokratska partija Jugoslavije 6.575 0,13\n18. MLADENOVIĆ MILAN Grupa građana 6.459 0,13\n19. VESELINOVIĆ MIROSLAV Grupa građana 6.180 0,12\n20. BAROVIĆ NIKOLA Grupa građana 5.355 0,11\n21. VULETIĆ PREDRAG Liberalna stranka 5.019 0,10\n22. VOJVODIĆ RATIMIR Grupa građana 4.414 0,09\n23. ĆUIĆ LjILjANA Grupa građana 3.764 0,07\n24. RADOVIĆ MILORAD Grupa građana 3.425 0,07\n25. GORANCI SAŠA Grupa građana 3.409 0,07\n26. ŠEĆEROSKI NIKOLA Grupa građana 3.168 0,06\n27. NEŠIĆ ČEDOMIR Grupa građana 2.553 0,05\n28. RANKOVIĆ SLOBODAN Grupa građana 2.425 0,05\n29. ŠARANAC RADIVOJE Republikanska stranka 1.918 0,04 0,05\n30. STOJKOVIĆ JOVAN Grupa građana 1.154 0,02\n31. TOŠIĆ MIOMIR Grupa gađana 904 0,02\n32. RADONjIĆ HERCEN Grupa građana 847 0,02\nNa osnovu izloženog Republička izborna komisija objavljuje da je za predsednika Republike izabran SLOBODAN MILOŠEVIĆ, kandidat Socijalističke partije Srbije, koji je dobio većinu glasova birača koji su glasali (65,34%), a glasalo je 71,50% od ukupno upisanog broja birača u Republici što je više od 50% upisanih birača u Republici.\n02 Broj 013-1151/90\nU Beogradu, 12. decembra 1990. godine\nMr Časlav Ignjatović\nIzbori za predsednika Republike Srbije 20. decembra 1992.\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika\nRepublike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i 79/92) i člana 39. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", broj 79/92),\nRepublička izborna komisija objavljuje\nIZVEŠTAJ O UKUPNIM REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE ODRŽANIH 20. DECEMBRA 1992. GODINE\nIzbori za predsednika Republike, raspisani Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike ("Služ- beni glasnik RS", broj 79/92), održani su na teritoriji Republike Srbije 20. decembra 1992.godine, saglasno odred- bama Zakona o izboru predsednika Rep^blike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i 79/92) i Zakona o izboru narodnih pos- lanika ("Službeni glasnik RS", broj 79/92).\nIzbori su održani na osnovu sedam potvrđenih kandidatura.\nGlasanje za izbor predsednika Republike obavljeno je na 9.861 biračkom mestu. Na 86 biračkih mesta glasanje je poništeno i, zbog toga što ne može da utiče na ukupne rezultate izbora, glasanje na ovim biračkim mestima nije ponovljeno.\nU Republici Srbiji ima 6.949.150 ukupno upisanih birača u biračke spiskove.\nGlasalo je ukupno 4.457.671 birač. Za kandidate je glasalo 4.377.345 birača. Pojedini kandidati dobili su:\nRedosled po br. glas. Prezime i ime Predlagač dobio glasova\n1. JEZDIMIR VASILjEVIĆ kandidat Grupe građana 87.847\n2. DRAGAN VASILjKOVIĆ - KAPETAN DRAGAN kandidat Grupe građana simpatizera Kapetana Dragana 28.010\n3. MIROSLAV MILANOVIĆ kandidat Grupe građana 61.729\n4. SLOBODAN MILOŠEVIĆ kandidat Socijalističke partije Srbije 2.515.047\n5. MILAN PANIĆ kandidat Grupe građana, 1.516.693\n6. MILAN PAROŠKI kandidat Narodne stranke i Srpske opozicije 147.693\n7. Dr BLAŽO PEROVIĆ kandiat Demokratske otacbinske koalicije 20.326\nRepublička izborna komisija je utvrdila: -da je na izbore izašlo više od polovine ukupnog broja upisanih birača u Republici,\n-da je Slobodan Milošević, kandidat Socijalističke partije Srbije, dobio većinu i najveći broj glasova birača koji su glasali.\nRepublička izborna komisija, saglasno članu 6. Zakona o izboru predsednika Republike kojim je određeno da je za predsednika Republike izabran kandidat koji je dobio većinu glasova birača koji su glasali, ako je na izbore izašla najmanje polovina ukupnog broja birača u Republici, objavljuje da je za predsednika Republike Srbije izabran Slobodan Milošević, kandidat Socijalističke partije Srbije.\n02 Broj 013-642/92\nU Beogradu, 25. decembra 1992.godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 21. septembra i 5. oktobra 1997.\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS" br. 1/90 i 79/92) i člana 39. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS" br. 79/92, 83/92, 53/93, 67/93, 90/93, 107/93, 48/94 i 32/97)\nIZVEŠTAJ O UKUPNIM REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE ODRŽANIH 21. SEPTEMBRA I 5. OKTOBRA 1997. GODINE\n1. Izbori za predsednika Republike, raspisani Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike ("Službeni glasnik RS" broj 33/97), održani su na teritoriji Republike Srbije 21. septembra i 5. oktobra 1997. godine, saglasno odredbama Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS" br. 1/90 i 79/92) i Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS" br. 79/92, 83/92, 53/93, 67/93, 90/93,107/93, 48/94 i 32/97).\nIzbori su obavljeni u dva izborna kruga.\na) Prvi izborni krug 21. septembra 1997. godine.\nGlasanje u prvom izbornom krugu obavljeno je 21. septembra 1997. godine, na osnovu 17 potvrđenih kandidatura.\nNa 20 biračkih mesta glasanje je poništeno i, zbog toga što ne može da utiče na ukupne rezultate izbora, glasanje na ovim biračkim mestima nije ponovljeno.\n1.1. Ukupan broj birača upisanih u biračke\n2.1. Ukupan broj birača koji su glasali 4.131.487\n2.2. Broj birača koji su glasali na\nbiračkom mestu 4.090.501\n2.3. Broj birača koji su glasali putem\npisma na biračkom mestu 35.636\n2.4. Broj birača koji su glasali putem\npisama dostavljenih izbornoj komisiji 5.378\n3.1. Broj primljenih glasačkih listića 7.187.936\n4.1. Broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.051.448\n5.1. Broj upotrebljenih glasačkih listića 4.128.889\n5.2. Broj nevažećih glasačkih listića 155.860\n5.3. Broj važećih glasačkih listića 3.973.029\nPojedini kandidati dobili su sledeći broj glasova:\n1. Zoran Lilić kandidat Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice i Nove demokratije 1.474.924\n2. dr Vojislav Šešelj kandidat Srpske radikalne stranke 1.126.940\n3. Vuk Drašković kandidat Srpskog pokreta obnove 852.808\n4. Miodrag-Mile Isakov kandidat Koalicije"Vojvodina" 111.166\n5. Vuk Obradović kandidat Socijaldemokratije 100.523\n6. mr Nebojša Čović kandidat Demokratske alternative i Seljačke stranke Srbije 93.133\n7. dr Sulejman Ugljanin kandidat Koalicije "Lista za Sandžak dr Sulejman Ugljanin" 68.446\n8. Milisav Banković kandidat Radničke stranke Jugoslavije 49.158\n9. Milan Paroški kandidat Narodne stranke 27.100\n10. Miodrag Vidojković kandidat grupe građana 14.105\n11. mr Predrag Vuletić kandidat Liberalno- demokratske stranke 11.463\n12. Dragan Đorđević kandidat Stranke državljana Srbije 10.684\n13. dr Milan Mladenović kandidat Koalicije "Preporod" 10.112\n14. Đorđe Drljačić kandidat grupe građana 9.430\n15. Branko Čičić kandidat Partije prirodnog zakona 7.097\n16. Gvozden Sakić kandidat grupe građana 3.293\n17. Radomir Tukmanović kandidat Napredne stranke 2.647\nRepublička izborna komisija razmatrajući rezultate glasanja u prvom izbornom krugu na sednici od 25. septembra 1997. godine, utvrdila je:\n- da je na izbore, u prvom krugu glasanja, izašlo više od polovine ukupnog broja upisanih birača u Republici,\n- da nijedan kandidat, u prvom krugu glasanja, nije dobio većinu glasova birača koji su glasali.\n- da se glasanje, saglasno članu 7. Zakona o izboru predsednika Republike, mora ponoviti.\nSaglasno tome, Republička izborna komisija donela je Odluku o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike Srbije 5.oktobra 1997. godine ("Službeni glasnik RS", broj 44/97).\nIzbori za predsednika Republike Srbije 5. oktobra 1997. ponovljeno glasanje\nNa ponovljenom glasanju za izbor predsednika Republike Srbije 5. oktobra 1997. godine, učestvovala su dva kandidata koji su dobili najveći broj glasova u prvom krugu glasanja 21. septembra 1997. godine, i to:\n1.1. Ukupan broj birača upisanih u biračke spiskove 7.210.557\n2.1. Ukupan broj birača koji su glasali 3.531.063\n2.2. Broj birača koji su glasali na biračkom mestu 3.483.644\n2.3. Broj birača koji su glasali putem pisma na biračkom mestu 40.613\n2.4. Broj birača koji su glasali putem pisama dostavljenih izbornoj komisiji 6.806\n3.1. Broj primljenih glasačkih listića 7.200.620\n4.1 Broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.668.545\n5.1. Broj upotrebljenih glasačkih listića 3.529.436\n5.2. Broj nevažećih glasačkih listića 104.223\n5.3. Broj važećih glasačkih listića 3.425.213\n2. Ovaj izveštaj objaviti u "Službenom glasniku Republike Srbije".\n02 Broj: 013- 925/97 U Beogradu, 20. oktobra 1997. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 7. i 21. decembra 1997.\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i 79/92), i člana 100. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", br. 79/92, 83/92, 53/93, 67/93, 90/93,107/93, 48/94 i 32/97),\nIZVEŠTAJ O UKUPNIM REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE ODRŽANIM 7. i 21. DECEMBRA 1997. GODINE\n1. Izbori za predsednika Republike Srbije, raspisani Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", br. 47/97), održani su 7. i 21. decembra 1997. godine, saglasno odredbama Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i 79/92), shodnoj primeni odredaba Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", br. 79/92, 83/92, 53/93, 67/93, 90/93, 107/93, 48/94 i 32/97), kao i odredbama Uputstva o izvršenju Zakona o izboru narodnih poslanika i Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 81/92, 87/93, 89/93, 90/93, 101/93, 34/97, 36/97 i 40/97).\nGlasanje je obavljeno u dva izborna kruga.\nPrvi izborni krug obavljen je 7. decembra 1997. godine a drugi izborni krug 21. decembra 1997. godine.\na) Prvi izborni krug 7. decembra 1997. godine\nGlasanje je održano na osnovu utvrđene Liste kandidata za predsednika Republike, koja je imala sedam kandidata. Šesnaest kandidatura Republička izborna komisija je odbila jer nisu ispunjavale zakonom propisane uslove, a od devet kandidatura kandidati su odustali.\nGlasanje je obavljeno na 9.844 biračkih mesta u Republici Srbiji.\n1. Broj birača upisanih u birački spisak 7.226.947\n2. Ukupan broj i % birača koji su glasali 3.812.010 (52,75 %)\n- broj i % birača koji su glasali na biračkom mestu 3.758.334 (98,59 %)\n- broj i % birača koji su glasali putem pisma na biračkom mestu 43.139 (1,13%)\n- broj i % birača koji su glasali putem pisama dostavljenih izbornoj komisiji 10.537 (0,28 %)\n3. Broj primljenih glasačkih listića 7.230.491\n4. Broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.414.427\n5. Broj upotrebljenih glasačkih listića 3.810.551\n- broj i % nevažećih glasačkih listića 76.911 (2,02 %)\n- broj i % važećih glasačkih listića 3.733.640 (97,98 %)\nPojedini kandidati sa Liste kandidata za predsednika Republike dobili su sledeći broj glasova:\n1. Milan Milutinović koga su predložile SPS, JUL i ND 1.665.822\n2. dr Vojislav Šešelj koga je predložila Srpska radikalna stranka 1.227.076\n3. Vuk Drašković koga je predložio Srpski pokret obnove 587.776\n4. Vuk Obradović koga je predložila Socijaldemokratija 115.850\n5. dr Dragoljub Mićunović koga je predložio Demokratski centar 86.583\n6. Miodrag Vidojković koga je predložila Grupa građana 29.180\n7. mr Miodrag Vuletić koga jepredložila Liberalno demokratska stranka 21.353\nRepublička izborna komisija je, na osnovu rezultata glasanja, na sednici 9. decembra 1997. godine, utvrdila:\n- da je na izbore izašlo više od polovine od ukupnog broja birača u Republici, - da nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, i - da nijedan kandidat, prema članu 6. Zakona o izboru predsednika Republike, nije izabran za predsednika Republike;\nSaglasno tome, Republička izborna komisija donela je Odluku o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike Srbije ("Službeni glasnik Republike Srbije", broj 56/97).\nIzbori za predsednika Republike Srbije 21. decembra 1997. godine ponovljeno glasanje\nNa ponovljenom glasanju za izbor predsednika Republike Srbije učestvovala su dva kandidata koji su dobili najveći broj glasova u prvom izbornom krugu 7. decembra 1997. godine, i to:\n1. Milan Milutinović, koga su predložile Socijalistička partija Srbije, Jugoslovenska levica i Nova demokratija, i\n2. dr Vojislav Šešelj, koga je predložila Srpska radikalna stranka.\nGlasanje je obavljeno na istom broju biračkih mesta u Republici Srbiji kao i na izborima održanim 7. decembra 1997. godine.\n1. Broj birača upisanih u birački spisak 7.225.860\n2. Ukupan broj i % birača koji su glasali 3.683.714 (50,98%)\n- broj i % birača koji su glasali na biračkom mestu 3.613.328 (98,09%)\n- broj i % birača koji su glasali putem pisma na biračkom mestu 57.725 (1,57 %)\n- broj i % birača koji su glasali putem pisama dostavljenih izbornoj komisiji 12.661 (0,34 %)\n3. Broj primljenih glasačkih listića 7.258.357\n4. Broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.569.867\n5. Broj upotrebljenih glasačkih listića 3.680.995\n- broj i % nevažećih glasačkih listića 115.319 (3,13 %)\n- broj i % važećih glasačkih listića 3.565.676 (96,87 %)\n1. Milan Milutinović, koga supredložile SPS, JUL i ND 2.181.808\n2. dr Vojislav Šešelj, koga je predložila Srpska radikalna stranka 1.383.868\nRepublička izborna komisija je, na osnovu rezultata glasanja, na sednici 23. decembra 1997. godine, utvrdila:\n- da je na izbore izašlo više od polovine od ukupnog broja birača u Republici;\n- da je Milan Milutinovićdobio potreban broj glasova birača, i da je, prema članu 9. Zakona o izboru predsednika Republike, izabran za predsednika Republike.\n02 Broj: 013-1198/97 U Beogradu, 23. decembra 1997. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 29. septembra 2002. (prvi krug)\nNa osnovu čl. 85. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Sl, glasnik RS", broj 35/00) Republička izborna komisija, na sednici od 1. oktobra 2002. godine, a na osnovu Zapisnika o radu Republičke izborne komisije o utvrđivanju rezultata izbora za predsednika republike Srbije. objavljuje\nIZVEŠTAJO REZULTATIMA GLASANjA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE NA IZBORIMA ODRŽANIM 29. SEPTEMBRA 2002. GODINE\n1. Komisijaje utvrdila da je od ukupno 8.615 biračkih odbora u Republici Srbiji, primila izborni materijal od 8.615 biračkih odbora.\n2. Na osnovu izbornog materijala primljenog od biračkih odbora utvrđeno je:\n- da je, za izbore predato ukupno 6.575.413 glasačkih listića;\n- da je, ostalo 2.937.484 neupotrebljenih glasačkih listića:\n- da, prema izvodima iz biračkih spiskova ima 6.553.042 upisanih birača;\n- da je, prema izvodima iz biračkih spiskova glasalo 3.637.062 birača, što iznosi 55,50%;\n- da je bilo 74.534 nevažećih glasačkih listića;\n- da je bilo 3.559.964 važeća glasačka listića;\n- da su kandidati dobili sledeći broj glasova:\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka,koalicija, grupa građana) Broj glasova koje je kandidat dobio\n1. VUK DRAŠKOVIĆ Srpski pokret obnove 159.959\n2. VELIMIR-BATA ŽIVOJINOVIĆ Socijalistička partija Srbije 119.052\n3. Prof.dr BRANISLAV-BANE IVKOVIĆ Grupa građana - Socijalisti za povratak bazi 42.853\n4. VOJISLAV KOŠTUNICA Demokratska stranka Srbije 1.123.420\n5. Dr MIROLjUB LABUS GG - "Najbolje za Srbiju-Miroljub Labus" 995.200\n6. Dr TOMISLAV LALOŠEVIĆ Grupa građana 25.133\n7. Dr VUK OBRADOVIĆ Socijaldemokratija 26.050\n8. NEBOJŠA PAVKOVIĆ Grupa građana 75.662\n9. Prof.BORISLAV PELEVIĆ Stranka srpskog jedinstva 139.047\n10. Dr DRAGAN RADENOVIĆ Grupa građana "Društvo slobodnih građana" 8.280\n11. Dr VOJISLAV ŠEŠELj Srpska radikalna stranka 845.308\nPošto niko nije osvojio potrebnu većinu glasova, sprovodi se drugi krug glasanja 13. oktobra 2002. godine, sa dva kandidata koji su osvojili najveći broj glasova i to:\n1. VOJISLAV KOŠTUNICA koga je predložila Demokratska stranka Srbije i\n2. dr MIROLjUB LABUS koga je predložila Grupa građana - "Najbolje za Srbiju - Miroljub Labus".\n02 Broj: 013-1335/02 U Beogradu, 1 .oktobra 2002. godine\nPREDSEDNIK KOMISIJE Radoslav Baćović\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i 79/92) i čl. 85. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", broj 35/00),\nRepublička izborna komisija, na sednici 15. oktobra 2002. godine, a na osnovu zapisnika o radu Republičke izborne komisije na utvrđivanju rezultata izbora za predsednika Republike Srbije, utvrdila je i objavljuje\nIZVEŠTAJ O REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE ODRŽANIM 29. SEPTEMBRA I 13. OKTOBRA 2002. GODINE\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije je 18. jula 2002. godine donela Odluku o raspisivanju izbora za predsednika Republike Srbije za 29. septembar 2002. godine ("Službeni glasnik RS", broj 42/02).\n1. Posle sprovedenog kandidacionog postupka, utvrđivanja liste kandidata i sprovedenog glasanja 29. septembra i 13. oktobra 2002. godine, Republička izborna komisija je utvrdila da je od ukupno 8.615 biračkih odbora u Republici Srbiji primila izborni materijal od 8.615 biračkih odbora,\n2. Na osnovu izbornog materijala, primljenog od biračkih odbora posle prvog kruga glasanja, Izveštajem o rezultatima glasanja za predsednika Republike Srbije na izborima održanim 29. septembra 2002. godine ("Službeni glasnik RS", broj 63/02) utvrđeno je da je za izbore predato ukupno 6.575.413 glasačkih listića, da je ostalo 2.937.484 neupotrebljenih glasačkih listića, da prema izvodima iz biračkih spiskova ima 6.553.042 upisanih birača, daje prema izvodima iz biračkih spiskova glasalo 3.637.062 birača, što iznosi 55,50%, daje bilo 74.534 nevažećih glasačkih listića i da je bilo 3.559.964 važeća glasačka listića.\n3. Komisija je na sednici održanoj 1. oktobra 2002. godine zapisnički konstatovala da nijedan kandidat u prvom krugu nije dobio potrebnu većinu glasova i donela Odluku o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", broj 63/02), kojom se određuje da se sprovodi drugi krug glasanja 13. oktobra 2002. godine, sa dva kandidata koji su u prvom krugu osvojili najveći broj glasova i to:\n1) VOJISLAV KOŠTUNICA, koga je predložila Demokratska stranka Srbije, i\n2) dr MIROLjUB LABUS, koga je predložila Grupa građana-"Najbolje za Srbiju - Miroljub Labus".\n1. Posle sprovedenog drugog kruga glasanja, Komisija je utvrdila da je od ukupno 8.615 biračkih odbora u Republici Srbiji primila izborni materijal od 8.615 biračkih odbora.\n- da je za ponovljeno glasanje predato ukupno 6.577.992 glasačkih listića;\n- daje ostalo neupotrebljenih glasačkih listića 3.597.329;\n- da prema izvodima iz biračkih spiskova ima 6.553.042 upisanih birača;\n- da je prema izvodima iz biračkih spiskova i posebnih izvoda iz biračkih spiskova, glasalo 2.979.254 birača, što iznosi 45,46 %;\n- daje bilo 65.427 nevažećih glasačkih listića;\n- da je bilo 2.913.041 važećih glasačka listića;\n1 VOJISLAV KOŠTUNICA Demokratska stranka Srbije 1.991.947\n2 dr MIROLjUB LABUS GG "Najbolje za Srbiju - Miroljub Labus" 921.094\nKomisija je zapisnički utvrdila da na ponovljeno glasanje nije izašao potreban broj birača u smislu člana 9. stav 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90 i79/92), i da se saglasno članu 9. stav 2. istog Zakona ceo izborni postupak ponavlja.\n02 Broj 013-1640/02\nU Beogradu, 15. oktobra 2002. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 8. decembra 2002. (ponovljeni izborni postupak)\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90, 79/92 i 73/02) i čl. 85. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", broj 35/00),\nRepublička izborna komisija na sednici održanoj 10. decembra 2002. godine, a na osnovu Zapisnika o radu Republičke izborne komisije na utvrđivanju rezultata izbora za predsednika Republike Srbije, objavljuje\nI Z V E Š T A J O REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE ODRŽANIM 8. DECEMBRA 2002. GODINE\n1. Republička izborna komisija je utvrdila da je od ukupno 8.630 biračkih odbora u Republici Srbiji, preko izbornih komisija jedinica lokalne samouprave, primila izborni materijal od 8.630 biračkih odbora.