Malina polka – sadnice, sadnja, uzgoj, prinos, otkup\nIako su do sada u našim krajevima gajene maline sorti „vilamet“ ili „miker“, sve se češće traže i zasađuju maline sorte „polka“ (Rubus idaeus), jer su vrlo „dugorodne“, odnosno njihova berba je moguća sve od maja pa čak do decembra meseca, i voćari smatraju da se uložena sredstva sasvim i „vraćaju“, već nakon prve godine od sadnje ove sorte jagodičastog voća.\nU poslednje vreme, zbog svoje isplativosti i relativno malih ulaganja uz vrlo dobar prinos, malina pomenute sorte je potisnula autohtone vrste u našim krajevima, te se sve češće uzgaja, a posebno se pokušava sa organskim uzgojem ove vrste, jer je na nemačkom tržištu povećana potreba za baš tako gajenim voćem koje je vrlo cenjeno kao supstrat u farmaceutskoj i u prehrambenoj industriji.\nOsnovne karakteristike maline polka sorte\nPolka je sorta koja se najčešće bere početkom leta u „prvom zrenju“, a zatim i početkom jeseni u „drugom zrenju“, te se smatra dugorodnom vrstom, i bere se praktično tokom cele godine, nakon prolećnih mrazeva, pa sve do prvih zimskih mrazeva (iako se po nekim iskustvima pokazala kao vrlo otporna sorta, koja može da podnese i temperature ispod nule, odnosno vrednosti i do -6 ˚C).\nKada se sadi malina polka i kakva su pravila sadnje, klimatski uslovi i nega koji su najbolji\nNajčešće se sadnice maline polka, zasađuju u ranu jesen, pre svega zbog ili povoljnih vremenskih uslova, ili pak zbog toga što ona već u leto naredne godine daje svoje prve plodove, pa je isplativ njen uzgoj i sa tog finansijskog aspekta.\nMeđutim, prema savetima nekih stručnjaka, polku je bolje saditi u proleće, a dalji saveti kako se sadi pomenuta sorta, biće detaljnije opisani u nastavku teksta.\nDakle, najbolje je da se malina sorte polka zasadi u brdskim područjima (ili pak, u područjima sa “nagibom”), sa prosečnom nadmorskom visinom od oko 600 metara (toleriše se raspon između ili 400 m ili 800 m nadmorske visine), sa neophodnim “odmicanjem” zasada od brojnih drugih vrsta jagodičastog voća, a kako bi se prevenirao prenos biljnih bolesti, ili se pak sprečile štetočine da je “napadnu” i ugroze (preporučljivo je da se sorta polka, sadi najmanje 200 – 300 m dalje od drugih voćnih vrsta).\nOno što je za ovu sortu maline karakteristično, jested a za njen uzgoj nisu potrebni “povezivanje” za žicu i kolje, te se ona sad ii raste u “žbunićima”, i lakša je za branje i za obrađivanje kao takva.\nKada je u pitanju razmak sadnje, on je propisan pravilima poljoprivrednih stručnjaka, ali je vrlo i često i individualno određen, ali se preporučuje da rastojanje između redova bude oko 2,5 – 3,5 m dok je razmak između samih sadnica oko 20 – 50 centimetara (malina se sadi u pravolinijskim ili dugim redovima, čija je dužina prosečno oko 50 – 100 metara).\nObrada i priprema zemljišta za sadnju polka maline\nPre početka sadnje maline sorte polka, neophodno je izvršiti dobru pripremu zemljišta koje je baš i namenjeno za sadnju ovog voća, a što podrazumeva da se godinu dana pre sadnje parcela očisti od korovskog bilja, te da se uzore i “istanjira” i da se potom “freziranjem” zemlja usitni od većeg busenja, pa da se zatim izvrši formiranje brazdi u koje će se saditi malina.\nNajbolje zemljište za sadnju ove sorte maline je ono koje je dosta dobro drenirano, te sadrži sloj ilovače ili pak peska, kako bi se obezbedila dobra propusnost, i kasnije efikasno navodnjavanje.\nTakođe, vrlo je važno da se u zemljištu nalaze dovoljne količine organskih materija (a što se pak utvrđuje odnošenjem uzorka na hemijsku analizu), te da ukoliko je zemlja previše “ispošćena”, u periodu pripreme za sadnju, njega obogatiti đubrenjem odnosno “prihranjivanjem”, stajskim i/ili kokošijim đubrivom, a u količini od oko 20 – 40 tona đubriva po hektaru zemlje.\nNajpogodnije je da se ova malina, zasadi u zemljištu čija je pH vrednost između 5,5 i 6,5, a što je neutralno ili blago kiselo tlo, koje mora imati kako je već i rečeno, dobar površni drenažni sloj, te da bi se sprečilo obolevanje ili isušivanje korena biljke.\nNavodnjavanje i najpovoljniji klimatski uslovi za uzgoj polka sorte malina\nNajbolji tip navodnjavanja sadnica maline je po sistemu “kap po kap”, i to je jedna od stavki u koje je neophodno uložiti dodatna sredstva, jer ova sorta ne voli sušne prilike i zemlju koja nije vlažna, a kako su se klimatski uslovi poslednjih godina dosta izmenili, dovoljna količina vode je sasvim potrebna za dobar rod i adekvatan prinos.\nMalina pomenute sorte najbolje podnosi umerenu i kontinentalnu klimu, te se sadi na “osunčanim padinama”, i može uspeti i rasti na “direktnom suncu”, ali samo ako je samo zemljište dovoljno i navodnjeno i prihranjeno, a kako bi se njen korenski sistem nesmetano razvijao.\nKada je malina izložena “suši”, njeni plodovi postaju sitniji i suvi, a lišće počinje da žuti i opada, te da sasvim “sagoreva” i da se značajno smanjuje i sam prinos po svakoj sadnici.\nUpravo iz pomenutih razloga, polka se zasađuje pored prirodnih izvora vode, a najveće količine tečnosti sadnicama su potrebne u avgustu i u septembru, a pored toga je vrlo važno da se malini i obezbedi “strujanje vazduha”, kako njen koren ili plodovi ne bi istrulili pod dejstvom vlage, ako i samo zemljište nije dovoljno porozno i nema adekvatnu drenažu.\nMalina polka ne podnosi vetrovita područja, koja joj mogu oštetiti lastare ili cvetove, pa se zato obično i zasađuje u “zavetrinama”, te se malina takođe mora zaštititi i od prolećnih i ranih i jakih zimskih mrazeva, mada neki stručnjaci savetuju i da se ova sorta, zaštiti i od direktnog delovanja sunca (postavljanjem mreža koje prave hladovinu, ali obezbeđuju dovoljno toplote ili sunca da se vegetacija adekvatno razvija).\nSadnice maline sorte polka, razvoj voćki i uzgajanje od sadnje do berbe plodova\nCena sadnica maline ove sorte se kreće oko 20 – 100 dinara po komadu, i najbolje ih je nabaviti u rasadnicima, ili pak od proverenih i dugogodišnjih poljoprivrednih proizvođača (mada postoji ili veći rizik za neuspeh ili za potpuno smanjenje rodnosti, ako se sadnice nabavljaju kao “poljske”, te se preporučuje da se biraju sadni materijali koji su “sertifikovani” i koji su uzgajani ili iz tkivne kulture, ili pak u staklenim baštama).\nVrlo važna stavka kod sadnje ove sorte malina, jeste rezidba koja se obavlja nakon berbe malina, i detaljnije rečeno, podrazumeva da se zaperci odnocno jednogodišnji izdanci pokidaju ili se kose sasvim do zemlje, a moguće je i da se u mesecu novembru, skraćuju “lastari” maline, a do visine od 30 – 40 cm.\nSvakog proleća se i dvogodišnji lastari proređuju ručno, kako bi se omogućio bolji rod, i krupniji plodovi maline, i na takav način se pored uklanjanja sasvim suvih izdanaka biljke, razređuju i oni izdanci koji su “plodonosni”, ali koji su pak malo i previše gusti, i tako dovode do “usitnjavanja” zrelih plodova ovog voća.\nPoznato je i da sam proces orezivanja maline, u velikoj meri štiti biljku od bolesti, te se olakšava i obrada i plevljenje oko sadnica, te okopavanje i sama berba zrelih plodova.\nPosebno je pitanje kad cveta malina ove sorte, i najčešće se njeni pupoljci pojavljuju već krajem ili sredinom proleća, da bi malina bila već spremna za berbu početkom meseca juna, te se dalje i brala i sazrevala naizmenično, sve do kraja novembra ili početka decembra.\nOd bolesti koje pogađaju malinu sorte polka, najčešća je gljivica koja se stručno naziva Bortritys, a koja dovodi do izraženog truljenja zrelih plodova tokom same berbe, jer najpre napada cvet ove biljke, a naročito u slučaju da su u vreme formiranja cvetova, dani hladniji ili su praćeni obilnijim padavinama.\nDakle, kada dođe do gljivične infekcije maline, ne može se uraditi ništa, ako su plodovi već truli, osim da se oni odbace, a najbolja je prevencija pojave ovog biljnog oboljenja, prskanjem maline u vreme pre ili pak tokom rane faze cvetanja, nekim fungicidom odnosno “borocidom”, koji ima dužu karencu, a kako bi se u slučaju nepovoljnih klimatskih uslova (ako se produže kiša i hladno vreme), prskanje moglo ponoviti sa fungicidom koji ima kraću karencu.\nŠto se tiče nekih drugih biljnih oboljenja, na njih je ova sorta dosta otporna, a kako je ranije i već pomenuto, u tome značajno pomaže i process orezivanja jednogodišnjih izdanaka, te i sam proces proređivanja dvogodišnjih lastara koji su isušeni, i koji se nakon rezidbe spaljuju u polju.\nNajčešće štetočine koje napadaju ovu sortu maline su gusenice, stenice, smrdibube i/ili skakavci, kao i takozvana “junska buba”, a koji se hrane njenim listovima i/ili cvetovima, te i pčele koje i napadaju cvetove i plodove, jer je polka dosta slađa od ostalih sorti maline; najbolja zaštita biljke od insekata, jeste primena neke vrste ili insekticida, ili pak postavljanje zaštitnih mreža, a koje u isto vreme malinu mogu da zaštite i od grada, i nekih sličnih vremenskih nepogoda.\nPrinos, berba, otkup i plasman polke na domaće i svetsko tržište\nKako je ranije i napomenuto, malina polka je dugorađajuće sorta, te je prinos evidentan već prve godine nekon sadnje, ali je najveći u drugoj godini, kada se procenjuje da se može ubrati količina od oko 12 – 20 tona po hektaru, uz dobru obradu i povoljne vremenske prilike (to je oko 2,5 kg po svakoj pojedinačnoj sadnici).\nMalina polka ima vrlo lepe i krupne plodove, koji su jako slatki i odličnog kvaliteta, a nešto su i “suvlji” u odnosu na klasične sorte maline, te se duže i lakše mogu koristiti u svežem stanju, jer se ne “gnječe” i ne “cede”, pa se najviše kao sveži koriste u poslastičarstvu.\nDruga važna pogodnost ove sorte je u tome, što je ona na tržištu pristupačna dugo, te kada nema i ni jedne druge vrste malina, polka se može pronaći (u novembru i decembru), a što joj u takvim i uslovima, sasvim povećava cenu i u tom smislu je njen uzgoj takođe vrlo unosan\nPolka ne zahteva dodatna sredstva za postavljanje žice i “podvezivanje” za drvene stubove”, te se bere sa manje radnika, i berba se obavlja ručno, na svaki drug ii/ili treći dan.\nTržišna cena maline sorte polka, zavisi od vremena kada je dostupna za plasmen, te se pak u leto, kada postoje i sorte “vilamet” ili “miker”, njena cena kreće oko 200 dinara po kilogramu za sveže voćke, dok se u vreme kada je na tržištu ova sorta jedina i dominantna (jesen i zima), njena cena i povećava, i na 300 – 350 dinara po kilogramu, pa se već u prvoj godini povrati sav uloženi novac, dok se dobra zarada može očekivati već od druge godine sadnje ove sorte.\nDakle, kada se sagleda odnos između ulaganja i prinosa, “računica je dosta jasna”, te se pak tako i nakon dve godine od sadnje, može očekivati da se od jednog hektara zasada, sa prosečno 12000 sadnica, dobije rod od oko 6 tona ploda, a što po ceni koja je oko 2 evra po kilogramu, dobije baš dobar finansijski prinos od oko 12000 evra godišnje.\nOtkup maline sorte polka je i u našoj zemlji sve bolje organizovan, pa se ona izvozi u brojne veće evropske zemlje, i koristi se kao sveža za domaću upotrebu, odnosno kao smrznuta za izvoz.\nMalina – voće koje je i poslastica i dobra za zdravlje\nPoznato je da se i listovi is am plod maline, u razvijenim zemljama u koje se izvoze, koriste dosta u farmaceutskoj industriji, a takođe se od ovog voća spravljaju čajevi ili poslastice u vidu slatkih, sokova, pekmeza ili džemova.\nNaime, malina je po svom sastavu voće koje sadrži u 100 grama ploda, oko 50 Kcal, te ima 85% vode, 13% voćnih šećera, 0,7% masnoća i oko 1,5% belančevina.\nPored toga, u plodu maline se nalaze važni biljni flavonoidi – kvercetin, kempferol, cijanidini i/ili pelagonidin glikozidi, koji su prirodni antioksidansi, i imaju antikancerogena i antimikrobna (pre svega antibakterijska i antigljivična) svojstva.\nHranljive i lekovite tvari se iz maline ne gube njenom obradom niti zamrzavanjem, te se ona pak koristi sa istim efektom i kao sveže voće, i u obliku prerađevina u vidu ceđenih sokova, te džema ili pekmeza i marmelada.\nNeka istraživanja su pokazala da malina ima svojstvo da smanjuje nivo šećera u krvi, te spada u red retkog voća koje (u umerenoj količini), mogu da konzumiraju i osobe koje boluju od šećerne bolesti.\nListovi maline se koriste kao sveži ili sušeni, i od njih se pripremaju čajevi i čajne mešavine, koje povoljno utiču na rad srca, te za lečenje hemoroida ili bolesti materice i jajovoda, a kupke od čaja se mogu uspešno primeniti za lečenje raznih alergijskih ili infektivnih kožnih bolesti, kao i za baš jednostavno “pročišćavanje” površnih rana i povreda na koži.\nCeđeni sok od maline, povoljno deluje na oboljenja služnice želuca (gastritis ili ulkus), kao i kod nekih vrsta infekcija urinarnih puteva, a poznato je, i da ima efekat u snižavanju povišene telesne temperature (pa se koristi kao antipiretik).\nPlodovi maline su bogati fruktozom (koja je značajan izvor “zdrave” energije), kao i vitaminima C i E, K i B kompleksa, te mineralima (vrlo su bogat izvor kalijuma), te i biljnim flavonoidima i vlaknima.\nMalina je voće koje daje energiju, poboljšava i “pročišćava” krvnu sliku, te podstiče apetit i dosta pomaže u prevenciji i u lečenju mučnine i povraćanja (posebno kod dece).\nPlodovi maline polka su vrlo krupni i slatki, te su kada su zreli lepe tamno-crvene boje, i vrlo su i lepog mirisa i odličnog ukusa.


