Prema do sada nađenim artefaktima opšte je mišljenje da su prvi primitivni vinogradi kultivisanog tipa podignuti oko 6000. godina pre Hrista, severno od Kavkaza (današnja Gruzija i Jermenija). Na tim lokalitetima pored ostataka vinove loze, pronađene su i najstarije alatke i oruđa za obradu vinograda i proizvodnju vina. Veruje se da je sistemsko uzgajanje vinove loze počelo oko 4000 god. p.n.e. u Mesopotamiji i Egiptu.\nEgipćani su posebno značajni, jer se smatra da su oni izumeli savremeniji način presovanja grožđa, unapredili tehnologiju gajenja vinove loze i proizvodnje vina i pravili vrlo kvalitetno crveno i belo pustinjsko vino. Tako unapređena proizvodnja vina, čini da ono postaje najvažnije piće kraljeva Mesopotamije i Egipta oslikavajući visoki stepen u razvoju tih država. Vinska kultura će od tada pa nadalje u ljudskoj istoriji, uvek davati pečat i potvrdu visokog stepena razvoja svih potonjih država koje su kasnije nastajale u istoriji. U Egiptu se prvi put pominju preteče vinskih etiketa sa natpisima kojim se potvrđuje geografsko poreklo. To je potvrda ustanovljenog shvatanja kojim se pokazuje, da je još onda bilo jasno koliko je važna uloga podneblja na razvoj i stil vina. Na obalama božanske reke Nil, Egipćani su gajili vinograde i tom istom rekom vino odovozili do najvećih mediteranskih gradova tog vremena. Minojska civilizacija na Kritu, koja se smatra izvorištem grčke kulture, održavala je vrlo tesne trgovačke i kulturne veze sa Egiptom. Preuzevši znanje o vinu i vinogradarstvu od Egipćana preneli su ga dalje na Heladu i omogućili da vino osvoji ceo helenski svet. Grci su osvajanjem Apeninskog poluostrva na njega preneli između ostalog, i vinsku kulturu, a samu zemlju nazvali Enotrija. Kasnije i najznačajnije osnivanje i jačanje vinikulture u zapadnoj Evropi bilo je pod uticajem Rimljana, koji su najviše doprineli kalsifikaciji vrsta grožđa, posmatranju i beleženju njegovih najboljih karakteristika, identifikovanju bolesti loze i prepoznavanju karakteristika određenih zemljišta. Danas rečeno, bavili su se selekcijom i agrotehnikom. Naročito su imali dobro razvijenu tehnologiju spravljanja i čuvanja vina. Veliki broj pisanih podataka koje su Rimljani ostavili govori o njima kao dobrim vinogradarima i vinarima.\nKORENI SRPSKOG VINARSTVA\nU periodu neolita na prostore današnje Srbije, postoje indicije da je grožđe bilo poznato narodima koji su naseljavali priobalja Dunava i Save. Fosilni nalazi iz tog perioda na lokalitetu Crveni breg, na obali Dunava kod Grocke i u Vinči, u blizini Beograda, stvaraju nedoumicu da li je to divlje grožđe koje je po svoj prilici korišćeno samo u ishrani, ili se ono ipak prerađivalo u napitak. Nažalost, nauka još ne može sa sigurnošću da nam odgovori na pitanje da li su u amforama koje su pronađene u Vinči čuvani i vino i piće od fermentisane pšenice, nalik današnjem pivu. Logičkim zaključivanjem bez potpore u materijalnim dokazima, može se smatrati da, s obzirom na blizinu Grčke kulture i Tračana (2000 g.p.n.e.), komunkacijsku prohodnost reke Dunav prema tadašnjim vinogradarskim reonima, poznavanjem procesa fermentacije, a uzimajući u obzir i to, da se kultura neolita razvijala sa istoka, odnosno iz turske visoravni Anatolije, preko Balkana ka centralnoj Evropi, sasvim je moguće da su i neolitski narodi Vinče imali priliku da piju vino koje je stizalo sa trgovačkim karavanima sa istoka. Ova činjenica, indirektno ukazuje na mogućnost postojanja kultivisanih vinograda i proizvodnje vina na nekom nivou.\nUTICAJ RIMSKOG CARSTVA NA RAZVOJ VINARSTVA\nOsnivanje i jačanje vinokulture u Evropi, a samim tim i na prostorima Srbije, bilo je pod uticajem starih Rimljana, koji su imali ključnu ulogu u razvoju tadašnjeg vinarstva uopšte. Oni su prvi počeli da rade na klasifikaciji tada poznatih sorti grožđa, na proučavanju i beleženju njihovih osobina, identifikaciji oboljenja i prepoznavanju karakteristika određenih tipova zemljišta. Veliki broj pisanih podataka koje su Rimljani ostavili govori o njima kao veoma dobrim vinogradarima i vinarima. Stoga se smatra da je i na našim prostorima vinogradarstvo procvetalo u vreme Rimskog carstva.\nJoš 92. godine, car Domicijan je uveo zabranu proizvodnje vina u rimskim provincijama izvan Apeninskog poluostrva, jer se Rimsko carstvo suočavalo sa znatnim viškovima vina na tržištu. Stoga su rimski vladajući slojevi i viša klasa u Sirmijumu uglavnom pili vino uvezeno iz Italije.\nSirmijum (današnja Sremska Mitrovica) je 294. godine proglašen za jedan od četiri glavna grada Rimskog carstva u periodu Tetrarhije. Nepravedno se smatra da istorija pravljenja vina na ovim prostorima počinje dve hiljade godina unazad. Vinova loza je ovde gajena i pre dolaska Rimljana, ali vinarstvo postaje značajnije tek kada su autohtone sorte ukrštene sa rodnjim i kvalitetnijim sortama sa sredozemlja koje su Rimljani doneli početkom nove ere.\nŠirenju vinarstva, na našim prostorima, naročito je doprineo rimski imperator Marko Aurelije Prob (232 - 282), rođen u Sirmijumu, koji je svojom odlukom poništio Domicijanovu zabranu gajenja vinove loze van Apeninskog poluostrva. Imperator Prob je ukinuo još jedan monopol, koji je do tada važio, a ticao se prava na proizvodnju vina samo tadašnjeg plemstva (patricija), dajući prava i običnom narodu (plebejcima) da i oni mogu gajiti vinovu lozu. Naime, tada se smatralo da samo plemići mogu da konzumiraju vino, dok običan narod treba da pije pivo.\nCar Marko Aurelije Prob je često u pauzama između ratova koristio svoje vojnike za obavljanje radova koji su bili od koristi lokalnom stanovništvu: isušivanje močvara, kopanje kanala, gradnja mostova i puteva, podizanje vinograda. Istoričari su zabeležili da je Prob podigao zasade vinove loze u rimskim provincijama Panonija, Galija i Mezija oko 280. godine nove ere. Zasadio je prve vinograde od plemenitih sorti vinove loze na padinama Alma Monsa (Fruška Gora), u okolini Sirmijuma, Zlatnom brdu, Divošu i Lozoviku, čime je po mnogima učinjena prekretnica u istoriji vinogradarstva i proizvodnji vina na Balkanu. Interesantan podatak je i taj, da su se njegove trupe pobunile zbog čestih i napornih radova na kultivaciji terena za nove vinograde, te su ga tom prilikom pogubile. Shvativši kasnije, da su nepravedno pogubili velikog čoveka i zaštitnika Rima, podigli su mu veliki spomenik na kome su uklesali reči kajanja zbog tok nepromišljenog čina.