4 faze izbora ugrađenog frižidera i nijansi njegove ugradnje - Blog o dizajnu\nPrilikom izbora frižidera obratite pažnju na dva glavna aspekta: funkcionalnost modela i estetske zahteve.\nReći ćemo vam kako odabrati ugrađeni frižider za kuću, uzimajući u obzir sve potrebne parametre, karakteristike vaše kuhinje i zahteve - ili želje - članova porodice.\nKorak 1. Hajde da se upoznamo sa karakteristikama ugrađenog frižidera\nUgrađeni modeli pobeđuju samostalno za nekoliko parametara: odlikuje se povećanom bukom i toplotnom izolacijom, zauzimaju manje prostora u kuhinji i mogu pristupiti bilo kom enterijeru.\nAko imate prioritet u maksimalnom kapacitetu, onda je bolje dati prednost posebnom stojećem modelu. Zapremina ugrađenog frižidera i zamrzivača je skoro uvek manja od one samostalnog frižidera, ali zauzima manje prostora samog prostora.\nPored toga, čak i vizuelno, kuhinja sa ugrađenim aparatima izgleda prostranija nego sa stacionarnom, pošto prostor nije razbijen neusaglašenim površinama. Za mala kuhinja ovo je veliki bonus.\nUgrađeni frižider u maloj kuhinji u Hruščovu\nUgrađeni frižider u unutrašnjosti klasične kuhinje u Hruščovom studiju\nIzgled i karakteristike dizajna\nUgrađeni frižideri razlikuju se od konvencionalnih i zato u njima nema spoljašnjeg ukrasnog panela. Umjesto toga, opremljeni su uređajem za pričvršćivanje fasade. Zahvaljujući fasadama, ugrađeni frižider ne krši unutrašnju stilizaciju.\nInače, ugrađeni modeli se mogu instalirati ne samo u kuhinji: oni se mogu opremiti, recimo, na stubiću, na ostrvu, u ormaru u dnevnoj sobi (pogledajte sliku ispod) ili ugrađeni u kancelarijski nameštaj.\nMini-frižider, ugrađen ispod toaleta na ostrvu\nOrmar u dnevnom-trpezariji s ugrađenim frižiderom\nIstovremeno, čak i ako postoji nekoliko sličnih stubnih ormara koje se usmjeravaju u kuhinju i pronađu prava vrata, lako će izgledati u kućištu. Pored toga, u donjem delu kutije sa frižiderom, po pravilu, postoji rešetka za dovod svežeg vazduha u grejne elemente. Kod modela sa elektronskom kontrolom, panel sa indikatorima temperature i indikatorima boje može se prenositi i na spoljašnji deo uređaja.\nUgrađeni frižideri male veličine često se nalaze ispod kuhinjskog toaleta.\nMali frižider ugrađen ispod toaleta\nIzolacija toplote i buke\nTakvi frižideri obično imaju dodatnu toplotnu izolaciju i niži nivo buke nego samostalni modeli. Konkretno, oni su tiši odvojeni, jer spoljni paneli kuhinjskog ormara pomažu da se postigne veća zvučna izolacija.\nUgrađeni frižideri su u proseku skuplji od konvencionalnih - proizvođači to objašnjavaju zbog složenosti dizajna i troškova dodatne toplotne izolacije. Cene za jednokomorne modele bez dodatnih funkcija počinju od 20.000 rubalja, dok troškovi modela sa maksimalnim brojem opcija i elektronskom kontrolom često premašuju 50.000 rubalja.\nTroškovi zavise od broja vrata i komora, unutrašnje strukture i dostupnosti specijalnog premaza za bolje skladištenje proizvoda. Takve karakteristike najčešće se nalaze u ugrađenim frižiderima vrhunske klase.\nPored toga, kao iu slučaju samostalnih modela, cena ugrađenog modela je direktno proporcionalna njegovoj veličini.\nDefinišite svoj budžet i želje unaprijed kako biste suzili pretragu i ne gubite vrijeme pregledanja suviše skupih modela sa dodatnim opcijama koje vas ne zanimaju.\nPre nego što počnete da izaberete ugrađeni frižider prema svojoj funkcionalnosti, obratite pažnju na njegovu veličinu.\nNajbolje je odabrati frižider u isto vrijeme kada naručujete set kuhinjskog nameštaja.\nFaza 2. Određena dimenzija i kapacitet\nVeć u fazi planiranja kuhinje i stvaranja dizajna budućeg nameštaja namijenjeno je razmišljati o dimenzijama frižidera. Odredite optimalnu veličinu i zapreminu opreme, a zatim naručite nameštaj za izabrani model.\nAko je ormar već već (ili već planiran), morate odabrati frižider za to. Međutim, u većini slučajeva nije teško to učiniti, jer su dimenzije ugrađene opreme standardizovane.\nAko imate mogućnost da izaberete frižider bilo koje veličine, vredi početi sa ovim kriterijumom. Optimalni volumen hladnjače zavisiće od broja ljudi koji žive u stanu. Za jednog ili dva lica dovoljno je 120 litara (možete razmotriti manje modele). Za tri - 150 litara. Ako četiri osobe žive u kući - 180 litara. A ako zaista imate veliku porodicu, od pet ljudi - uzmite u obzir model Side by Side sa zapreminom od oko 300 litara.\nOdabir frižidera treba da se zasniva na rastu ljudi koji ovu tehniku najčešće koriste. Procijenite visinu - doći do bilo koje police, a dio mora biti lagan.\nAko vaša porodica ima decu, bolje je da se zaustavite u malom frižideru u visini od 150-160 cm. Ako se u kući nalaze samo odrasli, možete povećati frižider. Ali nabavka opreme ispod 2 metra košta oprezno - ponekad je neprijatno koristiti čak i visoke ljude.\nMeđutim, uski, ali visoki frižider pomaže kada je kuhinja izuzetno mala.\nUski ugradni frižider в интерьере mala kuhinja\nAko želite kupiti mali frižider i instalirati ga više - razmotrite mogućnost ugradnje na postolje, policu (pogledajte sliku ispod) ili mini-kabinet sa fiokama.\nMali ugrađeni frižider se teoretski može instalirati čak i iznad mašine za pranje veša, kao što je prikazano na slici ispod.\nHladnjak iznad mašine za pranje veša\nDa biste uštedeli prostor u maloj kuhinji, frižider se često ugrađuje u kuhinju. Kabinet u ovom slučaju nije potreban - njegovu funkciju obavljaju toge i bočne zidove nameštaja pored njega.\nMali i ugrađeni frižider i zamrzivač ispod brojača\nZa porodičnu i prostranu kuhinju pogodan je širok i mali frižider i zaseban ugrađeni zamrzivač.\nPostavite dimenzije kuhinjskog ormana\nСтандартные габариты шкафа под холодильник: глубина 55 см, ширина 60 см. Visina может быть любой. Обратите внимание: если холодильник окажется значительно ниже шкафа, после установки останется свободное пространство для дополнительной полки. Возможно, для вас это будет удачным решением.\nUzimajući frižider pod već pripremljenom garderobom, zapamtite dve stvari. Prvo, u pasošu svakog ugrađenog frižidera indiciraju se optimalne dimenzije kućišta za njega - voditi su ovim brojevima. Drugo, moraju biti razmaka između opreme i zidova nameštaja za ventilaciju - to je važno predvidjeti. Osim toga, ako se frižider nalazi blizu ploče ili pećnice, ovaj razmak treba biti najmanje 7 cm, što u velikoj meri komplikuje izbor modela u prisustvu gotovog ormana. Zbog toga je u fazi izbora uređenja objekata vredno osigurati da se ove vrste opreme izdvajaju odvojeno.\nAko u frižideru ima nekoliko kamera, proverite da li se vrata ormara podudaraju sa vratima frižidera.\nNe instalirajte ugrađeni frižider sami, ako niste sigurni da ćete moći da uzmete u obzir sve nijanse. Bolje verujte specijalizaciji za instalaciju.\nFaza 3. Proučavamo opšti kriterijum za izbor frižidera\nVrste kontrole ugradnih frižidera\nPostoje dve vrste takvih modela: elektronski i elektromehanički. Elektronski sistem upravljanja je skup dugmadi i polja dodira sa ekranom. Prisustvo takvog sistema će povećati cenu opreme, ali će vam omogućiti da podesite temperaturu u svakom odjelu, zaštitite podešavanja od slučajnih promjena, aktivirate režim rada frižidera u vašem odsustvu itd.\nElektromehanička kontrola je jednostavna i obično ograničena kontrolom intenziteta (u zavisnosti od broja regulatora kompresora može biti jedan ili dva). Takvi modeli su mnogo jeftiniji i nemaju mnogo funkcija. Neki režimi, poput "super-zamrzavanja", mogu se uključiti jednostavnim pritiskom na odvojeno dugme.\nRazmislite o tome koja je opcija za vas. I, naravno, ne zaboravite na budžet.\nNa ruskom tržištu su uglavnom predstavljeni modeli sa pretvaračem ili konvencionalnim kompresorom. Tipični kompresor radi po principu postizanja maksimalne snage i naknadnog privremenog isključivanja. Ovaj proces se odvija u krugu. Ako je frižider opremljen kompresorom invertera, radi bez pauze i konstantno održava optimalnu temperaturu u frižideru. Pored toga, takav sistem značajno povećava vijek trajanja kompresora, omogućava vam da smanjite buku i potrošnju energije, a takođe i duže zadržite svežinu vaših proizvoda. Razmotrite ovo prilikom izbora tehnike.\nUobičajeno je da su frižideri opremljeni jednim kompresorom, koji osigurava rad svih pregrada, ali takođe možete pronaći i model sa dva kompresora. U tom slučaju, za svaku kameru možete podesiti individualne uslove rada, ako je potrebno čak i potpuno isključiti jednu od njih (na primer, zamrzivač ako ne skladišti proizvode) i uštedi struju - a time i novac.\nU frižiderima sa jednim kompresorom takve opcije su dostupne samo uz elektronsku kontrolu ili funkciju "Odmor". Ova funkcija vam omogućava da održite temperaturu oko 12-15 stepeni unutar neiskorišćenog frižidera. Tako ćete uštedjeti energiju i zaštititi se od izgleda plesni i neprijatnih mirisa u frižideru dok ste odsutni.\nZa klimu u većini regiona Rusije, SN (podnormalni) modeli su pogodni, koji rade bez prekida na temperaturi okoline od 10 do 35 stepeni. Pogodno za upotrebu i klasu ST.\nKlasa energetske efikasnosti ugrađenih frižidera, kao iu slučaju drugih uređaja za domaćinstvo, označena je latiničnim slovima od A do G. I predstavlja najmanju potrošnju električne energije. Modeli sa klasi A + (i nekoliko plusa) znače još veću energetsku efikasnost - svaki plus smanjuje potrošnju energije u proseku za 10%. Što je veća klasa energetske efikasnosti, što je skuplji frižider, ali po trenutnim cenama električne energije u Rusiji, kupovina hladnjaka klase A +++ može biti odlična investicija na dugi rok.\nUgrađeni frižideri su opremljeni sistemom za odleđivanje, koji može biti od tri vrste: ručno odleđivanje, kapanje i automatsko (No Frost).\nHladnjaci sa ručnim odleđivanjem su najčešće najjeftiniji, ali i najmanje pogodni za korištenje: jednom za 3-6 mjeseci morate sami odmarati zamrzivač i isključiti frižider.\nSa automatskim sistemom za odmrzavanje No Frost, ne morate ništa da uradite: gromobrana će se pojaviti iza zida zamrzivača i rastopiti zahvaljujući ventilatoru koji je predviđen dizajnom. Glavni nedostaci ovog sistema su: visoka cena i potreba da pažljivo pratite pakovanje proizvoda u zamrzivaču zbog stalnog cirkulacije vazduha. Ventilator takođe dodaje mali procenat buke.\nVećina modernih ugrađenih frižidera opremljena je sistemom za odleđivanje kapi. Isparivač na zadnjoj strani frižidera stvara led tokom rada kompresora. Kada se kompresor isključi ili uđe u minimalni intenzitet, led se topi. U slučaju odmrzavanja kapljica, gubitak tečnih proizvoda dolazi veoma sporo.\nZa brzo zamrzavanje ili hlađenje novih proizvoda u frižideru bez promene temperature za proizvode koji su već tamo uskladišteni, u funkciji se mogu obezbediti "super-hlađenje" i "super-zamrzavanje". Pored toga, uređaj može biti predstavljen funkcijom hlađenja višestrukog hlađenja (najčešće u frižiderima sa sistemom No Frost), što pomaže da se policija hladi na vratima frižidera što je više moguće.\nSveže prehrambene zone\nZa različite proizvode potrebni su različiti uslovi skladištenja: za meso i ribu, prikladna su prosječna vlažnost i niže temperature, dok se sveže povrće i voće bolje čuvaju na vlažnosti od 90% iu višim stepenima. Većina ugrađenih frižidera imaju odvojene police za skladištenje svežeg povrća, hladno meso, sveže sendviče i sl.\nU određenoj zoni (obično se zove zona svežine), možete spremiti bilo koji proizvode - to omogućava kontrolu vlage. Ako model ima dve odvojene zone, obično se dele na mokro i suvo. Idealna opcija biće prisustvo treće kamere sa odvojenim vratima i odvojenim područjima svežine, ali je retko i znatno povećava cijenu frižidera.\nPogledajte i: Šta treba da bude temperatura u frižideru?\nZa ugrađeni frižider, veoma je važno imati zvučni indikator za podizanje temperature s otvorenim vratima. Zbog fasade nameštaja, ne možete primijetiti da vrata do kraja nisu zatvorena. U tom slučaju, posle nekog vremena, poseban zvučni signal će vas upozoriti i podsetiti vas da zatvorite vrata tako da se proizvodi ne pogoršavaju unaprijed.\nAko je stan mala, a kuhinja se nalazi pored spavaće sobe ili uopšte u jednom studiju, onda je vrijedno posvetiti posebnu pažnju buci. Prosečan nivo buke modernog frižidera ne prelazi 45 dB (analogno glasnosti je normalan razgovor), a modeli sa inverterskim kompresorom su još tiši.\nAko izaberete "inteligentni" frižider sa velikim brojem funkcija, obavezno razmislite o pomjeranju elektronskog panela na vrata ormara. U tom slučaju možete kontrolisati svoje funkcije bez otvaranja frižidera još jednom.\nPreklopne i dodatne police\nPrilikom izbora ugrađenog frižidera obratite pažnju na dostupnost dodatnih i preklopnih polica za modeliranje unutrašnjeg prostora i postavljanje velikih proizvoda, kao što su 3-litarski tegovi sa krastavcima i sl. Neki modeli su opremljeni sa podesivim policama za 3-5 segmenata za čuvanje pića.\nPreklopna polica frižidera\nUvek obratite pažnju na klase odabranog frižidera i funkcionalne.\nUzmite u obzir nivo buke frižidera u zavisnosti od veličine vašeg stana.\nIzaberite frižider sa preklopnim elementima za mogućnost modeliranja unutrašnjeg prostora.\nFaza 4. Razumjeti nijanse instalacije\nTreba napomenuti da instalacija ugrađenog frižidera nije teška, ako je namještaj originalno dizajniran za određeni model ili ako je model izabran za postojeću nišu. U tom slučaju, instalacija se može izvršiti samostalno pomoću dijagrama ožičenja koji je priložio proizvođač. Ako želite da globalno redizajnirajte nameštaj, onda je vredno uzeti pomoć specijalizovanih specijalista.\nPostoji i veliki broj opštih uslova za ugradnju ugrađenog frižidera:\nPored pećnice ili blizu zidova ormara, frižider nije montiran. Kako bi se osiguralo da se vazduh potreban za hlađenje slobodno cirkuliše, ostaje najmanje 7 cm sa svake strane kućišta.\nNeophodno je obezbediti prikladno i sigurno pričvršćenje na vratima, jer prema statističkim podacima hladnjak otvara desetine puta tokom dana.\nOrmar u koji se montira montaža mora biti nivo, samo će se šarke i vrata pravilno ugraditi.\nObavezno obratite pažnju na sistem visećih vrata. Da biste u potpunosti sakrili frižider u ormanu, koristite sistem dvokrilnih vrata sa različitim načinima pričvršćivanja fasade do vrata. Može se otvoriti pomoću kliznih vodiča, kao na šinama, ali u ovom slučaju postoji praznina između vrata, u kojoj može doći do prljavštine, koju ćete morati redovno čistiti. Ovim metodom možete otvoriti vrata maksimalno pod pravim uglom. Ako objesite vrata sa šarkama, onda će fasada nameštaja biti blisko susedna vratima frižidera, a vrata će otvoriti frižider mnogo šire.\nAko u osnovi, u kom pravcu se vrata otvore, onda je najbolje izabrati ugrađeni frižider sa premeštajućim vratima.\nUputstvo za ugradnju konvencionalnog frižidera, pogledajte materijal: Kako napraviti redovan frižider u slušalicama\nПредыдущаяDizajn enterijera hodnika u 2017. godini - prekrasna\nСледующаяKarakteristike hidroizolacije kupatila