\n2. Na osnovu izbornog materijala primljenog od izbornih komisija jedinica lokalne samouprave posle glasanja na izborima održanim 8. decembra 2002. godine, utvrđeno je:\n- da je, za izbore predato ukupno 6.541.926 glasačkih listića;\n- da je, ostalo 3.594.178 neupotrebljenih glasačkih listića;\n- da prema izvodima iz biračkih spiskova ima 6.525.760 upisanih birača;\n- da je prema izvodima iz biračkih spiskova izašlo 2.947.748 birača, što iznosi 45,17%;\n- da je bilo 2.946.716 birača koji su glasali, što iznosi 45,16%;\n- da je bilo 80.396 nevažećih glasačkih listića;\n- da je bilo 2.866.320 važećih glasačkih listića;\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koje je kandidat dobio\n1. Vojislav Koštunica Demokratska stranka Srbije 1.699.098\n2. Prof. Borislav Pelević Stranka srpskogjedinstva 103.926\n3. dr Vojislav Šešelj Srpska radikalna stranka 1.063.296\n3. Republička izborna komisija je zapisnički utvrdila da na glasanje nije izašao potreban broj birača u smislu člana 5z st. 1. i 2. Zakona o izboru predsednika Republike i da se saglasno članu 5i st. 1. i 3. Zakona, izbori smatraju neuspelim.\n02 Broj: 013-2192/02\nU Beogradu, 10. decembar 2002. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 16. novembra 2003.\nNa osnovu člana 5ž stav 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90, 79/92 i 73/02) i čl. 85. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", broj 35/00), a u skladu sa članom 1. Zakona o izboru predsednika Republike, Republička izborna komisija, na sednici održanoj 18. novembra 2003. godine, na osnovu Zapisnika o radu Republičke izborne komisije na utvrđivanju rezultata izbora za predsednika Republike Srbije, objavljuje\nIZVEŠTAJ SA PODACIMA O REZULTATIMA IZBORA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE, ODRŽANIH 16. NOVEMBRA 2003. GODINE\n1. Republička izborna komisija je Rešenjem 02 broj 013-260/03 od 2. novembra 2003. godine, utvrdila da je ukupan broj birača u Republici Srbiji 6.506.147, a Rešenjem 02 broj 013-455/03 od 13. novembra 2003. godine utvrdila da je konačan broj birača u Republici Srbiji 6.506.505.\n2. Republička izborna komisija je utvrdila da je od ukupno 8.581 biračkog odbora u Republici Srbiji, preko izbornih komisija jedinica lokalne samouprave, primila izborni materijal od 8.581 biračkog odbora.\n3. Na osnovu izbornog materijala, primljenog od izbornih komisija jedinica lokalne samouprave posle glasanja na izborima održanim 16. novembra 2003. godine, utvrđeno je:\n- da je prema izvodima iz biračkih spiskova izašlo 2.524.522 birača, što iznosi 38,80%;\n- da je za izbore predato ukupno 6.508.249 glasačkih listića;\n- da je ostalo 3.983.727 neupotrebljenih glasačkih listića;\n- da je bilo 2.523.889 birača koji su glasali, što iznosi 38,79%;\n- da je bilo 86.178 nevažećih glasačkih listića;\n- da je bilo 2.437.711 važećih glasačkih listića; /\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koji je kandidat dobio\n1. Radoslav Avlijaš Demokratska stranka Otadžbina 20.872\n2. Velimir Ilić Politička organizacija za demokratske promene Nova Srbija 229.229\n3. Prof. dr Dragoljub Mićunović Demokratska opozicija Srbije 893.906\n4. Tomislav Nikolić Srpska radikalna stranka 1.166.896\n5. Marijan Rističević Narodna seljačka stranka 72.105\n6. Dragan S. Tomić Socijalistička narodna stranka 54.703\n4. Republička izborna komisija je zapisnički utvrdila da na glasanje nije izašao potreban broj biračau smislu člana 5z st. 1. i 2. Zakona o izboru predsednika Republike i da se u skladu sa članom 5i stav 1. Zakona, izbori smatraju neuspelim.\n02 Broj: 013-600/03\nU Beogradu, 18. novembra 2003. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 13. juna 2004.\nNa osnovu člana 1. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", br. 1/90, 79/92, 73/02 i 18/04) i čl. 85. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", br. 35/00 i 18/04),\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 15. juna 2004. godine, na osnovu podataka iz Zapisnika o radu Republičke izborne komisije o utvrđivanju rezultata izbora za predsednika Republike Srbije, objavljuje\nIZVEŠTAJ O REZULTATIMA GLASANjA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE NA IZBORIMA ODRŽANIM 13. JUNA 2004. GODINE\nKomisija je utvrdila da je primila izborni materijal od svih 8.586 biračkih odbora.\nZbog bitnih povreda Zakona, Komisija je poništila glasanje na ukupno dva biračka mesta, i to na biračkom mestu broj 36 u opštini Novi Kneževac i na biračkom mestu broj 17 u opštini Trgovište, i odlučila da se na ovim biračkim mestima neće ponavljati glasanje, pa se rezultati glasanja utvrđuju za 8.584 biračka mesta.\nNa osnovu izbornog materijala primljenog od biračkih odbora utvrđeno je da je:\n- ukupan broj birača upisanih u birački spisak 6.532.263;\n- broj birača koji je glasao na biračkim mestima 3.119.087;\n- ukupan broj glasačkih listića primljenih na biračkim mestima 6.559.068;\n- ukupan broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.439.279;\n- ukupan broj nevažećih glasačkih listića 38.047;\n- ukupan broj važećih glasačkih listića 3.081.040; i\n- da su pojedini kandidati dobili sledeći broj glasova:\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koji je kandidat dobio % od broja birača koji su glasali\n1. Ljiljana Aranđelović Jedinstvena Srbija 11.796 0,38\n2. Vladan Batić Demohrišćanska stranka Srbije 16.795 0,54\n3. Ivica Dačić Socijalistička partija Srbije 125.952 4,04\n4. Milovan Drecun Politička partija "Preporod Srbije" 16.907 0,54\n5. Dragan Đorđević Stranka državljana Srbije 5.785 0,19\n6. Prof.dr Branislav Bane Ivković Socijalistička narodna stranka 13.980 0,45\n7. Mirko Jović "Narodna radikalna stranka", "Srbija i dijaspora" i "Evropski blok" 5.546 0,18\n8. Jelisaveta Karađorđević Grupa građana "Inicijativa za lepšu Srbiju" 62.737 2,01\n9. Bogoljub Karić Grupa građana 568.691 18,23\n10. Dragan Maršićanin Demokratska stranka Srbije,Politička stranka G17 PLUS, Srpski pokret obnove, Nova Srbija 414.971 13,30\n11. Zoran Milinković Patriotska stranka dijaspore 5.442 0,17\n12. Tomislav Nikolić Srpska radikalna stranka 954.339 30,60\n13. Borislav Pelević Stranka srpskog jedinstva 14.317 0,46\n14. Marijan Rističević Narodna seljačka stranka 10.198 0,33\n15. Boris Tadić Demokratska stranka 853.584 27,37\nIV S obzirom na to da nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, glasanje se ponavlja 27. juna 2004. godine i u drugom krugu glasanja učestvuju dva kandidata koja su osvojila najveći broj glasova i to:\n1. TOMISLAV NIKOLIĆ, koga je predložila Srpska radikalna stranka i\n2. BORIS TADIĆ, koga je predložila Demokratska stranka.\n02 Broj 013-863/04\nU Beogradu, 15. juna 2004. godine\nIzbori za predsednika Republike Srbije 27. juna 2004.\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 29. juna 2004. godine, na osnovu podataka iz Zapisnika o radu Republičke izborne komisije o utvrđivanju rezultata izbora za predsednika Republike Srbije, objavljuje\nIZVEŠTAJ O REZULTATIMA PONOVLjENOG GLASANjA ZA IZBOR PREDSEDNIKA REPUBLIKE SRBIJE NA IZBORIMA ODRŽANIM 27. JUNA 2004. GODINE\nNa osnovu Odluke o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", broj 69/04), 27. juna 2004. godine održano je ponovljeno glasanje za izbor predsednika Republike Srbije, u kojem su učestvovala dva kandidata koji su dobili najveći broj glasova u prvom krugu glasanja 13. juna 2004. godine, i to:\n1. Tomislav Nikolić, koga je predložila Srpska radikalna stranka, i\n- ukupan broj birača upisanih u birački spisak 6.532.940;\n- broj birača koji je glasao na biračkim mestima 3.158.571;\n- ukupan broj glasačkih listića primljenih na biračkim mestima 6.561.101;\n- ukupan broj neupotrebljenih glasačkih listića 3.401.907;\n- ukupan broj nevažećih glasačkih listića 42.975;\n- ukupan broj važećih glasačkih listića 3.115.596; i\nRedni broj Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koji je kandidat dobio % od broja birača koji su glasali\n1. Tomislav Nikolić Srpska radikalna stranka 1.434.068 45,40\n2. Boris Tadić Demokratska stranka 1.681.528 53,24\nIV Na osnovu rezultata glasanja utvrđenih u tački III ovog Izveštaja, Republička izborna komisija je utvrdila da je za predsednika Republike Srbije, u skladu sa članom 5z stav 5. Zakona o izboru predsednika Republike, izabran BORIS TADIĆ, koji je dobio najveći broj glasova.\nOvaj izveštaj objaviti u "Službenom glasniku Republike Srbije". 02 Broj 013-1146/04\nU Beogradu, 29. juna 2004. godine REPUBLIČKA IZBORNA KOMISIJA PREDSEDNIK\nIzbori za predsednika Republike Srbije 20. januara 2008.\nNa osnovu člana 8. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", broj 111/07), a shodno članu 34. stav 1. tačka 14. i čl. 78. i 86. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", br. 35/00 i 18/04),\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 23. januara 2008. godine, zapisnički je utvrdila i objavljuje\nI Z V E Š T A J O REZULTATIMA IZBORA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE ODRŽANIH 20. JANUARA 2008. GODINE\nRepublička izborna komisija je utvrdila da je primila izborni materijal od svih 8.573 biračkih odbora.\n- ukupan broj birača upisanih u birački spisak 6.708.697,\n- broj birača koji je glasao na biračkim mestima 4.116.844,\n- ukupan broj glasačkih listića primljenih na biračkim mestima 6.761.057,\n- ukupan broj neupotrebljenih glasačkih listića 2.643.196,\n- ukupan broj upotrebljenih glasačkih listića 4.116.844,\n- ukupan broj nevažećih glasačkih listića 78.462,\n- ukupan broj važećih glasačkih listića 4.038.382, i\n1. TOMISLAV NIKOLIĆ Srpska radikalna stranka 1.646.172 39,99\n2. JUGOSLAV DOBRIČANIN Reformistička stranka 11.894 0,29\n3. BORIS TADIĆ Demokratska stranka 1.457.030 35,39\n4. VELIMIR ILIĆ Nova Srbija 305.828 7,43\n5. IŠTVAN PASTOR Mađarska koalicija 93.039 2,26\n6. MARIJAN RISTIČEVIĆ Koalicija Narodna seljačka stranka - Ujedinjena seljačka stranka 18.500 0,45\n7. ČEDOMIR JOVANOVIĆ Liberalno demokratska partija 219.689 5,34\n8. MILUTIN MRKONjIĆ Socijalistička partija Srbije 245.889 5,97\n9. MILANKA KARIĆ Pokret SNAGA SRBIJE - Bogoljub Karić 40.332 0,98\nS obzirom na to da nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, u skladu sa čl. 19. i 20. Zakona o izboru predsednika Republike, glasanje se ponavlja u roku od 15 dana od dana prvog glasanja, a na ponovljenom glasanju učestvuju dva kandidata koja su dobila najveći broj glasova i to: 1. TOMISLAV NIKOLIĆ, koga je predložila Srpska radikalna stranka, i\n02 broj 013-599/08\nU Beogradu, 23. januara 2008. godine\nNa osnovu čl. 8, 17. i 21. Zakona o izboru predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", broj 111/07), shodno članu 34. stav 1. tačka 14, čl. 85. i 86. i članu 90. stav 3. Zakona o izboru narodnih poslanika ("Službeni glasnik RS", br. 35/00 i 18/04),\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 13. februara 2008. godine, utvrdila je i objavljuje\nIzbori za predsednika Republike, koje je raspisao predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", broj 117/07), održani su 20. januara 2008. godine (prvo glasanje) i 3. i 12. februara 2008. godine ponovljeno glasanje.\nNa prvom glasanju, održanom 20. januara 2008. godine, nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, što je utvrđeno u Izveštaju o rezultatima izbora za predsednika Republike održanih 20. januara 2008. godine ("Službeni glasnik RS", broj 8/08).\nStoga je Republička izborna komisija, u skladu sa članom 19. Zakona o izboru predsednika Republike, Odlukom o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike ("Službeni glasnik RS", broj 8/08) odredila da se 3. februara 2008. godine obavi ponovljeno glasanje za izbor predsednika Republike, na kojem su učestvovala dva kandidata koja su na prvom glasanju dobila najveći broj glasova, i to:\nRepublička izborna komisija je poništila ponovljeno glasanje na biračkom mestu broj 12 - Dobro Polje u opštini Boljevac i odredila da se glasanje na tom biračkom mestu ponovi 12. februara 2008. godine, pa je rezultat izbora, shodno članu 90. stav 3. Zakona o izboru narodnih poslanika, utvrđen tek po završetku ponovnog glasanja na tom biračkom mestu.\nIzbori za predsednika Republike obavljeni su na 8.508 biračkih mesta u Republici Srbiji i 65 biračkih mesta u inostranstvu.\nKonačni rezultati izbora za predsednika Republike, utvrđeni posle ponovljenog glasanja na sednici Republičke izborne komisije održanoj 13. februara 2008. godine, su sledeći:\n- ukupan broj birača upisanih u birački spisak je 6.723.762;\n- broj birača koji je glasao na biračkim mestima je 4.580.428;\n- ukupan broj glasačkih listića primljenih na biračkim mestima je 6.777.107;\n- ukupan broj neupotrebljenih glasačkih listića je 2.195.837;\n- ukupan broj nevažećih glasačkih listića je 78.806;\n- ukupan broj važećih glasačkih listića je 4.501.622; i\n- broj glasova koji su dobili pojedini kandidati je :\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koje je kandidat dobio % od broja birača koji su glasali\n1. Tomislav Nikolić Srpska radikalna stranka 2.197.155 47,97\n2. Boris Tadić Demokratska stranka 2.304.467 50,31\nNa osnovu rezultata izbora utvrđenih u tački II ovog izveštaja, Republička izborna komisija je utvrdila da je za predsednika Republike, u skladu sa članom 21. stav 1. Zakona o izboru predsednika Republike, izabran BORIS TADIĆ, koji je na ponovljenom glasanju dobio najveći broj glasova.\n02 broj 013-1066/08 U Beogradu, 13. februara 2008. godine\nIzbori za Predsednika Republike 6. maja 2012.\nNa osnovu čl. 8. i 17. Zakona o izboru predsednika Republike („Službeni glasnik RS", br. 111/07 i 104/09 – dr. zakon), a shodno članu 78. Zakona o izboru narodnih poslanika („Službeni glasnik RS", br. 35/00, 57/03 – odluka US, 72/03 – dr. zakon, 18/04, 85/05 – dr. zakon, 101/05 – dr. zakon, 104/09 – dr. zakon, 28/11 – odluka US i 36/11),\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 10. maja 2012. godine, zapisnički je utvrdila i objavljuje\n3. IVICA DAČIĆ Socijalistička partija Srbije (SPS), Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS), Jedinstvena Srbija (JS) 556.013 14,23\n10. PROF. DR ZORAN DRAGIŠIĆ Grupa građana Pokret radnika i seljaka 60.116 1,54\nII S obzirom na to da nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, u skladu sa čl. 19. i 20. Zakona o izboru predsednika Republike, glasanje se ponavlja u roku od 15 dana od dana prvog glasanja, a na ponovljenom glasanju učestvuju dva kandidata koja su dobila najveći broj glasova, i to:\n1. BORIS TADIĆ, koga je predložio Izbor za bolji život, i\n2. TOMISLAV NIKOLIĆ, koga je predložila Srpska napredna stranka. III Ovaj izveštaj objaviti u „Službenom glasniku Republike Srbije". 02 Broj 013-890/12 U Beogradu, 10. maja 2012. godine REPUBLIČKA IZBORNA KOMISIJA PREDSEDNIK Predrag Grgić\nNa osnovu čl. 14. i 20. Zakona o izboru predsednika Republike („Službeni glasnik RS", br. 111/07 i 104/09 – dr. zakon) i tačke 3. Odluke o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike 02 Broj 013-891/12 od 10. maja 2012. godine,\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 10. maja 2012. godine, utvrdila je\nLISTU KANDIDATA ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE NA PONOVLjENOM GLASANjU 20. MAJA 2012. GODINE I\nZa kandidate za predsednika Republike na ponovljenom glasanju 20. maja 2012. godine, utvrđeni su:\n2. TOMISLAV NIKOLIĆ, koga je predložila Srpska napredna stranka.\nOva lista objavljuje se u „Službenom glasniku Republike Srbije". 02 Broj 013-893/12\nNa osnovu čl. 8, 17. i 21. Zakona o izboru predsednika Republike («Službeni glasnik RS», br. 111/07 i 104/09 - dr. zakon) i shodno članu 34. stav 1. tačka 14. i čl. 78. i 85. Zakona o izboru narodnih poslanika («Službeni glasnik RS», br. 35/00, 57/03 - US, 72/03 - dr. zakon, 18/04, 85/05 - dr. zakon, 101/05 - dr. zakon, 104/09 - dr. zakon, 28/11 - US i 36/11),\nRepublička izborna komisija, na sednici održanoj 24. maja 2012. godine, utvrdila je i objavljuje\nI Z V E Š T A J O KONAČNIM REZULTATIMA PONOVLjENOG GLASANjA ZA IZBOR PREDSEDNIKA REPUBLIKE ODRŽANOG 20. MAJA 2012. GODINE\nIzbori za predsednika Republike, koje je raspisao predsednik Narodne skupštine Odlukom o raspisivanju izbora za predsednika Republike («Službeni glasnik RS», broj 26/12), održani su 6. maja 2012. godine (prvo glasanje) i 20. maja 2012. godine ponovljeno glasanje.\nNa prvom glasanju, održanom 6. maja 2012. godine, nijedan kandidat nije dobio većinu glasova birača koji su glasali, što je utvrđeno u Izveštaju o konačnim rezultatima izbora za predsednika Republike održanih 6. maja 2012. godine («Službeni glasnik RS», broj 48/12).\nStoga je Republička izborna komisija, u skladu sa članom 19. Zakona o izboru predsednika Republike, Odlukom o ponavljanju glasanja za izbor predsednika Republike («Službeni glasnik RS», broj 48/12), odredila da se 20. maja 2012. godine obavi ponovljeno glasanje za izbor predsednika Republike, na kojem su učestvovala dva kandidata koja su na prvom glasanju dobila najveći broj glasova, i to:\nPonovljeno glasanje za izbor predsednika Republike obavljeno je na ukupno 8.391 biračkom mestu, od čega 8.353 u Republici Srbiji i 38 u inostranstvu.\nKonačni rezultati ponovljnog glasanja za izbor predsednika Republike, zapisnički utvrđeni na sednici Republičke izborne komisije održanoj 24. maja 2012. godine, su sledeći:\n- ukupan broj birača upisanih u birački spisak: 6.771.479;\n- broj birača koji je glasao na biračkim mestima: 3.132.679;\n- ukupan broj glasačkih listića primljenih na biračkim mestima: 6.770.762;\n- ukupan broj neupotrebljenih glasačkih listića: 3.637.023;\n- ukupan broj nevažećih glasačkih listića: 98.664;\n- ukupan broj važećih glasačkih listića: 3.034.015;\n- broj glasova koji su dobili kandidati:\nRed. br. Ime i prezime kandidata Predlagač (politička stranka, koalicija, grupa građana) Broj glasova koje je kandidat dobio % od broja birača koji su glasali\n1. BORIS TADIĆ Izbor za bolji život 1.481.952 47,31\n2. TOMISLAV NIKOLIĆ Srpska napredna stranka 1.552.063 49,54\nNa osnovu rezultata izbora utvrđenih u tački II ovog izveštaja, Republička izborna komisija je utvrdila da je, u skladu sa članom 21. stav 1. Zakona o izboru predsednika Republike, za predsednika Republike izabran Tomislav Nikolić, koji je na ponovljenom glasanju dobio najveći broj glasova.\n02 Broj 013-1225/12\nU Beogradu, 24. maja 2012. godine\n(Izvor dokumenata: Republička izborna komisija, Arhiva, izbori za Predsednika Republike)\nIzbor predsednika Savezne Republike Jugoslavija, 24. septembar 2000.\n1. Savezna Republika Jugoslavija - izborna jedinica za izbor predsednika Republike, 24. septembar 2000. godine\nBiračko telo: 7.861.327 birača\n1.\tMiodrag Vidojković, predlog Afirmativne stranke\n2.\tDr Vojislav Koštunica, predlog Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Socijaldemokratije, Građanskog saveza Srbije, Demohrišćanske stranke Srbije, Nove Srbije, Pokreta za demokratiju Srbije. Lige socijaldemokrata Vojvodine, Reformske demokratske stranke Vojvodine, Koalicije Vojvodina, Saveza vojvođanskih Mađara, Demokratske alternative, Demokratskog centra, Nove demokratije, Socijaldemokratske unije. Stranke demokratske akcije, Lige za Šumadiju, Srpskog pokreta otpora - Demokratski pokret\n3.\tSlobodan Milošević. predlog Socijalističke partije Srbije. Jugoslovenske levice, Socijalističke narodne partije Crne Gore\n4.\tVojislav Mihailović, predlog Srpskog pokreta obnove\n5.\tTomislav Nikolić, predlog Srpske radikalne stranke\nObjavljeno biračko telo od strane Savezne izborne komisije 11. septembra 2000. godine.\n2. IZBORI ZA PREDSEDNIKA SAVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE, 24. septembar 2000.\n1. Ukupan broj biračkih odbora 10.673\na) Broj i % biračkih odbora koji su dostavili izbornu dokumentaciju 9.966 93.38 %\n2. Broj primljenih glasačkih listića 6.697.062\n3. Broj neupotrebljenih glasačkih listića 1.940.237\n4. Broj birača upisanih u birački spisak 6.871.595\n5. Ukupan broj i % birača koji su glasali 4.916.920\na) Broj i % birača koji su glasali na biračkom mestu 4.820.845 71,55%\nb) Broj i % birača koji su glasali van biračkog mesta 96.075 1.95\n6. Bpoj upotrebljenih glasačkih listića 4.915.090 98,05\na) Broj i % nevažećih glasačkih listića 137.991 (2,81)\nb) Broj i % važećih glasačkih listića 4.777.099 (97,19)\n7. Kandidati za predsednika Republike prema dobijenim glasovima:\nIme i prezime kandidata broj glasova procenat\nMiodrag Vidojković 45.964 0,93\ndr Vojislav Koštunica 2.470.304 50,24\nSlobodan Milošević 1.826.799 37,15\nVojislav Mihailović 145.019 2,95\nTomislav Nikolić 289.013 5,88\n(Izvor: Izbori 2000 Predsednik SR Jugoslavije , Savezni zavod za statistiku, Beograd 2000)