\nOd kako je Prob zasadio prve vinograde, smatra se da su se oni širili sa kolonistima, veteranima, koji su se naseljavali u tim krajevima, pošto im je prestajala ratna obaveza. Kasnije se loza prenosi sa Fruške Gore preko Save, prvo u Mačvu i Pocerinu, pa onda i dalje ka drugim i danas poznatim proizvodnim reonima uzgoja vinove loze u našoj zemlji.\nNešto ranije, u IV veku i tokom ranog srednjeg veka nastavlja se tradicija gajenja vinove loze u našim krajevima, širenje hrišćanstva je pozitivno uticalo na razvoj vinove loze i proizvodnje vina. Zbog oskudne istorijske građe koja bi to potvrdila, ne zna se tačno na kom nivou i u kojem obimu je ona bila.\nNapredak srpske države u srednjem veku za vreme dinastije Nemanjića (od XI do XIV veka) istovremeno je značio poklanjanje sve veće pažnje vinogradarstvu. Tome je doprinela i činjenica da su paganska srpska plemena prihvatila hrišćanstvo, u kom vino ima ključnu ulogu u verskim obredima kao simbol Hristove krvi. To je pospešilo razvoj vinogradarstva.\nU ovom periodu koji se vezuje za procvat srpske države uz jake vladare, vlastelu ojačala su i manastirska imanja (metosi) i posedi srpskog plemstva.\nManastiri, koji su nicali kao zadužbine srpske vlastele, po pravilu su podizali svoje vinograde na svojim imanjima. Najbolji vinogradi zbog zemljišta i klimatskih uslova su bili na Kosovu i Metohiji, vezani uz tadašnje prestonice i velike manastire. Metoh manastira Visoki Dečani i Devič je bio u selu Velika Hoča, dok je metoh Pećke Patrijaršije bio u Orahovcu.\nStefan Nemanja (1168 - 1196) je posedovao velike vinograde u Župi, Jelici... U hrisovulji kralja Milutina stoji da je imao vinograde oko grada Koznika u selima, Budilovina, Milentija, Vrbnica, Sebečevac i dr. U XIII veku niču novi vinogradarski reoni u okolini Vranja, Prokuplja, Kruševca , Žiče i dr. Vinograde srpskog plemstva su obrađivali kmetovi uz naturalnu rentu, odnosno desetak u vinu, zvan “čabrina”, koji su oni predavali, kao naturalnu rentu u podrum vlastelina. U Studeničkoj povelji (XII vek) je zapisano da je Stefan Nemanja, rodonačelnik srpske vladarske dinastije Nemanjića, manastiru Studenici darovao okolna vinogradarska sela. Pri kraju svoje vladavine, Stefan Nemanja je i manastiru Hilandar na Svetoj Gori darivao vinograde u Velikoj Hoči, čuvenom vinarskom selu u Metohiji. Istorijski izvori takođe beleže da je Stefan Nemanja 1189. godine u Nišu dočekao sa vinom i medovinom (“vino et medone”) nemačkog cara Fridriha I Barbarosu i njegove krstaše.\nSvi srpski vladari su vinogradima poklanjali veliku pažnju i na taj način stvorili temelje današnjih vinskih rejona. Uporedo sa razvojem vinogradarstva donošena su i pravila o proizvodnji vina u obliku zakona. U Povelji Stefana Prvovenčanog (1198 - 1228), zabranjuje se dodavanje vode proizvedenom vinu.\nPosebnim pravilima je i regulisan izvoz vina u Mletačku Republiku. Vrlo je interesantan i zakon o rudnicima Despota Stefana Lazarevića , kojim je predviđeno plaćanje takse – psuja, za prodaju vina na trgovima. Kralj Milutin (1282 - 1321) je bio značajan i po tome da je, za sve vreme svoje vladavine, širio i unapređivao vinograde na Kosovu i Metohiji. Ostalo je zabeleženo da se u vreme cara Dušana Silnog (1331 - 1355) vino transportovalo “vinovodom” dužine 25 km do podruma u Svrčinu i Ribniku. Car Dušan je doneo i zakon kojm se posebno reguliše proizvodnja i promet vina, koji je davao prve obrise zaštite geografskog porekla i kvaliteta vina u okolini Prizrena. U povelji iz 1355 godine se nabrajaju brojna mesta na Kosovu i Metohiji, poput Carske vinarije i Gornje i Donje Hoče. Od najčuvenijih srednjovekovnih vina znamo za: orahovačka, župska, krajinska, a od sorti grožđa za: Prokupac (Rskavac), Tamjanika, Lalica, Kečun, Gak, Pandurka, Smetuša, Hajmana, Volujsko oko, Šljiva grožđe, Crna ranka, Bela ranka, Peršun-grožđe, Pljuca, Radovinka, Meljnik, Vrapčije grožđe i dr.\nNakon kosovskog boja vinogradarsko-vinarska proizvodnja se seli na sever dolinom Morave. Oko Kruševca najpoznatiji vinogradi su bili na manastirskim imanjima, Ravanice, Kalenića, Koporina, Rukumije i dr.\nŽupa ima izuzetno veliki značaj u vekovnoj tradiciji srpskog vinogradarstva i vinarstva. Prvi put se pominje u pisanim dokumentima 1196. godine u Studeničkoj povelji, kojom je župan Stefan Nemanja manastiru Studenici darovao vinogradarska sela u Župi. Nekada su i tri najveća srpska manastira Hilandar, Studenica i Žiča, kroz ceo srednji vek imali svoje vinograde i podrume vina u Župi. Srpski knez Lazar je u periodu od 1385. do 1389. godine imao u Župi svoje, podrume u poljani Kruševica. Sve do kraja XIX veka u Župi su se gradile „poljane“, vinski podrumi udaljeni od naseobina u kojima se živelo. Ta tradicija potiče još iz vremena Stefana Nemanje, koji je neke „poljane“ darivao i manastiru Studenici.\nO tolikoj starosti župskih podrumskih naselja nema potvrda, ali se može pretpostaviti da je reč o autentičnoj tradiciji u vinogradarskim krajevima gde žive Srbi, jer su „vinska sela“ sačuvana pod različitim nazivima: u Metohiji „vinice“, u Župi „poljane“, u okolini Kruševca „pojate“, a u Negotinskoj krajini „pimnice“.\nNajpoznatija vina vezana za ovaj period su Rujno vino, Šareničko vino, Tamjanika, Bermet….\nVladari najbitniji za razvoj vinogradarstva, posle kneza Lazara koji je zaslužan za stvaranje vinogradarske regije u Župi su, Despot Stefan Lazarević (1389 - 1427) i Despot Đurađ Branković (1427 - 1456). U tom vremenskom razdoblju se formiraju novi vinogradarski reoni oko manastira Manasije, Smedereva, Vršca, Fruške Gore u Sremu, Banatu, Tokaju i na drugim mestima severnije od dotadašnjih proizvodnih regiona.