Najveći proizvođač PC-a, kineski Lenovo, hvali se 64% većom zaradom, ali priznaje - prihod pada - Jutarnji List\nNajveći proizvođač PC-a, kineski Lenovo, hvali se 64% većom zaradom, ali priznaje - prihod pada\n18.08.2016. u 09:59\nLenovo PC poslovanje ostvarilo je snažnu zaradu\nTa kineska tvrtka poručila je da je njezino PC poslovanje ostvarilo "snažnu zaradu", unatoč usporavanju cjelokupnog tržišta.\nMeđutim, prihod im je u proteklom kvartalu pao 6 posto u odnosu na godinu ranije, na 10,1 milijardu dolara, a u Lenovu to pripisuju "izazovnom" okruženju u kojem posluju, te padu tečaja kineske valute.\nKineska kompanija oštro je srezala troškove te investirala u nova područja, poput 'cloud computinga'.


Nesanica - Stranica 2 - Bosanski Forum - BOLCHAT - Balkanski Forum\nPost Postao/la nella26 » 26 Apr 2009 14:03\nMogu spavati i viÃ…Â¡e nego Ã…Â¡to treba kad me samo ne bi niko budio\nPonekad imam problem zaspati kad tek legnem ako razmiÃ…Â¡ljam o kakvim problemima a kad zaspim...\nPost Postao/la Bebana_de » 26 Apr 2009 14:16\nkao sto se vidi da sam nocna ptica,,i mnogo na netu,,dokazuje da ne spavam mnogo,,ali ne zalim se bas,jer kad legnem ne stignem ni prebrojati moje zvezdice na plafonu,,,salim se kako kada,,,nekad brzo zaspim nekad ne,,,sve zavisi kako mi je dan prosao,,,jer ja prije spavanja uvjek predem dan u mislima i ako se opet podsjetim na nesto sto me iznerviralo ,,,znaci laku noc ali bez mene,,onda sam nervoznacjelu noc,,,ebg,,taka sam,,\nPost Postao/la nnejra » 30 Apr 2009 22:50\nMeni treba sedam sati sna da funkcioniÃ…Â¡em .Sve ispod toga je malo i obiÃ„Âno tada popijem nekoliko kafa da normalno mogu funkcionisati. Bioritam organizma odreÃ„â€˜uje koliko treba da spavamo. Najbolje je poÃ…Â¡tovati princip da spavaÃ…Â¡ kada to organizam traÃ…Â¾i. NaÃ…Â¾alost to rijetko moÃ…Â¾emo sebi priuÃ…Â¡titi.\nPost Postao/la beca » 02 Maj 2009 13:18\npo potrebi.....mogu da ne spavam cijelu noc da sutradan funkcionram normalno, nekad sam danima osvitala uz msn, funkcionrala sam super, a isto tako u bilo kojem trenutku mogu zaspati, na bilo kojem mjestu....cim spustim glavu na jastuk, gotova...\nPost Postao/la nella26 » 02 Maj 2009 14:42\nu zadnje vrijeme ne mogu da spavam i zato sam do neka doba na netu i kad zaspim stalno se budim, ne znam Ã…Â¡ta je ovo ja sam uvijek mogla spavati\nPost Postao/la beca » 02 Maj 2009 14:43\nnella26 je napisao/la: u zadnje vrijeme ne mogu da spavam i zato sam do neka doba na netu i kad zaspim stalno se budim, ne znam Ã…Â¡ta je ovo ja sam uvijek mogla spavati\nmozes ti i sada spavati, nego ljepse je na netu\nPost Postao/la nella26 » 02 Maj 2009 15:05\nbeca_jovi je napisao/la: mozes ti i sada spavati, nego ljepse je na netu\nmoÃ…Â¾e biti i toga hajd sad mi je lakÃ…Â¡e\nPost Postao/la beca » 02 Maj 2009 15:06\nja ti to iz iskustva bonaaa\nPost Postao/la Bebana_de » 18 Avg 2009 13:16


Ured za udruge - Poziv na panel raspravu o mogućnostima mladih iz EU fondova, 21.10.2014, 10 sati, Ekonomski fakultet u Zagrebu\nPozivaju se svi zainteresirani na panel raspravu o mogućnostima mladih iz EU fondova u okviru pilot projekta "Akademija regionalnoga razvoja i fondova EU – EU fondovi u klupama. Vrijeme je za projekt", koja će se održati\n21. listopada 2014. na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu\nMolimo Vas da svoj dolazak potvrdite putem on line obrasca, a prijave se primaju do srijede, 15. listopada 2014.\nViše informacija o panelu može se naći ovdje.