Glumcu Sergeju Trifunoviću u rodnom Mostaru demolirano vozilo na parkingu - Glas Srpske\nGS 18.09.2021 16:58\nMOSTAR - Beogradskom glumcu Sergeju Trifunoviću u rodnom Mostaru, gdje je na odmoru, demoliran je automobil SAAB koji se nalazio na parkingu u ulici Biskupa Buconjića u naselju Vatikan, potvrđeno je za portal Kliks.\nKako su za portal rekli u Operativnom centru Ministarstva unutrašnjih poslova Hercegovačko- neretvanskog kantona (MUP HNK), slučaj oštećenja vozila je danas u 13.45 policiji lično prijavio glumac.\n-Po njegovoj prijavi su policijski službenici odmah izašli na mjesto događaja i ustanovili da je pričinjena materijalna šteta. Razbijeno je prednje vjetrobransko staklo i probušena guma, a više detalja biće poznato nakon detaljno provedenih zakonom predviđenih istražnih radnji – kazali su u MUP-u HNK.\n- Došao sam u svoj Mostar i evo neko je to vandalizovao, isekao mi gumu, razbio šajbu i pocepao krov nožem. Ko zna šta je to u pitanju. Mislim da ekipa prekoputa u kafiću zna, ali to ti je Mostar u 21.veku. Jedino što mogu da pretpostavim, jer, auto je bio parkriran više puta i ranije na ovom parkingu i beogradske table nikoga nisu iritirale, da je ovo vjerovatno na relaciji Velež -Zrinjski, neki uspaljeni mladi mozak - rekao je Trifunović za portal "Avaza".\nUpitan šta dalje odgovorio je: „Ništa, menjati gumu, tražiti šajbu“.