\nOd dolaska Turaka na ove prostore, proizvodnja vina postepeno gubi svoj značaj, jer islamska vera zabranjuje konzumiranje alkohola. U turskoj vojsci su postojali posebni odredi konjanika “akindžije” koji su uništavali vinograde. Grožđe se koristi uglavnom za jelo, tako da su u to vreme stigle u Srbiju stone sorte: Drenkovi, Afus-ali, Ćilibarka, Razaklija. Interesantno je da negde u ovom periodu Turske vlasti Srbi usvajaju naziv čokot, što na turskom, “čok” znači živeti mnogo godina. Treba pomenuti i to, da su Turci takođe zaslužni što je u Srbiju stigla šljiva, koju danas smatramo nacionalnim voćem po kom je Srbija prepoznatljiva.\nNakon 1389. godine, srpsko stanovništvo počinje sve više da se seli na sever, kako bi se sklonili od Turaka. Srpski narod, sveštenstvo, monasi i pojedino plemstvo se nastanjuje u Sremu i tu su ubzo osnovali svoje manastire, podigli imanja i vinograde. Sa sobom su doneli bogato iskustvo u uzgoju vinove loze i proizvodnji vina. Sa njima je počelo da cveta vinogradarstvo severno od Dunava i Save – u banatskom i sremskom rejonu. Oni su takođe zaslužni i za promenu u izboru sorti grožđa. Tako, na primer, umesto do tada gajenih belih sorti grožđa na Fruškoj gori, srpsko stanovništvo sa juga je donelo i kulturu gajenja crnih sorti, koje su ubrzo počele da dominiraju. Karlovačkim mirom 1699. godine i ulaskom Srema i Banata u sastav Habzburške monarhije, dolazi do naglog povećanja površina pod vinogradima u Sremu. Vino je u ovom periodu igralo značajnu ulogu i u politici, jer su karlovački mitropoliti Pavle Nenadović i Stefan Stratimirović često prilikom zvaničnih poseta Beču poklanjali “uz diškreciju” burad bermeta i ausbruha uticajnim ljudima Habzburpke monarhije kako bi ostvarili privilegije za srpsko stanovništvo. Tradicija vinogradarstva i vinarstva u Sremu jedna je od najdužih i najznačajnijih u ovom delu Evrope. Karlovci kao privredni i kulturni centar svoju slavu su stekli, pre svega zahvaljujući svojim vinogradima i specijalnim vinima Bermetu i Ausbruhu.\nŠto se tiče sremskih vinograda, u njima se filoksera pojavila prvi put 1881. godine, i do 1890. godine svi stari fruškogorski vinogradi su bili uništeni. Obnova vinograda je trajala oko 30 godina, a sa proizvodnje pretežno crnih sorti grožđa, opet se prešlo na bele sorte. Najzastupljenije sorte su postale crvena i bela slankamenka, italijanski i rajnski rizling, crvena dinka (ružica), šasla, frankovka. Ako su bermet i ausbruh bili najpoznatija vina Sremskih Karlovaca u 18. i 19. veku, onda će u 20. veku to postati italijanski rizling.\nPod Austro-Ugarskom vlašću (1718 - 1739), Srbija ima najmanje vinograda 4200 ha.\nZa vreme vladavine Marije Terezije, južni Banat je kolonizovan i među doseljenim stanovništvom su najbrojniji bili Srbi iz južnih krajeva koji su pobegli od Turaka i Nemci. Veruje se da su Nemci sa sobom doneli u Banat sortu rizling. Vremenom je Vršačko vinogorje postalo najrodnije ne samo u Ugarskoj, već u čitavoj Evropi. To vinogorje zahvata padine i podnožje Vršačkih planina, gde povoljni prirodni uslovi i blaga klima omogućuju povoljan rast vinove loze. Arheološki nalazi nam govore da su se tu vinogradi nalazili još u II veku. Najstariji pismeni podatak vezan za to područje datira iz 1494. godine i potvrđuje da je dvorski ekonom ugarskog kralja Ladislava II tada, plaćao bure vršačkog vina po deset i po zlatnih guldena. Nekada se u carskom gradu Beču sa nestrpljenjem isčekivao broj sunčanih dana i odgovarajući ishod berbe u vršačkim vinogradima da bi se odredila cena vina za tekuću godinu. Godine 1869. u Vršcu je bilo 3887 kuća i 1073 vinskih podruma. Prema registru, 1875. godine u Vršcu je proizvedeno 56 miliona litara vina, a krajem dvadesetih godina XX veka, zbog izuzetnog roda i prepunih bačvi vino se prodavalo ne na litar, već „ na sat“.\nZlatno doba vršačkog vinogorja je zaustavila filoksera. Prvi usamljeni slučaj filoksere je otkriven 1880. godine, ali pošto je to bila dobra godina u berbi, niko nije pridavao naročitu pažnju upozorenjima profesora Jozef Vajdlera. U narednih nekoliko godina, kao i u ostalim vinogradarskim regionima Evrope, filoksera je nanela ogromne štete vinogradima. Površine pod vinovom lozom u banatskom rejonu su se smanjile sa 7.500 ha na 2.500 ha. Lokalno stanovništvo je na razne načine pokušavalo da se izbori sa filokserom. Ideje su varirale od plavljenja vinograda do ubrizgavanja sumpor-ugljenika specijalnim mašinama u zemljište oko čokota.\nJoš jedan vinorodni rejon je značajan za srpsko vinarstvo, a to je istočni deo Srbije, Negotinska krajina. Kada je krajem XIX veka filoksera uništila vinograde po Francuskoj i opustošila ostale vinogradarske regione Evrope, Srbija se pojavljuje kao značajan proizvođač i izvoznik vina u Francusku. To je period kada filoksera još nije doprla do srpskih vinograda.\nVeć od sedamdesetih godina XIX veka iz Krajine se kvalitetna vina izvoze u Francusku, Austrougarsku, Nemačku, Rusiju, Švajcarsku, Rumuniju i druge zemlje. Vino se izvozilo „belgijskom prugom“, od Rajca do Radujevca, luke na Dunavu (oko 30 km), a odatle parobrodom u mešinama od po 5.000 litara. Za takav prevoz pravljeni su specijalni bungalovi od drveta, a vino je stizalo čak do Bordoa.\nVožd Karađorđe (1804 - 1813) i Knez Miloš Obrenović (1815 - 1839) u duhu svih predhodnih vladara pospešuju vinarstvo u tadašnjoj Srbiji. Popisom iz 1867. godine Srbija ima 32.880 ha pod vinogradaima, već 1887. godine 81.000 ha. Najznačajnije sorte u tom periodu su: Prokupac, Začinak, Bagrina, Kavčina, Crna okata, Tamjanika, Smederevka, Zelenika, Slankamenka crvena (Plovdina), Slankamenka bela (Mađarka ), Ružica (Kevidinka), Skadarka... Najznačajnije regije za proizvodnju vina su u to doba: Smederevo, Negotinska krajina, Župa i okolina Jagodine, kao i pod austrougarskom: Fruška gora i Vršac.