Istorijski arhiv „Timočka krajina“ Zaječar priredio je 16.5.2013. godine u galeriji Arhiva izložbu fotokopija dokumenata i umetničkih crteža poznatih ličnosti koje su učestvovale u oslobođenju Timočke krajine 1833. godine. (detaljnije)\nDana 18.04.2013. godine, u galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru održana je promocija novog broja časopisa za arhivistiku i istoriografiju, "Arhivsko nasleđe" br.8, Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar. (detaljnije)\nU Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru, povodom Dana Arhiva 15.4.2013. godine sa početkom u 13 časova održana je promocija filma „Arhiv kroz vreme“, koja govori o razvoju i delatnosti Istorijskog arhiva „Timočka krajina” Zaječar. (detaljnije)\nIzložba dokumenata i fotografija „Zaostavština Ace Stanojevića –\nličnost i vreme (1852-1947)”\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru priređena je 27.12.2012. godine izložba dokumenata i fotografija pod nazivom „Zaostavština Ace Stanojevića – ličnost i vreme (1852-1947)”. (detaljnije)\nBoljevac: Izložba dokumenata i fotografija „Crno blago Sreza boljevačkog, rudnici Rtanj i Bogovina”\nIstorijski arhiv „Timočka krajina“ Zaječar priredio je 20.11.2012. godine u Boljevcu izložbu dokumenata i fotografija „Crno blago Sreza boljevačkog, rudnici Rtanj i Bogovina“. (detaljnije)\nPromocija knjige „ Ljubiša Rajković Koželjac bio-bibliografija (maj 1954 - maj 2010)“ autora Dragana Jelenkovića\nU galeriji Istorijskog arhiva „ Timočka krajina“ u Zaječaru, u ponedeljak 19.11.2012. godine, predstavljena je knjiga „Ljubiša Rajković Koželjac bio-bibliografija“ autora Dragana Jelenkovića, u izdanju Arhiva, čiju je realizaciju pomogao Megatrend univerzitet u Zaječaru. (detaljnije)\nPromocija knjiga „Između srpa i čekića 2“ dr Srđana Cvetkovića i\n„Žrtve u Zaječarskom okrugu“ autora Srđana Cvetkovića i Nemanje Devića\nU galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina“ u Zaječaru, u četvrtak 18.10. 2012. godine, predstavljene su knjige „Između srpa i čekića 2“ (Politička represija u Srbiji 1953-1985), autora Srđana Cvetkovića i „Žrtve u Zaječarskom okrugu“ autora dr Srđana Cvetkovića i Nemanje Devića. (detaljnije)\nOdržan je IV Naučno-stručni skup istorije zdravlja u Zaječaru!\nU galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina“ od 27-28.septembra održan je IV naučno-stručni skup pod nazivom „Istorija, medicine, farmacije, veterine i narodna zdravstvena kultura“. (detaljnije)\nPočela je sa radom Škola arhivistike!\nU utorak, 25. septembra, tačno u 13,30 časova u galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina“ u Zaječaru počela je sa radom Škola arhivistike za osnovce. (detaljnije)\nPromocija knjige „Geografija zdravlja“ dr Petra Paunovića\nU četvrtak, 20. septembra, u galeriji Istorijskog arhiva „ Timočka krajina“ u Zaječaru predstavljena knjiga „Geografija zdravlja“ dr Petra Paunovića u izdanju Istorijskog arhiva. (detaljnije)\nZaječar, 27. i 28. septembar 2012.\nIV naučno-stručni skup istorije zdravlja u Zaječaru\nIstorijski arhiv "Timočka krajina" Zaječar, Institut za savremenu istoriju Beograd, Arhiv Srbije Beograd, Srpsko lekarsko društvo - Podružnica Zaječar i Rajačka škola zdravlja\nIV naučno-stručni skup Istorija medicine, farmacije, veterine\ni narodna zdravstvena kultura\n8.9.2012 - Minićevo\nIzložba fotografija i dokumenata\n"Pola veka bombardera sa Kraljevice" o Vojislavu Voji Brašancu, najboljem strelcu srpske fudbalske lige\nPovodom proslave dana Mesne zajednice Minićevo, nakon Zaječara (21.10.2011.) izložba pod nazivom "Pola veka bombardera sa Kraljevice" u organizaciji Istorijskog arhiva „Timočka krajina“ i Mesne zajednice Minićevo otvorena je 8.9.2012. godine i u Minićevu (Etno kuća – muzej). (detaljnije)\nZaječar: Izložba fotografija i dokumenata „Jovan Dučić u diplomatiji”\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru priređena je 6.9.2012. godine izložba Arhiva Jugoslavije pod nazivom „Jovan Dučić u diplomatiji “ (detaljnije)\nPromocija časopisa "Arhivsko nasleđe" broj 7, za 2011. godinu\nDana 17.5.2012. godine, u Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru održana je promocija novog broja časopisa (godišnjaka), za arhivistiku i istoriografiju, "Arhivsko nasleđe" br.7, Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\nČasopis sadrži tekstove 18 autora, koji se bave novovekovnom tematikom iz oblasti društveno-političke i kulturne istorije Zaječara i okoline (sadržaj). Časopis je bogat ilustracijama i tekstovi sadrže siže na engleskom jeziku, tako da u svemu „ Arhivsko nasleđe“ prevazilazi lokalne okvire i teritorijalnu nadležnost Arhiva. (detaljnije)\nIzložba plakata: Timočko Oblasno Kolo jahača „Knez Mihailo“ –\nU Istorijskom arhivu " Timočka krajina" u Zaječaru, 18 aprila 2012. godine, povodom dana Arhiva, priređena je izložba pod nazivom: Timočko Oblasno Kolo jahača „Knez Mihailo“ – Zaječar (1890-1940), koja kroz plakat govori o formiranju Kola jahača „Knez Mihailo“, godišnjim skupovima, manifestacijama, učešću na konjičkim trkama i izložbama konja. (detaljnije)\nPromocija knjige "Evropska Srbija i svet", prof. dr Slobodan Branković\nU četvrtak, 29. marta, u galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” Zaječar, održana je promocija knjige „Evropska Srbija i svet”, autora prof. dr Slobodana Brankovića. (detaljnije)\nKnjaževac: Izložba dokumenata i fotografija „Crna reka i Timok kroz vreme”\nPosle Zaječara i Boljevca postavku Izložbe dokumenata i fotografija „Crna reka i Timok kroz vreme” videli i Knjaževčani. Izložba je postavljena u holu Doma kulture na 24 panoa i prikazuje najinteresantnije detalje naše istorije vezane za ove krajeve u periodu od 1834. do 1940. godine. (detaljnije)\nIzložba arhivskih dokumenata „ Ivo Andrić u diplomatiji”\nViše od 20 godina rada Ive Andrića u diplomatskoj službi Kraljevine Jugoslavije -tema je izložbe koja je otvorena 23.02.2012. godine u Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru. (detaljnije)\nBoljevac: Izložba dokumenata i fotografija\n„Crna reka i Timok kroz vreme”\nIstorijski arhiv „Timočka krajina“ Zaječar priredio je 17.01.2012. godine u Boljevcu Izložbu dokumenata i fotografija „Crna reka i Timok kroz vreme”. (detaljnije)\nNadežda Pedović dobinik nagrade "Zlatna arhiva"\nNadežda Pedović, arhivski savetnik u Istorijskom arhivu ''Timočka krajina'' u Zaječaru dobitnik je nagrade ''Zlatna arhiva'' iz Fonda Aleksandra Arnautovića. Ovo priznanje dodeljeno joj je na svečanosti povodom obeležavanja Dana arhiva u Arhivu Srbije u Beogradu, 15. decembra 2011. godine, za sveukupan rad i doprinos arhivskoj struci, kao ''vrsnom i izuzetno zaslužnom istaknutom arhivisti''.\nPrimarijus dr Milorad Dragić, učitelj zdravlja - 120 godina od rođenja\nIstorijski arhiv „Timočka krajina” Zaječar, Podružnica SLD u Zaječaru i Rajačka škola zdravlja bili su organizatori stručnog skupa o Primarijusu dr Miloradu Dragiću, učitelju zdravlja, a povod je bila 120.-to godišnjica od rođenja ovog velikana zdravlja. (detaljnije)\n„Prva konferencija šefova ili vlada nesvrstanih zemalja – Beograd 1961.”\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru priređena je 10.11.2011.godine izložba Arhiva Jugoslavije pod nazivom „Prva konferencija šefova ili vlada nesvrstanih zemalja – Beograd 1961.“ (detaljnije)\nIstorijski arhiv "Timočka krajina" Zaječar, Arhiv Srbije Beograd, Institut za savremenu istoriju Beograd, Srpsko lekarsko društvo - Podružnica Zaječar i Rajačka škola zdravlja\nIstorija medicine, farmacije, veterine\nZaječar, 29–30. septembar 2011.\nNaučno stručni skup istorije zdravlja u Zaječaru\nIstorijski arhiv „Timočka krajina” Zaječar bio je 29. i 30.septembra 2011. godine domaćin III Naučno-stručnog skupa: „ Istorija medicine, farmacije, veterine i narodna zdravstvena kultura“. Kao organizatori ovog skupa, pored Arhiva u Zaječaru, bili su Arhiv Srbije - Beograd, Institut za savremenu istoriju - Beograd, Srpsko lekarsko društvo - Podružnica Zaječar i Rajačka škola zdravlja. (detaljnije)\n„Biohemija i fiziologija u aktivnom sportu i rekreaciji”\nprimarijus dr med. Danilo Nikolić iz Zaječara\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru, dana 8. septembra 2011. godine održana je promocija knjige „Biohemija i fiziologija u aktivnom sportu i rekreaciji” autora Danila Nikolića, penzionisanog lekara spec. medicine sporta.\nKnjiga govori o osnovnim preduslovima za postizanje vrhunskih rezultata u sportu, sportskom naporu koji je posledica opterećenja organizma kod sportista. (detaljnije)\n„Sve bilo je muzika“ autora Bobana Đorđevića\nu izdanju Istorijskog arhiva „Timočka krajina ” Zaječar\nU sali Osnovne škole za muzičko obrazovanje „Stevan Mokranjac u Zaječaru održana je 14.06.2011. godine promocija knjige autora Bobana Đorđevića „Sve bilo je muzika“, bio-bibliografija Vladislava Hiršla, u izdanju Istorijskog arhiva „Timočka krajina ” Zaječar. (detaljnije)\nIzložba dokumenata i fotografija „Zaječar–Tržič, Susret prijateljstva 2011.“\nIstorijski arhiv „Timočka krajina” Zaječar je svojom Izložbom Zaječar–Tržič, Susret prijateljstva 2011.“, dana 21.05.2011. godine, predstavio javnosti izložbu dokumenata, fotografija i novinskih članaka o bratimljenju Zaječara i Tržiča, njihovoj saradnji u daljoj ali i bližoj prošlosti, i zajedničkom putu u budućnost. (detaljnije)\nPoseta arhivista iz Arhiva Grada Beograda\nIstorijski arhiv „Timočka krajina” Zaječar bio je 19.05.2011. godine domaćin kolegama iz Arhiva Grada Beograda, koji su bili na proputovanju kroz Zaječar.\nOvo je bila prilika da zaposleni u Arhivima razmene iskustva iz struke i da se druže koliko je to vreme dozvoljavalo, kao i mogućnost da se u galeriji Arhiva razgleda postavka izložbe „Crna reka i Timok kroz vreme“. (detaljnije)\nPromocija Vodiča Istorijskog arhiva „Timočka krajina ” Zaječar\ni izložba dokumenata i fotografija „Crna reka i Timok kroz vreme”\nDana 15.04.2011. godine, u Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru, sa početkom u 12 časova održana je promocija Vodiča kroz arhivsku građu Istorijskog arhiva „Timočka krajina” Zaječar, kojim se po prvi put predstavlja široj javnosti i korisnicima sadržaj 440 fondova i 12 zbirki. (detaljnije)\nIzložba istraživačkog materijala spomeničke kulture\n„Sećanja i reprezentacije istorijskih događanja u spomeničkoj arhitekturi nekoliko mesta jugoistočne Srbije"\nU okviru projekta Mapiranje i afirmacija projekta i procesa interkulturalnog dijaloga u Republici Srbiji, dana 03.02. 2011. godine, u Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru otvorena je izložba istraživačkog materijala spomeničke kulture na prostoru jugoistočne Srbije autorke Jelene Miletić, istoričara umetnosti. (detaljnije)\nPromocija knjige POZNATI "MACACI" prof. Miodraga Dimitrijevića iz Zaječara\nU Galeriji Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar dana 23. decembra 2010. godine održana je promocija knjige POZNATI "MACACI", koju je priredio penzionisani profesor Gimnazije u Zaječaru, Miodrag Dimitrijević. (detaljnije).\nIzložba fotografija i dokumenata „Jugoslovenske vlade 1918-2006”\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru, 17.12.2010. godine priređena je izložba Arhiva Jugoslavije pod nazivom „Jugoslovenske vlade 1918-2006”.\nIzložba je organizovana u sklopu svečanosti obeležavanja 165 godina od rođenja Nikole Pašića, koji je bio predsednik Ministarskog saveta KSHS u deset mandata. Ovo je zajednički projekat Istorijskog arhiva u Zaječaru, Arhiva Jugoslavije, Narodnog muzeja Zaječar i Zadužbine "Nikola Pašić". (detaljnije).\nIzložba fotografija na temu "Tolerancija",\npovodom obeležavanja Međunarodnog dana tolerancije\nU organizaciji Crvenog krsta Zaječar i Gimnazije Zaječar, u galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru, kao suorganizatora, priređena je izložba fotografija koje su prispele na konkurs za najbolju fotografiju na temu „Tolerancija”, povodom Međunarodnog dana tolerancije. (detaljnije).\nPromocija časopisa "Arhivsko nasleđe" broj 6, za 2010. godinu\nDana 11.11.2010. godine, u Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru održana je promocija novog broja časopisa (godišnjaka), za arhivistiku i istoriografiju, "Arhivsko nasleđe" br.6, Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar.\nČasopis sadrži tekstove 18 autora , iz oblasti društveno-političke i kulturne istorije Zaječara i okoline, od 19 veka do danas (detaljnije).\n"Pola veka bombardera sa Kraljevice"\no Vojislavu Voji Brašancu, najboljem strelcu srpske fudbalske lige\nU Galeriji Istorijskog arhiva „Timočka krajina” u Zaječaru, 21.10.2010. godine priređena je izložba pod nazivom „Pola veka bombardera sa Kraljevice”, u organizaciji Istorijskog arhiva u Zaječaru.\nIzložbu su priredili: Dragan Živković, Janković Zoran, Januzi Agim (Istorijski arhiv Zaječar) i Dragan Blagojević (za MZ Minićevo). (ceo prilog)\n"Knjiga o sumnji" pesnika Saše Jelenkovića iz Zaječara\nU organizaciji Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar i Centra za kulturu Grada Zaječara, u Galeriji Arhiva 14. oktobra 2010. godine, održana je promocija knjige "Knjiga o sumnji" pesnika Saše Jelenkovića iz Zaječara, dobitnika Disove nagrade za 2010. godinu. (ceo prilog)\nDržavnom arhivu u Vidinu, Bugarska\nDirektor Arhiva u Zaječaru Velibor Todorov i Nadežda Pedović, arhivski savetnik, bili su gosti Državnog arhiva u Vidinu, povodom obeležavanja 50 godina rada ove arhivske ustanove, u okviru dugogodišnje međudržavne saradnje Istorijskog arhiva ''Timočka krajina'' u Zaječaru i Državnog arhiva u Vidinu. (ceo prilog)\nIzložba dokumenata o životu i radu Vladislava Petkovića Disa\n"S nevinih daljina"\nPovodom 130 godina od rođenja Vladislava Petkovića Disa, u Galeriji Istorijskog arhiva "Timočka krajina" u Zaječaru, 30.09.2010. godine priređena je izložba pod nazivom „S nevinih daljina“, u organizaciji Gradske biblioteke "Vladislav Petković Dis" Čačak i Istorijskog arhiva u Zaječaru. (ceo prilog)\n"Predizborni plakat - nekad i sad"\nOve 2010. godine navršava se 20 godina od ponovnog uspostavljanja višestranačkog sistema u Srbiji. Decembra 1990. održani su prvi višestranački izbori posle II sv. rata. Tim povodom u galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru otvorena je izložba plakata "Predizborni plakat - nekad i sad"... (ceo prilog)\nIzložba fotografija i fotokopija fotografija\n„Sportska fotografija Jovana Jotovića“\npovodom pet decenija rada\nU Galeriji Istorijskog arhiva "Timočka krajina" u Zaječaru 17. juna 2010. godine otvorena je izložba „Sportska fotografija Jovana Jotovića“ povodom pet decenija rada ovog vrsnog fotografa... (ceo prilog)\n„Dragi Ljubiša, izbor iz prepiske“\nautora dr Ljubiše Rajkovića Koželjca, u izdanju Istorijskog arhiva „Timočka krajina“ Zaječar i Zavičajnog društva Timočana - Torlaka (ceo prilog)\nIzložba fotokopija članaka i fotografija\n„Dva veka policije u Srbiji“\nU prostorijama MUP-a Zaječar 25.05.2010. godine priređena je izložba fotokopija fotografija i članaka o istorijatu policije, uniformi i oznaka u sklopu proslave Dana policije. Izložbu u saradnji sa MUP-om Zaječar u ime Istorijskog Arhiva „Timočka krajina“ Zaječar priredili su Janković Zoran i Živković Dragan. Izložbu je otvorio Velibor Todorov, vd. direktor Arhiva. (ceo prilog)\nIzložba fotografija, plakata i članaka\n"25 godina festivala mladih pesnika"\nU svoje tri inkarnacije, promenjenog imena, donekle i koncepcije, pesnički Festival u Zaječaru navršava 25 godina postojanja... (ceo prilog)\nIzložba "Veliki Izvor na skicama" - o uređenju sela Veliki Izvor\nU selu Veliki Izvor, nadomak Zaječara, 7 maja 2010. godine u sklopu festivala "Potekla voda studena" u organizaciji Centra za kulturu Zaječar i MZ Veliki Izvor priređena je i izložba u organizaciji Istorijskog arhiva Timočka krajina" Zaječar "Veliki Izvor na skicama". Inicijativu za organizovanje izložbe pokrenuo je Rade Stojčić autor filma "Govor pokorio jezik". Izložbu "Veliki Izvor na skicama" priredili: Janković Zoran, Živković Dragan i Januzi Agim. Skice su delo arhitekte Miodraga Živkovića iz Niša, a nastale su 1953. godine i prikazuju plansko uređenje sela Veliki Izvor. Izložbu je otvorio Živković Dragan. (ceo prilog)\nIzložba "Razvitak u vremenu" - o časopisu "Razvitak"\nU Galeriji Istorijskog arhiva "Timočka krajina" u Zaječaru 6. maja 2010. godine otvorena je izložba pod nazivom - "Razvitak u vremenu".\nAutori izložbe Ivan Potić i Januzi Agim prikazali su na 22 panoa razvoj ovog časopisa, kroz niz fotokopija članaka i fotografija.\n"Razvitak" je mnogo više od časopisa za društvena pitanja, kulturu i umetnost, kako stoji u impresumu. Po koncepciji, "Razvitak" je zavičajna hronika Timočke krajine, koja pola veka promoviše umetnike i njihova dela, prirodna dobra i arheološke lokalitete, kroz svoje prepoznatljive rubrike progovara o najvažnijim pitanjima vezanim za istorijsko i kulturno nasleđe. "Razvitak" je startovao novembra 1957. godine, izlaženjem jednog jedinog broja, da bi promenjene koncepcije bio pokrenut 1961. godine i traje i danas. Najveće zasluge za trajanje "Razvitka" pripadaju zaječarskom književniku Tomislavu Mijoviću, dugogodišnjem glavnom i odgovornom uredniku "Razvitka".\nO izložbi govorili v.d. direktora Arhiva u Zaječaru Velibor Todorov, Ivan Potić, jedan od autora izložbe i urednik „Razvitka“ od 2007. godine Zoran Cvijetićanin, koji je i otvorio izložbu ove "timočke enciklopedije u malom". (ceo prilog)\nIzložba dokumenata i fotografija\nŽivot zaječaraca početkom XX veka\nU Istorijskom arhivu " Timočka krajina" u Zaječaru 15 aprila 2010. godine, povodom dana Arhiva, priređena je izložba "Život zaječaraca početkom XX veka", koja kroz fotografiju govori o životu zaječaraca i prikazuje svet porodice, život muškarca i žene, njihove navike, modele po kojima su živeli, kako su se odevali i kako su se zabavljali. Autori izložbe su: Januzi Agim, Janković Zoran i Živković Dragan. Sav izloženi materijal od oko 300 fotografija je prikaz većinom nepoznatih ličnosti i događaja iz prošlosti Zaječara u prvoj polovini XX veka. Ova izložba ima za cilj da prezentuje one fotografije iz Zbirke Istorijskog arhiva Zaječar, koje naši posetioci još nisu videli, a mogle bi da se prepoznaju. Mnogobrojnim zvanicama obratili su se v.d. direktora Velibor Todorov, zamenik gradonačelnika dr Srećko Nikolić i Cvetana Colova direktorka Arhiva iz Vidina. Izložbu je otvorio Milan Paunović, stari zaječarac. (detaljnije)\nBankarstvo u Zaječaru krajem 19. i početkom 20. veka\nDana 11.03.2010. godine u Galeriji Istorijskog arhiva otvorena je izložba dokumenata i fotografija pod nazivom "Bankarstvo u Zaječaru krajem 19. i početkom 20. veka", autora Zorana Jankovića i Miljana Ćirića.\nNa panoima su prikazane prve bankarske institucije u Zaječaru: Zaječarska zadruga za pomaganje i štednju, Zaječarska štedionica, Zaječarska Timočka banka, Okružna Timočka banka, Trgovačka banka "Luvr", Industrijska-privredna banka A.D., Zanatska kreditna banka, Trgovačka prometna banka i Generalna banka "Rajković i Stajković".\nO izložbi govorili v.d.direktor Arhiva Januzi Agim, autor Zoran Janković i Dragan Miličević, penzioner - ranije direktor Borske, JU i Alfa banke, koji je i otvorio izložbu. (detaljnije)\nMarinko Stanojević - život i delo\nU Istorijskom arhivu " Timočka krajina" u Zaječaru 15 aprila 2009. godine, povodom dana Arhiva, priređena je izložba dokumenta i fotografija "Marinko Stanojević - život i delo", rad koautora - Zoran Janković, Miljan Ćirić, Slobodanka Stojanović, Isidora Ivanović i Januzi Agim. Izložba je priređena povodom 60. godina od smrti Marinka Stanojevića, jednog od najistaknutijih prosvetitelja i naučnika Zaječara i Timočke krajine u prvoj polovini 20. veka. Na svetlost dana prikazana je bogata zaostavština iz fondova Istorijskog arhiva"Timočka krajina" Zaječar i privatnih zbirki: porodice Đermanović i Boška Jovanovića. Izložbu je u galeriji Istorijskog arhiva otvorio mr Dejan Krstić, etnolog iz Zaječara.\nPostavka "Marinko Stanojević (1874-1949) - život i delo" priređena je i u Knjaževcu. U Galeriji Zavičajnog muzeja 22. jula 2009. godine izložbu je otvorila direktorka Istorijskog arhiva "Timočka krajina" Zaječar, Suzana Tomić i jedan od autora Zoran Janković. Pre samog otvaranja izložbe u dvorištu Zavičajnog muzeja održan je drugi čas Letnje zavičajne škole knjaževačkog muzeja posvećen Marinku Stanojeviću. (detaljnije)\nCrveni krst u Zaječaru\nPovodom 135 godina od osnivanja Crvenog krsta, 03.06.2009. godine, u Galeriji Istorijskog arhiva u Zaječaru priređena je izložba dokumenata i fotografija pod nazivom "Crveni krst u Zaječaru" autora Zorana Jankovića. Izložbu je otvorio predsednik Crvenog krsta Srbije dr. Dragan Radovanović. O izložbi govorili zam. gradonačelnika dr. Srećko Nikolić, dr. Slađana Joković i Suzana Tomić, direktor Arhiva. (detaljnije)\n120 godina "Timočanina" i timočke štampe\nU Galeriji Istorijskog arhiva " Timočka krajina" u Zaječaru 31. avgusta 2009. godine otvorena je izložba pod nazivom - 120 godina "Timočanina" i timočke štampe. Autori izložbe Ivan Potić i Januzi Agim prikazali su kroz niz članaka i fotografija rad prvog štampanog glasila na teritoriji Zaječara i Timočke krajine. "Timočanin", list za narodne potrebe, ugledao je svetlost dana 30. juna 1889. godine.\nU početku nedeljnik, kasnije štampan dvaput nedeljno (utorkom i četvrtkom), "Timočanin" je bio zamišljen tako da odgovori potrebama čitaoca; uz vesti iz političkog života i službene vesti, u njemu su se mogle pročitati novosti iz privrede, sudstva, medicine, kulture...Izložbu je otvorio mr Stanko Mitić. (detaljnije)\nUčešće u projektu stalne postavke dokumenata i fotografija\n100 godina hidroelektrane - Gamzigrad\ni promocije publikacije "Svetlo sa Crnog Timoka"\n01.11.2009. god. - U Gamzigradskoj banji kod Zaječara, povodom 100 godina hidroelektrane "Gamzigrad" otvorena je stalna postavka izložbe dokumenata i fotografija o radu elektrane, kao i promocija publikacije "Svetlo sa Crnog Timoka", u organizaciji Elektroprivrede Srbije, Istorijskog arhiva u Zaječaru i Narodnog muzeja"Zaječar". (detaljnije)\n90 godina FK "Timok" Zaječar\nPovodom 90 godina postojanja fudbalskog kluba "Timok" iz Zaječara priređena je izložba dokumenata, fotografija i plakata ovog kluba u foajeu Pozorišta Timočke krajine "Zoran Radmilović" u Zaječaru. Autori izložbe Januzi Agim, Dragan Živković, Ivan Potić i Igor Andrejević su kroz istorijat kluba prikazali značajne sportske ličnosti, ekipe i događaje koje su proslavile ovaj klub. Održana je i svečana akademija koju je otvorio predsednik kluba Ivan Joković. (detaljnije)