Draško Stanivuković: Smijeniću ovu vlast i prije narednih izbora - mojKontakt portal\nPrevious Previous post: Oružana pljačka u Prijedoru, razbojnik pobjegao sa 1.900 maraka\nNext Next post: Istraga u Belgiji: Četiri bh. fudbalera povezana sa glavnim osumnjičenim\n29. 01. 2020., 12:53


Zeleni snijeg na Antarktiku posljedica klimatskih promjena | Srpskacafe\nZeleni snijeg na Antarktiku posljedica klimatskih promjena\nPetak, 22.05.2020., 11:30 Petak, 22.05.2020., 08:57\nZeleni snijeg nastao cvjetanjem algi na Antarktiku vjerovatno će se širiti kako temperature budu rasle, što je posljedica klimatskih promjena.\nSatelitski podaci prikupljeni između 2017. i 2019. godine, u kombinaciji s mjerenjima na terenu tokom dva ljeta na Antarktiku, omogućili su naučnicima da preslikavaju mikroskopske alge dok cvjetaju preko snijega.\n– Više temperature mogle bi da stvore okruženje pogodno za život algi, kojima treba vlažan snijeg za rast – rekli su istraživači.\nKako se navodi u studiji objavljenoj u časopisu “Nature Communications”, zelena sniježna alga je mikroskopska ako se mjeri pojedinačno, ali kada organizmi istovremeno rastu, snijeg postaje jarko zelen i može se uočiti čak iz svemira.\nPloče zelene sniježne alge mogu se naći duž obale Antarktika, obično u “toplijim” predjelima, gdje su prosječne temperature nešto iznad nula stepeni tokom ljetnjih mjeseci južne hemisfere od novembra do februara.\nPrema riječima istraživača, Antarktik je dio regiona koji je doživio najbrže zagrijavanje u drugoj polovini prošlog vijeka.\nU februaru su zabilježene neobično visoke temperature, dok je devetodnevni toplotni talas spalio sjeverni vrh kontinenta ranije ove godine.\nklimatske promjeneantarktikzeleni snijeg\nDB Četvrtak, 3.12.2020., 17:39 Četvrtak, 3.12.2020., 17:21\nAustrija: Restriktivne mjere na granici od 19. decembra\nSA Četvrtak, 3.12.2020., 16:01 Četvrtak, 3.12.2020., 15:24\nItalijanima zabranjeno putovanje od 21. decembra do 6. januara\nSA Četvrtak, 3.12.2020., 13:36 Četvrtak, 3.12.2020., 12:36\nU ekstremnom siromaštvu do 2030. biće više od milijardu ljudi\nSA Četvrtak, 3.12.2020., 11:59 Četvrtak, 3.12.2020., 11:24\nTramp: Izborni sistem je pod opsadom\nGC Četvrtak, 3.12.2020., 11:09 Četvrtak, 3.12.2020., 08:48


SAD: Nema sumnje da je sirijska vlada odgovorna za napad : Nadlanu.com\nSAD: Nema sumnje da je sirijska vlada odgovorna za napad\nObjavljeno 28. avg 2013. / 09:08:31\n"Nema sumnje ko je odgovoran za ovu gnusnu upotrebu hemijskog oružja u Siriji: sirijski režim", rekao je Bajden u utorak u obraćanju grupi veterana Američka legija u Hjustonu.\n"Oni koji koriste hemijsko oružje protiv nedužnih ljudi, žena i dece treba i mora da odgovaraju", dodao je Bajden, a preneo Rojters.\nBela kuća je saopštila da predsednik Barak Obama još nije odlučio kako će SAD odgovoriti na napad, koji se navodno dogodio u predgrađu Damaska pod kontrolom pobunjenika čiji je cilj svrgavanje režima predsednika Bašara al-Asada.\nMoskva odbacuje ocenu SAD da je vlada Sirije kriva za incidente sa upotrebom hemijskog naoružanja, javila je agencija Itar-Tas s posle današnjeg telefonskog razgovora šefova ruske i američke diplomatije, Sergeja Lavrova i Džona Kerija.\n"Keri je izložio ocene zasnovane na, kako se tvrdi, informaciji iz pouzdanih izvora, prema kojoj je krivica za incidente sa verovatnom upotrebom hemijskog oružja na vladu Sirije. Takvo pozicioniranje pitanja Lavrov je odbacio, navodeći odgovarajuću argumentaciju ruske strane", saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\n"Ministar je podvukao da se mi zalažemo za konkretnu i detaljnu razmenu podataka po ekspertskim kanalima o svakom slučaju moguće primene hemijskog oružja u Siriji", istakla je zvanična Moskva.\nRIA Novosti prenosi da je Lavrov rekao da treba maksimalno podržavati i garantovati rad grupe eksperata u Siriji.\nIzražena je i naročita zabrinutost Moskve "opasna i već očigledna linija na svesno podrivanje pretpostavki za političko-diplomatsko rešenje konflikta od strane nekoliko zemalja".\nMinistarstvo je navelo da je telefonski razgovor održan na inicijativu američke strane.\nSAD i njihovi saveznici pokušavaju da upotrebe pitanje hemijskog oružja da nezakonito promene režim u Siriji i zaoštre sukob koji je već sada ružan i težak, piše vodeći kineski list "Ženmin žibao".\nZvanični list kineske vladajuće Komunističke partije, piše da bi se u Siriji moglo ponoviti ono što se pre 10 godina dogodilo u Iraku kada je irački lider Sadam Husein svrgnut pod izgovorom da poseduje oružje za masovno uništenje.\n"Suština rata u Iraku bila je da se zaobiđu UN i promeni vlada jedne suverene države uz pomoć sile", navodi list, dodajući da je to "u suprotnosti sa osnovnim principima morala i pravde".\n"Međunarodna zajednica mora biti u pripravnosti jer određene strane snage mogu ponovo primeniti ovaj metod u Siriji. Od početka građanskog rata u Siriji postoji impuls za prisilno zbacivanje Asadove vlade", ističe kinesti list.\nItalija je danas insistirala na tome da bilo kakav vojni napad na Siriju zbog navodnog napada hemijskim oružjem mora da bude odobren u Savetu bezbednosti (SB) UN, javio je AP.\nŠefica italijanske diplomatije Ema Bonino je nazvala hemijski napad "ratnim zločinom", ali je istakla da njena vlada neće podržati vojnu akciju bez odobrenja SB UN.\nGovoreći poslanicima, Boninova je rekla da Italija neće učestvovati niukakvoj vojnoj akciji "izvan konteksta SB UN", koji za Italiju ostaje jedina "zakonska referenca" koja ne može biti ignorisana.\nAmerička novinska agencija podseća da je u slučaju NATO kampanje u LIbiji 2011. Italija ponudila vojne baze na svojoj teritoriji i svoje sopstvene letelice.\nAP prenosi i saopštenje kabineta italijanskog premijera Enrika Lete posle telefonskog razgovora sa britanskim premijerom Dejvidom Kameronom, u kom su se sagovornici složili da je "obimnom upotrebom hemijskog oružja u Siriji" načinjena prekretnica.\nLeta je rekao Kameronu da Italija smatra napad na sirijske civile "neprihvatljivim zločinom koji međunarodna zajednica ne može tolerisati".\nProšle srede mediji su javili da su sirijske snage bezbednosti upotrebile hemijsko oružje kod Damaska i da je život izgubilo više stotina ljudi - po tvrdnjama opozicije čak 1.300. Vlasti i vojna komanda su porekli tu informaciju.