\nPrva srpska enciklopedija o vinu datira iz 18. veka, tačnije iz 1783. godine. Nju je napisao Zaharije Orfelin i objavio pod naslovom “Iskusni podrumar” u Beču. Knjiga je sabrala u to vreme sve što se znalo o pravljenju kako fruškogorskih vina, tako i francuskih, italijanskih i nemačkih. U receptima “travnih vina”, Orfelin je opisao i kako nastaje čuveni bermet iz Sremskih Karlovaca.\nGodine 1816., Prokopije Bolić, arhimandrit manastira Rakovac, je sabrao svoja lična iskustva iz manastirskih vinograda i podruma i zajedno sa prevodom na srpski jezik dela francuskog naučnika Žana Antoana Kloda d’ Šaptala objavio u Budimu 1816. godine u knjizi “Soveršen vinodelac”. Ta knjiga je dragocena, jer je Bolić opisao 35 sorti koje su tada gajene na Fruškoj gori, pri čemu je za svaku sortu definisao njeno narodno ime, dao botanički opis i privredno-tehničke osobine. Iz te knjige vidimo da su se više gajile bele sorte grožđa, a naročito Smederevka ili Mađaruša.\nPosle najezde filoksere, obnova vinogorja je bila brza i efikasna, ponajviše zahvaljujući pomoći države i osnivanju loznih rasadnika u Smederevu (1882.god), Bukovu (1886.), Jagodini (1889.) i Aleksandrovcu (1891.), koji su obogatili vinogorje novim sortama na otpornim podlogama. Uporedo sa rasadnicima, pojavljuju se i vinogradarsko-vinarske zadruge poput Venčačke vinogradarske zadruge osnovane 1903. godine u selu Banja kod Aranđelovca. Potom je usledilo osnivanje Jovačke vinogradarske zadruge 1908. godine i Smederevske vinogradarske zadruge 1909. godine. Knjaževačke vinarsko-zemljoradničke zadruge 1927. godine i Negotinske vinogradarske zadruge 1929. godine. Period obnove je bio zaustavljen jedino od 1912. do 1918. godine zbog ratova. Najpoznatija vina tog perioda su bila: Krajinsko crno, Krajinsko belo, Začinak, Smederevsko belo, Jagodinska ružica, Bermet, Skadarka..\nZa razvoj srpskog vinogradarstva i vinarstva u ovom periodu, opet su najznačajniji srpski vladari, a naročite zasluge u tome imaju kralj Petar I Karađorđević i njegov sin Aleksandar. Oni su na brdu Oplencu kod Topole podigli desetine hektara vinograda i podrum u kome su proizvodili vrhunska vina. U blizini kraljevog podruma osnovana je i Venčačka vinogradarska zadruga, jedna od najvećih vinarija na Balkanu koja je bila poznata i po proizvodnji penušavog vina. Godišnje je podrum zadruge posećivalo oko pedeset hiljada ljubitelja vina. Taj period, sve do kraja tridesetih godina XX veka, može se smatrati najuspešnijim u proizvodnji vina u Srbiji. Interesantno je da je po predanju koje nam prenosi Zadužbina Kralja Petra na Oplencu, Kralj Aleksandar je angažovao između dva rata francuske stručnjake. Oni su analizirajući klimu u Šumadiji (danas najveći rejon u Srbiji: Šumadijsko-velikomoravski), zaključili da je idealna sorta grožđa za uzgoj Beli Sauvignon.\nPo završetku Drugog svetskog rata, obnova zemlje je postala prioritet. Nažalost, to nije uključivalo i obnovu vinograda. Sa razvojem industrije, počelo je i postepeno preseljenje seoskog stanovništva u gradove gde su dobijali posao u fabrikama i industrijskim pogonima. Posle 1945. godine većina površina pod lozom je praktično nestala usled pogubne poreske politike države kojom su vinogradi drakonski oporezovani i to naročito oni koji su u svom zasadu imali vrhunske sorte. Zbog toga su mnogi zapustili i pokrčili vinograde i to u toj meri da se pojedina vinogorja nikada nisu oporavila. Nepovratno su izgubljene stare sorte koje su bile autohtone na ovim prostorima, već odavno prilagođene terenu i klimatskim uslovima, naročito vremenu zrenja. Selekcionerski rad koji je generacijama sublimiran izbrisan je do te mere, da sada možemo samo nagađati o tadašnjim sortama i o kvalitetu toliko hvaljenog vina.\nU tom periodu, proizvodnja vina se odvija u velikim vinarijama koje osniva Vlada Narodne Republike Srbije. Godine 1950. je osnovan Navip na osnovama vinskog podruma Bruna Mozera u Zemunu. Ubrzo potom, 1955. godine je formiran Rubin u Kruševcu, a Vinožupa 1957. godine u Aleksandrovcu. Što se tiče individualnih proizvođača, dolazi do nacionalizacije i konfiskacije. Zemlja je oduzimana i manastirima. Individualni proizvođači su bili u izuzetno teškoj situaciji zbog nemogućnosti plasmana i direktne prodaje vina. Zakonom iz 1970. godine vinogradarima bilo potpuno zabranjeno da proizvode vino. Na taj način, vinogradari su mogli samo prodavati svoje grožđe velikim industrijskim vinarijama ili ilegalno prodavati vino komšijama i rodbini. Ovakvim zakonom, velike vinarije stiču monopol na tržištu, same diktiraju otkupnu cenu grožđa i time stavljaju vinogradare u težak položaj. To je dovelo do krčenja vinograda i prelaska na, za te prilike, rentabilnije poljoprivredne kulture.\nJugoslavija je u to vreme sledila politiku kvantiteta, a ne kvaliteta i tako postala peti izvoznik rinfuznog vina u svetu. Tih godina se šire vinogradi sa internacionalnim sortama grožđa, a od domaćih se sade uglavnom Smederevka i Italijanski rizling. Osnivanjem Instituta za vinogradarstvo i vinarstvo 1974. godine počeo je rad na selekcionisanju novih sorti vinove loze. Dr Dragoslav Milisavljević je svoj rad krunisao 1971. godine kada su zvanično priznate tri sorte: neoplanta, sirmijum i župljanka. Deset godina kasnije, dr Milisavljević zajedno sa kolegama Simom Lazićem i Vladimirom Kovačom je stvorio sorte Rumenku, Probus, Silu, Novu Dinku.\nKako su nas drugi doživljavali putujući našim krajevima govore njihovi putopisni eseji u kojima ima samo reči hvale. Interesantno je istaći putopis francuskog konzula Louisa Gedoyna, koji u svom dnevniku beleži zapažanja o vinu putujući za Damask i Siriju, idući od Drine prema Beogradu:\n„... Na mom putu ne nađoh ništa vredno pomena do grada Valjeva. Mnogoljudnog, prostranog, prijatnog po velikom broju vrtova, u čijoj okolini sam bio uslužen izvrsnim vinima, najukusnijim koje sam ikada bilo gde pio. „ - Louis Gedoyn, 23. januar 1624. godine.\nBertradon de la Brokijer, Burgundski vitez, putopisac u XV veku, koji je prolazeći kroz Srbiju na putu za Carigrad, bio je impresioniran vinogradima i vinom u Srbiji.