Košnice u Ljubljani na krovovima, terasama... - TU Magazin\nKošnice u Ljubljani na krovovima, terasama…\nBy redakcija on\t Sep 2, 2017 SLOVENIJA, TURIZAM, Uncategorized, VESTI, ZANIMLJIVOSTI\nAko ste u poslovnoj poseti glavnom gradu Slovenije, svratite do kongresnog centra u gradu i biće vam ponuđena tegla meda.\nOd 2011. godine, kongresni centar Ljubljane – Cankarjev Dom – neguje pčele na krovu. One proizvode oko 120 kilograma meda godišnje, što se uglavnom koristi za poklone poslovnim partnerima.\nSve je počelo na Apimdonia svetskom kongresu pčelara, održanom upravo u Cankarjevom Domu.\n“Košnica je bila u obližnjem parku i vratila su se sećanja na vreme mladosti kada sam ujaku pomagao oko pčela“, rekao je Franc Petrovčič, šef održavanja mehaničke opreme u kongresnom centru.\nPetrovčič, koji je prošle nedelje osvojio međunarodnu nagradnu poljoprivrednog sajma za kvalitet svog meda, tada je osnovao pokret koji se brzo razvijao.\nProcenjuje se da se sada pčele nalaze na oko 150 lokacija u Ljubljani, koja broji oko 300.000 stanovnika, a najviše košnica je u baštama, krovovima i terasama, prenosi Rojters.\nGorazd Trušnovec pčele drži na 15 lokacija u glavnom gradu, a jedna od njih je krov zgrade u kojoj se nalazi Radio Slovenija, sa koje se pruža fantastičan pogled na zamak u Ljubljani sa jedne i na Alpe sa druge strane.\n“Ljubljana zaista ima veliki potencijal za pčelarstvo, zato što ima mnogo zelenila i jer je okružuju šume“, kaže Trušnovec.\nPetrovčič dodaje da su nedavna istraživanja pokazala da je gradski med vrlo zdrav jer nema tragova pesticida koji se mogu naći u poljima.\nPopulacije pčela širom EU bile su u opadanju godinama, upravo zbog preterane upotrebe pesticida u poljoprivredi.\nSlovenija, zemlja sa oko dva miliona stanovnika, ima oko 10.000 pčelara. Time je koncentracija pčelara veća nego u bilo kojoj drugoj zemlji EU, izveštaj je nacionalne kancelarije za statistiku.\nZemlja je predložila UN-u da se 20. maj proglasi Danom pčela, u znak sećanja na rođendan jednog od prvih evropskih pčelara, Slovenca Antona Janše, rođenog 1734. godine. Inicijativa je dobila podršku Organizacije za hranu i poljoprivredu prošlog meseca.\nGorazd Trušnovec se nada da će proglašavanje ovog dana doprineti globalnom shvatanju da nema života bez pčela, jer su neophodne za razmnožavanje biljaka.\nDodao je i da su krovovi odlični za pčelarstvo jer su “pčele divlje životinje sa odbrambenim mehanizmima, te ih treba držati podalje od ljudi“.


Novasloboda | Promocija knjige i projekcija filma o Goranu Nikoliću, slabovidnom sportisti iz Kragujevca\nPromocija knjige i projekcija filma o Goranu Nikoliću, slabovidnom sportisti iz Kragujevca\nU Centru za kulturu Mostar, u petak, 7. septembra, sa početkom u 18 sati, u organizaciji Sportskog saveza Grada Mostara, održaće se promocija knjige „Maratonac“ i projekcija filma „Otvorenih očiju“ o Goranu Nikoliću, slabovidnom sportisti iz Kragujevca.\nGoran Nikolić, slabovidi sportista iz Kragujevca, koji je istrčao čak 55 uzastopnih maratonskih trka za 55 dana, priprema novi rekord, kojim će ući u Ginisovu knjigu rekorda. On planira da istrči 77 maratona za 77 dana.\nO nesvakidašnjem poduhvatu ovog atletičara snimljen je film i objavljena knjiga koja će u petak biti promovisana.\nKnjiga i film biće predstavljeni u svim gradovima u kojima je Goran trčao svojih 55 maratona, kroz razgovor o knjizi i projekciju filma.\nOvaj kulturni događaj, istovremeno, ima i humanitarni karakter, jer članovi rotari klubova i njihovi prijatelji prikupljaju sredstva za podršku razvoju sporta osoba sa invaliditetom, odnosno za pripreme mladih paraolimpijaca u specijalizovanom Centru „Iskra“ za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom.\nHoran Kikolić sportista SS Grada Mostara\nMladi mostarski fudbaleri na međunarodnom turniru u Beču


Evropski komesar Johanes Han dolazi u subotu 10. septembra u radnu posetu Srbiji – NAJNOVIJE VESTI\nEvropski komesar Johanes Han dolazi u subotu 10. septembra u radnu posetu Srbiji\n7th September 2016 , 11:21 RTS\nEvropski komesar za pregovore o proširenju Johanes Han biće subotu 10. septembra u radnoj poseti Srbiji.Johanes Han bi u Beograd trebalo da stigne u petak uveče, potvrđeno je Tanjugu u kabinetu komesara za pregovore o proširenju.\n– Tokom sastanka sa gospodinom Aleksandrom Vučićem komesar Han će mu lično čestitati na imenovanju za novog premijera Srbije – naglasila je u izjavi za Tanjug portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić.\nJohanes Han će se sastati i sa članovima nove srpske Vlade i Parlamenta, kao i sa predstavnicima poslovne zajednice u zemlji i mladim preduzetnicima.\nU sedištu Evropske komisije u Briselu Tanjugu su potvrdili da će teme posete i razgovora evropskog komesara i srpskih zvaničnika biti pristupni proces Srbije kao i regionalna saradnja.\n– Biće procenjen dosadašnji napredak i postavljene smernice za nove korake – dodala je Kocijančić.\nPoseta komesara za pregovore o proširenju Johanesa Hana Beogradu dolazi posle razmene pisma Beograd i Brisela o stanju u regionu i poziva predsednika Evropske komisije Žana Kloda Junkera na poštovanje principa pomirenja, dobrosusedskih odnosa i regionalne saradnje.


07.05.2016 19:40 (Poslednja izmena: 07.05.2016 19:44 od KingInTheNorth.)\nNeko malo mesto kod Bora, uvek saljem Postexpressom oni su mu najsigurnjij. Rekli su mi prilikom slanja da tamo ne rade isporuku subotom i stoji napomen na adresnici ali to to nije moj problem poslao samu roku. Covek ni da me kontaktira da pita nego daje negativnu i to za izuzetno netacnim i zlobnim komentarom da je platio pre 7 dana?? Platio na Veliku subotu kad nista nije radilo. I evo sve aukcije mi dostizu ni upola cene kao ranije (iste stvari su mogu da pratim lako), sve zbog u najmanju ruku glupog clana.\n(07.05.2016 19:05)LiMuBaj Piše:\n(07.05.2016 18:59)KingInTheNorth Piše: Dok se ja plasim jednog drugi kupac-genije zabija negativnu. Covek uplati u sredu, javim mu da saljem u cetvrtak ali naznacim da mi je haos na poslu i da eventualno posaljem u petak. Posaljem u petak (u skladu sa rokovima) on mi bez ikakvog razloga danas da negativnu. Nov clan, nula ocena, meni se sad zarvrsavaju aukcije ovo ce naravno negativno da utice na ponude (ja prvo kada nesto gledam izbegavam prodavce sa negativnim), limundo tim ne radi do ponedeljka. U ponedeljak ce mi skinuti negativnu, ostaje 20 upropastenih aukcija, koliko vidim po forumu kupac ce samo da dobije neku opomenicu i toliko...\nOvo sam napisao cisto da mi bude ventil... izvninte ako smaram...\npa ja sam odavno govorio da se zloupotreba sistema ocenjivanja naplacuje i to debelo,i da sad dobijes jedno 10.000 dinara obestecenja pitao bih ga jel jel bi i sledeci put opet tako\nJa sam u realnom gubitku vec. Kako je krenulo racunao sam na osnovu predhodnih aukcija (mahom prodajem slicne modele garderobe) da veceras otprilike ukupna suma bude oko 15.000 a nece biti ni 10.000 (razumem kupce apsolutno sa njegovim LAZLJIVIM komentarom). I ko ce meni da nadoknadi stetu? Niko.


Avioni "Er Srbije" dovezli naše državljane iz Rusije, Poljske, Švajcarske: Dočekali da se vrate kući! | Društvo | Novosti.rs\nV. C. S. - D. B. M. | 05. april 2020. 23:33 | Komentara: 3\nAVIONI "Er Srbije" sa putnicima iz Moskve, Varšave, Ciriha, Frankfurta i Tajlanda, sleteli su ovog vikenda na Aerodrom "Nikola Tesla" u Beogradu. Među mnogobrojnim putnicima bili su: studenti, trudnice, sportisti, treneri...\nGotovo da su svi srpski državljani napustili Tajland, ostala je još samo nekolicina, za koje se traži rešenje za povratak. U subotu je još šestoro naših građana, kako nam je potvrdio počasni konzul Srbije Aleksandar Radulović, otputovalo letom kompanije "Kondor" ka Frankfurtu, a dvoje se sprema za put ka Bukureštu.\n- Njih će iz Frankurta avion "Er Srbije" prevesti u Beograd. U ovoj grupi je bio i jedan srpski državljanin koji nije imao kartu i uspeo je da je kupi na licu mesta i ukrca se u avion. Pozvao sam i preostale naše građane da dođu na aerodrom i probaju da se ukrcaju, ali nisu stigli. Nadamo se da ćemo naći neku alternativu - kaže Radulović.\nTajland je bio jedna od kritičnih tačaka, gde je, prema podacima MSP, oko 300 naših građana čekalo evakuaciju. Ipak, većina naših ljudi uspela je da otputuje, zahvaljujući neverovatnom angažovanju Radulovića, koji je čak privremeno primio u sopstvenu kuću porodice koje su ostale bez smeštaja i hrane.\nIz Moskve i Varšave doleteli su i sportski radnici Slobodan Kovač, Miodrag Božović, Stefan Jović i Nikola Rebić, odbojkašica Bojana Drča, odbojkaši Nikola Jovović, Dražen Luburić i Marko Ivović, fudbaleri Srđan Miailović, Đorđe Despotović, Miroslav Bogosavac, košarkašica Katarina Vučković.\nDok se 144 naših građana vratilo iz Moskve i Varšave u Beograd, jučerašnjim letom do Moskve, iako je bilo dogovoreno, nisu prevezeni ruski državljani, jer nisu dobili dozvolu ruskih vlasti da uđu u zemlju. Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić je objasnio da su u Rusiji uvedene stroge procedure i dozvoljava se da u zemlju uđe samo 500 njihovih građana dnevno.\nZa razliku od Rusije, situacija na aerodromima u Švajcarskoj, kako je za "Novosti" posvedočila jedna od putnica, potpuno je liberalna. To se vidi i na fotografijama na aerodromu u Cirihu, gde su policajci i carinici kontrolisali naše građane bez zaštitne opreme. Putnici su na beogradskom aerodromu prošli rigoroznu kontrolu, a kompletna procedura i pregledi trajali su više sati. Svi koji nisu imali nikakve simptome, upućeni su na 28-dnevnu samoizolaciju.\nOko 336 srpskih državljana želi da se vrate iz Švajcarske u zemlju, ali taj broj nije konačan, jer je ambasadi stiglo i 30 mejlova u kojima traže pomoć da se vrate, izjavio je juče ambasador Srbije u Bernu Goran Bradić.\nOn dodaje da oni građani koji prekorače boravak mogu podneti zahtev za ubrzanje dobijanja takozvane dnevne vize i da će uspeti da produže boravak bez posledica.