Osmi mart u našoj kompaniji\nKompanija Prointer ITSS se zahvaljuje svim našim superdamama na tome što velikodušno doprinose našem uspjehu. Svaki dan je vaš. Srećan vam Dan žena!\nKompanija Prointer ITSS bila je ponosni sponzor Samita energetike SET, koji je održan u Trebinju, pod sloganom "Energetska budućnost Zapadnog Balkana". Energetska budućnost regiona, savremene tehnologije,...\nNastanak aplikacije "Pametni parking"\nSaznajte ko su momci koji su kreirali aplikaciju „Pametni parking“ i kakav je bio put do realizacije. Kompanija Prointer ITSS je ponosni partner ovog inovativnog projekta. Na javnom parkingu i garaži kod...\nBanja Luka je dobila pametni parking!\nKompanija Prointer ITSS je ponosni partner još jednog inovativnog projekta. Na javnom parkingu i garaži kod sportske dvorane "Borik" promovisana je i puštena u upotrebu aplikacija "Pametni parking", čiji...\nKaldera Company i Prointer ITSS, potpis ugovora\nU Banjaluci je potpisan ugovor kojim će kompanija "Prointer ITSS" od 10.januara postati većinski vlasnik kompanije "Kaldera Company”. Ugovor su potpisali direktor "Prointera" Bojan Vujić i dosadašnji vlasnik...\nNaše poslovne partnere i prijatelje sinoć smo ugostili na prazničnoj zabavi u Banjaluci. Kraj poslovne godine smo obilježili uz podršku predstavnika vodećih globalnih IT lidera koji su ponovo priznanjima...\nPlatinium sponzor "Forward" konferencije\nProinter ITSS je platinium sponzor "Forward" konferencije. U Banjaluci je održana dvodnevna Međunarodna konferencija "Forward", posvećena digitalnoj transformaciji i konceptu razvoja pametnih gradova, na...\nU Banjaluci su dodijeljeni sertifikati za 100 visoko obrazovanih nezaposlenih kandidata koji su prošli šestomjesečnu obuku u okviru projekta IT prekvalifikacije koju je organizovalo Ministarstvo za...\nPodržali smo prvu neprofitnu IT konferenciju fokusiranu na razvoj i rast IT zajednice u Banjaluci i regionu. Konferencija sa temama iz IT svijeta koja je nastala kao ideja zajednice banjalučkih developera...\nNajsavremenija mrežna rješenja predstavljena su na konferenciji “Prointer i Cisco dan” koju smo u Brčkom organizovali u saradnji sa globalnim IT liderom, kompanijom Cisco. Od renomiranih Cisco stručnjaka...


Tole prelomio: Ostavka je na stolu! - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sport Fudbal Tole prelomio: Ostavka je na stolu!\nTole prelomio: Ostavka je na stolu!\nOd HaberNews - 10. Oktobra 2013. 0 67 Podeli na Fejsbuku\ntweet Predsednik FSS Tomislav Karadžić rekao je da je njegova ponuđena ostavka zakazana za decembar i dalje na stolu, ali da sve zavisi od četiri faktora, prenosi “B92”. Karadžić je rekao da njegov odlazak zavisi kako od njega, tako i od organa FSS, vrha državne vlasti, te mišljenja UEFA i FIFA. Prvi čovek srpskog fudbala je izrazio žaljenje što je selektor A tima Siniša Mihajlović svoj ostanak na toj poziciji vezao za njegov eventualni odlazak, te naglasio da je FSS stabilna i veoma uspešna organizacija.\n– Pre mesec dana najavio sam odlazak u decembru i to je i dalje na stolu. Svaka odluka koja bude doneta će mi odgovarati. Neka manje, neka više, ali ništa se posebno neće menjati. Nisam srećan što je Siniša Mihajlović vezao svoj ostanak u reprezentaciji za mene i rukovodstvo FSS -, rekao je Karadžić na pres konferenciji uoči prijateljskog meča sa Japanom u Novom Sadu. – Mislim da on dobro radi svoj posao, da reprezentacija dobija svoje konture i fizionomiju. Bio sam u Zagrebu nemilim događajem, pa sam razgovarao sa rukovodstvima saveza iz BiH, Hrvatske, Slovenije i mnogim drugim, i svi oni nas proglašavaju najperspektivnijom reprezentacijom jugoistočne Evrope, što nije slučajno. Kako god bude ne verujem da će bili ko izaći iz ovog okvira reprezentacije u u bućem peridu -, dodao je predsednik FSS. Karadžić je istakao uslove od koji zavisi da li će on otići ili ostati. – Da li ću otići zavisi od četiri faktora. Prvi, najviše zavisi od mene. Drugi, izuzetno važna odluka organa FSS. Treći, mišljenje i odluka vrha državnih organa sa kojima imamo stalnu komunikaciju u poslednjih mesec dana. Četvrti je stav i mišljenje krovnih organizacija UEFA i FIFA koji se u poslednjih mesec stalno raspituju šta se dešava. Kada kažem da zavisi od državnog vrha nisam mislio da će sada vrh politike reći Tole idi ili ostani. Ali u tom kontekstu saradnje FSS sa državom vidim i poziciju rukovodstva FSS i predsednika -, istakao je Karadžić. “Čekaju nas odluke o nekim infrastrukturnim aranžmanima. Mislim da ćemo 29. ovog meseca, Laković i ja, ili Ćurković i ja, otići kod Blatera. Platini i UEFA su se izjasnili kod finalnih utakmica, oko saveza, našeg rada itd… To su neke pozitivne ocene o kojima ne bih pričao”, dodao je predsednik FSS. Karadžić je ponovo istakao uspešne segmente njegove vladavine, te naglasio da za budućnost srpskog fudbala nema brige. “Mislim da je organizacija apsolutno stabilna, da dobro radi, da odlično funkcioniše, da ono što je u nadležnosti Saveza radi kvalitetno. Naravno, nikad ništa nije perfektno. Ali, sve mlađe selekcije dobro rade, imamo dobre selektore, sjajnu saradnju i komunikaciju među njima. Osvojili smo zlato u Litvaniji, generacija koju je vodio Dejan Govedarica je igrala polufinale, Marić je bio na završnici EP, imamo rezultate i među ženskim selekcijama. Nadam se da će mlada (U21) selekcija i tim koji vodi Bane Nikolić takođe biti na završnici EP. Ako hoće neko da gleda rezultate, sa mladim selekcijama smo u prvih deset u Evropi”, naglasio je Karadžić. – Imamo izostanak rezultata neodlaskom na Evropsko i Svetsko prvenstvo, i to je razlog ovih dešavanja i razgovora oko predsednika i slektora. Imam stav da FSS kao velika organizacija, najveća na Balkanu ne može bez komunikacije sa državom da ostvari ono što pred njom stoji. Imali smo 15-20 godina sankcije, nismo imali mogućnosti ništa da radimo. Lokalne samouprave, država, ministarstvo i Savez bi trebalo da budu zajedno -, zaključio je Tomislav Karadžić. Srbija u petak igra prijateljski meč protiv Japana u Novom Sadu, a potom 15. oktobra u Jagodini sa Makedonijom poslednji meč kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. izvor: trojka.rs\ntweet Prethodni tekstPutinu se ugasio olimpijski plamenSledeći tekstMIZERIJA: Žizel Bundšen zarađuje više od svih 160 najplaćenijih muških modela ZAJEDNO HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Tako je govorio Zaratustra od Fridrih Niče - Filozofija - Klasična nemačka filozofija / Plato Books Store\nTako je govorio ZaratustraFilozofija / Klasična nemačka filozofija\nKategorija: Filozofija / Klasična nemačka filozofija\nNa sajtu od: 01.04.2012.\nISBN: dodaj u korpu Kupi: Cena: 745,00 din. Cena sa uračunatim popustom za članove: 670,50 din Napomena:\nFridrih Niče rodio se 15. oktobra 1844. u Rekenu, blizu Licena, u Saksonskoj, kao sin lokalnog protestantskog paroha. Kad mu je bilo četiri godine, umro mu je otac, pa su napustili selo i prešli u Naumburg.\nGodine 1858. stupio je u čuvenu srednju školu u Pforti, a 1864. godine upisao se na univerzitet u Bonu.\nPrvobitnu svoju nameru da se posveti teologiji ubrzo je napustio i prešao na klasičnu filologiju.\nKad je njegov profesor klasične filologije Ričl prešao iz Bona u Lajpcig, Niče je pošao s njim. Tamo se 1865. prvi put upoznao sa spisima Šopenhauerovim, koji je imao presudan uticaj na formiranje njegovog duha.\nGodine 1868. on se upoznaje sa Rihardom Vaterom, čovekom koji predstavlja jedan od najkrupnijih doživljaja njegova života, s čijim je imenom Ničeovo vezano nerazdvojno.\nGodine 1869. on biva izabran za vanrednog profesora klasične filologije na univerzitetu u Bazelu i pre doktorske habilitacije.\nTe iste godine, 17. maja, pada i njegova prva poseta Tribšenu, gde je Rihard Vagner živeo sa svojom porodicom.\nTe posete, koje su neobično zbližile ta dva čoveka i inspirisale Ničea za Rođenje tragedije, ostavile su duboka traga na Ničeu i u istoriji ljudskih odnosa važe kao značajna pojava.\nDeset dana posle prve posete održao je Niče svoje pristupno predavanje „O utakmici kod Homera".\nVeć iduće godine izabran je za redovnog profesora.\nU to vreme pada francusko-pruski rat i Niče odlazi u dobrovoljce kao bolničar.\nGodine 1871. pojavljuje se Ničeova prva knjiga, Rođenje tragedije iz duha muzike, u kojoj Niče, na njemu samo svojstven način, objašnjava smisao apolonskog i dionizijskog fenomena u presokratovskoj Grčkoj i tumači grčki smisao tragedije.\nGodine 1872. Niče i Vagner su u Bajrojtu.\nGodine 1873. objavljuje on svoja prva dva Nesavremena razmatranja: „O koristi i šteti od istorije" i „David Štraus".\nTu mladi Niče baca rukavicu Nemačkoj svoga vremena i objavljuje rat koji ga je uistinu skupo stao.\nU „Davidu Štrausu" on napada filistarski i samozadovoljni duh Nemačke sedamdesetih godina. Koliko ga je s jedne strane trenutno inspirisala nemačka volja za pobedom u francusko-pruskom ratu, toliko su ga duboko sada zabrinuli plodovi nemačke pobede.\nNiče, koji je duboko germanski duh, osećao je Nemačku kao zemlju koja nema osećanja za kulturne vrednosti i bio je zbog toga veoma zabrinut.\nKoliko je u Šopenhaueru nalazio nemačkog vaspitača i učitelja, a u Vagneru nemačku realizaciju umetničkoga duha, toliko je isto strahovao od onoga što na drugoj strani stvara i hoće Bizmarkova Nemačka.\nTe iste godine napisao je Niče svoj fragment o filozofiji u tragično doba Grčke, kojim dopunjuje i upotpunjuje svoju raspravu o smislu antičke umetnosti.\nNaredne godine pojavljuje se njegov treći Nesavremeni, „Šopenhauer kao vaspitač", koji uistinu predstavlja jedan zadatak i jedan program; 1878. on objavljuje četvrti Nesuvremeni, „Rihard Vagner u Bajrojtu", koga je Huston Stjuart Čemberlen nazvao najboljim delom o Rihardu Vagneru.\nPismo kojim Vagner zahvaljuje za spis poslednje je njegovo pismo Fridrihu Ničeu.\nIste godine dolazi poznanstvo s Paulom Reom, piscem dela O poreklu moralnih osećaja, i prijateljstvo s njim zamalo što se nije svršilo tragično.\nZatim duže odsustvo od profesure, zima u Sorentu i bavljenje s Vagnerom u Sorentu.\nGodine 1878. ugledao je svet prvi deo aforizama Ljudsko, suviše ljudsko, kada i Vagnerov Parsifal.\nTo je bilo prvo ukrštanje mačeva između Ničea i Vagnera.\nIz iste je godine i Ničeovo poslednje pismo Vagneru.\nTe godine snalazi ga duga bolest, duševna depresija, i pojavljuje se drugi deo Ljudsko, suviše ljudsko. Spis Putnik i njegova senka izišao je naredne godine, kad je došlo i do konačnog napuštanja univerziteta.\nGodina 1881. donosi nam Zoru, koja sadrži u slici mnoga bitna shvatanja potonjeg Ničea i predstavlja vrlo važan preokret.\nKruna te reakcije od romantizma, pod uticajem naučnih studija, data je u Veseloj nauci 1882. godine.\nU to vreme palo je i poznanstvo sa gospođom Lu Salome, posredovanjem Malvide fon Majzenbug, i niz spletaka i intriga koje su Ničea veoma puno koštale.\nGodine 1883. pojavljuje se prvi i drugi deo Zaratustre, Ničeovog najpoznatijeg spisa, baš u vreme Vagnerove smrti.\nOpet jedno značajno ukrštanje. Uskoro potom, 1884, pojavljuje se treći i četvrti deo Zaratustre, a 1886. Niče piše neku vrstu komentara Zaratustri: S onu stranu dobra i zla, i pravi prvi plan za svoje kapitalno delo, Volju za moć, kome je sudbina bila da ostane nedovršeno.\nGodine 1887. on objavljuje drugi deo toga komentara Zaratustri: Genealogiju morala, da olakša razumevanje svojih misli.\nTo delo u stvari je tumačenje izvesnih termina i pojmova koji su od kardinalnog značaja u Ničeovoj misli. Poslednja godina njegovog svesnog života, 1888, bila je puna grozničave literarne aktivnosti.\nKao da je predosećao katastrofu koja se bližila, Niče je pokušao da u nizu polemičkih spisa kaže svoje misli u skraćenom obliku.\nOn piše Slučaj Vagner, Niče protiv Vagnera, spise veoma polemičkog karaktera, koji su okrenuli protiv njega sve njegove stare prijatelje, vagnerijance, koji nisu ni naslućivali o čemu se tu upravo radi.\nU stvari, Niče se svetio sam sebi za iluzije i zanos mladosti koje sebi nije mogao oprostiti. Za njima su došli Sumrak idola i Antihrist, dva ne manje polemička spisa, pisana pod visokom nervnom napregnutošću, koju nam može objasniti jedino katastrofa koja je došla iza njih.\nU Ecce homo, spisu kojim je mislio da sebe rastumači svetu i koji je preko Georga Brandesa mislio da poveri Avgustu Strindbergu da ga prevede na francuski - govori velika gordost, koju ublažava jedino vanredan stil i suptilnost izvesnih analiza i ispovedanja koji su zaista retki.\nPočetak 1889. donosi nam potpuno pomračenje uma i duha iz koga mu nije bilo vraćanja sve do smrti. Smrt je došla posle dugih godina bolesti, 25. avgusta 1900, pred kraj jednoga veka čiji je on bio jedinstven izraz i mnogostruka sinteza.\nOd toga veka, njegovih problema, njegovih sukoba, njegovih kontradikcija i traženja, Niče je nosio u sebi više negoli ma koji drugi duh toga veka, i nosio sve to u povišenoj temperaturi jedne svesti kojoj je sva ta problematika bila sastavni deo života, njegov lični problem, a on bio njena žrtva. Tragedija Ničea čoveka bila je u tome što je intelektualna žeđ za saznanjem imala isto toliko duboku protivtežu u volji za misterijom, za proročanskim stavom.\nNišta nije karakterističnije za Ničea od misli o jednom novom uvođenju u tajnu bića putem ideje o večitom vraćanju istoga: misao kojoj je bilo namenjeno da bude vrhunac propovedi Zaratustrine. Niko nije toliko osećao potrebu da što pre popuni prazninu koja ostaje u takvom jednom svetu i čoveku za čiju svest ne bi postojao Bog i sve ono što je u svesti, snovima i žudnjama ljudskim kroz vekove bilo vezano s tim.\nMožda zamisli o tome šta svet bez Boga znači niko nije dao tako tragačan i definitivan oblik kao što je dao Niče u sledećem aforizmu Vesele nauke: „Kako ćemo se utešiti mi najubilačkiji od svih ubica?\nNajsvetije i najmoćnije što je svet do sada imao izdahnulo je pod našim nožem.\nKo će sprati krv s nas?\nKakvom ćemo se vodom očistiti?\nKakve ćemo sveštene igre izmisliti?\nNije li veličina našeg dela odveć velika za nas?\nNećemo li sami postati bogovi samo da bi se pokazali dostojni svoga dela?" Niče nije ni prvi ni poslednji među ljudima koji gleda na svet kao na jedan samim sobom zatvoreni krug.\nAli je prvi koji je misao bezbožnosti pokušao sprovesti kao sistem shvatanja sveta do kraja, stalno svestan ogromnog značaja koji je misao o Bogu imala za sudbinu čovekovu.