MAGIČNA NOĆ IZMEĐU 11. I 12. AUGUSTA: KIŠA ZVIJEZDA PADALICA MOŽE DA ISPUNI OVAKVE ŽELJE! | Hayat.ba\nMAGIČNA NOĆ IZMEĐU 11. I 12. AUGUSTA: KIŠA ZVIJEZDA PADALICA MOŽE DA ISPUNI OVAKVE ŽELJE!\nSavršeno se vide iz mraka, pa sa bliskom osobom na nekom proplanku, brdu ili planini uživajte u predivnom vatrometu zvijezda padalica na nebu.\nDa li ste se tokom augustovskih večeri zagledali u noćno nebo? Ako jeste, onda ste primijetili da je prepuno zvijezda – kao da se cijeli kosmos otvorio pred nama. I u ovoj godini mjesec august nam donosi meteorski pljusak Perseida, meteora koji su na nebu aktivni od 17. jula do 24. augusta, piše Lovesensa.\nOva kiša zvijezda padalica svoj vrhunac imat će u noći između 11. i 12. augusta, a nakon toga broj meteora počet će da opada. Najveću šansu da vidite zvijezdu padalicu imat ćete u noći 12. augusta, a najljepše će se vidjeti poslije 23 sata, odnosno od ponoći do zore.\nSmatra se da je kiša Persaida najljepša, jer ovi meteori imaju najupečatljiviji sjaj, a i brzo padaju. Njihovi blicevi su veoma jaki, a najljepše je da ih posmatrate u prirodi gdje je nebo otvoreno i zrak nije zagađen. Savršeno se vide iz mraka, pa sa bliskom osobom na nekom proplanku, brdu ili planini uživajte u predivnom vatrometu zvijezda padalica na nebu. Zapamtite, vašim očima je potrebno malo vremena da se naviknu na mrak, pa tek onda započnite posmatranje.\nOvaj ritual možete praktikovati 11, 12. i 13. augusta i sigurno ćete ugledati zvijezdu padalicu za koju se vjeruje da ima moć da preusmjeri energiju u ostvarenje onoga što želite. Ovo je sjajna prilika da razmislite o promjenama koje želite da napravite u životu i osvijestite kako da ostvarite svoje ciljeve i želje.\nKada ugledate zvijezdu padalicu, zamislite iskrenu želju, od srca, zatvorite oči i na nekoliko minuta vizualizujte svoju želju, a onda nastavite da posmatrate nebo. Ako tokom noći vidite više zvijezda padalica, možete zamisliti istu želju iznova ili pomisliti neku drugu. Važno je samo da bude od srca i da svoju želju ne otkrivate drugima, već da je čuvate u tajnosti.


Uvek ćeš me na žurkama naći u kuhinji – Suština pasijansa™\nObavezni inventar na žurkama su bili i tipovi na koje su se ženske slabije ložile, pa su celo veče provodili u ćoškovima, a i one koje su se femkale ili nisu znale kako da zavedu bilo koga od nas. Interesantno, pripadnici ove dve grupe, iako neosporno usamljeni/usamljene, nisu ni pokušavali međusobno da komuniciraju.\nDanašnja pesma upravo govori o tipu kome ništa ne polazi za rukom, pa na žurkama pere čaše i tanjire i povremeno prinosi ostalima piće i mezetluk.\nJona Lewie nije bio među izvođačima koji su bili perjanice prestižne nezavisne etikete Stiff, ali će ostati upamćen po dva hita. Posle uspeha sa singlom “You’ll Always Find Me in the Kitchen at Parties“, usledio je još jedan, “Stop the Cavalry” i to je, manje-više sve što je vredno pomena. Preslušavanje ostalih njegovih pesama, iako su prepune duha i na neki način zanimljive je, naprosto, dosadno zbog jednolične muzičke matrice.\nS vremena na vreme, mada sve ređe, staro društvo se okupi na sedeljkama koje više ne mogu nazvati žurkama. Moj posao je da pripremim jedan set odavno zaboravljenih pesama koje će nas ekspresno vratiti nekoliko decenija unazad. Neki od prisutnih, još uvek, sede po ćoškovima i zure u prazno.\nPrethodno Prethodni prilog: Zlatnosmeđi obrt\nSledeće Sledeći prilog: Hej, Sveti Petre


KK Dunav Stari Banovci opravdali ulogu favorita - Sremski sport\nKK Dunav Stari Banovci opravdali ulogu favorita\nOd admin on\t 28/02/2017 Košarka, Košarka M Košarkaška liga Srbije, Stara Pazova\nPred oko pet stotina navijača, Banovčani su rutinski opravdali ulogu favorita, protiv ekipe koja se nalazi na dnu tabele.\nOd samog početka utakmice, košarkaši Dunava jasno su pokazali Nišlijama da se ne mogu nadati bodovima u hali Park. Već posle tri minuta igre na semaforu je stajalo 12-0 i do kraja utakmice nije bilo neizvesnosti oko pobednika. Igrači Dunava posebno su bili raspoloženi u šutu za tri poena (13/34) ali je bilo i poena iz kontranapada uz atraktivna zakucavanja. U redovima Konstantina najveći otpor pružili su Bogavac (18p, 9sk) i Antić (17p, 5sk) ali sve što su gosti iz Niša uspeli jeste da u dva navrata spuste prednost Dunava na dvanaest poena. Ipak, domaći se nisu previše opuštali i uz odličnu partiju svih dvanaest igrača, bez većih problema zadržavali su i uvećavali razliku za konačnih 95:75. U redovima Dunava najefikasniji su bili Popović (20p, 6sk), Zorčić (15p, 10sk) i Valjarević (14p).


Počinje 13. Kustendorf – ZoomUe\nby Zoran Đurović · 13 januara, 2020\nMEĆAVNIK – Na Mećavniku u Mokroj Gori večeras počinje 13. Međunarodni filmski i muzički festival Kustendorf, a u takmičarskom delu programa biće prikazan 21 film domaćih i stranih autora.\nFesitval će otvoriti ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević i osnivač i reditelj Emir Kusturica.\nFilmove će ocenjivati Međunarodni žiri koji čine Paolo Virci, italijanski reditelj, pisac i producent, Tonino Benakvista, francuski pisac i scenarista, i šahovski velemajstor Vladislav Tkačijev. Nagradu „Vilko Filač“ za najbolju fotografiju dodeliće francuski direktor fotografije Mišel Amatje.\nNa Mećavnik će ove godine stići i brojni reditelji kao što su Karim Ajnuz, Nadav Lapid, Džoni Ma, Amžad Abu Alala, Mehdi Barsaui i Tijago Gvedes, a njihovi filmovi biće predstavljeni u okviru programa „Savremene tendencije“\nGosti Festivala biće i italijanski glumac Ecio Gređo, francuski reditelj Dejvid Elhofen i glumac Miloš Biković. Deo Festivala pod nazivom „Retrospektiva velikana“ posvećen je reditelju Puriši Đorđeviću koji će, takođe, biti na Mećavniku.\nProgramska celina „Novi autori“ predstaviće tri nova filmska umetnika, Milenu Grujić iz Srbije s filmom „A.S.(25)“, Migela Anhela Mouleta iz Perua sa filmom „Svi smo mi mornari“, kao i Ivana Markovića i Vua Linfenga sa filmom „Od sutra počinjem da“.\nU okviru pratećeg programa biće prikazan film rediteljke Ivane Mladenović „Ivana Grozna“. Sve vreme Festivala u Andrićgradu će biti otvorena izložba radova iz Kuće legata pod nazivom „Moderna“.\nKao i prethodnih godina svake večeri, posle projekcija i radionica, biće održani koncerti popularnihgrupa. Ove godine posetioce Festivala će zabavljati ruska pop-folk-rok grupa „The Hatters“, „Džambo Aguševi orkestar“ iz Severne Makedonije, francusko/rumunsko/poljski bend „Click Here“, kao i Dejan Petrović i njegov Big bend i grupa „Love Hunters“.\nFestival se održava u organizaciji produkcijske kuće Rasta internešenel i pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, Mećavnik grada i No smoking orkestra.\nTags: Kustendorfmecavnikreditelj Emir Kusturica\nby Vesna Đurović · Published 20 aprila, 2017\nU Požegi nagrađeni najbolji studenti\nby Vesna Đurović · Published 27 januara, 2017\nby Vesna Đurović · Published 27 septembra, 2018\nNext story Besplatna škola klizanja\nPrevious story Rekonstrukcijom kotlarnica do kvalitetnijeg vazduha


“Decenijama smo bili oni koji sustižu druge, to se odnosi i na atomsko, nuklearno oružje, zatim stratešku avijaciju dugog dometa, a zatim i raketnu interkontinentalnu tehniku”, rekao je Putin.\n“Bilo je trenutaka kada su nam prijetili, a mi nismo imali čime da odgovorimo. To je bilo očigledno, opasno narušavanje strateške bezbjednosti”, priznao je predsjednik.\n“Izlazak SAD iz Sporazuma o protivraketnoj odbrani 2002. godine natjeralo je Rusiju da počne da radi na hiperzvučnom oružju. Mi smo morali da napravimo to oružje kao odgovor na raspoređivanje američkog sistema PRO koji bi u perspektivi mogao, faktički, da neutrališe naš nuklearni potencijal”, rekao je Putin.\n“U ovom trenutku posebno mjesto zauzima Avangard – sistem s manevarskim hiperzvučnim blokom koji se kreće 27 puta brže od zvuka, koji menja pravac po vertikali i horizontali. Avangard nije samo novi sistem, već nova vrsta strateškog oružja”, rekao je Putin.\n♦ Ruski vojni sistemi „Sarmat“, „Avangard“ i „Jars“ imaju izvanredna borbena svojstva, izuzetno su opasni za potencijalnog protivnika, piše kineski portal „Sina“.\n– Raketa ‘Avangard’ može da stigne do Vašingtona za 15 minuta. Za to vrijeme Amerikanci neće imati vremena ni da popiju šoljicu kafe, a kamoli da pruže otpor ruskoj raketi“, naglašava se u članku.\nSamu raketu autor je nazvao „remek-djelom ruske vojske“ i napomenuo da je zbog borbenih karakteristika projektila ona „strašnije oružje od nuklearne bombe“.


Predsednik Vučić će u Pekingu svetskim moćnicima reći istinu od koje mnogi beže! - alo.rs\nAUTOR: Tanjug/ Alo.rs DATUM I VREME: 23.04.2019. 18:03\nVučić u Pekingu, za početak, očekuje pre svega podršku za stav da Srbija neće nastaviti dijalog dok Priština ne ukine takse, potvrdili su za Tanjug u njegovom Kabinetu uoči puta u Kinu.\nPrišunjao se policajcu i zario mu lovački nož u leđa! (VIDEO)\nOčekujemo sjajne rezultate sastanaka u Kini.\nVucic ce reci sve ono sto jeste problem , nadamo se da ce ostali razumeti nasu situaciju.\n24/04/2019 - 08:16\nPodrška Kine i Rusije nam daju jak vetar u leđa pred berlinske pregovore i šalje se signal Zapadu da Srbija nije sama!!!\nNe vredi bežati od istine,ona dođe po svoje.\nSine, znaš kako se postaje šampion? Izađeš na teren kad je najteže - i pobediš!!