Oink If You Love OPI: February 2014\nPozdrav još jednom dragi moji!\nIako sam jutros objavila već post o novitetima, ne bih želela da remetim neku koncepciju o retrospektivi meseca koju volim da praktikujem poslednjeg dana u istom ali i da odgađam još jedan dan recenzije noviteta koje bogami svi jedva čekamo!\nZnam da nećete zameriti, pa da se podsetimo zajedno koji su to momenti obeležili najkraći mesec u godini!\nPosted by Malo Prase at 2/28/2014 01:48:00 PM 18 comments:\nPre neki dan sam objavila novitete posle duže pauze... E pa, kod mene ili nema ili kada ima - ima svaki dan! Šalu na stranu, nisam mogla da se obuzdam i ne pribavim ostatak Brazil kolekcije tj. primerke koji su meni zapali za oko, tako da sam nju skinula sa wish list-e a u međuvremenu se otvorila mogućnost da nabavim dva od tri željena, sada već raritetna primerka pa se takva prilika ne propušta čak i ako odete u debeli minus :D\nPosted by Malo Prase at 2/28/2014 09:13:00 AM 32 comments:\nLabels: brazil, holiday 2013, limited edition, mariah carey, opi, spring/summer 2014\nKada sam birala lakove za nove recenzije, potpuno neplanirano se potrefilo da sam se uhvatila Holanđanina pa Vam i danas prezentujem još jedan primerak iz ove lepe kolekcije. Svakim novim mazanjem uviđam koliko je ovo bila jedna zaista moćna postavka!\nPosted by Malo Prase at 2/27/2014 01:57:00 PM 12 comments:\nLabels: bronze, creme, gold, holland, mauve, nude, opi, pink, rosy, shimmer, spring 2012\nDanas sam Vam spremila recenziju jednog od meni najdražih lakova kada su šuć-muć dani u pitanju. Mnogo volim braon boju u ormanu ali sam se plašila kako bi to izgledalo na noktima. Onda sam jednog dana prelomila i od tada obogaćujem svoju kolekciju čokoladnim lepotanima koje jednako volim. Ovo je jedan od onih koji bi mogli da privole svakog da pređu u braon redove!\nPosted by Malo Prase at 2/26/2014 10:53:00 AM 36 comments:\nLabels: bronze, brown, gold, holland, opi, pink, shimmer, spring 2012\nPosted by Malo Prase at 2/24/2014 06:32:00 PM 48 comments:\nNastavljamo u duhu vedrih boja, ovaj put u nešto mirnijem tonu. Ovaj lak mnogo volim jer sam ga prvobitno uzela u mini varijanti i pošto mi se prvi put desilo da jedan lak nosim dva puta zaredom, odluka je momentalno pala da pod hitno nabavim veću bočicu!\nTakođe naziv, iako se možda u prvi mah ne čini adekvatnim jer je bar meni prva asocijacija za glamur Holivuda crvena i zlatna, savršeno dočarava upravo taj duh i ženstvenost starog Holivuda.\nPosted by Malo Prase at 2/21/2014 03:19:00 PM 20 comments:\nLabels: bronze, fall 2011, gold, opi, pink, rose, shimmer, touring america\nNakon crvenog Brazila, današnju recenziju takođe nastavljam u duhu veselih i sunčanih boja kojima sam baš postala opsednuta u poslednje vreme. Jedna od meni najdražih takvih boja jeste narandžasta, koja toliko može da osveži svaku ženu bilo u vidu detalja, bilo u vidu nekog odevnog predmeta.\nPošto je danas baš neki tmuran dan, verujem da će i Vas razgaliti malo današnje sličice...\nPosted by Malo Prase at 2/20/2014 10:13:00 AM 52 comments:\nLabels: bright, brights, classic, creme, opi, orange, summer 2005\nSvaka ozbiljna lakoholičarka u svom kutku poseduje dve esencije svakog dobrog manikira - bazu i nadlak. Kako sam sve više i više gazila u lakoholičarske vode, tako sam i ja bila puna novih informacija ali i odlučnija da isprobam sve te divne nove bočice.\nKada sam pre nešto više od dve godine krenula u ludu OPI avanturu, verni pratilac mi je bila 3 u 1 baza Start to Finish i koju sam za to vreme kupovala ni sama ne znam koliko puta. Iskreno, nisam osoba koja baš tako lako menja dobitnu kombinaciju ali usled trenutnog nemanja ''moje'' baze na lageru i nemogućnosti da čekam ni minuta jer je stara iskapljena do poslednje kapi, javila mi se očajnička želja da ipak probam nešto novo!\nPosted by Malo Prase at 2/19/2014 09:56:00 AM 20 comments:\nOvog sunčanog vikenda sam što zbog vremena, što zbog beskonačnog razgledanja slika nove Brazil kolekcije bila inspirisana da, između ostalog, uslikam i današnju vatrenu lepoticu. Svaka žena treba da poseduje crveni lak jer definitivno nema ništa seksipilnijeg od lepo manikiranih noktiju u crvenoj boji. Na Vama je da odlučite oko nijanse i finiša a možda je baš ovaj idealan predlog za Vas!\nPosted by Malo Prase at 2/18/2014 09:14:00 AM 48 comments:\nLabels: classic, creme, opi, red, south america, spring/summer 2002\nPosted by Malo Prase at 2/12/2014 12:25:00 PM 40 comments:\nDanašnji post bi iskoristila kao informator o novim kolekcijama koje nas očekuju u prvoj polovini godine a koje zaista obećavaju, kao i uvek kada je u pitanju ovaj brend, veliki izbor boja i efekata - za svakog po nešto!\nPosted by Malo Prase at 2/11/2014 11:08:00 AM 34 comments:\nLabels: brazil, fall 2013, gwen stefani, miss universe, muppets most wanted, opi, spotlight on glitter, spring 2014, spring/summer 2014\ndanas sam Vam spremila recenziju boje koja je bila veliki hit 2009. godine ali je i dan danas ostala aktuelna i definitivno spada u nijanse koju devojke rado nose. Meni se izuzetno dopada jer daje dozu elegancije i šmeka.\nPosted by Malo Prase at 2/10/2014 11:09:00 AM 41 comments:\nLabels: bright pair, brights, classic, opi, paige premium denim, summer 2009, taupe\nPosted by Malo Prase at 2/08/2014 02:36:00 PM 43 comments:\nJanuar je već gotov, februar otkucava svoje dane i vreme je za retrospektivu najveselijeg meseca u godini. Ova godina mi je divno započela, nadam se da će tako i da se nastavi... Od srca i Vama želim isto!\nP.S. Samo nam želim manje snega :D\nPosted by Malo Prase at 2/02/2014 11:22:00 AM 17 comments:


Šta znači sanjati Minđuše - Najbolji sanovnik i tumačenja snova\nSnovi u kojima se pojavljuju minđuše nisu posebno česti, ali oni mogu zaista da nose u sebi neku vrlo važnu poruku za snevača, te ih valja sa pažnjom tumačiti. Šta znači sanjati minđuše pročitajte u nastavku tekstva!\nŠta znači sanjati minđuše?\nU slučaju da u snu na neki način vidite minđuše pred vama je početak nove ljubavne veze. Ukoliko patite za bivšim dečkom ili devojkom, opustite se i pokušajte da pronađete sreću u onome što je pred vama. Za one koji su u braku ili stabilnoj vezi ovaj san predviđa produbljivanje osećanja i poverenja i pravu sreću u ljubavi i zajedničkim trenucima.\nSanjati minđuše – vi nosite minđuše, pred vama je jedan lep period, bez velikih briga i stresova, ispunjen zadovoljstvom i lepim dešavanjima. Može da se dogodi i da vam neka osoba iz neposrednog okruženja uskoro poveri važnu tajnu. To će, verovatno, biti nešto što će vas veoma intrigirati, te ćete teškom mukom uspeti da nikome ne ispričate ono što ste saznali. Postoji i verovanje da osobe koje sanjaju da nose minđuše na javi očekuje neko veoma prijatno iznenađenje.\nSanjati da ste izgubili minđuše pripremite se na neprijatnost koju će izazvati postupak neke vama bliske osobe, a koji će vas veoma razočarati i ražalostiti. Ovaj san, takođe, može da predstavlja vašu neodlučnost. Verovatno vam se u nekoj sferi života nude dve ili više opcija i vi, jednostavno, ne znate šta bi za vas bilo najbolje. U toj situaciji nije zgoreg potražiti savet nekog iskusnijeg.\nSan u kome pronalazite minđuše najavljuje skorašnje upoznavanje sa osobom koja bi, u emotivnom smislu, mogla da vam postane veoma važna, dok onaj u kome dobijate minđuše predskazuje vrlo prijatne trenutke koje ćete u nastupajućem periodu podeliti sa bliskim prijateljima.\nAko u snu nekome poklanjate minđuše, imaćete potrebu da određenu osobu javno podržite i pružite joj pomoć u konkretnom poduhvatu. U slučaju da sanjate da kupujete minđuše, očajnički vam je potrebna ljubav i razumevanje.\nMinđuše su nešto što svaka ženska osoba prosto obožava. Jedan od najomiljenijih poklona za svaku ženu ili devojku su upravo minđuše i naušnice. Kada žene nose minđuše, osećaju se lepše, privlačnije, atraktivnije i imaju veoma pozitivan uticaj na samopouzdanje i na svest o sebi. Minđuše ili naušnice su česta pojava u snovima i nose određenu simboliku vezano za to kako gledamo na sebe.\nŠta znači sanjati minđuše (naušnice)?\nŠta znači sanjati minđuše, kupili ste minđuše – Ako ste sanjali da ste kupili nove minđuše, pred vama je nova veza u ljubavi. Sigurno ste u skorije vreme upoznali osobu suprotnog pola koja vam je privukla pažnju i koju smatrate drugačijom od ostalih. Dugo se već pitate da li želite nešto više sa tom osobom ili ne. Minđuše u snu su znak da vam vaša podsvest govori da želite vezu i da samo od vas zavisi da li će do ljubavi da dođe. Ako započnete novu vezu, ona će biti dugoročnija i kvalitetnija od svih prethodnih koje ste do sada imali.\nŠta znači sanjati minđuše, izgubili ste minđuše – Ako ste sanjali da ste izgubili naušnicu, dok drugu i dalje nosite na sebi, prekinućete jedno prijateljstvo iz prošlosti koje vam ne nudi ništa dobro već duži period. Iako tog prijatelja znate dugo i kroz razne situacije ste prošli zajedno, osećate da su se vremena promenila i da ste se vi promenili i jednostavno nemate više teme za razgovor kao nekad. Prekid prijateljstva može kod vas izazvati osećaj tuge, ali ipak znate da je možda tako i najbolje, da svako krene svojim putem. Nemojte više da gubite svoje vreme na tuđe probleme.\nŠta znači sanjati minđuše, želite tuđe minđuše – Ako u snu vidite minđuše kod druge osobe koje vam se veoma sviđaju i želeli bi da ih imate, ljubomorni ste na tuđ uspeh i na nešto što druge osobe imaju a vi nemate. To ne znači da ste loša osoba, svako od nas želi da poseduje lepu garderobu i luksuzne predmete, ali da bi do tog cilja došli potrebno je da se dobro potrudite. Nemojte da dozvolite sebi da budete ljubomorni na one koji su svojim trudom došli do onoga što žele. Potrudite se i vi u nečemu i cilj će vam biti bliži i dostižniji vrlo brzo.\nMinđuše – simbol lepote\nMinđuše tokom istorije imaju za cilj da učine ženu lepšom i privlačnijom. Ipak, sve je veći broj muškaraca koji nose barem jednu minđušu i naušnicu želeći pritom da privuku pažnju na sebe. Uloga minđuše u društvu se neće menjati u skorije vreme, minđuša će uvek predstavljati simbol lepote, luksuza i ukrašavanja.\n← Oca i sanjati majku


NAKNADE ZA GRAĐEVINSKO ZEMLJIŠTE\nNAPLATA NAKNADA ZA GRAĐEVINSKO ZEMLJIŠTE\nGrađevinsko Zemljište u ovom programu je površina KATASTARSKE PARCELE ili dela katastarske parcele.\nKATASTARSKA PARCELA ima svoj broj, svoj POSEDOVNI LIST, svog vlasnika, koji je obveznik plaćanja naknade za građevinsko zemljište na celu površinu parcele ili deo površine parcele.\nGrađevinsko zemljište je tesno vezano za brojeve katastarskih parcela i posedovne listove, kao i za vlasnike katastarskih parcela po tim istim posedovnim listovima.\nProgram za analitiku i naplatu naknada za korišćenje građevinskog zemljišta mora da ima formiranu kompletnu bazu podataka katastarskih parcela koje se tretiraju kao građevinsko zemljište. Svaka katastarska parcela mora da ima svoju karticu sa svim potrebnim podacima\no toj parceli relevantnim za obračun i naplatu naknade: Sve podatke o OBVEZNIKU NAKNADE PRAVNOM ili FIZIČKOM LICU vlasniku parcele koji plaća naknadu, sve podatke o zoni i sektoru u kome se parcela nalazi, podatke o objektima na parceli, podatke o površini i klasi zemljišta, podatke o lokaciji parcele (kvart, ulica, adresa, mesto, poštanski broj, kontakt osoba), kao i ostale nepredviđene a potrebne podatke (dosije)\nkoji se mogu po nahođenju unositi u bazu podataka.\nNa osnovu ovih podataka o Građevinskom Zemljištu, o parcelama, kao i na osnovu podataka o zonama i sektorima i prema cenovniku naknada, vrši se obračun naknade i zaduženje naknadom svake parcele građevinskog zemljišta, odnosno svakog vlasnika parcele. Obračun se vrši putem računara, automatski i istovremeno za sve korisnike naknade uvedene u računar.\nNaknadu plaćaju PRAVNA LICA i FIZIČKA LICA za svoje građevinsko zemljište. Naknada se posebno obračunava i po posebnim cenama ili drugim merilima za pravna a posebno za fizička lica. Za obračunatu naknadu za svako lice se formira poseban obračun naknade, a na osnovu njega, REŠENJE o GODIŠNJEM ZADUŽENJU NAKNADOM , zatim DOSTAVNICA koja ide uz rešenje, i NALOG ZA UPLATU koji takođe ide uz rešenje.\nREŠENJE, DOSTAVNICA, NALOG ZA UPLATU\nDokumenta za naplatu naknade REŠENJA , DOSTAVNICA i NALOG ZA UPLATU automatski se generišu iz računarskog programa, a mogu se štampati na matričnom i na laserskom printeru. Sva izdata rešenja se automatski knjiže u analitiku naknada, odnosno svako rešenje se knjiži na analitičku karticu RAČUN obveznika naknade kome je izdato, tako da se1/12 godišnjeg iznosa sa rešenja knjiži kao mesečna obaveza koja dospeva za plaćanje do 15-og u sledećem mesecu. Uplate po tim rešenjima, koje na blagajni ili preko tekućeg računa izvrše obveznici plaćanja naknade, knjiže se sa izvoda ili sa blagajničkih naloga ulaza, direktno u RAČUN svakog obveznika uplatioca. RAČUN I svih obveznika naknade mogu se automatski pripojiti GLAVNOJ KNJIZI firme i analitici KUPACA.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da je građane Srbije pozvao na unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji, kako ne bi taj teret ostavili potomcima i zato što je potrebno, da svi zajedno...\nU Briselu su ponovo dogovoreni nastavak dijaloga Beograda i Prištine i primena već postignutih sporazuma. Novina je da je i Aleksandar Vučić, predsednik Srbije, odškrinuo vrata mogućnosti o...\nKosovska ministarka za dijalog Edita Tahiri i kosovski ministar spoljnih poslova Enver Hodžaj smatraju da bi dijalog između Beograda i Prištine trebalo da se nastavi, ali kako kažu, i pripremi za...\nBogdanov: Rusija podržava politiku Srbije\nBušati: Nastaviti dijalog Beograda i Prištine\nAlbanski ministar spoljnih poslova Ditmir Bušati smatra da dijalog Beograda i Prištine svojevrsna platforma za normalizaciju odnosa i da ga zato treba nastaviti.\nTiše Beograde, tiše Prištino\nKako je portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić saopštila u četvrtak, Evropska Unija smatra da je napredak u normalizaciji odnosa Beograda i Prištine potreban zarad mira i stabilnosti, te...