Obavještenje o platnom prometu PDB\nObavještenje o nedostupnosti platnog prometa i digitalnih servisa za fizička i pravna lica\nDevizna doznaka predstavlja instrument u međunarodnom platnom prometu. Klijentima omogućava izvršavanje i naplatu obaveza prema licima iz inostranstva, po osnovu kupovine odnosno prodaje određene robe ili usluge. Devizna doznaka kao instrument platnog prometa sa inostranstvom služi i za realizaciju transfera po osnovu izvršene usluge, za transfere raznih vrsta pomoći javnom i privatnom sektoru. Ona se koristi uglavnom u situacijama kada postoji povjerenje među licima koja obavljaju kupoprodajnu transakciju i nije poželjna za visokorizična plaćanja. Obzirom da je provizija koja se naplaćuje niska, ovaj instrument se najčešće koristi za devizna plaćanja.\nNostro doznaka je doznaka kojom klijenti Banke vrše plaćanja prema inostranstvu po različitim osnovima. Dokumentacija koju je Banci potrebno dostaviti da bi se doznaka realizovala je:\nInstrukcije transakcionog računa za izvršavanje međunarodnih platnih transakcija inopartnera ili lica.\nPečatiran i potpisan nalog za plaćanje.\nZa plaćanje doznake Banka naplaćuje sljedeću proviziju.\nDo 1.500€, provizija je 1% (min. 9€)\nOd 1.500€ - 3.000€, provizija je 1%\nOd 3.000€ - 50.000€, provizija je 1%\nPreko 50.000€, provizija je 0,5%\nOd 1€ do 4.999€ - 10€\nOd 4.999€ do 12.500€ - 15€\nOd 12.500€ i više - 20€\n- za iznose do € 20.000, konverzija se vrši po kursu iz kursne liste CKB za devize bez provizije.\n- za iznose preko € 20.000, konverzija se vrši po kursu formiranom na bazi trenutno važećeg kursa na međunarodnom finansijskom tržištu, uz proviziju od 1%, osim u slučaju za plaćanje doznake ili oročene štedne uloge preko 3 mjeseca.\nProvizije na konverziju za plaćanje doznake ili oročene štedne uloge preko 3 mjeseca su:\n- za iznose od € 20.000 do € 80.000, konverzija se vrši po kursu formiranom na bazi trenutno važećeg kursa na međunarodnom finansijskom tržištu, uz proviziju od 0.5%\n- za iznose preko € 80.000, konverzija se vrši po kursu formiranom na bazi trenutno važećeg kursa na međunarodnom finansijskom tržištu, uz proviziju od 0.3%\nMjenjački poslovi vrše se po kursu iz kursne liste CKB za efektivu bez provizije.\nPotrebno je da imate otvoren transakcioni račun za izvršavanje međunarodnih platnih transakcija kod CKB-a. Transakcioni račun za izvršavanje međunarodnih platnih transakcija se može otvoriti uporedo sa otvaranjem transakcioni račun za izvršavanje nacionalnih platnih transakcija kod Banke. Otvaranje ovih računa građani mogu realizovati na šalteru Banke, uz prilaganje lične karte, kao isprave kojom se potvrđuje identitet klijenta.\nDa bi se nostro doznaka realizovala, potrebno je da klijent dostavi sljedeću dokumentaciju:\nFakturu, profakturu ili ugovor na osnovu kojeg vrši plaćanje,\nInstrukcije transakcionog račun za izvršavanje međunarodnih platnih transakcija inopartnera ili lica,\nDokumentacija se dostavlja sektoru za platni promet sa inostranstvom.


Telestar direct marketing d.o.o. je jedna od najdinamičnijih kompanija u razvoju u Srbiji u oblasti telemarketinga i TV prodaje.\nNudimo visokokvalitetne proizvode poznatih svetskih brendova koji promovišu zdravlje i ličnu negu na prirodan način. Zbog povećanog obima posla tražimo motivisane kandidate za poziciju: Call centar operater\nKomunikacija sa postojećim i novim kupcima, prezentacija i prodaja artikala telefonskim putem\nOdgovaranje na pitanja koja se odnose na proizvode kompanije\nKomunikacija sa kurirskom službom\nPružanje visokog nivoa korisničke podrške u svakom trenutku\nEfikasna i ljubazna komunikacija uz razvijen osećaj za potrebe kupaca\nRad u brzorastućoj kompaniji i prijatnom radnom okruženju\nSigurnu i redovnu zaradu uz mogućnost dobijanja bonusa


EXPRES VESTI - SLUČAJ KOJI POTRESA NEMAČKU: Majka godinama držala ćerku pod ključem!\nSLUČAJ KOJI POTRESA NEMAČKU: Majka godinama držala ćerku pod ključem!\tTanjug\t19 | 04 | 2016\tNemačka policija danas je oslobodila mentalno zaostalu 26-godišnju ženu, za koju se veruje da je majka godinama držala zarobljenu u stanu\nMlada žena je pronađena u zapuštenom stanju, u stanu punom smeća u južnom gradu Rozenhajm, potvrdio je portparol policije, dodajući da je devojka prebačena u psihijatrijsku bolnicu, prenosi AFP.\nPolicija je slučajno otkrila zarobljenicu prilikom sprovođenja naloga za iseljenje.\nKada su tražili da uđu u stan, 54-godišnja podstanarka, majka zarobljene devojke, bacila se niz stepenice sa drugog sprata u očiglednom pokušaju samoubistva, izjavio je portparol.\nŽena je od pada zadobila teške povrede i prebačena je u bolnicu.\nKada su policajci ušli u stan, otkrili su zaključana vrata prostorije, u kojoj je bila zarobljena devojka.\n- Verujemo da je ona podstanarkina ćerka, koja je bila u fizički teškom stanju, očigledno mentalno zaostala, koja u toj sobici živela duže vreme, možda godinama - rekao je portparol policije Štefan Sontag.\nKomšija, koji nije hteo da se predstavi, rekao je da živi u njihovom komšiluku još od 2003. godine, a da nikada nije video devojku.\n« "Bila mi je velika ČAST da glasam za sebe!"\tUskoro ću umreti, ali ideje kubanskih komunista ostaju »


Orić pretio ratnim sukobima\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Jul.2018, 23:42\nRatni komandant takozvane Armije BiH u Srebrenici, Naser Orić, danas je ponovo pomenuo ratne sukobe, poručivši da će se "sledeći rat desiti malo brže nego što smo ga mi dočekali".\n"To vam ja kažem. Što kaže Matija Bećković, njihov, srpski akademik, ćeraćemo se još. Svega će biti osim toga da se nećemo ćerati", poručio je Orić", prenosi RTRS.\nOrićeve pretnje novim sukobima, tokom promocije knjige "Život pre i posle Srebrenice" u prostorijama Islamskog >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << pedagoškog fakulteta u Zenici, prisutni su pozdravili gromoglasnim aplauzom.\nPredstavnici udruženja srpskih žrtava iz Odbrambeno-otadžbinskog rata ogorčeni su time što je optuženom za najteže ratne zločine uopšte data prilika da nesmetano putuje zemljom i drži političke i ratnohuškačke govore, navodi RTRS.\nNačelnik opštine Srebrenica, Mladen Grujičić, nove pretnje smatra nedopustivim, posebno od strane onih koji su, kako se navodi, predvodili zločince koji su ubijali Srbe u Podrinju.\n"I mi isto odgovaramo, hoćemo se 'ćerati', ali na zakonit način. Moramo sve kapacitete staviti u funkciju dokazivanja stradanja srpskog naroda i podsećati na zločine, ne radi ugrožavanja drugog naroda, nego da bismo sačuvali svoj. Moramo da budemo uporni u traženju pravde i istine i nikada nećemo odustati od insistiranja da treba da odgovaraju počinioci zločina nad Srbima u Zalazju i drugim selima oko Srebrenice", istakao je Grujičić.\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske, Milenko Savanović smatra da su Orićeve izjave upravo posledica selektivnog sprovođenja pravde, kako Suda BiH, tako i Haškog suda, koji su optužene za ratne zločine nad Srbima ili oslobađali, ili im određivali izuzetno blage kazne.\n"Imamo situaciju da Naser Orić hoda slobodno i dalje raspiruje mržnju, odnosno poziva na rat. Budite sigurni da je kažnjen, da se ne bi tako ponašao", naglasio je Savanović .\nRTRS podseća da je slične poruke poslao još jedan ratni bošnjački komandant, Atif Dudaković, koji je početkom prošle godine u Luksemburgu, bošnjačkoj dijaspori poručio da počnu nabavaljati vojničke uniforme i opremu, a sredinom iste godine je sa tribine u Konjicu poručio da rat još nije završen.\nOn je takođe optužen za ratni zločine počinjene nad Srbima, a odlukom Suda BiH, i njemu je dozvoljeno da se brani sa slobode.\nU međuvremenu je, kako navodi RTRS, i bošnjački član Predsedništva BiH, Bakir Izetbegović, nekoliko puta spominjao mogućnost rata, dodavši da se za, kako je rekao, ne daj bože proizvodi i oružje. Njihove izjave prošle su bez značajnijih reakcija od strane međunarodne javnosti, dodaje RTRS.\nB92: Naser Orić citirao Matiju Bećkovića i "ćeranje"\nVesti-online.com: Naser Orić ponovo preti: Citirao Matiju Bećkovića i "ćeranje"