Profesor neće da se izvini LGBT populaciji - vladimirdimitrijevic.com - Владимир Димитријевић\nKategorija: Novinski članci\nU državnom spisu se izriče preporuka da Dimitrijević na istom mestu uputi „javno izvinjenje osobama drugačije seksualne orijentacije, da se ubuduće suzdrži od diskriminišućih izjava i da u roku od 30 dana obavesti poverenika o sprovođenju ove preporuke” - donosi današnja „Politika” u štampanom izdanju.\nDr Dimitrijević, profesor književnosti u čačanskoj gimnaziji i pravoslavni mislilac, kaže za „Politiku” kako mu „na pamet ne pada da se izvinjava LGBT – u”, i u jučerašnjoj izjavi za naš list navodi:\n- Kao pravoslavni hrišćanin, u bilo kom trenutku sam spreman da zamolim za oproštaj svakog koga sam uvredio i ožalostio. Ali, naravno, ne pada mi na pamet da se izvinjavam zbog javno iznetog stava o protivporodičnoj ideologiji političkog homoseksualizma koja se protivustavno nameće Srbiji. Moj stav se zasniva na stavu Pravoslavne Crkve, iznetom u Osnovama socijalne koncepcije RPC, gde se jasno kaže: „Odnoseći se s pastirskom pažnjom prema ljudima koji imaju homoseksualne sklonosti, Crkva se istovremeno odlučno protivi pokušajima da se grešna tendencija predstavi kao „norma“, a utoliko pre da se predstavi kao predmet ponosa i primer za podražavanje. Upravo zbog toga, Crkva osuđuje svaku propagandu homoseksualizma.“\nU pritužbi DSZ profesoru se, inače, svrstava u greh što je rečenim tekstom obznanio da se „Srbima umesto komunizma nameće homoseksualizam, pod pričom o rodnoj ravnopravnosti”, da „homoseksualne veze nisu emotivne i da su razvratne”, što tužioci ocenjuju kao posebno uvredljivo, te da „ne postoje homoseksualne veze bez seksa, dok se heteroseksualne veze održavaju i bez njega”.\n„GZS“ / „Politika“, G. Otašević


Norton će da obezbedi računar od virusa, spyware-a, crva i botova bez bilo kakvog usporavanja računara. Norton se automatski prebacuje u „Silent“ režim kada gledate filmove i igrate igrice tako da nema nikakvih prekida u toku igre ili gledanja filma. „Rapid Pulse Update“ proverava i ažurira bazu virusa na svakih 5 do 15 minuta ako je to potrebno što je mnogo češće nego bilo koji drugi antivirusni softver. Napredna „Pulse“ tehnologija omogućava ažuriranje baze brzinom munje, a da pritom nimalo ne usporava računar.\nE-mail i „Instant Message Monitoring“ automatski skenira poštu i poruke sa IM klijenata za ćaskanje tako da možete mirno ćaskati i razmenjivati fajlove bez strepnje od virusa. Bot detekcija pronalazi i eliminiše bot viruse koji koriste Vašu internet konekciju i podatke. Rootkit detekcija pronalazi i uklanja pretnje koje su duboko skrivene u jezgru operativnog sistema. Internet Worm Protection štiti Vaš računar od brzog širenja internet crva sa tehnologijom za sprečavanje upada. Deep Cleaning (Duboko Čišćenje) pruža dodatno temeljno skeniranje teško zaraženih mašina i eliminiše uporne infekcije. Network Mapping prikazuje sve uređaje povezane na kućnu mrežu tako da možete da primetite nepozvane goste koji se tajno konektuju na Vašu mrežu i kradu protok. Application Monitoring funkcija omogućava da pregledate status bezbednosti svakog procesa pokrenutog na računaru tako da možete videti koji su bezbedni, a koji su u opasnosti.\nZvanični sajt ovog programa: http://www.symantec-norton.com/


Dijete rođeno u 2015. godini u BiH već dužno 3.005 KM – Radio Feral\nVeć u maju BiH mogla bi dobiti prvu tranšu kreditnog aranžmana ukupne vrijednosti od oko milijardu i 100 miliona maraka.\nO pismu namjere i onom što je do sada poduzeto, MMF-u će biti prezentirano na sastanku u Washingtonu koji se očekuje do kraja sedmice. BiH je do sada imala četiri stand by aranžmana.\nKako je za N1 potvrđeno, ostala su tehnička pitanja; Zakon o porezu na dobit u Federaciji i razmjena poreske informacije između četiri poreske uprave. U Washingtonu će biti upućen poziv tehničkoj misiji MMF-a da posjeti BIH, nakon čega bi trebalo uslijediti usaglašavanje na Fiskalom vijeću i konačna potvrda MMF-a.\n“To su prije svega Izmjene i dopune Zakona o doprinosima gdje će se topli obrok uključiti u poreznu osnovu. Takođe razmišljamo i o uvođenju progresivne stope oporezivanja dohodka gdje će oni sa nižim primanjima biti potpuno oslobođeni ili plaćati porez nižim stopama za razliku od onih sa višim plaćama”, kazao je on.\nSve navedno dio je i Reformske agende koju su se vlasti obavezale implementirati. No ekonomisti su skeptični.\nDo sada je provedeno 20 posto mjera iz Reformske agende na svim nivoima dok je transparentnost mjera upitna jer su donesene po hitnoj proceduri i bez javne rasprave.\nNajviše mjera usvojila je FBiH, ali je ukupan učinak svih efekata izuzetno loš tvrde u CCI -a. Ukupan dug RS u 2015. godini prešao je 60 posto bruto društvenog proizvoda, u Federciji je taj dug oko 38 posto.\n← Isplata januarskih penzija počinje 5. februara\nDa li će dijaspora slati sve manje novca u BiH? →\nSutra počinje postavljanje šatorskih karantina na graničnim prijelazima u BiH


Garmin DriveSmart 65MT-S Europe | HAK Shop\nGarmin DriveSmart 65MT-S EuropeŠifra artikla: WGAR6921\nNovi ueđaj za satelitsku navigaciju s pametnim funkcijama i zaslonom od 6.95" s tankim okvirom\nGarmin digitalne prometne informacije spremne su za upotrebu čim raspakirate uređaj, bez upotrebe pametnog telefona\nUređaj za satelitsku navigaciju Garmin DriveSmart 65 MT vrhunski je suputnik za vozače koji vole nove avanture tijekom putovanja. Zahvaljujući jednostavnim izbornicima i kartama koje se lako čitaju, Garmin DriveSmart 65 MT-D omogućuje vam pregled uputa skretanje-po-skretanje jednim pogledom, a sve to na dodirnom zaslonu od 6,5" s tankim okvirom. Uz uređaj dobivate nadogradnje prometnih informacija i karata, kao i korisna upozorenja za vozača koja omogućuju sigurniju vožnju.\nIzbjegnite prometne zastoje uz pravovremena upozorenja koja predlažu alternativne rute koje vam pomažu da se držite podalje od zona s građevinskim radovima ili nezgoda ispred vas. Garmin digitalne prometne informacije spremne su za upotrebu čim raspakirate uređaj, zahvaljujući priloženom kabelu za prometne informacije. Pritom nema potrebe da svoj uređaj za satelitsku navigaciju uparujete s pametnim telefonom kako biste dobivali prometne informacije. Ako to želite, aktualne prometne informacije2 dostupne su nakon uparivanja s telefonom.


Zensko stene velikog snaucera - Mali oglasi Kućni ljubimci\nMali oglas: Zensko stene velikog snaucera...\nZensko stene velikog snaucera staro tri meseca. Vakcinisano i revakcinisano. Kupirane usi i rep. Roditelji internacionalni sampioni.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070830192836\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070830192836\t/\nSlični mali oglasi - meseca, staro, snaucera, stene, velikog, vakcinisano, zensko


Jutarnji list - VIDEO: NASA LANSIRALA SATELIT ZA ISTRAŽIVANJE MJESEČEVE ATMOSFERE Misija vrijedna 280 mil. dolara\nObjavljeno: 07. rujan 2013. 11:03\nGDJE SU MALI ZELENI? RADIO-TELESKOP NA MJESECU TRAGAT ĆE ZA VANZEMALJCIMA 'To je opasno, otkrit ćemo im našu lokaciju'\nTEORIJE ZAVJERE ‘LJUDI KOJI NE VJERUJU U EVOLUCIJU, SPUŠTANJE NA MJESEC I HOLOKAUST SU OPASNI. ONEMOGUĆUJU RAZVOJ DRUŠTVA!’ Ugledni profesor\n28. srpanj 2020 10:42


Bankari ne prihvataju preporuku CBCG da smanje kamate – Bankar.me\nBankari ne prihvataju preporuku CBCG da smanje kamate\nFebruary 21, 2012 BANKE, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nEfektivna kamatna stopa na novoodobrene kredite u decembru je iznosila 9,6 odsto, a prostor da kamatne stope budu niže postoji, kazali su „Danu” iz Centralne banke Crne Gore, pojašnjavajući da zbog visokih kamata jedan broj projekata ne može da se finansira i da previsoke kamate povećavaju rizičnost otplate kredita.\n– Krivicu ne treba tražiti samo na strani banaka, već i kod klijenata koji nijesu vodili računa da li će kredite moći da otplaćuju – kazali su iz CB, komentarišući nedavnu izjavu direktora Investiciono-razvojnog fonda Dragana Lajovića da kamate veće od 8 odsto ugrožavaju privredu. Oko visine prihvatljive kamatne stope, smatraju, uvijek postoji određen konflikt interesa, jer klijent želi što nižu kamatnu stopu, a banka što višu.\n– Koliko stvarno može da iznosi kamatna stopa zavisi od tražnje i ponude kreditnih sredstava, rizičnosti klijenta i predloženog projekta, ali i opšteg ekonomskog ambijenta, faze ekonomskog ciklusa, cijene finansijskih sredstava na međunarodnom tržištu i inflacije – navode.\nUdruženje banaka se, prema riječima generalnog sekretara Mirka Radonjića, krajem prošle godine obratilo Evropskoj investicionoj banci, Evropskom fondu za jugoistočnu Evropu, KFV-u i Evropskoj banci za rekonstrukciju i razvoj, kako bi obezbijedili nove i jeftinije izvore finansiranja za crnogorske banke.\nOn je istakao da će bankarski sektor pokušati da aktivne i pasivne kamate svede na prihvatljivu mjeru za privredu i banke, a da ne ugrozi finansijski sektor.\n– Zbog ozbiljne krize cijena novca na finansijskim tržištima raste i teško se dolazi do jeftinih stranih izvora, za razliku od ranijeg perioda kada su majke banke pomagale crnogorske kćerke, dok su domaći izvori, uglavnom, kratkoročni – smatra Radonjić.\nOn ocjenjuje da loši krediti iz ranijeg perioda i kriza realnog sektora utiču na visinu kamata.\nIz NLB banke smatraju da visoke kamate dodatno opterećuju subjekte u finansijskim problemima, ali da nijesu uzrok problema i blokada u preduzećima.\n– Dovoljno je pogledati ponudu kamatnih stopa na oročenja od godinu koje su u pojedinim bankama i do 7,7 odsto, pa i bez posebne analize rizika, raspoloživih izvora ili stabilnosti depozita procijeniti u kojoj mjeri je moguće plasirati sredstva u predloženom rasponu od 4 do 8 odsto i gdje bi isto dovelo – kazali su „Danu” iz NLB, pojašnjavajući da su kamatne stope tržišna kategorija i da u proteklih nekoliko godina bankarski sektor u kontinuitetu pokazuje negativan rezultat, a ne ekstra profite, kako pojedini često pominju.\nTeško je očekivati značajniji pad kamatnih stopa, jer to u prvom redu zavisi od stepena rizika zemlje određenog za Crnu Goru od strane rejting agencija, smatraju u Podgoričkoj banci, članici Sosiet ženeral grup.\n– S obzirom da u Crnoj Gori nemamo dovoljno viškova sredstava, banke su prinuđene da se dobrim dijelom oslanjaju na inostrane izvore finansiranja koji su skuplji, upravo zbog rizika ulaganja, sa aspekta inostranih finansijskih institucija koje su glavni izvor finansiranja – kazali su iz te banke, ističući da su u protekle dvije godine povećali svoju kreditnu aktivnost za preko 30 odsto i da nemaju problema sa otplatom kredita klijenata i najavili da će nastojati da kredite za privredu učine dostupnijim i po pitanju kamata i procedure za odobravanje kredita.\nBanke nijesu socijalne ustanove\nNacrt zakona bankarskog ombudsmana Halila Kalača koji, između ostalog, predviđa privremanu obustavu otplate kredita za klijente koji su ostali bez posla i obustavu zaračunavanja zatezne kamate, iz Centralne banke nijesu željeli da komentarišu, smatrajući da je preuranjeno da se izjasne o eventualnom rješenju budućeg zakona.\n– Bankarski ombudsman se obratio sredinom januara Centralnoj banci sa predlogom da se pristupi zajedničkoj izradi nacrta zakona o zaštiti korisnika bankarskih proizvoda, usluga i lizinga, našta je CB ukazala da Ministarstvo ekonomije već priprema predlog zakona o potrošačkim kreditima, u cilju zaštite korisnika kredita i usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa Direktivom Evropskog parlamenta i vijeća od 23. aprila 2008. godine o ugovorima o potrošačkom kreditu – kazali su „Danu” iz te institucije.\nIz Udruženja banaka i Crnogorske komercijalne banke nijesu komentarisali predloge bankarskog ombudsmana, jer, kako su kazali, ne mogu da se odrede prema nacrtu koji nijesu dobili, dok Podgorička banka podržava većinu Kalačevih inicijativa, posebno u dijelu jasno naznačenih ukupnih troškova, aktivnih kamata, efektivih i nominalnih i nemogućnosti mijenjanja ugovora.\n– Podržavamo svaku inicijativu koja će pomoći klijentu koji je ostao bez posla da reguliše dug banci, ali bi, umjesto zakonskih regulativa to pitanje moglo da se riješi kroz osiguranje – kazali su iz Podgoričke banke, ističući da će poštovati svaku odluku koja bude donesena.\nNi u NLB nijesu upoznati sa nacrtom zakona, ali smatraju da banke već odlažu obaveze i reprogramiraju kredite (čak za preko 30 odsto plasmana u prošloj godini) kako bi poboljšale poziciju dužnika i olakšale otplatu obaveza.\n– Odlaganje obaveza ne mora nužno značiti i pomoć klijentu, a sa druge strane podrazumijeva dodatno smanjenje likvidnosti i kreditnog potencijala za nove plasmane. Obzirom da je značajan dio tog potencijala zarobljen u nepokretnostima, a usled sporih postupaka, problema kod ulaska u posjed i stanja na tržištu nekretnina, sa posebnim oprezom, treba pristupiti mjerama koje bi dodatno umanjile kreditni potencijal banaka – smatraju u NLB.\nPOJMOVIBanke Crna Gora Krediti SVE VIJESTI\nPrevious Vektra u stečaju\nSljedeći Budvanska rivijera dala milione da bi se pomogla Prva banka