Osumnjičeni da su dilovali drogu i iznuđivali novac od siromašnih - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Hronika > Osumnjičeni da su dilovali drogu i iznuđivali novac od siromašnih\n29. Januara 2020. 29. Januara 2020. Istinito243Leave a Comment on Osumnjičeni da su dilovali drogu i iznuđivali novac od siromašnih\nU policijskoj akciji „Eskort 2“ policija je juče uhapsila osam osoba, članova organizovane kriminalne grupe, koja se duže vremena bavila raznim krivičnim djelima.\nTagged banja luka dileri eskort 2 hapšenje istinito\nRusija uvodi obavezna medicinska uvjerenja za strance


JP "Inđija Put": "Biće da je to što ste u pitanju Vi" - IN Medija\nJP Inđija „Put“ u javnost je putem medija iznelo informaciju o početku rada „Pauk“ vozila od 1. aprila 2021 godine. Nepotpune informacije o načinu funkcionisanja, mestu odlaganja, zaposlenim radnicima i obukama istih našle su se u medijima pre mesec dana gde se navode samo delovi funkcionisanja „Pauka“.\nInformacije o ceni koja je data za vozilo, načinu izbora radnika, konkursu, plaćanju obuke i ceni za podizanja auta sa depoa su izostale. U potrazi za ključnim informacijama od javnog značaja ko je i kako trošio novac građana, da li uopšte počinje sa radom „Pauk“ kako je najavljeno 1. aprila i koliko će koštati podizanje auta sa depoa, na šta će taj novac biti usmeravan i da li je u planu kupovina još vozila pozvali smo JP „Put“ Inđija.\nOdgovor sekretarice u ovom preduzeću bio je da trenutno nije u mogućnosti da obezbedi sagovornika, a u sledećem pozivu odgovorila je da „informacije o „Pauku“ nisu dostupne javnosti dok malo ne proradi„.\nIako su vesti odavno plasirane, na pitanje novinara zašto IN Medija ne može da dobije informacije od javnog značaja koje su već svi lokalni mediji objavili i da li je to tajna za sve medije, odgovor je bio:\n„Biće da je to što ste u pitanju Vi„.\nTags IN Medija, Inđija put, parkiranje, pauk Author admin\nPrethodna Previous post: Rasti sa IN Medijom\nSledeća Next post: Od 1. aprila počinje upis dece u vrtić elektronskim putem\nCategories Inđija, NAJVAŽNIJE, NOVOPosted on 30.09.2021. 01.10.2021.\nInspektori zatvorili Dom za stara lica „Gala“ u Novom Slankamenu\nInspektori socijalne zaštite Pokrajinskog sekretarijata za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova zatv...\nOstavite komentar na Inspektori zatvorili Dom za stara lica „Gala“ u Novom Slankamenu\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine ocenjuje epidemiološku situaciju u AP Vojvodini kao nepovoljnu. U ovom trenutku n...\nOstavite komentar na Nepovoljna epidemiološka situacija u Vojvodini


Hocu.ba Kurs fotografije za početnike – Hocu.ba\nPrimarni cilj kursa je da svaki polaznik shvati da fotografiju stvara čovjek.\nFotoaparat samo omogućava da se mašta, kreativnost i autorski stav prema motivu u određenom trenutku zamrzne i ostane kao jedna vizuelna cjelina u sklopu koje svi njeni elementi imaju uzajamne odnose i funkciju. Uzimajući navedeno u obzir, može se zaključiti i da se i sa najobičnijim mobilnim telefonom može postići visok nivo vizuelnog kvaliteta fotografije ako se obrati pažnja na osnovne elemente i svemu da autorski pečat.\nPredavanja se izvode na savremen i interaktivan način, kombinovanjem klasičnih i formalnih načina edukacije sa savremenim neformalnim metodama, kroz vježbe fotografisanja, kroz individualni i grupni rad, praktični rad uz instrukcije, demonstracije vježbi i konsultovanje predavača u toku časova.\n2 dana – prvi dan je teorijski dio od 1,5h a drugi dan je praćen sa praktičnim vježbama i snimanjem na terenu sa trajanjem od 4h – ukupno trajanje edukacije je 4,5h.\nViše informacija i prijave pronađite ovdje.\n« Humanitarni bazar “Dobre volje”


crveniskinhed: фебруар 2009\nSkinhedi protiv rasnih predrasuda - SHARP\nSHARP je skraćenica od naziva Skinhedi Protiv Rasnih Predrasuda (Skinheads Against Racial Prejudice).Prva grupa osnovana je u Njujorku 1987 godine kao odgovor na medijske laži i stereotipe o skinhedima kao rasistima,što predstavlja totalnu neupućenost u suštinu same subkulture.U isto vreme skinhedi iz Mineapolisa poznatiji kao ''Baldies'' održali su konferenciju na kojoj je učestvovalo više od 150 antirasističkih skinheda koji su osnovali organizaciju poznatiju kao ''Sindikat''.Ovo je bila preteča onoga što je kasnije dobilo naziv Anti-Rasistička Akcija.SHARP skinhedi su počeli da se pojavljuju na TV-u,davali su intervjue za novine i krenuli sa distribucijom flajera kako bi edukovali javno mnjenje o istinskim nerasističkim korenima skinhed subkulture.Ono što je još važnije,SHARP-ovci su počeli organizovano da odlaze na punk i hardcore svirke sa namerom da onemoguće prisustvo nacistima koji su masovno dolazili na pomenute događaje,kako bi regrutovali ljude u svrhu nasilnih akcija protiv onih ljudi koji nisu belci i naravno protiv onih koji su otvoreno izražavali anti-rasističke stavove.\nZnači skinhedi nisu rasisti?\nNasuprot onome što ste mogli da čujete na skoro svim medijima,biti skinhed nema nikakve veze sa rasizmom.Čak štaviše,vi možete danas da nađete skinhede različitog etničkog porekla na svim delovima sveta.Skinhed subkultura vuče svoje korene sredinom i krajem 1960-ih godina.Sve je to započelo kroz pokret Modova u Engleskoj.U to vreme mnogo imigranata je stiglo sa Jamajke.Naravno,omladina sa Jamajke je donela sa sobom ska/reggae muziku,jedinstven stil oblačenja,čime su svi bili označeni kao Rude Boys-i i Rude Girls.Skinhedi su bili sastavni delovi radničke klase belaca za razliku od rude boys/girls i išli su na igranke zajedno sa omladinom Jamajke,uživajući u Ska,Reggae i Soul muzici.Skinhedi su bili toliki podržavaoci Ska i Reggae muzike da su im mnogi bendovi sa Jamajke posvećivali pažnju kroz pesme poput : ''Skinhead Revolt'',''Skinhead Moonstomp'' i ''Skinhead Girl''.Muzika,način oblačenja,snažne vrednosti radničke klase...definisali su životni stil skinheda.Osim toga nijedna politička ideologija nije uticala na našu subkulturu.Kao deo društva skinhedi su pristupali različitim političkim ideologijama i imali svoja lična uverenja.Naravno uvek je bilo ljudi koji su se deklarisali kao skinhedi pri tom imajući rasistička uverenja,ali ovo je bilo i uvek će biti suprotno ska,reggae i soul korenima skinhed subkulture.Zbog toga su rasisti kopirajući skinhed stil oblačenja označeni kao ''bonheads'' ili ti šupljoglavci,jer predstvljaju otpadak od onoga šta zapravo znači biti skinhed.\nProšlo je više od 15 godina a SHARP je i dalje jak.SHARP sekcije su se raširile po čitavoj Evropi i Severnoj Americi a naročito u zemljama poput : Meksika,Argentine,Brazila i Kolumbije.Čak i tamo gde nema SHARP sekcija,individualci koji su skinhedi nose sa sobom SHARP uverenja u svojim srcima braneći svoje korene.Svaka SHARP sekcija je ujedinjena na svom području i može da se osnuje iz različitih razloga.Mi u Filadelfiji verujemo da je borba protiv rasizma,kao i protiv seksizma i homofobije deo šire političke borbe.Ali SHARP je uvek bio nepolitički po svojoj prirodi i zbog toga mi ohrabrujemo skinhede različitih anti-rasističkih političkih ubeđenja da naprave udruženje kako bi se borili protiv svih oblika rasne diskriminacije.Mi se suprotstavljamo rasizmu kako fizički tako i ideološki.Naš cilj je da edukujemo javnost kao i punk scenu kroz istinske korene subkulture.Takođe nastojimo da organizujemo i odbranimo našu scenu odnosno udruženja od rasističkih napada i regrutovanja.Ako nacistička đubrad dođu na naše svirke ,izbacićemo ih napolje!Ako se budu organizovali u našem kraju,nikada im nećemo prepustiti ulice!\nNastavi da se boriš za pravedne ciljeve!Ostani Skinhed! Ostani SHARP!\nОбјавио Granata у 02:07 Нема коментара:


Artezijsko Normanski Baset - Odgajivači i odgajivačnice\n0 Artezijsko Normanski Baset odgajivači\nTrenutno nema nijednog Artezijsko Normanski Baset odgajivača na našem sajtu\nZašto? Na našem sajtu ima mesta samo za odgovorne i pouzdane odgajivače... što ne znači da nećemo moći brzo da nađemo Artezijsko Normanski Baset odgajivača za vas. Ako znate za neke dobre Artezijsko Normanski Baset odgajivačnije kojima je mesto na Wuuff-u, kažite im o nama.\nPotražite slične rase ako ste već niste čvrsto odlučili za Artezijsko Normanski Baset rasu.\nVažno je da nabavite štene od odgovornog odgajivača i tako budete sigurni da će vaš pas biti zdrav i imati dug život. Ovde smo da vam pomognemo da nađete odgovornog Artezijsko Normanski Baset odgajivača around .\nBudite na listi naših odgajivača Artezijsko Normanski Baset od poverenja...


POZNATO STANJE LUKINE POVREDE: Evo kada se Jović vraća na teren! | Novosti.RS\nSrpski fudbaler trenira u laganom ritmu i prema prognozama vratiće se na teren naredne nedelje.\nNaš reprezentativac se prethodne nedelje oporavio od korona virusa, da bi se potom povredio.\nOn se pre dva dana požalio na bol u preponama desne noge. Uprkos prognozama koje su najavljivale dvonedeljno odsustvo Jović bi mogao znatno ranije da se priključi ekipi.\nLuka će sigurno propustiti derbi protiv Atletika, ali se očekuje da se nađe u konkurenciji za tim za duel sa Atletik Bilbaom.\nPodsetimo, kraljevski klub je u sredu uveče pobedio Borusiju iz Menhengladbaha i overio plasman u nokaut fazu Lige šampiona.\nPoslednji meč za Real Jović je odigrao još pre više od mesec dana na gostovanju u Valensiji gde je na terenu proveo svega sedam minuta.\nFK Real Madrid Sport fudbal Luka Jović


RTS :: Meštani napravili banju kako bi podstakli razvoj turizma\nSrbija danas Meštani napravili banju kako bi podstakli razvoj turizma\nutorak, 02. maj 2017, 11:42 -> 15:30\nMeštani napravili banju kako bi podstakli razvoj turizma\n"Mnogi hidrogeolozi su radili oko ovog izvora ali je on svojom voljom ostao narodni izvor. Niko nije uspeo da ga flašira ili odvede. Narod je to uradio i on je celom svetu dostupan", kaže Mile Čorbić, predsednik Mesne kancelarije Gradac.\n"Seoska domaćinstva mogu da plasiraju svoje proizvode turistima, da ostvare prihod i tako postanu održiva. Mladi bi ostali da žive na ovim prostorima i tako zaustavili neminovnu migraciju koja preti da opustoši Srbiju", kaže dr Rade Jovanović, naučni savetnik u Institutu za poljoprivredu.\nSelo Gradac ima 300 domova i oko 600 stanovnika. Gradačka Banja je u povoju, ali ima velikog potencijala.\n(sreda, 03. maj 2017, 08:33) - славко [neregistrovani]\n(utorak, 02. maj 2017, 22:01) - anonymous [neregistrovani]