PRIVREDNA DELEGACIJA PIROTA U POSETI TURSKOJ – Radio Televizija Caribrod\nPRIVREDNA DELEGACIJA PIROTA U POSETI TURSKOJ\n07/03/2018 RT Caribrod\t0 Comments\tCaribrod, Dimitrovgrad, Izmir, Pirot, poseta, Slobodna zona Pirot, Srbija, Turska, Ugovorna okružna privredna komora, Ugovorna okružna privredna komora Pirot\nPrivredna delegacija Pirota predvođena predsednikom Ugovorne okružne privredne komore Pirot i izvršnim direktorom Slobodne zone Pirot dr Draganom Kostićem, od 4. marta boravi u poseti Turskoj.\nRadi razmene iskustava, uspostavljanja saradnje i ostvarivanja značajnih kontakata i dogovora, delegacija Pirota sastala se sa gradonačelnikom Izmira Azizom Kočaogluom. Delegacija je sa rukovodstvom Izmira razgovarala o mogućnostima da turski privrednici investiraju u Pirot i iskoriste pogodnosti Sporazuma o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske i pozvala gradonačelnika Izmira da poseti Pirot.\nPrivredna delegacija Pirota sastala se se i sa rukovodstvom Privredne komore Izmir, predstavnicom Ministarstva ekonomije Republike Turske, izvršnim direktorom zone „Esbas“. Direktor Zone Pirot dr Dragan Kostić i njegovi saradnici predstavili su rad Slobodne zone Pirot i pogodnosti poslovanja u njenom režimu.\nUpriličena je i prezentacija Slobodne zone Pirot i pogodnosti za investicije u Srbiji u organizaciji „Turskih biznismena na Balkanu“.\n← „ROLPLAST“ TRAŽI RADNIKE IZ DIMITROVGRADA\nJAVNA RASPRAVA O NACRTU LOKALNOG ANTIKORUPCIJSKOG PLANA →\nU GALERIJI „METODI META PETROV“ U SUBOTU BIĆE OTVORENA IZLOŽBA SLIKA AKADEMSKOG SLIKARA IZ DIMITROVGRADA GEORGIJA JOSIFOVA\nUDRUŽENJE „HENDIKEP “ ZAVRŠAVA REALIZACIJU PROJEKTA „PODRŠKA MARGINALIZOVANIM GRUPAMA KROZ INOVATIVNE PROGRAME SOCIJALNE ZAŠTITE“\nPREDSTAVNICI MINISTARSTVA OBRAZOVANJA I NAUKE BUGARSKE JUČE RAZGOVARALI SA UČENICIMA ČETVRTOG RAZREDA GIMNAZIJE SVETI KIRILO I METODIJE


Republika / ZAGREJTE STOLICU! 30. septembar KRAJNI ROK za završetak fakulteta za "stare" studente!\npetak, 6. 4. 2018.| 13:29\nTo važi za akademce koji su trenutno na osnovnim akademskim studijama, kao i za "stare" studente magistarskih i doktorskih studija.\nVečitim studentima se bliži kraj\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević kazao je da se Zakon o visokom obrazovanju neće menjati, što znači da "stari" studenti imaju rok do 30. septembra da završe studije, ili da se prebace na studiranje po bolonji.\n(VIDEO) LUDA ŽURKA NA DAN STUDENATA: Poznati bendovi zabavljali više od 7.000 mladih\nBOGINJE STIGLE U VLADU SRBIJE: Ministri strahuju za život - HITNO TESTIRANJE\nPANIKA U GRADSKOM PREVOZU: Tamnoputi student medicine nasrnuo na kontrolorku!\nSrbija Beograd Društvo Studenti Univerzitet Rok Student Fakultet Univerzitet u Beogradu Fakulteti Indeks Studentski parlament Medicinski fakultet\nSTUDENTI, NA OVO MORATE BITI SPREMNI: Može se očekivati produžetak školske godine


Prva sednica Nacionalnog koordinacionog tela za sprečavanje i borbu protiv terorizma - Glas Podrinja\nPrva sednica Nacionalnog koordinacionog tela za sprečavanje i borbu protiv terorizma\nU Beogradu je danas održana prva sednica Nacionalnog koordinacionog tela za sprečavanje i borbu protiv terorizma na kojoj su predstavljeni prioriteti rada tog tela u narednom periodu.\nNacionalni koordinator za sprečavanje i borbu protiv terorizma, direktor policije Vladimir Rebić najavio da će, pored praćenja sprovođenja Nacionalne strategije za sprečavanje i borbu protiv terorizma 2017-2021. godine i realizacije aktivnosti iz pratećeg Akcionog plana, delovanje tog tela biti usmereno ka implementaciji pravnih tekovina EU u borbi protiv terorizma kroz proces pregovora Srbije i Poglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbednost.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, na sednici je zaključeno i da će Nacionalno koordinaciono telo za sprečavanje i borbu protiv terorizma naročito biti angažovano na uspostavljanju efikasne i efektivne koordinacije svih državnih organa na prevenciji i u borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma koji vodi u terorizam.\nDodaje se da su sednici prisustvovali članovi iz svih institucija koje su Odlukom Vlade Srbije od 18. aprila opredeljene da učestvuju u radu Nacionalnog koordinacionog tela za sprečavanje i borbu protiv terorizma.


V regionalna konferencija za Istočnu i Centralnu Evropu i Centralnu Aziju\nVi ste ovde: Početna Press centar Saopštenja za javnost V regionalna konferencija za Istočnu i Centralnu Evropu i Centralnu Aziju\nDatum: 02 novembar 2010\nBeograd, 2. novembar 2010.\nUdruženje javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca bilo je domaćin V regionalne konferencije za Istočnu i Centralnu Evropu i Centralnu Aziju.\nKonferencija je dodeljena Udruženju tužilaca Srbije od strane Međunarodnog udruženja tužilaca (IAP) koje predstavlja jedinu tužilačku strukovnu organizaciju na globalnom nivou i čije članstvo broji preko 150 tužilačkih organizacija iz svih delova sveta. Konferencija „Saradnjom protiv korupcije“ održana je u Beogradu od 27. – 30. oktobra.\nUčešće na konferenciji uzelo je blizu dve stotine tužilaca, sudija, predstavnika nevladinih organizacija i ambasada iz zemlje i inostranstva. Bili su prisutni predstavnici iz pedeset različitih država širom sveta: Nemačke, Italije, španije, Argentine, Južne Koreje, Sjedinjenih Američkih Država, Republike Čaške, Poljske, Azerbejdžana, Kazahstana, svih država iz regiona, kao i mnogi drugi.\nKonferenciju su otvorili dr Goran Ilić, predsednik Upravnog odbora Udruženja tužilaca Srbije i zamenik republičkog javnog tužioca, Vensan Dežer, šef Delegacije Evropske Unije u Republici Srbiji i Tomas Mur, v.d. šefa Misije OEBS-a u Srbiji, Erl Licenberger, zamenik šefa misije u ambasadi SAD u Srbiji.\nPrvog dana konferencije prisutnima su se obratili Derk Kujpers, Generalni sekretar Medjunarodnog udruženja tužilaca, Jadranka Jelinčić, direktor Fonda za otvoreno društvo, Kristijan Huk, programski menadžer Fondacije IRZ, Vito Moneti, predsednik Evropskog udruženja sudija i tužilaca za slobodu i demokratiju (MEDEL) koji je govorio o značaju medjunarodne saradnje za konfiskaciju imovine, Elizabet Hau, Glavni savetnik Medjunarodnog udruženja tužilaca koja je prenela iskustva o mehanizmima interne kontrole za sprečavanje korupcije u tužilaštvima, Karlos Donoso, potpredsednik Medjunarodnog udruženja tužilaca i predsednik Udruženja tužilaca Argentine koji je govorio o ulozi tužioca u borbi protiv korupcije, Nemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija, Dimitrije Popić, zamenik Specijalnog tužioca za organizovani kriminal.\nPrisutnima su se obratili i Adina Daria Lupea, sudija iz Rumunije, Miroslav špecijan, tužilac iz Čaške, Alberto Perduka, tužilac iz Italije, Artur Ozimek, sudija iz Poljske, Melinda Sabo, tužilac iz Madjarske i Erik Alt, sudija iz Francuske.\nDrugi dan konferencije prisutnima su se obratili Zorana Marković, direktor Agencije za borbu protiv korupcije, Havijer Sisternas, pomoćnik direktora Agencije za borbu protiv prevare u Kataloniji, Kendal Dej, šef odseka za antikorupciju u ambasadi SAD u Srbiji, Aleksandar Vujičić, direktor Agencije za sprečavanje pranja novca. Govorili su još predstavnici Velike Britanije, Portugalije, Republike Koreje, španije i Kazahstana.\nDodeljivanje ovako značajne konferencije Udruženju tužilaca Srbije govori da su napori i doprinosi koje Udruženje ulaže u procesu reforme pravosudja u Republici Srbiji prepoznati od strane relevantnih faktora u oblasti pravosudja na globalnom nivou. Značaj održavanja konferencije u našoj zemlji se ogleda kako u skretanju pažnje šire javnosti na probleme korupcije, tako i u podlozi za javnu i stručnu raspravu na svim nivoima države. Takodje, konferencija je bila prilika da se razmene iskustva sa kolegama iz inostranstva i da se uspostave kontakti u cilju buduće saradnje.\nMedjunarodno udruženje Tužilaca istaklo je odličnu organizaciju V regionalne konferencije za Istočnu i Centralnu Evropu i Centralnu Aziju i dodelila posebno priznanje dr Goranu Iliću. Konferencija je bila jako dobro ispraćena medijski o čemu svedoče brojni izveštaji u gotovo svim značajnijim elektronskim i štampanim medijima u Srbiji.\nPrezentacije svih govornika, kao i slike sa konferencije i iz Belog dvora možete pogledati na sajtu konferencije http://www.iap2010belgrade.rs.


POKRENUTA INICIJATIVA “VESELI AMBASADORI U BORBI PROTIV KORUPCIJE”\nArhiva Vijesti POKRENUTA INICIJATIVA “VESELI AMBASADORI U BORBI PROTIV KORUPCIJE”\nSarajevo, 07. listopad 2010. – “Veseli ambasadori u borbi protiv korupcije” je naziv inicijative koju je osmislila i pokrenula skupina studentskih udruženja i udruženja mladih uz podršku Policijske misije EU (EUPM). Cilj inicijative je podići svijest o potrebi borbe protiv korupcije na svim razinama u BiH.\n“Smatram da je vrlo važno da mlada generacija u BiH doprinosi rješavanju problema korupcije. Sretni smo što možemo podržati njihove aktivnosti i uvjeren sam da će projekt biti uspješno sproveden,” rekao je šef Policijske misije EU Stefan Feller.“Posebice mi je drago što vidim da mladi ljudi pokazuju interes za aktivno sudjelovanje u rješavanju važnih pitanja.”\nTijekom kampanje, “Veseli ambasadori u borbi protiv korupcije” će posjetiti nekoliko gradova u BiH i organizirati brojene aktivnosti.\n“Željeli bismo pokrenuti drugačiji pristup problemu korupcije u BiH. Vjerujemo da je apsolutno neophodno angažirati se u borbi protiv korupcije i vršiti pozitivan utjecaj na naše zajednice u tom pogledu,“ kaže Edita Miftari, predsjednica Asocijacije studenata Fakulteta za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije Univerziteta u Sarajevu.\n“Također, željeli bismo pozvati i ostala udruženja da se pridruže Veselim ambasadorima u borbi protiv korupcije, dodaje Damir Delić Đuljić član nevladine organizacije Bedem iz Visokog.\nPozivamo sve medije da proprate aktivnosti koje će se održati u narednom periodu. Plan aktivnosti je dostupan na www.eupmbih.eu. Za dodatne informacije, molimo kontaktirajte koordinatore projekta Editu Miftari na broj 061 856 384 i Damira Delića Đuljića na broj\n061 417 744.\nEUPM sa zadovoljstvom podržava ovu inicijativu i nastavit će poticati aktivnosti u borbi protiv korupcije u BiH.


OTKRIJ SVOJ TALENAT : besplatni programi sa Danijelom Vranješ, Katarinom Gromilić i Suzanom Branković - PRess Serbia | PR PRess team\nOve subote stanovnike Novog Beograda očekuje nesvakidašnji provod uz besplatni program!\nNaime, u Immo Outlet Centru tokom celog poslepodneva posetioci će imati priliku da se druže sa našim poznatim damama- balerinom Katarinom Gromilić, glumicom Danijelom Vranješ i pevačicom Suzanom Branković (ex Beauty Queens), ali i da na licu mesta učestvuju u njihovim programima.\nOd 17 h Suzana će održati muzički čas i na probu staviti vaš muzički talenat, od 18 h Katarina Gromilić predstaviće svoj program vežbi za dame inspirisan baletom i ftnesom, a od 19 h Danijela Vranješ uvešće nas u svet glume. Bilo da želite da se zabavite ili zaista otkrijete svoj novi talenat, progam u Immo Outlet Centru je besplatan.\nTagovibesplatni programi danijela vranjes immo outlet centar katarina gromilic suzana brankovic