Pavlović Plast - PE korugovane cevi - kanalizacione\nHDPE korugovane cevi se koriste za istu namenu kao i PVC kanalizacione cevi. Mnogo su lakše od pvc cevi, što omogućava lakše manipulisanje i ugradnju, imaju odličnu hemijsku otpornost prema agresivnim sredinama i okolnom zemljištu. Polaganje i korišćenje HDPE cevovoda je od -40˚C do +60˚C\nGlatka unutrašnja površina ima mali koeficijent trenja tako da cevi imaju dobre hidrauličke karakteristike. Imaju odličnu otpornost na abraziju, imaju odlične mehaničke i fizičke osobine. Cevi su otporne na UV zrake, godinu dana mogu stajati na otvorenom preko toga ih treba zaštiti.\nCevi se moraju stručno ugrađivati poštujuči smernice za polagane cevovoda koje su date u standardu EN1610 i DIN4033\nMaterijal - HDPE. Cevi se mogu ukopavati na dubini od min 0,8m do 8m maximalno. Iznad 0,8m obavezna je zaštita cevi betoniranjem. Čvrstoća prstena SN=4KN/m2. Standardna dužina 6 i 12m, kotur 50m i 100m. Boja: standardno crna, po zahtevu kupca moguće su i druge boje.\nCevi u potpunosti odgovaraju SRPS-EN13476.\nDvoslojne korugovane kanalizacione cevi - OD - kotur\nSpoljnji prečnik Ø75 50\nSpoljnji prečnik Ø110 50\nSpoljnji prečnik Ø125 50\nSpoljnji prečnik Ø160 25\nSpoljnji prečnik Ø200 25


UBIJAO GDE JE STIGAO: Tužilac Crne Gore će Saslušati Belivuka U Beogradu!\nSpecijalni tužilac Saša Čađenović trebalo bi da narednih dana sasluša u Beogradu Veljka Belivuka zvanog Velja Nevolja i članove njegove kriminalne grupe, koji se terete za ubistvo Barana Damira Hodžića i Adisa Spahića, te otmicu Mileta Radulovića, u oktobru prošle godine u Danilovgradu, saznaje Televizija Vijesti.\nSpecijalno Tužilaštvo je pre nekoliko dana osumnjičilo članove Belivukove grupe za ovo dvostruko ubistvo i otmicu, prenose Vijesti.\nTela ubijenih Barana još nisu pronađena, a istražitelji čekaju nalaze veštačenja tragova izuzetih iz kuće u mestu Donji Crnci kod Spuža u kojoj su, kako se veruje Hodžić i Spahić, surovo likvidirani.\nEkipa Televizije Vijesti pronašla je i kuću u kojoj se, kako se sumnja, desio surovi zločin.\nZa njeno javno prikazivanje, od ukućana Televizija Vijesti nije dobila dozvolu.\nVlasnici kuće u kojoj se prema tvrdnjama istražitelja dogodilo dvostruko ubistvo nisu bili raspoloženi za razgovor sa novinarima. Ističu da će se javno obratiti nakon što budu gotovi svi nalazi veštačenja.\nMimo kamere ukućani su potvrdili da je obavljen pretres njihove kuće i da veruju da će nalazi veštačenja potvrditi ono u šta oni veruju – da se zločini nisu dogodili u njihovom domu, te da su neosnovane sumnje da je u sve to umešan član njihove porodice – Ratko Živković, inače državljanin Srbije. Odvođenje na saslušanje Velje Belivuka i članova njegove ekipe FOTO: MUP\nDemantuju i pisanje medija da su u rođačkim vezama sa Radojem Zvicerom koji važi za jednog od vođa kavačkog kriminalnog klana. Živkovića, podsetimo, Specijalno tužilaštvo sumnjiči da je obezbedio kuću u kojoj su dovedeni i ubijeni Spahić i Hodžić, ali i da je namamio žrtve. Iz Tužilaštva su saopštili detalje šta se dešavalo u kući.\n„14. 10. 2020. godine, oko 15.00 časova, po dolasku oštećenih u kuću Živkovića, osumnjičeni Belivuk je odmah lišio života Hodžića na način što je pucao iz vatrenog oružja i pogodio ga u predelu glave nanoseći mu povrede usled kojih je nastupila smrt. Osumnjičeni Miljković i Janković su istovremeno fizički nasrnuli na oštećenog Spahića, svezali ga, kao i Radulovića koji se nalazio sa njima u društvu. Spahić je ubijen istog dana dok su Radulovića drugi, za sada nepoznati pripadnici kriminalne organizacije, odveli na drugu lokaciju“, saopšteno je iz Specijalnog tužilaštva.\nSagovornik Televizije Vijesti iz istrage navodi da se narednih dana mogu očekivati novi detalji kada je reč o otmici Radulovića, odnosno da crnogorski istražitelji sklapaju mozaik o tome šta se sa njim dogodilo nakon što je otet.\nPrethodni tekstSAMO ZA NAŠU DECU: Sandra Božić zaposlila i ćerku na dodatni honorar!\nSledeći tekstSRAM TE BILO: Vulin narod nazvao ološem!


driver za android telefon\nMyCity » IT dešavanja u svetu » Prvi telefon zasnovan na platformi Android iduće nedelje\nPoslao: 24 Sep 2008 13:26\nPrvi telefon zasnovan na platformi Android stiže iduće nedelje\nSamo deset meseci nakon što je kompanija Google najavila novu mobilnu platformu nazvanu Android, kompanija T-Mobile je saopštila da će iduće nedelje predstaviti prvi mobilni telefon zasnovan na toj platformi.\nNovi telefon, za koga se očekuje da će nositi ime HTC Dream, biće predstavljen 23. septembra u Njujorku, na konferenciji koju će zajednički organizovati kompanije Google i T-Mobile. Nemački operator mobilne telefonije će biti prva kompanija koja će svojim pretplatnicima nuditi telefone zasnovane na Androidu, ali se očekuje da će svoje modele mobilnih telefona zasnovanih na Androidu uskoro predstaviti i kompanije Sprint Nextel i Verizon.\nIako će telefon HTC Dream biti prvi komercijalni proizvod zasnovan na Androidu, ta platforma nije nepoznata javnosti, budući da ju je Google do sada nekoliko puta predstavio uživo, koristeći neimenovane mobilne uređaje. Kompanija T-Mobile nije saopštila nikakve tehničke podatke o HTC Dreamu, ali su neki detalji ipak "procureli" u javnost. HTC Dream je telefon dimenzija 127 x 76 mm, sa ekranom osetljivim na dodir i punom QWERTY tastaturom. Tastatura će se nalaziti ispod poklopca za koji se još uvek ne zna da li će biti klizni ili preklopni, a tasteri za upotrebu Interneta smešteni su ispod ekrana.\nAndrod je prva potpuno otvorena i sveobuhvatna platforma za mobilne uređaje zasnovana na Linuxu, koja uključuje otvoreni sistem, posrednički softver (middleware), korisnički intefejs i neke ključne prateće mobilne aplikacije. Cilj projekta Android jeste razvoj novih mobilnih aplikacija koje će korisnicima omogućiti upotrebu Interneta na isti način kao na stonim računarima.\nBudući da je Android platforma otvorenog koda, omogućiće korisnicima da se povežu sa bilo kojom mobilnom mrežom i da koriste aplikaciju koju žele. Da bi podstakla razvoj novih aplikacija kompanija Google je prošle godine pokrenula takmičenje Android Developer Challenge i odvojila 10.000.000 dolara u fond iz koga će se dodeljivati nagrade najuspešnijim učesnicima. Prošlog meseca saopšteni su rezultati tog takmičenja, a za najuspešniju je proglašena aplikacija cab4me, čiji autori su Konrad Hubner i Hening Berger. Aplikacija cab4me om ogućava da uz pomoć sistema za globalno pozicioniranje (GPS) pozovete taksi vozilo samo jednim pritiskom na mapu sa planom grada.\nDa bi promovisao razvoj platforme Android, Google sarađuje sa kompanijama T-Mobile, High Tech Computer, Qualcomm i Motorola, ali i sa kompanijama okupljenim u udruženju Open Handset Alliance (OHA). U tom udruženju se nalaze 34 kompanije koje planiraju da zajedničkim naporima razviju nove mobilne proizvode i usluge, uz značajno niže troškove, nego kada bi to svaka članica udruženja činila samostalno.\nUkupno su 765 korisnika na forumu :: 54 registrovanih, 6 sakrivenih i 705 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Zatvoren nagradni konkurs za najbolje nastavne prakse – Euro Clio HIP BiH\nZatvoren nagradni konkurs za najbolje nastavne prakse\nPosted on 12. Jula 2018. 12. Jula 2018. By Admin\nObavještavamo sve da je zatvoren nagradni konkurs za primjere dobre nastavne prakse na temu “Jugoslavija – 100 godina poslije. Lekcije koje (ni)smo naučili!” Ovim putem se zahvaljujemo onima koji su svoje primjere dobre nastavne prakse odlučili podijeliti s nama, te poslali svoje prijave. Sve pristigle prijave ćemo razmotriti, a informacije o rezultatima konkursa ćemo dostaviti najkasnije do kraja jula.\nOznake: Nagradni konkurs, Seminar za nastavnikeShare on\nMajor Factors For Eastern European Women – Where To GoOlder Post\nUpdates On No-Fuss Mail Order Brides 4U MethodsNewer Post\nPosted on 1. Novembra 2018. 6. Novembra 2018. By Admin\nYou might need to do a little bit of investigation to discover the answer. You'll have to select\nPosted on 20. Decembra 2018. 21. Maja 2019. By Admin\nLook at how you advertise your business-Another thing that you simply should check at is usually how you