RTS :: Vučić: Neće nam dozvoliti ulazak u EU bez rešenog pitanja granica\nPolitika Vučić: Neće nam dozvoliti ulazak u EU bez rešenog pitanja granica\nVučić: Neće nam dozvoliti ulazak u EU bez rešenog pitanja granica\nponedeljak, 22. jan 2018, 22:35 -> 13:35\nPut u Evropsku uniju vodi i preko jasnog definisanja naših granica, a oko takvih pitanja moguć je i referendum, izjavio je predsednik Srbije. Odgovor na pitanje koga je najviše pogodilo ubistvo Olivera Ivanovića upućuje na motive i moguće nalogodavce, kaže Vučić.\nVučić je, u emisjiji "Ćirilica" na TV Hepi, govoreći o evrointegracijama, rekao da Srbiji "neće dozvoliti ulazak u Evropsku uniju bez jasno rešenog pitanja granica".\n"Kako ćemo da ga rešimo, to je druga stvar. Hoćemo li da ga rešavamo ili nećemo? Narod će svakako na nekom referendumu morati da kaže šta misli o tome", naveo je Vučić.\nPredsednik je primetio da je novi francuski ambasador rekao ono što je poznato – da će Srbija morati da sklopi pravno obavezujući sporazum sa Kosovom, a to predviđa da ima rešeno pitanje granica.\nOn sam, istakao je, svakako neće bežati od toga da kaže šta je najmanje loše rešenje.\n"Jer, dobrog rešenja nema", rekao je srpski predsednik i dodao da će za dva do dva i po meseca reći šta je to što on misli, a ako narod ne bude mislio tako, to će, kaže, biti poraz njegove politike.\nMi moramo pokušati da to rešimo, naglasio je." Imamo težak problema da niko ne želi da preuzme na sebe ništa. Toma Nikolić i ja, pa čak i Šešelj nije imao ništa protiv toga, podržali smo donošenje Ustava 2006. godine iako smo bili opozicija, ali smo imali državnotvorni pristup. Ovi danas neće da razgovaraju o Ustavu, niti o nijednoj ozbiljnoj temi, zato što ne znaju šta bi rekli", rekao je i primetio.\n"Svi misle 'ti, Vučiću, završi to, mi ćemo ti odrubiti glavu, a u sebi ćemo govoriti – hvala bogu da ne moramo da se bavimo time'", primetio je Vučić.\nPodsetio je da mu je i u Lapljem Selu gospođa Vulićević rekla – "samo, sine, ne potpisuj ništa", kao što mu i njegov otac govori.\n"Ja ga pitam 'a šta misliš ti, jel' mora neko da donese neku odluku u ovoj zemlji". To "ne potpisuj, beži, i prebacuj na sve druge" nije odgovorna politika , rekao je predsednik.\nRekao je da smo imali tu situaciju da se ne potpisuje i ne donose odluke.\n"A znate li šta smo mi sve dobili i kupili vremena i mira Briselskim sporazumom?", zapitao je Vučić.\nVučić je naglasio da moramo da se dogovaramo šta ćemo učiniti u budućnosti i da od sukoba sa Albancima "nema vajde i sreće".\n"Nisu oni jači od nas, ni neki drugi, ali mi i ne treba da budemo jači, već bogatiji, uspešniji, da brže grabimo i pristižemo one koji su ispred nas, da imamo više stranih i domaćih investicija", istakao je Vučić.\nO ubistvu Ivanovića\n"Hajde da vidimo motive. Ne računajući Ivanovića i njegovu porodicu, to je direktan pucanj u Srbiju, samo dva dana pre toga ja saopštavam da nemamo nijedno etnički motivisano ubistvo na Kosovu i Metohiji", rekao je Vučić u emisiji "Ćirilica" na TV Hepi.\n"To je bio direktan pucanj u Srbiju, da se preuzme sever, da se unese trajna nesigurnost u naš narod na Kosovu i Metohiji i da se unesu nove podele, problemi i nestabilnost u Srbiji", ocenio je predsednik Vučić.\nNeki su, kaže, mislili da je sad bila prilika, posle ubistva Olivera Ivanovića, da "raščiste" sa severom Kosova, odnosno da izvrše tihu okupaciju severa Kosova i Metohije i da uđu sa jedinicama ROSU, rekao je predsednik Aleksandar Vučić i istakao da Srbija to nikada neće dozvoliti Prištini i sponzorima kosovske nezavisnosti.\n"Njihov cilj, onih koji su stvarali takozavno Kosovo, nesumnjivo jeste da uđu na sever po svaku cenu i na svaki način, jer time prestaje svaki razlog za bilo kakve razgovore o bilo čemu", rekao je Vučić.\nOnima koji su njega optužili, Vučić je odgovorio da je to bio sramno i mučno, i da nije od onih koji se krije, ćuti i moli da se ne objavi da su rekli da je ubica.\n"Ja sam kriv što sam rekao da nisam ubica, nego sam tom čoveku pomogao. Da li će ikada o tome hteti da govori neko iz porodice to je njihova stvar. Pomagao sam mnogo", naglasio je Vučić.\nRekao je da oni koji govore da je on kriv nisu normalni, te ukazao da je Ivanovića i njegova suprugu viđao više puta u Vladi i Predsedništvu.\n"Mislim da nema nijednog drugog političkog lidera, a ne šefa države ili Vlade koji se viđao više sa članovima njegove porodice", naveo je predsednik.\nVučić je ukazao da on ne optužuje po istoj matrici druge, da ne insinuira da su Đilas, Tadić, Jeremić ubili Ranka Panića, oni koji su krili 15 dana da je čovek ubijen.\n"Odakle vam takve ludosti?", upitao je dalje dodajući da postoje ljudi koji žele da se dočepaju para i stare vlasti u različitim sferama života i društva, a koji ne prezaju ni od čega.\nNa priče o "crtanju meta" Vučić je upitao: "A kakve ste vi iz DS-a spotove emitovali o Tomislavu Nikoliću i svima nama, to značu da su mu stavili metu pet hiljada puta?"\nZa njih je kazao da podržavaju one koji govore o njemu da je veleizdajnik, a kada ode na Kosovo i Metohiju da pokaže da to nije, onda je nacionalista ili za povratak fašizma.\n"Mrze me zato što neću da dozvolim da sam ubica i lopov. Nisam ubica i lopov, nisam uzeo 500.000 za izbeglice da se registruju, kao što je to uradila Sanda Rašković Ivić, da ne govorim o stanovima UNHCR-a. Neću da vam dozvolim da radite to", podvukao je Vučić.\nU vezi sa pričom da iza ubistva Ivanovića stoji Milan Rodojičić, Vučić je kazao da će, ako je on ubica, ili bilo ko drugi, biti uhapšen, ali da se za to moraju pronaći dokazi.\n"Nisam spreman da donosim zaključke o počinjenju najtežih krivičnih dela na osnovu napisa novina i nečijih želja. Suviše je to ozbiljna kvalifikacija da bi neko smeo da se time igra", kritikovao je predsednik.\nNeka Priština kaže ko je ubica\nPodsetio je da Priština ima efektivnu vlast pa neka kažu ko je ubica, dodajući da oni vode istragu, da neće da rade sa srpskim vlastima, već samo razmenjuju informacije.\n"Neka oni pronađu ko je ubio Olivera. To je ključno pitanje. Ako oni kažu da je neko sa severa zato što je bio u sukobu, a zamislite koliko bi morao da bude iracionalan i glup, zato što bi svima bilo jasno na koga će sumnja da padne, biće uhapšen. Nemojte svi su krivi i odgovorni što nam se tako sviđa, jer bi se tako mogli dočepati beogradske kase. Sve se svede na pare koje bi u svoje bisage da strpaju", zaključio je Vučić.\nOn je rekao da na severu nesumnjivo ima kriminala i korupcije i da u tom pogledu tamo svakako nije dobro stanje.\nDržava će, rekao je Vučić, naći način da se sa tim nosi, da reaguje na nivou centralne Srbije po prijavama koje dođu sa severa Kosova, naravno, ističe, ako nađe zakonita rešenja da se sa takvim stvarima nosi.\nMoramo da se obračunamo sa našim kriminalom i korupcijom – pronaći ćemo mehanizme – neće biti uvek i sasvim dovoljni, ali će neki mehanizmi postojati.\nAli, pritom rekao je Vučić, moramo da budemo vrlo oprezni i obazrivi, da ne nateramo ljude da počnu da poštuju druge pravne sisteme i druge takozvane države.\nbroj komentara 94 pošalji komentar\n(utorak, 23. jan 2018, 17:49)\nPropadala su i veca carstva a ne EU,vremena se brzo menjaju (a i pedalj moga sela Amerika cela)\n(utorak, 23. jan 2018, 16:49)\npogledajte kako zive Hrvati. ..\nPozatvarali fabrike....roba iz Austrije i Njemacke preplavila trziste....\nposla nigdje...pa put pod noge u Englesku i njemacku. ...itd...a poneki i u North America. ....\n(utorak, 23. jan 2018, 16:47)\nZašto se zuri. Gospodin predsednik navalio sto pre da udje u nešto sto je pred pucanjem. I da traje trajace ne više od dvadeset godina. A onda? Šta onda? Živim u Italiji. Samoj Italiji nema budućnosti a kamoli nama u EU.\n(utorak, 23. jan 2018, 16:39)\nЕУ датуми и датумски оквири се не мажу на лебa.\nГде толика журба?\n(utorak, 23. jan 2018, 16:37)\npoticem sa Kosova zivim u Austriji. EU nema buducnosti a mi hocemu da se prikljucimo. Narod se i ovde buni sto se vidi iz ovog novog glasanja za Austrijsku vladu. Narodu je i ovde dosta svega. Prva faza prikljucivanja EU je vec kod nas zavrsena time sto su nasa preduzeca stranim investorima prodata a plate se nisu povecale. I da udjemo u EU nas narod ne moze prvih 7 godina da ravnopravno radi. Cemu to. Zamisljeno je da se iskoriste zemlje sa nizim standardom sto je jevtinjija radna snaga i ulaganja veca dobit.\nAko je resavanje granica...\n...samo i jedino na stetu Srbije,ne treba nam nikakva EU!\nAko treba da izgubimo delove teritorije na neposten i pristrasan nacin u arbitrazama,a deo naseg naroda na kraju zavrsi u "Velikoj Albaniji",tada nam pogotovo nece trebati takva EU koja bi to podrazavala!\nPogotovo nam ne treba EU koja ne bi podrzavala granicu sa RH,a koja bi isla sredinom plovnog toka r.Dunav!!!\n(utorak, 23. jan 2018, 16:36)\nTrebali bi uciti od Islandjana, iako bi oni mogli uci u EU za nekoliko sedmica oni to ne zele a samo ih je tri stotine hiljada.\n(utorak, 23. jan 2018, 16:13)\nПоштујте владавину права\nАко се не поштује владавина права онда настаје правни циркус који се претвара у владавину "система вредности и Дивљег запада" која деценијама управља и разара и Србију и регион.\nАко смо суверена држава, Србија мора да стане на ноге тако што ће се вратити владавини права (ЕУ поглавља 23 и 24)\nКад је у питању статус КиМ, имамо:\n1. Устав Србије\n2. Рез. УН 1244 као једини међународно верификовани акт (који није противан Уставу Србије) и који мора да се поштује.\n3. Бриселски споразум који је споразум у циљу олакшавања живота на КиМ и који исто мора да се поштује али док се или не сторнира или док се на правни начин не усагласи са 1. и 2. (Чак и из тог споразума ништа што је интерес Србије није испуњено од друге стране).\n(utorak, 23. jan 2018, 15:50)\nTo je preskupa cena za ulazak u uniju koja se raspada.\n(utorak, 23. jan 2018, 15:47)\nPa gdje to Srbija nema rijeseno pitanje granice?\nAko aludirate na Kosovo, sta je sa obecanjima sa svih strana da to nikad nece biti pitanje ulaska u EU!\nSjecam se dobro hvatanja svih optuzenih pred haskim sudom (koji su po ustavu branili svoju drzavu i svoj narod). Tad su nam svi, domaci i strani obecevali da pitanje Kosova nikad nece biti zahtjev za ulazak u EU. Vidi vraga, sad pak trebamo i Kosovo da predamo 'DOBROVOLJNO" za ulazak u raj. Jel taj narod dozivio amneziju ili sta vec???\nZnam da nikad necete objaviti moj komentar jer na zalost ste cenzurisani, ali nema veze bar da ispustim sto mi je na dusi. Pozdrav Srbi i u pamet se....\n1 Ambasada SAD u Prištini pozvala Tačija da imenuje predstavnike CIK-a\n2 Jevtić i Berard: Dijalog način rešavanja problema\n3 Stefanović: Ubistva u vezi sa kriminalnim obračunima u padu\n4 Dačić: Učvršćena pozicija Srbije u Paragvaju\n5 Skupština o amandmanima na Zakon o finansiranju Vojvodine\nKad vidim ruke naseg trenara kako hoce da smiruje igru (smuci mi se) Stativa Da da @Подршка O cemu pricate? O toploj vodi?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Balkan je nova šansa za razvoj / print=true\n15. 11. 2018. 14:53 >> 16:37 0


Na Sarajevski aerodrom sletjeli bh. ISIL-ovci - Narod.ba\nNa Sarajevski aerodrom sletjeli bh. ISIL-ovci\nPrije nekoliko minuta na Sarajevski aerodrom sletio je avion s državljanima BiH, koji su iz Sirije deportirani u BiH, a borili su se za terorističku organizaciju ISIL. Riječ je o, kako nezvanično saznajemo, sedmorici bh. državljana, koji se već nalaze na Interpolovim crvenim potjernicama. U ovoj grupi je i šest žena te 12 djece. Među njima […]\nPrije nekoliko minuta na Sarajevski aerodrom sletio je avion s državljanima BiH, koji su iz Sirije deportirani u BiH, a borili su se za terorističku organizaciju ISIL.\nRiječ je o, kako nezvanično saznajemo, sedmorici bh. državljana, koji se već nalaze na Interpolovim crvenim potjernicama.\nPrema informacijama “Avaza”, među bh. ISIL-ovcima koji su deportirani navodno se nalaze Jasmin Keserović i Emir Ališić.