Na današnji dan - 3. mart | Edukacija\nNa današnji dan – 2. januar 01/01\nNa današnji dan – 6. februar 05/02\n1703. godine – Umro je engleski naučnik i pronalazač Robert Huk, koji je usavršio barometar, teleskop i mikroskop i prvi otkrio ćelijsku strukturu biljaka. Postavio je osnovni zakon teorije elastičnosti (“Hukov zakon”).\n1707. godine – Umro je car Aurangzeb, najmlađi sin cara Džehana, poslednji veliki mogulski vladar Indije. Tokom njegove vladavine od 1658. godine Mogulsko carstvo je teritorijalno prošireno, ali je oslabljeno iznutra progonima hinduizma i fanatičnim širenjem islama.\n1808. godine – Francuske trupe pod komandom maršala Joakima Mire zauzele su Madrid.\nAleksander Grejem Bel\n1847. godine – Rođen je američki fizičar škotskog porekla Aleksander Grejem Bel, pronalazač električnog telefona 1875. godine. Bavio se istraživanjem mehanike govora i 1872. godine je u Bostonu osnovao školu učitelja za gluvoneme.\n1861. godine – Manifestom cara Aleksandra II ukinuto je kmetstvo u Rusiji. Više od 47 miliona kmetova oslobođeno je feudalnog odnosa i dobilo pravo da trguje, da se bavi zanatima i svim poslovima u privredi.\n1875. godine – U Pariskoj operi prvi put je izvedena Bizeova opera “Karmen”.\n1878. godine – Potpisan je Sanstefanski mirovni ugovor Rusije i Turske kojim je Rusija pokušala da “istočno pitanje” reši u svoju korist i stvaranjem Velike Bugarske, koja je obuhvatila i neka područja istočne Srbije, obezbedi prevlast na Balkanu. Zbog žestokog protivljenja evropskih sila, Srbije i Grčke izvršena je revizija Sanstefanskog ugovora na Berlinskom kongresu u junu iste godine.\n1886. godine – Nakon srpskog poraza kod Slivnice, Srbija i Bugarska zaključile su Bukureštanski mir. Tromesečni rat koji je počeo kralj Milan Obrenović zbog pripajanja istočne Rumelije Bugarskoj, znatno je oslabio kraljev položaj u zemlji.\n1918. godine – U Brest-Litovsku je potpisan mirovni ugovor Sovjetske Rusije i Nemačke i njenih saveznika u Prvom svetskom ratu. Zbog unutrašnje nestabilnosti i izostanka podrške sila Antante, sovjetska vlast bila je prisiljena da napravi velike teritorijalne ustupke i pristane da Nemačkoj plati ratnu odštetu.\n1980 – Vođa partije ZAPU Robert Mugabe je ubedljivom većinom dobio prve slobodne izbore u Rodeziji (Zimbabve) i potom formirao prvu većinsku crnačku vladu.\n1996 – Jugoslovenske vlasti uhapsile su Radoslava Kremenovića i Dražena Erdemovića, koje je Haški sud osumnjičio za ratne zločine počinjene u Srebrenici u julu 1995, i predale ih Međunarodnom sudu. Kremenović je, nakon istrage pušten, jer sud nije dokazao njegovu krivicu, a Erdemović, prvi optuženi koji je priznao krivicu, osuđen je na pet godina zatvora.\n2000 – Međunarodni sud za ratne zločine u Hagu osudio je ratnog komandanta snaga bosanskih Hrvata generala Tihomira Blaškića na 45 godina zatvora, zbog zločina koje su hrvatske snage počinile nad Muslimanima u srednjoj Bosni 1992-94. Apelaciono veće smanjilo je kaznu Blaškiću na 9 godina zatvora.\n2005 – Avanturista Stiv Foset (Steve Fossett) prva je osoba na svetu koja je letela oko sveta bez prekida. Njegova letilica je sletela u Kanzas (SAD) nakon skoro tri dana provedenih u vazduhu.\n2008 – Umro je jedan od najvećih italijanskih i svetskih tenora 20. veka Đuzepe di Stefano, koji je nastupao u najvećim svetskim operskim kućama, uključujući milansku Skalu, njujorški Metropoliten i bečku i berlinsku operu. Upamćen je i po duetima sa čuvenom grčkom operskom divom Marijom Kalas.\n2010 – Umro je slikar i pisac Momo Kapor. Objavio je više od četrdeset knjiga, među kojima su najpoznatije “Foliranti”, “Provincijalac”, “Ada”, “Una”, “Od sedam do tri”, “Beleške jedne Ane”, “Hronika izgubljenog grada”. Autor je velikog broja dokumentarnih filmova i televizijskih emisija.\n2012 – Pristalice vrhovnog verskog vođe ajatolaha Ali Hamneija osvojile su više od 75 odsto glasova na parlamentarnim izborima u Iranu i ubedljivo porazile snage predsednika Ahmadinedžada. Državni mediji navode da je na izbore izašlo preko 67 odsto od 48 miliona Iranaca sa pravom glasa.\nTAGS: 3. martdogodilo se na današnji danna današnji danvremeplov


SAKRAMENTO ZA SEDAM MILIONA DOLARA ČUVA SRPSKOG ASA - Bjelica broji zbog brojki - SPORTSKI ŽURNAL\n22 novembar, 2020 1\nStatistika Nemanje Bjelice u NBA ligi rasla je konstantno od dana kada je došao\nLuk Volton, kada je došao u Sakramento, priznao je da nije bio svestan svih kvaliteta Nemanje Bjelice. Pre toga ga je gledao samo sa strane i činilo mu se da je klasična četvorka sa odličnim šutem koja jedino širi protivničke odbrane. Onda je trener Kingsa shvatio sa kakvim košarkašem ima posla.\nZato je Sakramento odlučio da aktivira opciju u ugovoru i sačuva iskusnog srpskog asa i treću godinu u glavnom gradu Kalifornije. Jednako zadovoljan je i Bjelica, koji je u ljubičastom dresu konačno dobio priliku da igra, da pokaže talenat koji mu je u prve tri godine u NBA ligi, u Minesoti, bio prilično gušen.\nBeli će u narednoj sezoni inkasirati 7.150.000 dolara. I, kao i obično, svaki cent će opravdati na parketu, bez obzira da li u ulozi startnog krilnog centra, ili zlata vredne rezerve.\nMarvin Begli će valjda najzad biti fizički spreman, ali je ovaj talentovani visoki igrač ipak pripreman za centra više nego za poziciju četvorke. Da li će pokazati ono što je Vlade Divac, tadašnji generalni menadžer Kingsa, video u njemu kada ga je kao drugog pika na draftu birao pre Luke Dončića? Jedva čekamo da saznamo.\nTu je na krilnom centru i Džabari Parker, takođe bivši drugi pik kojeg su povrede omele da ima bolju karijeru. Na četiri može i Herison Barns, kao što Bjelica može i na pet.\nE, sada… U dresu Sakramenta bio je viđen i Di Džej Vilson, atraktivni krilni centar koji je u Kaliforniju trebalo da dođe kao deo paketa iz Milvokija, dok je u drugom pravcu trebalo da ode Bogdan Bogdanović. Priča se tu značajno promenila sada.\nStatistika Nemanje Bjelice u NBA ligi rasla je konstantno od dana kada je došao, do trenutka kada je produžio saradnju sa Kraljevima. Iako je ušao u treću godinu života, srpski reprezentativac postaje sve bolji. Najkvalitetnije prosečne brojke imao je u prošloj sezoni - najviše minuta po meču, najbolji procenti šuta iz igre, šuta za tri poena, šuta sa penala, najviše skokova, najviše asistencija, ukradenih lopti… I, naravno, najviše poena.\nKako onda da ga ne zadrže.\nSima sever · 22 novembar, 2020 20:08


Bankovnim sistema prijeti kriza : Milenijalsi poručili mi vas ne trebamo | ➎\nBankovnim sistema prijeti kriza : Milenijalsi poručili mi vas ne trebamo\nka5an 7 Oktobra, 2016 Mass mediji Nema komentara\nPreko 73 posto milenijumske, digitalne generacije radije bi izabralo finansijske usluge od Google-a i Apple-a, nego od tradicionlnih banaka, a čak 68 posto njih smatra da će se u narednih pet godina pristup novcu potpuno promijeniti.\nRezultati globalnog istraživanja koje je Piotr Jelenski, direktor grupacije Asseco SEE, predstavio na Novoj bankarskoj viziji pokazuju i da čak svaki treći ispitanik ove generacije (rođenih između 1981. i 2000. godine) misli da im banke u budućnosti uopšte neće biti potrebne. Čak 71 posto njih je izjavilo da bi radije posjetili zubara nego bankarsku ekspozituru.\nIako većina banka u regionu, čak 75 posto njih misli da je digitalna strategija veoma bitna za poslovanje, 45 posto banka je zaista i kreiralo digitalnu strategiju. Deset posto banka izjasnilo se da digitalnu strategiju nemaju i da im nije potrebna.\nTokom naredne dvije godine, 43 posto banaka namjerava da kompletno digitalizuje ugovore sa svojim klijentima. Po mišljenju bankara, sfera u kojoj banke u regionu zaostaju za konkurencijom je mobilno plaćanje.\nOdlazak u poslovnicu je i dalje najznačajniji kanal korišćenja bankarskih usluga, kod 93 procenta anketiranih bankara, ali i mobilno bankarstvo, sa učešćem od 42 posto, pokazuju rezultati regionalnog Istraživanja, koje je ove godine sproveo Asseco SEE, među 140 bankara u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Crnoj Gori, Hrvatskoj, na Kosovu, u Sloveniji i drugim zemljama regiona.\nSveti Like za blog\nBy ka5an 19 Marta, 2013\nNjima baš ne mirišete, ali zbog ...\nBy ka5an 26 Oktobra, 2019\nFacebook lansirao novu aplikaciju za lakše ...\nBy ka5an 19 Novembra, 2014


Kupite stan u najvišem stambenom neboderu sveta - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nNastala kao delo Extell Development Company i SMI USA, ova struktura od stakla i čelika, uzdizaće se 472 metra iznad Njujorka, a biće smeštena u Milijarderskom nizu u prestižnom delu Menhetna.\nSmešten nadomak Central Parka, istoimeni neboder će postaviti brojne rekorde. Dizajniran od strane Adrian Smith + Gordon Gill Architecture, toranj će imati fasadu od stakla i satenski finiširanog čelika, koja će reflektovati svetlost tokom čitavog dana i dati mogućnost uživanja u pogledu na Central Park stambenim jedinicama koje su pozicionirane u severnom delu.\nPočevši od trideset drugog sprata, ova građevina ponudiće 179 luksuznih stambenih jedinica, koje imaju od dve do osam spavaćih soba i površinu od 145 do 1.750 m2. Prozori od poda do plafona otkriće nam panoramski pogled na Central Park i panoramu Menhetna, dok će otvoreni koncepti prostora sadržati dizajn enterijera u izvedbi Rottet Studio.\nGrađevina će takođe sadržati i Central Park Club, prostor od oko 5.000 m2, koji će se prostirati na tri sprata. Ovaj ultra privatni klub sadržaće rezidentsku ložu sa stolovima za bilijar, bioskopom i salama za organizovanje događaja, dok će tu biti i otvorena terasa za bazenom i ložama, dečija igraonica, wellness centar sa sopstvenim bazenom, fitness centar, košarkaški i skvoš tereni, kao i spa odeljci.\nBaza građevine će biti nova Nordstrom prodavnica na sedam spratova, koja će meriti oko 32.000 m2 prostora.\nnajviša zgrada sveta\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Crno-beli stan u Barseloni


TEROR: Vučićeva policija „privela“ plakate izdajnika sa NATO Blerom, Klintonom… - Naša Borba\nPredsednik Pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević izjavio je da je policija danas oduzela njihove plakate s likom predsednika Srbije Aleksandra Vučića i natipisom „izdajnik“, čim su aktivisti počeli da ih postavljaju na mostove preko Save između Beograda i Novog Beograda.\nĐorđević je naveo da je njegov pokret preko „svojih jataka u institucijama bio obavešten da su vlasti znale za akciju dan ranije, što govori da su do infomacije došli prisluškivanjem prostorija Oslobođenja, njenih nekih članova, ili praćenjem, a verovatno kombinovanjem svih ovih metoda“.\nIpak, rekao je Đorđević novinarima, „akcija je uspela jer je Vučić priveden, za sad samo na plakatima, na kojima je sa ljudima koji su bombardovali Srbiju – njegovim savetnikom Tonijom Blerom, zatim Bilom Klintonom, za čiju je kampanju dao dva miliona dolara naših para, i Gerhardom Šrederom, jednim od govornika u Beogradu na ranijem obeležavanju godišnjice NATO bombardovanja“.\nNapominjući da se pripadnici Pokreta Oslobođenje ne plaše Vučića, Đorđević je najavio štampanje milion letaka i plakata koje će ta organizacija lepiti širom Srbije da bi „što više građana znalo istinu“ o Vućiću.\nUkazao je da će Vučiću biti suđeno za „izdaju i kriminal“, napominjući da je „Vučuć doveden na vlast kako bi zaokružio nezavisnost Kosva i Metohije koje je agresijom okupirao NATO, ali će ono uvek biti u Srbiji“.\n„Policajci su bili korektni, videlo se da ih je stid šta rade, ali neka taj stid pređe u hrabrost kako bi radili ono za šta ih narod plaća: da hapse kriminalce, a ne da nas kažnjavaju“, rekao je Dumanović.\nPrethodni tekstŠAROVIĆ: Vučiću zašto si otkazao gostovanje na pinku?\nSledeći tekstKAKO BIA RADI: Prolaze im teroristi, a hapse one što pišu „sram te bilo“


Faktoring Beograd, Srbija - Ideal Finance Faktoring\nNajbolje rešenje da što pre dođete do Vašeg novca. Upoznajte nas sa Vašim poslovanjem i finansijskim potrebama i pripremićemo Vam ponudu koja se teško odbija.\nza Vaše finansijske potrebe bez opterećivanja bilansa!\nVeliki kupac Vam je zarobio sredstva, idealno rešenje je\nbrzo i jednostavno rešite problem obrtnih sredstava\nProvizija Avans Kamata\nznamo da vam je vreme vrlo važno\nZato Vam pružamo brzu i efikasnu uslugu. Sve Vaše zahteve obradićemo u roku od 24 časa i obezbedićemo Vam ponudu koja se teško odbija.\nCopyright 2022 © Explicit design


Američka ambasada u Kabulu pogođena raketom | UdriMuski\n11. 09. 2019 - 14:43