Kako su opanci, a ne puške, spasili svijet - H-Alter - Udruga za medijsku kulturu\n21.09.2018. 11:51 Svijet Ispiši\nFoto: PixabayIz nametnute dinamike diskursa hrabrosti i kukavičluka proizilazi da su dezerteri, u vrijeme nacije, krajnje izdajice i kukavice. Za nacionalizme, veće izdaje nema, niti postoje izgovori za ovakav čin. Zaboravljamo pritom 'neugodnosti' - da je Prvi svjetski rat završio pobunama na ulicama, a ne na frontu. Zaboravljamo mornare u Kielu koji odbijaju naredbu za samoubilački napad na britanske brodove i marširaju kroz grad uz štrajkujuće lučke radnike. A zaboravljamo i Vladimira Živkovića, koji okreće tenk s hrvatske granice, i vozi ga nazad u Beograd, gdje se parkira pred Skupštinu.\n"Većina onoga što nazivamo istorijom sveta se sastoji od beskrajnih priča o hrabrim ljudima koji su činili užasne stvari"\nSvakog 21. septembra svijet slavi dan mira. Ove godine, dan mira smo dočekali s pet ratova koji su do danas odnijeli izmedju 3,600 i 16,200 života, desetine drugih sa manjim opsegom. Dok međunarodna zajednica (tj. NATO i društvo) javno pokušava da spriječi neke bez mnogo sreće, druge aktivno naoružava (Jemen).Graeber opravdano navodi kao najciničniji primjer komandante Vojske Republike Srpske, koji su se upuštali u istrebljenje samo muškaraca između petnaest i pedeset pet godina, računajući da bi time mogli izbjeći optužbe za genocid\nSve što humanitarne organizacije mogu uraditi jest ukazivati na zločine, ali idalje je teško naći rat koji, kada jednom počne, ovakve organizacije mogu zaustaviti. Ako živimo u svijetu u kome međunarodna zajednica, UN, i ostale humanitarne strukture nisu sposobne da zaustave ratove, možda je vrijeme da razmislimo o drugom pristupu.\nMožda da prihvatimo da jedan način da se ratovi spriječe, ili zaustave, jest putem čina jednako starog kao i rat: dezertiranjem.\nDavid Graeber, u svom kratkom eseju Bully's Pulpit - O elementarnoj strukturi dominacije, analizira tenziju diskursa o dezerterima, muškarcima civilima, i neprijateljskim borcima – tj. kako to da je neprijateljski napad uvijek kukavički, a da je hrabrost samo odlika "naših", tko god ti naši bili. Isto tako, jako su rijetki izvještaji masakra muškaraca vojne dobi – Graeber ukazuje na to da organizacije za ljudska prava govore o masakrima kako su usmjereni skoro isključivo protiv žena, dece i, možda, starijih.\nOvakav diskurs se koristi u cinične svrhe moralnog opravdavanja vojnih operacija. Graeber opravdano navodi kao najciničniji primjer komandante Vojske Republike Srpske, koji su se upuštali u istrebljenje samo muškaraca između petnaest i pedeset pet godina, računajući da bi time mogli izbjeći optužbe za genocid. I na koncu, posebno se dezerteri uvijek svrstavaju u kukavice, iako sam čin dezertiranja može dovesti do smrti streljanjem, ili barem zatvorom.Malo bliže našim prilikama je možda pokret otpora ratu, koji je u predratnim i ranim ratnim danima unosio strah u kosti nacionalističkih političara, ako je suditi po nivou propagande protiv ovakvih pokreta i individua\nŠto iz ove dinamike diskursa hrabrosti i kukavičluka proizilazi, jest da su dezerteri, u vrijeme nacije, krajnje izdajice i kukavice. Za nacionalizme, veće izdaje nema, niti postoje izgovori za ovakav čin. U vrijeme kada je svaki rat - rat za odbranu domovine (pa cak i agresora), ne braniti domovinu je direktan napad na tijelo iste.\nOvo se direktno kosi sa istorijom, naravno, kao što se i svaka ideolgija kosi sa istorijom. Zbog toga nacionalizam mora da promijeni istoriju, i retroaktivno primjeniti svoje ideale na događaje koji su se desili čak i prije postojanja koncepta nacije.\nTako svi bosanski nacionalizmi slave početke svoje nacije u srednjem vijeku, u vrijeme prije ustava, građanstva, pasoša, državne vojske, i kada su se, npr. srpski vlastelini borili na strani turske krune, a hrvatski na strani mletačke, radi boljih poreških uslova. Ili, alternativno, nacionalizmi mogu i jednostavno da zaborave neugodnosti.\nJedna takva zaboravljena neugodnost je i pitanje "kako je završio Prvi svjetski rat?". Rusi odustali, Amerikanci se pridružili, i Nijemci izgubili – tako nekako. Malo je čudno to ipak. Kako to da su se Nijemci predali nakon pobjede na istočnom frontu, a da nisu izgubili zapadni? Na kraju rata su frontovi ostali nepomjereni, manje više. Ne - frontovi nisu mjesto gdje se završio taj rat, već ulice Berlina. U svim zaraćenim državama, nezadovoljstvo masa je raslo. U Njemačkoj je nedostatak hrane izazvao nerede i masovne štrajkove širom zemlje.Što iz ove dinamike diskursa hrabrosti i kukavičluka proizilazi, jest da su dezerteri, u vrijeme nacije, krajnje izdajice i kukavice. Za nacionalizme, veće izdaje nema, niti postoje izgovori za ovakav čin. U vrijeme kada je svaki rat - rat za odbranu domovine (pa cak i agresora), ne braniti domovinu je direktan napad na tijelo iste\nA pobune su se širile i u vojskama i mornaricama Italije, Austrije, Francuske i Britanije. Početak kraja rata izazivaju mornari u Kielu koji odbijaju naredbu za samoubilački napad na britanske brodove. Naoružani marširaju kroz grad uz štrajkujuće lučke radnike, zbacuju vlast i uspostavljaju vijeće vojnika, pa se ukrcavaju na kamione i kreću u pravcu Berlina – da se pridruže revoluciji, i prema Kaliningradu – da ostvare kontakt sa Sovjetima.\nTome moramo dodati da se revolucija već desila u Rusiji, izazvana štrajkom radnica na 8. mart 1917, te je dovedena do zenita masovnom pobunom vojnika. Također, i to da se prva velika pobuna vojnika upravo desila na zapadnom frontu, u aprilu 1917. Nakon ofanzive koja je koštala 250.000 života, 68 divizija, tj. pola francuske vojske, odbija da se vrati na front – od kojih neke jedince dižu crvene zastave uz pjevanje Internacionale.\nDodjela 500 smrtnih kazni, od kojih je 49 ostvareno, te niz koncesija obnavlja disciplinu. Iste 1917. godine pobune se sire i u drugim vojskama, sa oko 50.000 vojnika u Italiji i pet dana krvave pobune do oko 100.000 vojnika u britanskom baznom logoru u Étaplesu.\nMalo bliže našim prilikama je možda pokret otpora ratu, koji je u predratnim i ranim ratnim danima unosio strah u kosti nacionalističkih političara, ako je suditi po nivou propagande protiv ovakvih pokreta i individua.\nMožda najveći otpor je pružen u Beogradu, sa kombinovanim djelovanjem dezertera, nevladinih organizacija, rock scene (kao npr. kultne pjesme Slušaj 'vamo), te djelovanjem pojedinaca svih pozadina. Jedan takav pojedinac je i Vladimir Živković, iz Valjeva, koji je bio prisilno mobilisan, i poslat kao rezervni vojnik u tenkovskoj jedinici na Slavonski front. Vladimir Živković okreće tenk sa Hrvatske granice, i vozi ga nazad u Beograd, gdje se parkirao pred Skupštinu. S odazivom na mobilizaciju od 50 posto u Srbiji, a u Beogradu od tek 15 posto, policijski I vojni pritisak je možda bio jedini faktor koji je stvorio vojsku za nadolazeće ratove.Jedna takva zaboravljena neugodnost je i pitanje "kako je završio Prvi svjetski rat?". Rusi odustali, Amerikanci se pridružili, i Nijemci izgubili – tako nekako. Malo je čudno to ipak. Kako to da su se Nijemci predali nakon pobjede na istočnom frontu, a da nisu izgubili zapadni? Na kraju rata su frontovi ostali nepomjereni, manje više. Ne - frontovi nisu mjesto gdje se završio taj rat, već ulice Berlina\nTako se, naprimjer, u Valjevo se vraća 2800 dezertera i okupira opštinu, te donosi odluku o formiranju odbrambenih jedinica koje mogu da se bore samo unutar granica Srbije. Protesti i pokreti u Podgorici, Sarajevu, Splitu, Zagrebu, i nebrojenim gradovima, selima, i glavama svjedoče o tome da Beograd nije bio izuzetak, iako možda najilustrativniji primjer.\nDok podaci ostalih Republika ostaju nedostupni, ilustrativna je činjenica da je protiv pobunjenih rezervista u Tuzli podignuto oko 1000 krivičnih prijava, a da je Crnoj Gori na samom početku, u julu, bilo 1300 dezertera.\nDa se vratimo u sadašnjost. Francuski istoričari predstavili su izvještaj Hollandeu, predsjedniku Francuske, 2013. godine, u kome analiziraju pogubljene francuske vojnike kao rezultat odluka vojnog suda tokom Prvog svjetskog rata. Istoričari ističu da je situacija škakljiva, jer među istima ima i ubica, i sličnih ne-dezertera.\nNa koncu godine, Vlada odbija prijedlog zakona za oprost vojnicima tog rata, i stvar uskoro pada u zaborav, do naravno, ove godine, kada se dešava stogodisnjica kraja rata. Za sada, izgleda da takav oprost nije usvojen, mada ima još vremena do 11. novembra.\nFrancuski vojnici su morali čekati barem sto godina za oprost takozvanih kriminalnih činova, a koliko dugo će čekati za priznaju da su upravo oni heroji koji su skratili imperijalistički rat, to ostaje otvoreno pitanje.\nKljučne riječi: nacionalizam, rat, vojska, povijest, mir, dezerteri


SKGO :: Najtransparentnijim lokalnim samoupravama Evropski pokret dodelio nagrade\nNajtransparentnijim lokalnim samoupravama Evropski pokret dodelio nagrade\nEvropski pokret dodelio je nagrade za najtransparentnije lokalne administracije u 2012. godini. Niška Gradska opština Pantelej dobila je nagradu za najbolju praksu u partnerstvu između lokalne administracije i civilnog društva, a Grad Vranje za transparentan rad lokalne administracije. SKGO je dobila Povelju za razvoj lokalne samouprave.\nNa svečanoj konferenciji koja je održana 7. juna u Nišu, Evropski pokret dodelio je nagrade najtransparentnijim lokalnim administracijama na jugoistoku Srbije. U kategoriji "Najtransparentnija lokalna administracija" nagrađen je Grad Vranje, a Gradska opština Pantelej zauzela je prvo mesto u kategoriji "Najbolja praksa u partnerstvu između lokalne administracije i organizacija civilnog društva". Cilj takmičenja je ispitivanje koliko opštine idu u korak s vremenom, i sa načinom funkcionisanja lokalnih samouprava razvijenih zapadnih zemalja.\nGodišnje nagrade Evropskog pokreta ustanovljene su u okviru projekta "Javnost, transparentnost i partnerstvo - osnova za socijalni i regionalni razvoj", koji se realizuje u okviru programa prekogranične saradnje IPA programa sa Bugarskom. U projektu učestvuje 36 lokalnih administracija iz jugoistočne Srbije, a najbolje LS izabrane su glasanjem građana putem interneta.\nPoveljom za svesrdno zalaganje i doprinos razvoju lokalne samouprave nagrađena je i Stalna konferencija gradova i opština - Savez gradova i opština Srbije, ispred koje je nagradu primio Đorđe Staničić, generalni sekretar SKGO.


Post-Piano i Ring Ring Plus predstavljaju – CLUBBING.RS\nPost-Piano i Ring Ring Plus predstavljaju\nMay 11, 2009 • No Comments •Koncerti\nKristin Erickson, poznatija kao , jedna je od najzanimljivijih muzičarki sa ove ili one strane pop scene.\nKlasike kao što su "I Will Always Love You" Whitney Houston smelo izlaže totalnoj rekonstrukciji, krećući se tankom linijom između sprdnje i visoke konceptualne umetnosti, da bi se odmah zatim dokazala kao virtuoz na bendžu, čak i na sceni sa velikanom kakav je Eugene Chadburne.\nNegde između ove dve skoro nepremostive obale muzičke industrije i samog koncepta zabave i umetnosti, Kevin Blechdom je objavila dva albuma, pregršt singlova i mini-izdanja na kojima se nalaze njene vizije pop formi, da bi sa poslednjim – trećim solo albumom "Gentlemania" – objavljenim proleća ove godine za kelnsku etiketu Sonig (koju su pre više od 10 godina osnovali članovi grupe Mouse On Mars), krenula ka stadijumu pročišćenja pesama do njihovog organskog tkiva, pa i ponovnog rearanžiranja nekih svojih starijih pesama – pre svega za klavir.\nRođena u gradu Stuart u Floridi, sa čestim prebivalištem u San Francisku i neizbežnom Berlinu, Kristin je započela muzičku karijeru nakon studija na legendarnom Mills koledžu – prvo kroz lokalnu atrakciju Adult Rodeo, a zatim i duo Blectum From Blechdom u saradnji sa Blevin Blectum, jedan od prvih uspešnih "ženskih" elektronskih bendova.\nKroz ovaj projekat je istraživala muziku koja nastaje uz pomoć kompjutera, i sama uspešno pišući softver, a već prvo izdanje osvaja prestižnu Ars Electronica nagradu za digitalnu muziku, čime su sebi obezbedile i članstvo u žiriju ovog festivala. Ubrzo nakon entropisjkog raspada benda, Kevin Blechdom uspešno razvija solo karijeru uz albume "Bitches Without Breaches" i "Eat My Heart Out".\nDramaturško frapantni, i do poslednjeg vriska samoiscrpljujući koncerti Kevin Blechdom predstavljaju pravi „gorak šećer“ na nezavisnoj muzičkoj sceni. Nakon povratka studijama na Mills-u (gde su joj predavale veličine kao što su Fred Frith, Pauline Oliveros i Roscoe Mitchell), kao završni rad napisala je i izvela operu Recantata, koja govori o njenim učiteljima predškolskog koji su zatvoreni usled optužbi o satanskim ritualima, iza kojih su stajali dečji psiholozi-hipnotizeri.\nKao umetnik koji otvoreno razvija i istražuje sopstveni izraz i granice, čega se klone i mnogi proslavljeni autori, Blechom sa svakim novim albumom i projektom još više ima da ponudi, ili vam bez pitanja saspe u lice – na bini. Pomerajući svoj fokus od bendža preko klavijatura, uz sveprisutne kompjutere, Kevin Blechdom u Beograd dolazi po treći put, ali u stilu koji ste do sada mogli samo da naslutite.\nUz povremenu pratnju Christophera Fleegera iz zajedničkog projekta Barnwave, sa specijalno pripremljenim repertoarom ekskluzivnih klavirskih verzija pesama iz svog pozamašnog opusa, interpretacijama dela savremenih, avangardnih ili klasičnih kompozitora, novim aranžmanima dobro poznatih tema i još ponekim iznenađenjem za domaću publiku, biće to ekskluzivni gala koncert pripremljen za beogradsku publiku i ovaj serijal.\nKevin Blechdom – klavir, klavijature\nChristopher Fleeger – elektronski bubanj, video\nwww.dis-patch.com / www.chinch.org\nO serijalu koncerata Post-Piano\nTokom 2009. godine inicijativa Činč i festival Dis-patch planiraju seriju od šest koncerata pod zajedničkim nazivom Post-Piano, u čijem će centru biti instrumenti sa klavijaturama, njihovi različiti "tretmani" i interakcija sa svetom digitalne, ali i analogne elektronske muzike. U poslednjih nekoliko godina na globalnoj elektronskoj muzičkoj sceni primećena je tendencija većeg upliva analognih zvučnih tehnologija kao i originalnog i čistog zvuka instrumenta, u čemu se klavir dokazao kao najzanimljiviji. Ideja serijala Post-Piano jeste da prikaže trenutno najaktuelnije i najuzbudljivije savremene prakse korišćenja instrumenata sa klavijaturama, koje izlaze iz granica uobičajenog klavirskog resitala ili koncerata rane muzike, ali i koji pokazuje drugačiju upotrebu elektronskih klavijatura. Očekujte inspirativne i smele repertoare, svetske premijere, ekskluzivna izvođenja novih kompozicija, saradnje domaćih i gostujućih instrumentalista, kao i poznate autore i njihove kompozicije u novim kontekstima i aranžmanima.\nKEVIN BLECHDOM: GALA\nKolarac, Utorak, 19. maj / 22 h\nCena ulaznice: 400 din (za kupce RR kompleta 50% popusta)\nSerijal Post-Piano podržao je Gradski sekretarijat za kulturu\nSan Francisko / Berlin


ZBOG PISMA JEDNE MAME PLAČE CEO SVET: Drage tate, ovo je važna poruka za vas! (FOTO) | Porodica | Dečiji svet\nZBOG PISMA JEDNE MAME PLAČE CEO SVET: Drage tate, ovo je važna poruka za vas! (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nU želji da naprave što više fotografija svojih mališana, mnoge mame često zaboravljaju na sebe. Često nisu zadovoljne svojim izgledom, ne shvatajući da vreme neumitno teče i da se neke situacije nikada neće ponoviti, piše Yumama.\nIz tog razloga, blogerka i mama troje mališana, Sindi Gejtvud, obratila se putem svog Fejsbuk profila tatama širom sveta, ohrabrujući ih da više fotografišu svoje supruge i decu u zajedničkim trenucima.\nNjen post, kao i fotografiju na kojoj je sa ćerkom onog dana kada se rodila, lajkovalo je skoro 150 hiljada ljudi. Prenosimo njenu objavu u celosti:\nZnam da upravo u ovom trenutku držite telefon u ruci. Verovatno vam je gotovo uvek u ruci ili makar džepu. Svima nama je. Učinite joj uslugu i fotografišite je češće.\nI ne, ne mislim na printskrin smešne fotografije koju ste upravo videli na Instagramu.\nGovorim o fotografijama nje. Majke vaše dece. Ljubavi vašeg života. One koja čini sve, koja radi tako naporno kako bi vaša porodica uvek bila dobro.\nFotografišite je češće.\nPre nekoliko dana, prelistavala sam fotografije na svom telefonu i shvatila da imam tonu fotografija na kojima se moj muž igra sa decom, ali samo nekoliko na kojima sam ja sa njima. I to je u potpunosti moja krivica. Ja sam uvek iza kamere ili nikada ne poželim da on mene fotografiše. Nikada nisam zadovoljna svojim izgledom, uvek mi fali malo šminke ili nije dobar ugao, jer imam sindrom društvenih mreža. Uvek razmišljam da će to biti objavljeno i da će neko videti.\nAli ne mora da bude tako. Potrebne su nam porodičnefotografije koje uključuju i mene. Volim one na kojima su samo deca, naravno da volim i one na kojima je moj suprug sa njima, ali vrlo je važno da na njima budem i ja.\nZato, tate, ako imate supruge poput mene, jedne večeri kada ona leži i čita knjigu vašoj deci, izvadite svoj telefon i zabeležite taj trenutak.\nFotografija Porodica Ispovest Tata Mama Deca Roditelji Majka Lepota Hot\nBLIZANCI KLUNI LEPŠI I OD MAME I OD TATE: Amal i Džordž Kluni konačno izveli decu u javnost (FOTO)