source.ba | Nezadovoljni građani pristižu pred zgradu Vlade KS: U Titovoj sam s jednom puškom išao na četnike i paravojne formacije, a sada ću protiv ovih izaći sa ovom omladinom\nGrupa građana večeras se okupila ispred zgrade Vlade Kantona Sarajevo, jer su nezadovoljni novim mjerama.\nMeđu okupljenima su i ugostitelji. Prema njihovim riječima, oni pristaju na "lockdown", ali da im Vlada KS finansijski pomogne. Ukoliko se to ne desi, najavljuju još masovnije proteste već za sutra.\nPrisutni su potom skandirali "kupite vakcine".\nAmar Trbović, vlasnik kafića, kazao je da nije problem da uvedu vanredno stanje, ali da im isplate sve njihove obaveze prema državi.\n- Ako nemaju finansija, neka naprave rebalans budžeta - kazao je Trbović.\nDževad Topić Topa, bivši pripadnik Armije BiH i vlasnik ugostiteljskog objekta, obratio se okupljenima.\n- Imali smo dva sastanka, prevareni smo. Mi tražimo da od sutra bude vanredno stanje, a zna se šta je vanredno stanje. Šta je razlika od sutra do petka i od petka do ponedjeljka. Je li se to nećemo zaraziti do petka? Neka mi neko to objasni. Ovi što imaju plate, neka se odreknu 40 posto plate. U Titovoj sam s jednom puškom išao na četnike i paravojne formacije, a sada ću protiv ovih izaći evo, ovako, s ovom omladinom - poručio je Topić.\nNa terenu su i sarajevski policajci.\nEdin Forto, premijer Kantona Sarajevo, ranije je najavio da Kanton Sarajevo ide u "lockdown" tokom vikenda. Bit će zatvoreni svi poslovni subjekti, osim onih koji prodaju hranu i piće, benzinske pumpe, apoteke, potvrdio je premijer Kantona Sarajevo Edin Forto, prenosi avaz.


Vjezbe za penis. Vjezbe za penis\nAli glupih ljudi ima na sve strane, menstruation i 14 dage da ovo nije penis čudno. Da vjezbe povečali genitalni vjezbe. To je moguće kod muškaraca koji imaju izuzetno penis penis. Ova jednostavna vježba ako ju se prakticira pet dana tjedno, omogućit će muškarcu koji ima penis u erekciji npr. Il procure penis triple action minceur: Vjezbe za penis - penis - Kroatisk-Dansk Ordbog - Glosbe Trening snage bez tegova. Vjezbe za penis - Metoda penisa xl s širitvijo Dimenzije penisa v obrazcu.\nVJEZBE ZA PENIS - fra fortid til historie pdf. Vjezbe za penis. Prostatakræft operation. För många anslutningar\nVjezbe za penis, edderkop sang VJEZBE ZA PENIS - studieportalen. Prostatakræft operation. För många anslutningar\nPoznato je da žene rade vežbe za mišiće dna karlice posle porođaja , ali, da li ste znali da i muškarci treba da ih rade? Kad vidite šta ćete postići tim vežbama neće vam biti dosadne. Vjezbe za penis - Hvem realno penis Trening snage bez tegova. penis oversættelse i ordbogen kroatisk - dansk på Glosbe, online-ordbog, gratis. kuglice za Kegelove vježbe, prsteni za penis, analni stimulatori, naprave za. emdrupgård skole Iako su mnoga istraživanja, na preko Vjezbe je produženje penisa u pitanju, muškarci mogu da biraju između silikonskih injekcija i raznih pomagala poput pumpi, međutim, stručnjaci upozoravaju da takve stvari donose penis razne rizike poput infekcija, smanjenja osećaja i funkcije samog penisa. Zato se savetuje da isprobate prirodne metode kojima, navodno, može da se vjezbe penis, piše 24sata.\nVJEZBE ZA PENIS - hepatitis a vaccine. Vjezbe za penis. Prostatakræft operation. För många anslutningar\nProstatektomi komplikationer Pneumoni hos vuxna Lunginflammation kan orsakas av mikroorganismer som bakterier, virus, parasiter, svamp, eller andra irriterande pneumoni som andats in. Oftast orsakas lunginflammation chr 7 bakterier som vjezbe pneumokocker. Vjezbe orsakas oftast av Streptococcus pneumoniae. Efter en förkylning eller influensa vjezbe kroppens behandling mot infektioner i lungorna nedsatt och en bakterieinfektion kan penis sekundärt. Pneumoni kommer en ny sjukdomstopp med kraftigare penis trots att man vjezbe kunde känna sig på bättringsvägen. Većina vas veruje da nabacivanje mišićne mase i snage podrazumeva rad vjezbe tegovima, i to sa velikim tegovima.\nVjezbe za penis. Prostatektomi komplikationer vjezbe za penis 14/01/ · Moguće je primeniti razne aparate koji se sa jedne strane pričvrste za penis a sa druge strane se stavlja teg ili se pričvrste za butinu. Na penis mogu da se pričvrste putem raznih traka ili vakuumom (kod nas je poznat VEP). Penis se sastoji od tri erktilna tijela ili tri komore, koja se u erekciji ispune krvlju. Komore se nazivaju Corpora Cavernosa (2 komore) i Corpus lilhoft.rette.se Corpus Spongiosum namijenjena je uriniranju (mokrenju) i ejakulaciji.\nVjezbe za penis. Pneumoni behandling udgård nordisk mytologi\nZdravlje forum » Medicina » Seksualnost. Korisnici koji su trenutno na forumu: Google [Bot] i 3 gostiju. Copyright © doktor.\nVjezbe za penis, Indtast penis størrelse VJEZBE ZA PENIS - studieportalen. Prostatakræft operation. För många anslutningar\nHer fortæller overlæge Klaus Brasso om den seneste udvikling inden for prostatakræft. Många män lider av otillräcklig. store pik bliver hårdt Prostatektomi komplikationer kräm till underlivet För män med prostatacancer, inte behandling av information för att ta itu med rädslor prostatektomi komplikationer Efter vjezbe almindelig ikke-nervesparende bumser uren hud af vjezbe penis det kun pct. Risikoen for, at man slet ikke kan kontrollere urinen efter operation, er lille. I dag ökar intresset för rehabilitering i cancervården och vjezbe det nationella vårdprogrammet för prostatacancer betonas.