At Ates Soft we care about nurture the sports spirit 🙂 Miodrag Miljkovic – won the 6th place at the Maze UP competition in Jelasnica, on the adventure track – 25km. Our colleagues Kosta Gogov and Bozidar Nikolic have achieved significant results last week Kosta Gogov – an active driver Hard Endura, had a race…\nU Ates Softu negujemo sportski duh 🙂 Miodrag Miljković – osvojio je 6.mesto na Maze UP takmičenju u Jelašnici, na adventure stazi – 25km. Kolege Kosta Gogov i Božidar Nikolić prošle nedelje su ostvarili značajne rezultate ? Kosta Gogov – aktivni vozač Hard Endura, prošle nedelje je imao trku u Raškoj, a ovog vikenda jedini…\nProšlog vikenda je naš tim imao priliku da poseti Zlatibor i prelepu reku Uvac.\nOdseli smo u vili VIP CASA, od 18.maja do 20.maja.\nMalo bi bilo da kažemo da smo se sjajno proveli i zabavili, jer ovu avanturu nikada nećemo zaboraviti.\nU subotu, 22.04. u Deli prostoru za kreativno delovanje održan je prvi WorkUp meetup koji je okupio preko 70 feelancera iz Niša i okoline. Bila je ovo jedinstvena prilika da čujemo različite priče i iskustva ljudi koji se freelancingom bave 5 i više godina. Među izlagačima je bilo ljudi koji dolaze iz različitih branši, ali…\nKao i prethodnih godina, Ates Soft je učestvovao na Job Fair-u, manifestaciji koja je postala prepoznatljiva među mladima kao dobra prilika za upoznavanje sa IT scenom za koju se pripremaju tokom školovanja. Mesto održavanja je i ove godine bio hol Elektronskog fakulteta. Tokom dva dana sajma (06-07.03) razgovarali smo sa studentima Elektronskog fakulteta, ali i…\nU četvrtak, 26.01. održan je prvi Java Meetup u Nišu, mesto održavanja je bilo Tilda Coworking. Predavači su bili naši zaposleni, Nemanja Petrović (JHipster – Spring & AngularJS) i Ivan Nikolić (Docker for Java developers). Skup je naišao na dobar odziv, prisutni su mogli da čuju direktna iskustva predavača u korišćenju ovih, relatino novih tehnologija…\nU subotu se u Osnovnoj školi „Mika Antić“ održao, sada već tradicionalni humanitarni turnir u basketu „3 na 3“ u organizaciji JCI (Komore mladih lidera) iz Niša. Cilj je bio prikupljanje novčanih sredstava za osnovnu školu „Kole Rašić“, kako bi se za najmlađe nabavila nova i savremenija nastavna sredstva. Ates Soft se i ove godine…


Održan kamp za mlade i perspektivne alpiniste | Planinarski savez Srbije\nOdržan kamp za mlade i perspektivne alpiniste\nU organizaciji Komisije za alpinizam Planinarskog saveza Srbije održan je Kamp za mlade i perspektivne sportiste PSS u disciplini alpinizam, u periodu od 16.-18.10.2020. u Ovčar Banji.\nCilj Kampa bilo je okupljanje naših mladih i perspektivnih alpinista, i njihova edukacija u domenu treniranja, organizacije i planiranja treninga, usvajanja tehnika i procedura u cilju prevencije neželjenih situacija kao i tehnike i postupci u saniranju istih.\nEdukacija i praktične vežbe u cilju povećanja bezbednosti tokom vršenja alpinističkih uspona primenom specifičnih tehnika (spašavanje palog penjača u vođenju, više situacionih događaja) trebalo je da se izvedu u realnim uslovima, na stenskom poligonu, dok je teoretski deo posvećen specifičnom treningu za alpiniste.\nProgram je realizovan u najvećoj meri. Smetnja 100%-oj realizaciji bilo je loše vreme koje je onemogućilo izvođenje vežbi na samoj steni, što je nadoknađeno u dobroj meri na natkrivenom poligonu. Mladi alpinisti, njih 9 iz 6 planinarskih klubova odnosno iz 3 alpinistička odseka (5 članova Alpinističkog odseka PSK Avala, 2 člana Alpinističkoig odseka PK Železničar Novi Sad, 1 član Alpinističkog odseka PK Jastrebac Kruševac, dok i 1 učesnik nije član niti jednog alpinističkog odseka ili sekcije) stekli su dodatna znanja i sposobnost organizacije i adekvatne primene trenažnog procesa. Stečena su nova znanja u domenu kontrole i upravljanja rizikom metodom usvajanja specifičnih tehnika i procedura (zaustavljanje pada prvog penjača, blokiranje spravice, “napuštanje” spravice i prebacivanje opterećenja na sidrište, pristup do palog penjača i evakuacija). Na kraju, izvedeno je praktično penjanje u steni i provera taktike i tehnike penjanja.\nOsim loših vremenskih uslova u drugoj polovini prvog radnog dana, imali smo i problem otkazivanja učešća na kampu zbog specifične i pogoršane epidemiološke situacije.\nBez obzira na gore navedene probleme, na osnovu svega urađenog možemo smatrati da je Kamp uspešno realizovan.\nProgram Kampa realizovali su Saša Pantelić, naš alpinista i profesor na Fakultetu za sport i fizičku kulturu u Nišu, i Slobodan Žarković, instruktor alpinizma.\nOstaje takođe da se nadamo da će sledeći Kamp privući pažnju i učešće i ostalih alpinističkih odseka i sekcija.


Brazilac Hulk ostaje u Zenitu još četiri godine – Haber.ba\nRuski Premijerligaš Zenit je na službenoj stranici kluba saopćio da je Hulkov ugovor isticao 2017. godine, a da je pridužen do kraja sezone 2018-2019\nBrazilski napadač Givanildo Vieira de Sousa, poznatiji kao Hulk, produžio je ugovor sa ruskim fudbalskim klubom Zenitom do 2019. godine, javlja Anadolu Agency (AA).\nRuski prvoligaš Zenit je na službenoj stranici kluba saopćio da je Hulkov ugovor isticao 2017. godine, a da je pridužen do kraja sezone 2018-2019.\nOvaj 28-godišnji korpulentni napadač karijeru je započeo u brazilskom klubi Vitoriji, a potom je igrao u elitnim japanskim klubovima Kawasaki Frontale, Consadole Sapporo i Tokyo Verdy.\nEvropska publika ga je upoznala 2008. godine kada je došao u portugalski Porto, gdje je odigrao četiri sezone. Za 40 miliona eura 2012. godine je prešao u ruski Zenit, čiji dres će nositi i naredne četiri godine.\nDo sada je u dresu Zenita odigrao 92 utakmice i postigao 44 gola i ostvario 35 asistencija. Za reprezentaciju Brazila je igrao 41 utakmicu i dao devet golova.\nTeme:Givanildo Vieira de Sousa, Hulk, Zenit


UMRLA MERI HIGINS KLARK! Ceo svet je u suzama zbog smrti KRALJICE NAPETOSTI\nMeri Higins Klark, Foto: Printsreen\nMnoge njene knjige adaptirane su za film ili televiziju\nObjavljeno: 01.02.2020. 10:55h\nAmerička spisateljica Meri Higins Klark, "kraljica napetosti", čiji romani su medju najprodavanijim na svetu, umrla je u 93. godini, saopštila je sinoć njena izdavačka kuća.\nUmrla je u mestu Nejpls na Floridi okružena porodicom i prijateljima, saopštila je izdavačka kuća "Sajmon i Šuster" (Simon i Schuster). ; Napisala je oko pedeset knjiga prodatih u oko sto miliona primeraka, od kojih više od 80 miliona u SAD, od svog prvog velikog uspeha 1975. godine "Gde su deca". ; Rodjena je u Njujorku, u Bronksu, 24. decembra 1927. u skromnoj porodici irskog porekla, Meri Teresa Elenor Higins kaže da je dobila virus pisanja sa sedam godina.\nOstala je udovica sa petoro dece u kasnim tridesetim, i postala pisac stalnih bestselera u drugoj polovinii života kada je napisala ili bila koautor dela kao što su "Tatina mezimica", "Dve devojčice u plavom", "Stranac gleda" i više od 50 drugih omiljenih dela. ; Kao popularna romansijerka ona je, da bi nadoknadila izgubljeno vreme, upisala univerzitet Fordam u Njujorku gde je diplomirala filozofiju, i stekla prvu fakultetsku diplomu sa 50 godina.\nSpecijalizovala se za teme žena koje pobedjuju opasnost. Njen cilj kao autora bio je jednostavan mada ne i lak, a to je da čitaoci nastave da čitaju njene knjige.\nMnoge njene knjige adaptirane su za film ili televiziju. Takodje je saradjivala na nekoliko romana sa svojom ćerkom Karol Higins Klark.\nU svojim memoarima "Izmedju juče i sutra" izašlim 2003. ona, koja je 1996. postala supruga uticajnog biznismena Džona Konhinija, rekla je da će pisati do smrti jer čovek koji dobije na lotou je srećan godinu dana a onaj ko radi ono što voli srećan je ceo život.\nTRI MOMKA UHAPŠENA KOD RAŠKE: Policija im pronašla 5 kilograma marihuane na zadnjem sedištu automobila!\nMILAN JE PREŠAO 25.000 KILOMETARA SAMO DA BI POSETIO STARU MAJKU: Suze su joj same NAVIRALE NA OČI KAD GA JE VIDELA\nSAOPŠTENO JE DA BOLNICA U ČAČKU OTKAZUJE OPERACIJE JER NEMAJU DOVOLJNO KRVI: Sad su se oglasili, ovo je istina\nMeri Higins KlarkPisacAmerikaSmrtUmrla Meri Higins Klark


NovaEnergija.net » Flipkart Flipkart – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "Flipkart"\nSvaki peti proizvod kupljen online je falsifikat\nIstraživanje koje je na uzroku od 30.000 online kupovina sprovela LocalCircles, mrežna zajednica fokusirana na svakodnevni urbani život, pokazalo je da je svaki peti proizvod kupljen na ovaj način falsifikat. Pri tome, proizvodi su kupovani na poznatim platformama za online kupovinu među kojima su Amazon, Paytm Mall, Snapdeal ili Flipkart.\nNajveći procenat falsifikovanih proizvoda, čak 37%, kupljen je preko Snapdeal-a, sledi Flipkart (22%), Paytm Mall (21%) i Amazon (20%). Kada su konkretni tipovi proizvoda u pitanju, najviše falsifikata bilo je među mirisima i drugim kozmetičkim proizvodima (35%), a slede sportski proizvodi (22%) i torbe (8%).\nProdaja falsifikovane robe je globalni problem i najveće online prodavnice, kao što su Alibaba i Amazon upozoreni su iz Kancelarije američkog trgovinskog predstavnika (Office of the U.S. Trade Representative), da pooštre kontrolu robe koja se šalje u SAD. Ipak to će biti veoma težak zadatak, jer većina velikih online prodavnica funkcioniše po principu posrednika između nezavisnih prodavaca i kupaca.\nZato ostaje na nama kao kupcima, da sami dodatno obratimo pažnju na robu koju kupujemo. Da ne nasedamo uvek na „previše dobre“ ponude, da kupujemo kod prodavaca koji imaju dobre ocene i da pre kupovine pažljivo pročitamo sve komentare ranijih kupaca.\nSvaki peti proizvod kupljen online je falsifikat was last modified: November 7th, 2018 by Ivana Karanović


SJEĆANJE NA SAŠU JE SAČUVANO! - pravdabl.com\nSJEĆANJE NA SAŠU JE SAČUVANO!\npravdabl.com — 08/31/2019\nPrvi memorijalni košarkaški turnir “Aleksandar Saša Petrović” održan je danas u Kotor Varošu u znak sjećanja na prerano preminulog višegodišnjeg člana i predsjednika Košarkaškog kluba “Mladost”, a okupio je istaknute sportske radnike iz cijele Republike Srpske.\nTurniru, koji je organizovan u znak sjećanja na njega, prisustvovao je i pomoćnik ministra porodice, omladine i sporta Dragan Jaćimović, koji je ujedno bio i kapiten jedne od ekipa koje su učestvovale.\nJaćimović je rekao da je resorno ministarstvo podržalo ovaj turnir, jer je Saša “živio košarku” i bio ugledan sportski radnik.\n– Rezultati njegovog rada su nas zadužili da njegov lik i djelo živi generacijama upravo preko košarkaških utakmica i susreta na kojima je proveo cijeli život. Riječ je o čovjeku koji je dao nemjerljiv doprinos u stvaranju Republike Srpske i čast mi je što sam bio dio ove manifestacije – poručio je Jaćimović.\nPrethodno je dres sa brojem pet podignut pod svodove sprotske dvorane u Kotor Varošu, a povelje i plakete Sašinoj supruzi Ljerki uručili su predsjednik Košarkaškog saveza Republike Srpske Boris Spasojević, predsjednik Područnog košarkaškog odbora Banjaluka Goran Cvikić.\nUramljeni dres u znak sjećanja na Sašin period proveden u Košarkaškom klubu Mladost uručio je predsjednik Kluba Slobodan Đurić.\nLjerka Petrović zahvalila je svim sadašnjim i bivšim košarkašima iz regiona i sportskim radnicima koji su učestvovali na turniru, te podsjetila da je Sašina ljubav prema ovom sportu bila ogromna.\n– Nadam se da će ovaj turnir postati tradicionalan i prepoznatljiv kao mjesto susreta košarkaških ekipa, sportskih legendi i druženja sportista – naglasila je Petrovićeva.\nPrije početka memorijalnog turnira učesnici su položili cvijeće na spomen-obilježje ovom istaknutom košarkaškom radniku.\nU revijalnom susretu snage su odmjerili “plavi” i “bijeli”, a na kraju je bilo neriješeno 64:64.\nZa ekipu “plavih” nastupili su: Župljanin, Varošić, Bubić, Šodolović, Narić, Borić, Vuković, Jaćimović, Simić, Bubić i Đurić.\nDrugu ekipu činili su: D. Tepić, Ibričić, Skopljak, M. Tepić, Čaušević, Mijić, Dugonjić, Vasić, Grujić, Raljić, Popović, Pejaković, Mikanović i Đukić.\nLoptu prije početka utakmice je podbacila Una Petrović, mlađa kćerka Aleksandra Saše Petrovića.\nOrganizator turnira je bio Košarkaški klub “Mladost”, a pokrovitelji Ministarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske i opština Kotor Varoš.\nTags: memorijalni košarkaški turnir "Aleksandar Saša Petrović"\nNext post LAKTAŠKA KONJICA TRIJUMFALNO KROZ KANJON "TIJESNO"!\nPrevious post POSLJEDICE NERADA, REKETIRANJA I ŠEFOVANJA, ČIJE PENALE PLAĆA SRPSKA!


Kikinda,Ul.Vojvode Putnika br.60,na prodaju 1/2 dela nepokretnosti porodične stambene zgrade površine 119m2 sa pomoćnim zgradama. - Raiffeisen banka a.d. Beograd\nKikinda,Ul.Vojvode Putnika br.60,na prodaju 1/2 dela nepokretnosti porodične stambene zgrade površine 119m2 sa pomoćnim zgradama.\nVojvode Putnika 60 Kikinda Srbija