Preventivna pomoć državama na rubu kolapsa - primjeri Zapadne obale, Istočnog Timora i Kosova\nNeki vanjskopolitički stručnjaci kažu da rana intervencija putem tzv. ciljanog pružanja pomoći i diplomatski pritisak mogu pomoći u rješavanju problema prije negoli dosegnu razinu krize u nekim zemljama. U posljednjem nastavku naše serije o državama na rubu kolapsa Jim Teeple osvrće se na nastojanja koja se poduzimaju na Zapadnoj obali, Istočnom Timoru i Kosovu.\nU mjestu Nablusu policijska jedinica za demontiranje bombi zatvorila je jednu ulicu u srcu ovog nemirnog grada – uporištu militanata i kriminalnih bandi na Zapadnoj obali. Do nedavno palestinska se policija vrlo rijetko viđala na ovim ulicama. Međutim, to se mijenja. Uz pomoć međunarodnih donatora palestinske vlasti predsjednika Mahmuda Abbasa šalju 500 obučenih palestinskih policajaca u Nablus.\nSamar Abdo koji se nalazi na čelu jedinice za demontiranje bombi kaže kako taj program funkcionira: "Sad militanti osjećaju opasnost da se sigurnosni aparat vraća i agresivno pojavljuje na ulicama. Sad militanti pokušavaju biti prijatelji, jer ako nisu prijatelji, prijeti im zatvor."\nPauline Baker je predsjednica nevladine organizacije Zaklada za mir, koja objavljuje godišnji indeks država na rubu kolapsa koji se osvrće na uzroke i moguća rješenja za zemlje u kriznim situacijama. Ona kaže da nastojanja poput ovih u Nablusu mogu osigurati nužno potrebnu stabilnost: "Ako se angažiramo u tim državama, ne nužno vojno, već diplomatski, ekonomski… i ako konkretno promičemo vladavinu zakona često će mnoge od tih država izbjegnuti da potonu u sukob."\nNa Istočnom Timoru frakcijsko je nasilje nedavno izmaklo kontroli, čime je ta zemlja došla u opasnost da bude na rub kolapsa. Viša dužnosnica Ujedinjenih naroda uključena u mirovne aktivnosti Jane Holl Lute kaže da je nekad potrebna vanjska sila da razdvoji neprijateljske lokalne frakcije: "Ponekad međunarodna zajednica treba da bi stvorila uvjete tako da se narodi i čelnici koji su ozbiljno sukobljeni, a taj sukob rezultira u grotesknim razinama nasilja i uništavanja, mogu udaljiti od tih razina nasilja."\nMeđutim, stručnjaci kažu da je pomoć u pružanju sigurnosti može pomoći, ali je puno važnije ekonomska pomoć – posebice kad nekoj zemlji treba pomoći da se oporavi od godina sukoba. Selvete Kokolliar radi kao postolarska naučnica u okviru jednog programa Ujedinjenih naroda na Kosovu. Ona kaže kako je taj program izmijenio njezin život nabolje.\nAmerički kongresnik Adam Smith kaže da se projekti poput ovog na Kosovu bave jednim od glavnih uzroka nestabilnosti danas u svijetu – ekonomskom razlikom između bogatih i siromašnih zemalja: "Danas imamo svijet u kojem dvije milijarde i sedamsto milijuna ljudi živi na manje od dva dolara na dan. Nemoralno je u temelju da imamo tako veliku razliku u svijetu između onih koji imaju i onih koji nemaju."\nKongresnik Smith i drugi kažu da se državama na rubu kolapsa može pomoći pri obnovi tako da im se omoguće radna mjesta poput onih u tvornici cipela na Kosovu, i tako da im se pruži sigurnost koja im je potrebna da bi stigli do tih tvorničkih radnih mjesta. Međunarodna pomoć Kosovu također je uključivala i podršku novoj kosovskoj policiji, osiguravajući Kosovarima dvije stvari koje su ima najpotrebnije da bi obnovili svoje života nakon godina nemira i nasilja – sigurnost i radna mjesta.


U razgovoru sa Nikolom Čavićem, osnivačem ove organizacije otkrivamo više detalja o narednim koracima asocijacije kao i na koji način najbolje iskoristiti potencijale gejming industrije u Srbiji. Nikola nam otkriva da je čitava ideja oko osnivanja projekta nastala krajem 2016. godine za vreme pokretanja inicijative “Digitalna Srbija”.\nOd samog starta sam bio zainteresovan za ovu inicijativu, hteo sam da se aktivno angažujem i dobio potpunu podršku u Nordeusu za to. Tokom narednih devet meseci, uz svoj posao, posvetio sam vreme istraživanju uspešnih zajednica u drugim zemljama. Cilj je bio da se povežem sa ljudima koji su prošli kroz taj proces i da naučim iz njihovog iskustva šta je neophodno da bi jedna organizacija poput SGA funkcionisala uspešno.\nČavić nam otkriva da je inspiraciju za osnivanje projekta bilo lako naći s obzirom na to da industrija video igara postoji decenijama, kao i da su neke od asocijacija već proslavile 30 godina postojanja. Nikola dodaje da su slične organizacije iz Kanade, Engleske, Finske i Rumunije samo neki od dobrih primera:\nOhrabren njihovim iskustvom, savetima i podrškom, sredinom 2017. godine sam odlučio da je vreme da se ideja o zajednici predstavi ostalim kompanijama i narednih osam meseci su uglavnom protekli u znaku individualnih, a kasnije i grupnih sastanaka sa domaćim kompanijama gde smo zajedno razgovarali o viziji i ciljevima asocijacije koja će dobiti ime Serbian Games Association i početi da radi u martu 2018. godine.\nPotrebno je promeniti svest o zajednicama i saradnji\nGovoreći o benefitima i konkretnim ciljevima koje SGA sprovodi u praksi, naš sagovornik dodaje da se u velikoj meri podrška zajednici ogleda kroz različite radionice, inkubatore, okupljanja radi razmene znanja, dovođenje stranih kompanija i individualaca u Srbiju, slanje timova u inostranstvo, rad na promeni regulativa, zakona i slično.\nKako su do sada na ovim projektima uglavnom radili članovi upravnog odbora ili zaposleni u kompanijama osnivačima SGA, ideja je da se u narednom periodu proširi tim u samoj organizaciji kako bi samostalno mogao da isprati sve važne projekte i pruži još kvalitetniju podršku svim članovima ove organizacije, među kojima su i kompanije koje su pomogle razvoj i rad SGA kao što su: Mad Head Games, Nordeus, Eipix, Cofa Games, 3Lateral, Fortuna Esports, Zero Gravity, Thorium Studios, Peaksel, Brave Giant i Two Desperados.\nDolazak kompanija poput Ubisoft-a, a uskoro i Epic Games-a je ogromna stvar za razvoj lokalnog ekosistema, pre svega zbog transfera znanja i stavljanja Srbije na mapu sveta. Primera radi, pre par nedelja sam bio u Ubisoft kancelarijama gde smo razgovarali o njihovom učlanjenu u SGA (postali su član!) i naučio sam da je od njihovih stotinak članova tima, većina programera zapravo regrutovana iz drugih industrija.\nNikola Čavić (u sredini) na jednoj od konferencija posvećenoj gejming industriji.\nČavić dodaje da upravo ti programeri sada prolaze kroz treninge i obuke koje su razvijene od strane Ubisoft-a u poslednjih par decenija i imaju prilike da rade na sjajnim projektima i uče od ljudi sa ogromnim iskustvom. Prema njegovom mišljenju, zahvaljujući tom procesu, za dve-tri godine, domaći ekosistem će biti bogatiji za barem 100 iskusnih programera koji će u Ubisoftu ili možda u nekoj drugoj domaćoj gaming kompaniji – doprinositi daljem razvoju i širenju ekosistema.\nNa pitanje Netokracije koje su to krucijalne tačke koje je potrebno promeniti i unaprediti na lokalnom nivou kako bi se dodatno ubrzao razvoj gejming industrije u Srbiji, naš sagovornik smatra da je pre svega važno započeti sa praćenjem statistike u ovoj industriji. Kako kaže, sve dok ne postoji zvanična statistika veoma je teško da se naprave neophodne i značajne promene u regulativnom i obrazovnom sistemu koje će omogućiti procvat ove industrije u Srbiji:\nDruga stvar je promena svesti i stava ka zajednicama i saradnji. Potpuno je razumljivo da postoji prirodna konkurentnost među lokalnim kompanijama, ali konkurencija van zemlje je mnogo veća pretnja i ako budemo sarađivali lokalno, imaćemo mnogo bolje šanse da uspemo i na globalnom tržištu, što je na kraju dana cilj svake domaće kompanije.\nDakle, potrebno nam je više aktivista, više inicijativa, više događaja i da se sve to dešava u sve više gradova Srbije. Ono što mi treba da uradimo jeste da ublažimo ili eliminišemo birokratske i zakonodavne prepreke koje sputavaju te kompanije da ostvare svoj pun potencijal.\nIdeja je nastaviti sa edukativnim programima\nKako bi se svi ti planovi sproveli u realnost, SGA je tu da radi sa svakim individualnim članom, razume njihove izazove i napravi radne grupe koje će raditi na rešavanju tih izazova na sistemskom nivou. Uloga SGA u ovom procesu je da kao jedna neutralna organizacija koordiniše saradnju između lokalnih kompanija i insistira na radu ka dugoročnim ciljevima koji će eliminisati sadašnje prepreke.\nPred sam kraj razgovora, Čavić se osvrće na podatak da već sada u Srbiji imamo razne žanrove i platforme na kojima se razvijaju igre, što je veoma ohrabrujuće, uz osvrt da je HOPA (Hidden Object Puzzle Adventure) žanr bio dominantan pre nekoliko godina. Ipak, od tada su mnoge kompanije ali i gaming studiji diverzifikovali svoj portfolio – te smo svedoci razvoja uspešnih igara u Srbiji u različitim žanrovima.\nOsvrnuvši se na naredne planove koji očekuju SGA, Čavić dodaje da je primarni cilj organizacije da sektor video igara dobije status delatnosti u privredi Srbije. Kada je reč o edukativnim i drugim događajima za podsticaj gejming sektora, SGA će organizovati mesečna okupljanja gde se redovno skupi 70-100 ljudi iz industrije radi druženja i razmene znanja.\n“Takođe, sledećeg meseca SGA zajedno sa nekoliko članova ima nastup na internacionalnoj konferenciji Reboot Develop gde je cilj pomoći članovima izlagačima da upoznaju investitore, izdavače ili pak steknu nove klijente. Dakle, radimo aktivno i na domaćim i na internacionalnim događajima i možemo očekivati još više aktivnosti u toku 2019. godine”, zaključio je na kraju Nikola.\nSerbia Game Association