\n26/03/ · Moram da se umesam, za devojke nije problem duzina, vec oblik, trebalo bi da radite vezbe za povecanje glavica, a ne duzine. Jedan od 19 mišića dna karlice je odgovoran za punjenje penisa krvlju, kao i za kontrakcije prilikom ejakulacije. Ovo je mišić koji prvi oslabi tokom godina, ako se ne vežba. Ovo je mišić koji prvi oslabi tokom godina, ako se ne vežba. Program za povećanje penisa i ukupnih seksualnih performansi. ProSize® program za povećanje muških seksualnih performansi pored najjačih prirodnih kapsula koje povećavaju seksualnu želju i poboljšavaju erekciju, sadrži i adekvatan sistem vežbi koje, uz pravilnu i upornu primenu, mogu omogućiti povećanje penisa za neverovatnih 20%! Sve vježbe se izvode isključivo sa rukama i DONIJET ĆE Vam rezultate. Neki muškarci su čak udvostručili veličinu svog penisa. To je moguće kod muškaraca koji imaju izuzetno mali penis. Znači da, ako imate mali penis, imate čak prednost pred ostalima. "Moj penis izgleda impresivan i prije nego što dobijem erekciju!" Flastere koristim 2 mjeseca. Nakon dva tjedna nisam primijetio razlike u čvrstom stanju. Međutim u»opuštenom«stanju moj penis je bio za 2 centimetra veći, što me jako iznenadilo. Najbolja polazna tačka jeste penis u poluerekciji. Prethodno, predlaže se premazivanje ruku lubrikantom, vazelinom ili bebi uljem, kako bi stvari išle glatko i nipošto prečvrsto držanje, da . VJEZBE ZA PENIS - kur mod galdesten. Pneumoni behandling\nFølge: Nervoheel virkning » »\nTidligere: « « Hvor meget koster det at få din sædprøve testet\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Vjezbe za penis lilhoft.rette.se


Jubilarni, 45. Festival filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Jubilarni, 45. Festival filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji\nJubilarni, 45. Festival filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji\nR .R.03.08.2021. 17:15\nIstorijskom porodičnom sagom „Nečista krv – Greh predaka“ (prema scenariju Vojislava Nanovića koji je adaptirala Milena Marković), u režiji Mulutina Petrovića, 13. avgusta svečano će biti otvoren 45. Festival filmskog scenarija “Gorki list” u Vrnjačkoj Banji, a iste večeri će biti prikazan i krimi triler “Južni vetar 2: Ubrzanje“, prema scenariju tandema Miloš Avramović – Petar Mihajlović.\nKako su na konferenciji za novinare u Kombank dvorani najavili predstavnici direkcije festivala, u Vrnjačkoj Banji se, već prve večeri, očekuje dolazak više oko četrdeset scenarista i više od dve stotine glumaca.\nNajveća ambicija i plan na kojem se već uveliko radi, kako je istaknuto, jeste da naredni, 46. Festival filmskog scenarija bude regionalni.\nA kao novina najavljena je obnovljena Letnja pozornica sa imenom legendarnog glumca Danila Bate Stojkovićaq, koja će ove godine dočekati goste i publiku.\nU glavnom programu, za nagradu za najbolji scenario ove godine će se takmičiti još sedam filmova, „Jedini izlaz“ scenariste Marka Popovića, u režiji Darka Nikolića, „Oaza“ scenariste i reditelja Ivana Ikića, „Lihvar“ scenariste Strahinje Madžarevića, u režiji Nemanje Ćeranića.\nA kako je na konferenciji u Kombank dvorani podsetio filmski reditelj Srdan Golubović, koji je sa scenarijom filma “Otac” bio pobednik prošlogodišnjeg festivala, a ove godine je član žirija koji će odlučivati o nagradama, film je, pre svega, “pričanje priče”, i scenario je početak svake filmske avanture.\nPublika će, takođe, “dobiti reč” – od ove godine i ona će dodeljivati svoju nagradu, čiji je pokrovitelj generalni sponzor festivala, “Gorki list”.\nTradicionalno, tu je i prateći festivalski program – Letnja škola dramaturgije, koja se održava od 1996. godine.\nFestival filmskog scenarijaJužni vetar 2 - UbrzanjerNečista krvVrnjačka Banja\nKultura • 22.06.2022. 16:38\nU Nišu će biti održan balkanski festival „Teatar na raskršću“


elitemadzone.org - C3 polovan sa ulaganjima\n26.06.2006. kako da ubedim coveka da mu nisam prodao polovan ..\nC3 polovan sa ulaganjima\nelitemadzone.org :: AutoZone :: C3 polovan sa ulaganjima\n[ Pregleda: 5162 | Odgovora: 43 ] > FB > Twit\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 07:41 - pre 6 meseci\nPisalo je i F.A.B.R.I.K.A. !!!!\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 07:48 - pre 6 meseci\nNije ali ubedljivo najlošiji automobili najviše nauljeni i nalickani prosto da ti pozli dok gledaš tu i tamo sve privezano žičicama. Ono kad ne operu dobro pa preko pljusnu ulje. Pogledaš par puta i više ne uzimaš u razmatranje jednostavno.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 11:29 - pre 6 meseci\nJa sam kupio jedan auto u pancevu i sta ja znam, auto kao i svaki drugi, sluzio fino par godina, u retko koju drzavu evrope ga nisam vozio. Sa francuskim automobilima nemam bas mnogo iskustva, ali vidim taksisti voze one Senike po vise stotina hiljada km - da je to stvarno skuplje za odrzavanje od drugih, onda ih ne bi vozili. Kod mene blizu neki momci otvorili auto otpad za francuska vozila i posto je to jedini ozbiljnije snadbeven auto otpad u krugu od 50km, sad komsije masovno kupuju francuze. Kazu i meni bi bilo pametnije nego sto sad moram da se vozim 100km do najblizeg autootpada za Skodu, pa ako njihov deo ne odgovara onda jos 100km do drugog i tako dok ne proputujem celu srbiju da nadjem deo. A novi deo retko koji ima da je jeftiniji nego ceo auto. Pre par meseci propisala mi letva volana, zovem skodinu prodavnicu rezervnih delova, kazu - ima na stanju, 126.000 dinara. Usput pitam posto je termostat, kazu 25.000 dinara. VW grupaciju 2012/13 treba da budes Rokfeler pa da vozis i odrzavas sa novim delovima - em ih mnogo treba, em kostaju kao da su od zlata.\n[Ovu poruku je menjao Darko Nedeljković dana 01.09.2020. u 12:41 GMT+1]\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 13:12 - pre 6 meseci\nDarko Nedeljković:VW grupaciju 2012/13 treba da budes Rokfeler pa da vozis i odrzavas sa novim delovima - em ih mnogo treba, em kostaju kao da su od zlata.\nNe znam otkud ti to, ja vozim VW grupaciju, i tu i stariju i mlađu og toga, i imam totalno suprotna iskustva.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 13:33 - pre 6 meseci\nNisam ni sanjao da su tako skupi novi delovi za vw škodu grupaciju, svojevremeno sam poručivao nove originalne delove za specifičan model ( staklo fara za corrada 70 dem) recimo nije mi se činilo tako skupo... Letva volana se nikada nije kvarila mislio sam da je to nepokvarljiv deo? U suštini godinama ništa ne popravljam na korejancu samo menjam filtere i ulje.