Prekogranična saradnja: primjer finsko-švedska granica - Child Friendly Tourism\nU procesu izgradnje nacija-država pogranične regije su izgubile na svom značaju. Dešavanja i aktivnosti su bile usmjerene ka „nacionalnom“ centru, a regije i njihov značaj su polako, ali sigurno stavljene na marginu. Infrastruktura i industrija su prilagođene državno-centričnoj perspektivi, a u zemljama slabe granične „propustljivosti“ to je ostavljalo vrlo velika ograničenja pograničnim djelovima i njihovim aktivnostima.\nPrekogranična regija može biti koncipirana kao teritorijalna jedinica iz jedne ili više država-nacija. Prekogranična regionalizacija procesa koji se događa u EU mijenja funkciju i hijerarhiju internacionalnog prostora i prostorne organizacije graničnog dijela. Proces prekogranične regionalizacije je zajednički jer je istovremeno interno vođen od strane regionalnih kreatora politike i spolja vođen kroz politiku integrisanja u EU. U tom prekograničnom diksursu, regije su shvaćene kao napredniji, prirodni ekonomski prostori u odnosu na države. Prekogranična saradnja je zamišljena sa ciljem da poveća regionalnu konkurentnost, održivost, i da ojača regionalni identitet. Jedan indikator takvog razvoja su projekti prekogranične saradnje koji su usmjereni ne samo na različite grane industrije, već i na kulturnim aktivnostima koje posreduju različitim percepcijama prekograničnog kraja.\nEvropska prekogranična racionalizacija nije simultan i monoton proces, već se odvija uvijek različito u zavisnosti od oblasti. Osim toga, nije samo držvana struktura koja oblikuje i učestvuje u oblikovanju okruženja, nego i lokalno stanovništvo, koje upravo može da koristi ili ospori korištenje prekograničnog prostora.\nZahtjev za prekograničnim preduzetništvom u Tornio Valley regiji\nDio finsko-švedske granice koji se transformisao se u zajednički prostor Tornio Valley, motivisao je razvoj daljeg prekograničnog preduzetništa i praktično postao trendseter u toj oblasti. Tornio Valley na finsko – švedskoj granici se uglavnom definiše kao mirna regija otvorenih granica. Međutim, za naš primjer je najvažnija Tornio Valley u kontekstu North Calotte, kao politički determinisane prekograniče oblasti u okviru INTERRAG-ovog potprograma iz 2007. godine.\nMeđu lokalnim stanovništvom u ovoj oblasti oduvijek je postojala interakcija i saradnja, međutim, šira i jača mogućnost kooperacije nije bila ostvarena. Ipak, nekoliko zvaničnih sporazuma o saradnji između lokalnih opština u ovoj oblasti nalazimo već 60ih godina prošlog vijeka. Nakon ulaska Finske i Švedske u EU 1995. godine, različite nacionalne slike granice su se polako rastopile, a nivo institucionalne prekogranične saradnje se povećava. Šengenski sporazum 2001. godine, uklanja graničnu kontrolu, te konačno nacionalna granica počinje da se shvata kao resurs, a ne prepreka, s obzirom da turisti i lokalci mogu da se kreću bez ograničenja. Ono što je zanimljivo: 1809. godine, kada je uspostavljena granica u ovom dijelu, podijelila je kulturno – lingvistički prilično homogenu zajednicu, a stara trgovačka luka postaje granična rijeka. Prije toga, region Tornio Walley je predstavljao „prirodan“ ekonomski centar, dok je uspostavljanje granice značilo premještanje razmjene ka unutrašnjosti. Kao posledica, pojavio se vještački razvoj forsiran od strane državnog centra.\nMotivi za saradnju na finsko – švedskoj granici mogu biti pronađeni u vezi između lokalnih periferija i odnosu na „nacionalni“ centar, i u regionalnim promjenama koje su donijele nove zahtjeve za ekonomsku efikasnost i kompetenciju u opštinama.\nZbog promjena i problema u održavanju infrastrukture i usluga, došlo je do raseljavanja ljudi iz pograničnog dijela. Upravo to se desilo 1950ih godina na švedskoj strani granice, dok je u Finskoj do masovnog odliva stanovništa u pograničnom dijelu došlo 60ih i 70ih godina. Zatim su se opštine suočile sa visokim stepenom nezaposlenosti od ekonomske recesije iz 1990ih. Osim ovih razloga koji su upućivali na neophodnost jačanja saradnje u prekograničnom dijelu, ono što je išlo u prilog ponovnoj pojavi regije Tornio Valley kao bitnog aktera jeste to što je dijelila periferni status u kojem je rešenje pronađeno u kreiranju novog „funkcionalnog ekonomskog prostora“ (od 1980ih). Možemo reći da se prekogranična regionalizacija javila kao reakcija na nejednak razvoj povezan sa oslabljenom regionalnom politikom i strukturalnim promjenama na periferiji. Opštine su praktično natjerane da pronađu partnere kako bi održali osnovne usluge i prevazišli regionalnu konkurentnost.\nJedan od najpoznatijih i najambicioznijih prekograničnih planova ticao se dva grada Haparanda i Tornio, sa ultimativnom vizijom internacionalnog gradskog centra koji bi bio pod zajedničkom administracijom. Visoka mobilnost radne snage, efektivna biznis mreža i osnivanje EuroCity-ja, pod istom administracijom su bili vizija regionalnih donosioca odluka. Gradovi Haparanda i Tornio se smatraju pokretačima ideje prekogranične saradnje u Tornio Valley regiji, ali javlja se intezivna saradnja u drugim prekograničnim opštinama u organizaciji komunalnih usluga, poput edukacije, zdrastvene njege, i raznih aktivnosti za slobodno vrijeme.\nNisu svi jednako posvećeni i zainteresovani za pitanje prekograničnog razvoja. Ali, izmjene koje su se pojavile na finsko-švedskoj graničnoj oblasti su kreirale nove socijalne prostore i mogućnosti za akciju, nove prostore za pristupanje i zatvorenost, koji mijenjaju socijalne odnose i identitete.\nZa lokalce u Tornio Valley, neka zajednička mjesta saradnje su zapravo uvijek postojala, ali su sada takva mjesta komercijalizovana. Takvo ponovno „pravljenje“ značaja prekograničnih oblasti ogleda se u promjeni orjentacije prema saradnji i gradnje nacionalne svijesti, tako što se regionalni identitet koji se gradi preko nacionalnih granica postao proračunati cilj mnogih projekata zajedno sa povećanoj orijentaciji ka nelokalnoj publici.\nTvrdnja je da se zahtjev za prekograničnom saradnjom najviše javlja u starim i ruralnim graničnim oblastima, a Tornio Valley regija ispunjava oba kriterijuma. Ipak, prekogranična regionalizacija i insituacije su još uvijek rijetka pojava u poređenju sa nacionalnim institucijama i identifikacijom. Finska i Švedska su kao regije prošle kroz 200 godina diferencijacije, tako da su postojeće mreže i odnosi još uvijek vrlo državno-centrične. Kontinuitet u regionalnom razvoju može značiti da će tako stvorene nacionalno-orijentisane veze poslužiti kao baza za razvoj u budućnosti. Takvi faktori su permanentni, odnosno nacionalne granice kao prepreke regionalnom razvoju nisu lako promenljive, a i ne daju se lako prevazići.\nSama prekogranična regionalizacija nije odgovor na regionalne probleme poput odliva stanovništva i nezaposlenosti. S obzirom na periferne lokacije, oblasti sa malom gustinom naseljenosti, mogu imati nerealna i pretjerana očekivanja od saradnje na prekograničnom nivou, što dovodi do komplikovanja same saradnje. Ipak, primijećeno je da nije samo interes lokalnog stanovništa onaj koji motiviše ovu saradnju, već se kao zainteresovane strane javljaju i preduzeća iz inostranstva.


ŽESTOKA RASPRAVA U NARODNOJ SKUPŠTINI RS: MERHABA, ASKER! | Hayat.ba\n12 jun | 12:55\nSjednica Narodne skupštine Republike Srpske (RS) nastavljena je danas oštrom raspravom između poslanika Nebojše Vukanovića, koji djeluje u Klubu SDS-a, i predsjednika entitetskog parlamenta Nedeljka Čubrilovića.\nBurna rasprava je počela nakon što je Vukanović, u nastavku rasprave o Prijedlogu zakona o podsticajima u privredi RS po hitnom postupku, rekao da je danas u Nevesinju za 80 domaćinstava, među kojima i majci djeteta s posebnim potrebama, isključena struja, na šta je Čubrilović regirao da to nije tema ove tačke.Nakon što je poslanicima SNSD-a i ovaj put na početku rasprave uputio pozdrav 'Merhaba, asker!', Vukanović je reagirao riječima da plaća ima veze i s ovim zakonom, ali ga je Čubrilović prekinuo.\nUslijedile su oštre optužbe i teške riječi, o tome ko je nevaspitan, ko se ne ponaša se u skadu s skupštinskim poslovnikom, ko ima 10 stanova i nema osjećaj za 'obične ljude'...\nNa momente je rasprava bila gotovo pred mjeru isključenja sa sjednice, ali je Vukanoviću 'samo"'oduzeta riječ.Šef Kluba poslanika SDS-a Miladin Stanić pozvao je da se postigne dogovor o ponašanju poslanika kako se ne bi dolazilo u ovakve situacije, koja se na kraju smirila.


U Pirotu sahat-kula | Južna Srbija Info\nPočetna | Turizam | U Pirotu sahat-kula\nU Pirotu sahat-kula\nPrilikom rekonstrukcije gradskog trga, u centru Pirota, arheolozi su otkrili ostatke sahat-kule sagrađene, kako se pretpostavlja, krajem 18. veka. Kula je porušena nakon oslobođenja od Turaka i o njoj ima veoma malo podataka.\nSahat-kula se nekada videla iz daleka. Bila je sa istoka orijentir vojskama, trgovcima i putnicima.\nČuveni češki etnolog Ludvig Kuba, koji je zabeležio da u srcu pirotske varoši postoji izuzetno lepa građevina, uradio je i skicu sahat-kule. To je, do sada, bio i jedini dokument o njoj.\nGrađani Pirota uglavnom ne znaju ništa o njenom postojanju.\nArheolozi nemaju tačan podatak kada je kula izgrađena, ali se, na osnovu pronađenih ostataka, može zaključiti da je to bila impozantna građevina.\nPredrag Pejić, arheolog muzeja Ponišavlja, smatra da je kula verovatno bila dimenzija oko 20 puta 20 metara: "Pretpostavljamo da je sagrađena u prvoj polovini devetnaestog ili krajem osamnaestog veka.\nSahat-kula je srušena nakon oslobođenja Pirota od Turaka. Ostalo je zabeleženo da su Piroćanci kulu srušili kako bi kamen iskoristili za gradnju drugih objekata. Da je sačuvana, kažu arheolozi, danas bi bila bogato spomeničko nasleđe.\nOstaci kule ostaće tamo gde su i pronađeni. Arheolozi će po završetku istraživanja dokumentaciju predati Istorijkom arhivu Pirota. Tako će se, kada već nema kule, bar sačuvati podaci o njenom postojanju.\n# arheologija Predrag Pejić\nljepa je I vazna\nIskopali rimski bedem u pirotskom parku\nRadnički FK saobraćajna nezgoda Aleksinac SPC saobraćaj Pirot Niš SNS Darko Bulatović Beograd Klinički centar Niš Niška Banja Medijana gradska opština policija recept Koronavirus Gradina Preševo fudbal Leskovac investicije Tržnica JP Klinički centar Vlada Republike Srbije DS Dom zdravlja Goran Cvetanović Aleksandar Vučić poplava Kuršumlija Skupština grada Niša košarka Južna Srbija Info Prokuplje Vranje Vladičin Han studenti Zoran Perišić Dragana Sotirovski ubistvo


Ribolov | www.belacrkva.eu\nRIBOLOV - REKA\nPravo mesto za avanturiste i ribolov\nDunav – sa 2850 kilometara je nakon Volge druga najduža reka u Evropi. Protiče kroz 9 država i nekoliko glavnih gradova, pre nego što se ulije u Crno more kroz deltu Dunava u Rumuniji i Ukrajini. Dunav kroz Srbiju protiče u dužini od 588 kilometara, i celom ovom dužinom je plovan. Na delu između Stare Palanke i Rama, Dunav je veoma širok i istočni i severoistočni vetrovi stvaraju velike talase. Na levoj, banatskoj obali, od davnina postoji skela, koja ulazi u kanal Dunav-Tisa-Dunav (DTD), koji se ovde i završava. U priobalnom području, oko 500 metara uzvodno od ušća kanala, nalazi se rezervat prirode Labudovo okno, čuveno stanište ptica. Zaštita prirodnih vrednosti ovog lokaliteta, obuhvata zaštitu voda, zemljišta i šuma. Stara Palanka je malo ribarsko mesto na ušću kanala, sa skelskim pristanom, restoranima sa uvek svežom ribom i ribljim specijalitetima.\nKanal Dunav Tisa Dunav je jedinstveni sistem kanala protiv poplava kao i za navodnjavanje zemljišta, kao i plovni put, za otpadne vode, za turizam, lov i ribolov. Ukupna dužina sistema je 929 km, uključujući nove i stare kanale i pritoke koje su bile cele ili delom obnovljene i integrisane u sistem. U mreži postoji 51 objekat. Ova mreža omogućava dreniranje oko 700.000 hektara zemljišta i navodnjavanje 50.000 hektara. Moguća plovidba kanalom je 664 km. U sistemu kanala nalazi se 14 luka za utovar-istovar tereta. U periodu 1958 - 1976 rađena je rekonstrukcija, kao i novi kanali u postojećem sistemu kanala koji su pravljeni još za vreme Austro-Ugarske.\nReka Karaš (rum. Caraş) izvire u Banatskim planinama, severoistočno od grada Anina u Rumuniji. Izvor je u blizini izvorišta reka Brzave i Nere. Specifičnost joj daju slapovi koji ovom prostoru pružaju autentičnost i atraktivnost. Upravo to je velikim entuzijazmom pojedinaca pretvoreno u lepo uređen ambijent koji pruža pravi odmor i opuštanje. Pored sportskih terena, letnjeg restorana, kampa, plaže, tu je i park skulptura koji se svake godine proširuje zahvaljujući umetničkoj koloniji koja se održava početkom avgusta.\nZa vreme rimskog carstva reka je bila poznata pod nazivom Apo, što je na tračanskom značilo voda. Tok Karaša kroz Rumuniju ima dužinu 50 kilometara, posle izvora prvo ide ka severu, ali kod grada Karašova skreće na jugozapad gde prima veliki broj pritoka. Najpoznatija u tom delu je Lisava. Odmah posle ulaska u Srbiju, Karaš dobija značajnu pritoku Burugu sa desne strane i Ilidiju sa leve. Protiče pored sela Kuštilj, Vojvodinci, Dobričevo, Straža i Jasenovo, kada dodiruje istočne delove Deliblatske peščare kod brda Dumača. Od ove tačke Karaš je deo kanala Dunav-Tisa-Dunav i prolazi pored mesta Dupljaja, Grebenac, Kajtasovo i Banatska Palanka pre nego što završi svoj 60 kilometara put kroz Srbiju i ulije se u Dunav.\nReka Nera sa brzacima, peščanim i šumovitim plaža i skrivenim lagunama oduševiće svakog ljubitelja nedirnute prirode. Od ribe u njenom toku se može naći dosta jaza, skobalja, od grabljivica štuke, bandara, bucova, soma dok se na samom ušću u Dunav može loviti smuđ i šaran.\nNera (rum. Nera) je reka u oblasti Banata, u Srbiji i Rumuniji, leva pritoka Dunava. Nera je duga 124 kilometra. Reka Nera ističe iz planina Semenik u rumunskom Banatu, blizu grada Rešica. Prvim delom toka reka teče južno, da bi zatim skrenula ka jugozapadu praveći klisuru između Banatskih planina i Semenika. Ovde Nera prima glavnu pritoku Ruderiju, a zatim menja pravac ka severozapadu do Najdaša i Kusića gde postaje granična reka između Srbije i Rumunije.\nDo ušća u Dunav kod Banatske Palanke u dužini od 14 kilometara reka Nera uglavnom teče ka zapadu, prolazeći kroz Belocrkvansku polukotlinu. Nera je bujičnog karaktera, i nekada je bila regulisana kanalom Jaruga. Postoji nekoliko potoka koji se u ulivaju u Neru (Kusićki, Bukanov i Leskovački). Pri ušću Nera je široka između 20 i 40 metara. Korito je šljunkovito i većim delom godine voda je veoma bistra i hladna. Proteklih godina primećen je porast temperature vode. Obala je većim delom obrasla autohtonim belim topolama i vrbama.


Aleks Ferguson u Skoplju\nOd odlaska čuvenog Ser Aleksa, koji će biti savetnik novog menadžera, Olea Gunara Solskera, ekipa sa "teatra snova" ja osvojila samo FA kup i Komjuniti šild 2016. godine, kao i Ligu Evrope, te malo cenjeni Liga kup i Komjuniti šild 2017. A pritom je od pomenutog leta 2013. do ove zime potrošeno pomalo neverovatnih 801,9 miliona evra na pojačanja. Zato je sasvim normalna odluka da se "Fergi" vrati jer... Niko nikada i nije vodio Junajted kao on. A naslednici? Priča za sebe.\nNaslednik prvi: Dejvid Mojes\nKada je "Izabrani" Mojes, kog je lično Ferugson odabrao za svog trenerskog naslednika, preuzeo Junajted, u klub su došla dva "zvučna" pojačanja, Maruan Felaini iz Evrtona za 31 miliona evra i Huan Mata iz Čelsija za 41,84 miliona. Posle samo 27 pobeda u 51 utakmici, Mojes je otpušten 22. aprila 2014 i nasledio ga je...\nNaslednik drugi: Rajan Gigs\nČuveno Fergijevo levo krilo je vodio Junajted na četiri poslednje utakmice u sezoni, ostvario je dve pobede, ali nije uticao na pojačanja. Iako, kako sam priznaje, već tada je tražio od uprave kluba da za male pare dovede dva supertalentovana klinca, koja sada žare i pale fudbalom. Ali, ne u Junajtedu.\nNaslednik treći: Luj van Gal\nNa kormilu ekipe sa Old Traforda od 16. jula 2014. do 23. maja 2016. bio je Holanđanin Luj van Gal. Na 103 utakmice ostvario je skromne 54 pobede, uz osvajanje samo jednog trofeja, i to FA kupa. A pritom je na pojačanja potrošio pravo bogatstvo. Najpre 36,55 milione evra za Andera Hereru iz Atletik Bilbaa, potom 30,46 miliona za Luka Šoa iz Sautemptona, onda 18,04 miliona za Markosa Rohu iz lisabonskog Sportinga, pa čitavih 67,64 miliona za Anhela di Mariju iz madridskog Reala, odnosno 15,78 miliona evra za Dejlija Blinda iz Ajaksa. Uz to, ekipu je ojačao i besplatnim dovođenjem golmana Viktora Valdesa, te Radamela Falkaa na pozajmicu.\nTa 168,42 miliona evra nisu bila dovoljna za neke vrhunske rezultate, pa je za sezonu 2015/2016 Van Gal ponovo trošio veliki novac za pojačanja. Stigli su na "teatar snova" Memfis Depaj za 28,19 miliona evra iz PSV-a, zatim iz Torina Mateo Darmijan za 14,32 miliona, Bastijan Švajnštajger iz Bajerna za 7,33 miliona, Morgan Šniderlin iz Sautemptona za 28,19 miliona i, kao tada najskuplje pojačanje, iz Monaka je doveden Entoni Marsijal, čiji je transfer plaćen 65,41 milion evra. Svi oni, uz besplatno angažovanje Serhija Romera, nisu bili dovoljni da Van Gal ostvari neki veći uspeh, te je posle uzalud potrošene nove ogromne količine novca (143,43 miliona za drugu sezonu), red došao da i on bude smenjen.\nNaslednik četvrti: Žoze Murinjo\nPortugalac je pred sezonu 2016/2017 preuzeo Junajted i svojoj prvoj godini rada potrošio 164,63 miliona evra na pojačanja, a osvojeni su pomenuta Liga Evrope, te Liga kup i Komjuniti šild, što ne zadovoljava kriterijume na Old Trafordu, gde se borba za titule i u Engleskoj i u Evropi podrazumeva. Murinjo je u svojoj prvoj sezoni od pojačanja doveo Erika Bejlija iz Viljareala za 33,83 miliona evra, besplatno Zlatana Ibrahimovića iz PSŽ-a, Henrika Mkhitarjana iz Borusije Dortmund za 30,45 miliona i klupskog rekordera po visini transfera, Pola Pogbu iz Juventusa, za 100,37 miliona evra.\nU leto 2017. Žoze Murinjo je ponovo potrošio veliki novac iz klupske kase: Za Viktora Lindelofa iz Benfike je platio 33,83 miliona evra, za Romelua Lukakua iz Evertona čak 84,58 miliona, a onda i za Nemanju Matića iz Čelsija 39,47 miliona, što je iznosilo 157,89 miliona pred prethodnu sezonu.\nNa tome se Portugalac nije zaustavio. Naprotiv. Doveo je Aleksisa Sančeza iz Arsenala u dogovoru vrednom 34 miliona evra, a onda platio čak 59 miliona za novog centralnog veznog, Freda iz Šahtjora, pa 22 miliona za 19-godišnjeg desnog beka Diogoa Dalota koji je nastupao za Porto i još 1,7 miliona je izdvojio za 35-gogodišnjeg golmana Stouka Lija Grenta.\nSUROVOST ŠOKIRALA PORTUGALCA Murinjo došao da dogovori transfere, a DOBIO OTKAZ\nSve ukupno, posle ere Aleksa Fergusona, Mančester junajted je potrošio 801,9 miliona evra na nove igrače, a od cenjenijih trofeja osvojena je samo Liga Evrope, koja predstavlja drugo po snazi evropsko takmičenje. Premalo, za uloženi novac. Titula, pritom, i sada deluje baš daleko - Junajted je šesti na tabeli Premijer lige, sa čak 19 bodova zaostatka za vodećim Liverpulom.\nAleks Ferguson i Solsker\nZato se "Fergi" i vraća. Makar i kao najavljeni savetnik svog nekadašnjeg učenika - svakako da će njegove smernice biti od koristi Solskeru, i na taktičkom, ali nema sumnje, i na finansijskom planu.


FEDERALNA VLADA ZA UVEZIVANJE STAŽA ODOBRILA 10 MILIONA KM | Hayat.ba\nRiječ je o grant sredstvima namijenjenim za izmirenje dugovanja preduzeća za neuplaćene doprinose samo po osnovu obaveza za PIO zaposlenicima koji su stekli uvjete za odlazak u penziju ili će ih steći do dana podnošenja zahtjeva za dodjelu, po raspisanom javnom pozivu. Rezultat realizacije ovih programa je rješavanje socijalnog statusa zaposlenika kroz penzionisanje.\nProgram za javna preduzeća vrijedan je 7.000.000 KM i namijenjen kompanijama osnovana po Zakonu o privrednim društvima (u kojima FBiH ili kantoni imaju udio u vlasništvu najmanje 50 posto plus jedna dionica), sa sjedištem u FBiH, a čija je osnovna djelatnost proizvodnja u metalnoj, elektro i automobilskoj, zatim industriji građevinskog materijala, drvnoj, papirnoj i grafičkoj industriji, proizvodnji tekstila, kože i obuće, te hemijskoj i industriji gume i plastike, prehrambenoj, kao i namjenskoj industriji.\nProgramom za privatna preuzeća su, za iste namjene, planirana 3.000.000 KM, a to su ona u kojima privatne osobe imaju udio u vlasništvu u iznosu od najmanje 50 posto plus jedna dionica.


NOVI Sad uspeo je da reši višedecenijski problem i ukloni sve radioaktivne gromobrane. Članica Gradskog veća za ekologiju Mira Radenović izjavila je da je Grad je u saradnji sa stručnjacima PMF-a uspeo da postavi nove uređaje.\nU protekloj deceniji Novi Sad je na brojne načine doprineo zaštiti životne sredine konstantnim ulaganjima u projekte koji omogućuju da Novi Sad sija svojom punom lepotom, ali i čuvaju zdravlje Novosađana i budućih generacija. U ekologiju, kroz brojne projekte uloženo čak dve i po milijarde\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević nedavno je na svom profilu na Instagramu podelio sa građanima projekte koji, kako je naglasio - predstavljaju trajnu promenu odnosa prema okolini - istakavši izgradnju kompostnog polja, pokretanje geografsko-informacionog sistema što je uvod u Katastar zelenih površina, podršku građanima u nabavci novih bicikala, projekat "Pretvorimo kvart u park", izgradnju regionalne deponije, zalivnih sistema, rekonstrukcije deset parkova…\nVučević je naveo i da je rešen višedecenijski problem sa radioaktivnim gromobranima, a kako članica Gradskog veća za ekologiju Mira Radenović kaže reč je o veoma opasnim uređajima.\n- Ukoliko se sa radioaktivnim uređajima neadekvatno upravlja mogu biti izuzetno opasni i mogu ugroziti zdravlje ljudi ukoliko dođu u bliski kontakt sa oštecenim gromobranom. Grad je u saradnji sa stručnjacima PMF-a, uspeo da ukloni sve gromobrane i zameni ih novim brzostartujućim bezbednim uređajima – kaže Radenović.\nPodsećamo, radioaktivni gromobrani postavljeni su šezdesetih godina prošlog veka i to na mestima o kojima nije vođena evidencija, a reč je o uređajima koji su izvor jonizujućeg zračenja.\nVAŽNO I ONO ŠTO SE NE VIDI „GOLIM OKOM“\nMeđutim, uz projekte koji su realizovani i vidljivi „golim okom“ građana, važan korak za Srpsku Atinu bila je i postavka postulata upravljanja životnom sredinom, a u poslednjih pet godina kao temelj za dobru pripremu izrađena su nova strateška dokumenta koja stvaraju temelje za planove upravljanja otpadom, kako na regionalnom, tako i na lokalnom nivou, zatim za regionalni sistem upravljanja otpadom, izgradnju sistema za preradu zelenog otpada i mnogo drugih važnih projekata koji unapređuju ekološke standarde Novog Sada, kao i za primarnu separaciju za koju su već preduzeti prvi koraci.\nPOSTAVLJENO 70 PODZEMNIH KONTEJNERA\nNaime, za 2022. najavljeno je postavljanje više od 70 podzemnih kontejnera, a kako Radenović objašnjava postavljanje novih podzemnih kontejnera predstavlja korak ka uvođenju sistema primarne separacije na teritoriji grada.\n- Kontejneri se svuda gde za to postoji mogućnost postavljaju u paru. Ideja je da kad sagradimo savremeni regionalni centar upravo podzemni kontejneri preuzmu ulogu odvojenog sakupljanja otpada po sistemu mokre i suve kante, kaže Radenović i podseća da u podzemne kontejnere stane veća količina otpada, kao i da ne šire neprijatan miris, kaže Radenović.\nA kada je reč o otpadu, veliki korak za Novi Sad predstavlja i projekat projekat uvođenja sistema za upravljanje otpadom.\n- Uvođenje ovog sistema u skladu sa svim pravilima zaštite životne sredine je izuzetno zahtevan posao posebno kad krećemo od nule. To zahteva spremnost svih učesnika u sistemu da se maksimalno angažuju kako bi nova pravila i zaživela – smatra Radenović.\nPodsećamo, Novi Sad je tokom prethodnih deset godina uložio čak 2,5 milijarde u ekologiju i zaštitu životne sredine, a plan je da se ovaj trend nastavi.\n- Sve urađeno je samo pokazatelj u kom pravcu će se naš voljeni grad razvijati, našoj deci ćemo ostaviti čistiji i zeleniji Novi Sad – rekao je nedavno gradonačelnik Miloš Vučević\nVAŽAN SUSRET: Vučević razgovarao sa ambasadorom Jermenije Hovakimianom (FOTO)\n02. 03. 2022. u 11:54\nNOVOSADSKI SPORTISTI OTKRILI KOLIKO IM ZNAČE MOSTOVI: Proslavljeni olimpijci o izgradnji arhitektonskog bisera Srpske Atine\n02. 03. 2022. u 11:26\nBESPLATNE PRIPREME ZA POLAGANJE PRIJEMNOG: Na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu\n02. 03. 2022. u 12:55\nNovi Sad ekologija gradonačelnik Novog Sada gradonačelnik Miloš Vučević Miloš Vučević Novi Sad


HyperX Cloud II gejming slušalice - Domino Magazin\nNaslovna IT HyperX Cloud II gejming slušalice\nHyperX Cloud II gejming slušalice\n27 јануара, 2015\nKompanija Kingston predstavila je nove HyperX Cloud II gejming slušalice koje se vizuelno jako malo razlikuju od prve verzije, međutim donose značajno prirodniji kvalitet zvuka, dublji bas i napredniji mikrofon. HyperX Cloud II gejming slušalice krasi i nešto bolja izrada zbog koje verujemo da će se posebno dopasti i audio sladokuscima. Pogledajmo o kakvim slušalicama se konkretno radi.\nKao što smo napomenuli nove HyperX Cloud II gejming slušalice se vizuelno ne razlikuju od prethodne verzije, međutim njihovu osnovu čini napredniji 7.1 zvučni sistem koji donosi neverovatno kristalan i jasan zvuk sa prodornim basovima i bez distorzija. Slušalice su opremljene posebnim jastučićima tako da savršeno prijanjaju za uši, a ono što ih dodatno čini zanimljivm je fenomenalan prateći paket koji se sastoji od brojnih dodataka.\nMikrofon na HyperX Cloud II gejming slušalicama je digitalno poboljšan sa izolacijom buke, kontrolom automatskog pojačavanja i izolacijom eho zvuka putem USB zvučne kartice. Sertifikovan od strane TeamSpeak-a i optimizovan za Skype, mikrofon na HyperX Cloud II slušalicama omogućava bolji kvalitet glasa, čistiji zvuk u igrama i smanjenu pozadinsku buku.\nKingston HyperX Cloud II gejming slušalice preporučuje kako pasioniranim igračima, tako i audiofilima i DJ-evima zbog sjajnog kvaliteta zvuka i maksimalne izolacije od spoljne sredine. Takođe, ove slušalice se mogu koristiti i za potrebe audio-video montaže, kao i za profesionalni rad sa multimedijom. Trenutno im za domaće tržište nije poznata cena, ali prema nekim prognozama trebalo bi da bude sasvim korektna, srazmerno mogućnostima koje ove slušalice donose.\nPrethodni članakSavršenstvo, Maja Trifunović\nSledeći članakZašto ljudi toliko vole tračeve?\nShokz super lagane slušalice koje emituju zvuk kroz lobanju\nSennheiser nove bežične slušalice su odlične i nešto jeftinije\nKripto berze nisu likvidne i neće moći da isplate novac?\nMegan Fox promenila lični opis zbog dečka


Politika Archives | Page 5 of 6 | FakeNews Tragač\nNova stranka širi fotošopirane rezultate istraživanja\nNova stranka je preko svojih zvaničnih profila na Fejsbuku i Tviteru juče, 11. novembra, podelila fotošopirane rezultate istraživanja prema kojima bi na parlamentarnim izborima trenutno […]\nDnevni list Informer izmislio je izjavu bodibildera Lepomira Bakića da Dragan Đilas želi da ga postavi za šefa Bezbednosno-informativne agencije. Tekst u Informeru se poziva na […]\nBeogradski tabloidi Alo i Informer proglasili su pobedu vladajuće Srpske napredne stranke (SNS) na lokalnim izborima u Majdanpeku i to nad opcijom koja na tim […]\nPortali naseli na vest koju potpisuje „Kim Džong“: Nikolić ne osniva stranku\nNekoliko portala u Srbiji objavilo je informaciju da bivši predsednik Srbije i Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić osniva novu partiju. Ta vest je, međutim, potekla […]