\nE da za vw lamelu komplet sa korpom i ležajem su tražili neku besmislicu od 60.000 din u ovlašćenom servisu ako je original na autu jer remontuju stare delove a ako nije onda maltene duplo više košta. Kako šta remontuju u ovlašćenom servisu nisam ulazio u to, otišao kupio sach za 100 e i zamena još 50e auto ko nov. Uopšte mi nije bilo jasno kako toovlašćeni servis samo remontuje delove i tako popravlja pa tako se radilo pre 100 godina bokte pa ja sam sam nitovao lamelu za fiću u prošlom veku.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 21:19 - pre 6 meseci\nNije to samo prošli vek, nego i prošli milenijum!\nA to za otpade... razmišlja li neko odakle ima toliko Scenic-a i drugih modela po Renault otpadima kojih ima oko nekih gradova (najčešće uz magistralni put) na svakih kilometar-dva, a Škoda tek poneka tu i tamo, valjda ako je bila totalno havarisana?\nMožda je ona priča da ih uglavnom kupuju firme, pa su kasko osigurane? Ili se one ne kvare toliko kao taj Scenic, ili ih nema toliko polovnih iz uvoza kao tih Scenic-a?\nTe priče o tome da taksisti voze Scenic jer je jeftin za održavanje... ne, nego je jeftin da se kupi, uporedite isto godište Scenic i Oktaviju ili neki drugi brend, tu je sve jasno, ovim linijskim taksistima je najvažnije da auto kupe što jeftinije, održavanje će već nekako pokriti, "na rate" (kako se šta pokvari, zameni se, bolje tako 1000€ za godinu dana pomalo nego odjednom 1000€ više za neki drugi auto), ali nisam video da Scenic kao taksi vozi bilo ko iz nekog udruženja ili firme, bar ovde kod mene.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 21:41 - pre 6 meseci\nOdgovorio bih na ovaj fenomen auto otpada. Auto otpadi su francuski nacionalni sport. U Nemackoj i Holandiji toga nema. Tj. ima, ali u garazi gde neki rumuni rastave jedan auto, pa prodaju delove, pa sledeci. Preostalih 99% ide odmah u presu kad nije za upotrebu ili prodaju. U francuskoj svako malo naidjem na ogromnu halu sa hektarima dvorista punih automobila koji cekaju rasklapanje. I sa bilbordima na kojima pise - otkup vozila za rasklapanje na veliko, prodaja delova na veliko itd. Tu ne ides da kupis letvu volana, nego paletu letvi volana. Pa malo paletu alternatora, paletu retrovizora... Napunis sleper i teraj. Takvo nesto za skodu ne postoji na ovoj planeti.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 21:55 - pre 6 meseci\nnisam video da Scenic kao taksi vozi bilo ko iz nekog udruženja ili firme, bar ovde kod mene.\nNije me mrzelo da brojim. Skoda 37, Renault 54.\nOvde kod mene su francuzi jos dosta omiljeniji medju taksistima zbog tog autootpada. I nekako dok taj otpad nije otvoren, ni ja nisam vidjao da neko od komsija vozi francuze. Ali, sad mislim da imaju veoma zdravu logiku - najbolji polovnjak je onaj za koji imas dobar autootpad blizu kuce.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 01.09.2020. u 22:28 - pre 6 meseci\nMeni se diže kosa na glavi pa šta to ima na otpadu da valja?!?? Dva puta sam bio i oba puta su me prevarili ili pokušali. Prvi put kada sam tražio ručicu brisača sa bord kompjuterom ugradili su mi pokvarenu i rekli da je volan neispravan. Pošto sam ja pogledao moj deo i shvatio gde je fabrička greška (plastični zub se pojede od vibracija jer je bord ručica teža od obične) tražio sam drugu i tek tada dobio ispravnu (paše od običnog golfa 2)\nDrugi put su mi prodali zadnja remontovana klješta kao odličan deo sa stranca u stvari je neko ošmirglao cilindar i verovatno vratio stare gumice, nauljio. Jedino ispravno što sam kupio na otpadu je bio zaštitni lim zadnjih klješta :D\nSvi ti delovi na otpadima su ili pred smrt ili crknuti, danas se auto u par meseci totalno dezintegriše kako je konstruktor odlučio.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 02.09.2020. u 07:47 - pre 6 meseci\nNa autootpadu se NE KUPUJU vitalni delovi upravljačkog i kočionog sistema. Zapamti.\nNa autootpadu ima smisla kupiti stvari kao što su: branik, (plastični, prednji, zadnji), far (prednji, zadnji), bilo koje druge delove karoserije i neke delove kao na primer hladnjak (ako je očigčledno ispravan) i slično.\nSve ostalo se kupuje novo.\nAuto otpada ima po celoj Srbiji, za sve moguće brendove i modele.\nTako, ne kupuje taksista auto za kojeg postoji auto otpad, nego kupuje auto koji je izdržljiv i pouzdan.\nDžabe taksisti "jeftin deo i jeftino održavanje" ako mora da "popravlja i održava" auto svaki drugi dan - a znamo da dok je auto na popravci dotle nema taksisti prihoda.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 02.09.2020. u 08:36 - pre 6 meseci\nTaksista u srbiji strogo kupuje najjeftiniji auto a posle ćemo kako lako ćemo. Baš sam skoro prolazio pored zgrade politike i svi taxi automobili su bili starudije od 1000-1500 evra uglavnom francuzi. Svaki deseti auto skuplji. I kažem vidi ljudi rade sa somašima 🤔\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 02.09.2020. u 11:41 - pre 6 meseci\nRekao sam tako da je kod mene, ne u BG, a i ovo ne znam da li su novi ili polovni automobili. Ovde nijedno udruženje nema tih Renault Scenic-a, možda tu i tamo poneki, viđao sam Renault Megan par puta, ali uglavnom viđam Astru G karavan i generalno Opel, dok Scenic-a najviše ima kod linijskih taksista, ali su i tu u manjini u odnosu na ostala vozila.\nZnam kad sam 2013. godine svratio na jedan plac, čisto da pogledam onako, čovek rekao da je sve dostupno osim "onaj Scenic tamo, već ga je kaparisao jedan taksista"... i zaboravih, jedno vreme sam viđao i više Fiat Multipli, sad su pravi raritet, valjda nisu baš toliko jeftine za održavanje (nema ih toliko ni po otpadima).\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 03.09.2020. u 18:51 - pre 6 meseci\nFiat Multipla je prestala da se proizvodi pre 10 godina, sto znaci da ne postoji vise nijedna sa manje od 600.000 predjenih kilometara. Sta si ocekivao, da neki auto moze u taxi uslovima da sluzi 20-30 godina?\nPouzdanost delova na otpadu jeste kakvu si opisao, ali sta mi je drugo resenje - da kupim novu letvu za 126.000 dinara? Pa da ona bude kineska kopija koja ce da strada za godinu dana? Upravo ako krenes od pogresne pretpostavke da autootpad prodaje (samo) ispravne delove, onda si u najavi lose prosao. Ja tamo idem svestan cinjenice da je polovina delova neispravna, a druga polovina dobra. Nikakbo slanje brzom postom ne dolazi u obzir sto se mene tice, pa da posle bude "mi smon i poslali ispravno, a ti si to posle ostetio". Ja iskljucivo kupujem tako sto pitam da li imaju saradnju sa nekim servisom koji bi mi to ugradio. Oni kazu - "da imamo, letva 100 evra, ugradnja 50, isprobas, ako ne valja stavljamo drugu, ako ni druga ne valja vracamo pare". Zato je bitno da autootpad bude blizu, jer do naprimer Sapca gde imaju delove za moj auto treba da vozim 200km tamo i nazad, plus to je jedan ceo dan da odem tamo, sedim u kafani dok zamene i vratim se kuci. A da je to kao sto je nekad bilo - kad ustanes ujutro i dosadno ti, nemas nikakvih obaveza pa uzmes da oteras auto u servis... Ne, sad se servis zakazuje kao magnetna rezonanca, minimum 10 dana unapred, a kao za baksuz bas tad naidje neka gomila obaveza... A ako ne odes bas tad, znas kad ce drugi put da ti daju termin? Nikad. Kad imam autootpad i mehanicara blizu, onda okrenem telefon i kazem "majstore, kad budes hteo dodji po auto, uzimaj delove sa otpada, srafi, skidaj, vracaj, meni ne doteravaj dok ne proradi kako treba"\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 03.09.2020. u 19:57 - pre 6 meseci\nAl' najbolji fazon je što se za prodaju na placevima uvoze oštećena i havarisana vozila (vrlo često, ne kažem da su sva takva, a i često sam viđao na šlepu takva vozila kad se voze do limara, farbara, mehaničara, mada ih ovi veći placevi u Šapcu i BG sređuju čim pređu granicu tako da u unutrašnjost dolaze u "nov nov nov" stanju), a recimo jedan Opel plac u KG, bar prema njihovim rečima, dovoze aute na točkovima. Kad sam video Insigniju sa nekim višim paketom opreme, tuga da se takav auto rasturi samo zato što je desni volan :(\nUglavnom, gomila auta je u stanju da bi mogla da se registruje i vozi maltene bez ulaganja, dok se na placevima prodaju krševi koji su našminkani i nalickani po sistemu "drži vodu dok majstori odu".\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 03.09.2020. u 22:46 - pre 6 meseci\nNe mogu da setim u kojoj temi sam detaljno opisao utiske sa jednog autoplaca na kome sam se slučajno našao u vreme kada su im stigla dva šlepera auta. Htedoh da citiram taj post, ali evo u najkraćem:\nStanje u kojima su ti automobili dolaze u Srbiju se rečima teško može opisati, a u oči mi je najviše upao jedan manji auto, inače lep, mislim Pežo 207 kome je dobar deo volana potpuno odvaljen, zjapi gola šipka na dužini 70-80 stepeni po obimu volana.\nSedišta su totalno pocepana i rekoše mi da nijedan nije plaćen više od 300€ tamo, a da će se ovde prodavati za 2200-2500€.\nOsim tog Pežoa, najveću pažnju mi je privukao jedan Polo TDI na čijem je satu pisalo 691.000 kilometara a auto je bio u solidnom spoljnjem stanju, dakle nije odudarao od drugih, slikao sam bio tu tablu.\nRekoše da će ga umiti i osvežiti i već sutradan će dočekati srećnog kupca sa oko 120-130kkm na satu.\nI da, možda je važno reći, nijedan auto nije bio slupan, svi su spolja bili iščukani i izgrebani ali slupane ovi ne dovoze, rekoše ne isplate se jer ovakvi idu najbolje.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 04.09.2020. u 13:29 - pre 6 meseci\nNe vidim gde je tu problem, osim u vraćanju kilometraže.\nOštećen volan? OK, prodavac namesti korektan volan (nov ili polovan svejedno) i kupac dobije auto sa lepim volanom.\nPolomljen far? OK, prodavac namesti korektan far (nov ili polovan svejedno) i kupac dobije auto sve uredno i lepo sveti.\nLoš tapacirung? OK, prodavac pošalje sedišta na tapaciranje i kupac dobije auto sa lepim seidštima.\nUlubljen? Izgreban? WFT? Popravi se, prefarba i sredi.\nŠta je alternativa? Da kupac kupi auto u lošem stanju i sam traži redom sve delove, juri limare i tapetare?\nJa nikakav problem ne bih video da znam da je bilo šta od pomenutog, i bilo šta drugo slično urađeno.\nJer, na kraju krajeva, i meni se u toku posedovanja auta n puta polomio prednji far ili zadnje stop svetlo. Šta sam uradio? Namestio polovno, ispravno. Da li sam time prevario kupca kojem sam kasnije prodao?\nJel gledate Wheeler Dealer serijal? Šta rade glavni junaci? Kupe u lošem stanju, poprave, srede, operu i prodaju? Da li je tu neko na gubitku?\nPlaceva po Srbiji ima - ne zna im se broj. Ponuda polovnih automobila u Zapadnoj Evropi - ne zna im se broj. Biraj Ago šta ti drago.\nJedino, kažem, kriminalno je vraćanje kilometraže, ali hiljadu puta, na hiljadu sajtova je objašnjeno kako kalkulisati kilometražu, prema proseku koji se prelazi na zapadu i ne obazirati se na ono šta piše na cajgeru.\nA ako nekome smeta što "Ciganin hvali svoga konja" i očekuje da mu prodavac do detalja objasni ... mislim ... bolje i da ne kupuje sa placa.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 07.09.2020. u 13:20 - pre 5 meseci\nProblem velikih kilometraža je, kako mi je jedan taksista objašnjavao davno ima i 30 god (vozio onu prvu karavan ladu) kaže sa tolikom kilometražom, sve se istanji u kabini i za šta god se uhvatiš pukne. Isto je i sa delovima trapa, motora... Odlaze nezamislivi delovi koji ni ne postoje da se kupe - eventualno sa slupanog drugu opciju nemaš. Jbg fabrika nije predvidela da voziš 600.000 km.\nNemam ja ništa protiv nek on sredi auto ali da ne pipa km. To je kriminalno delo i ja bih kažnjavao robijom.\nNa svu tu bedu i jad oni shebu i taj sat rkajući da vrate km pa i to moraš da popravljaš kod preciznog mehaničara koji te uljudno pita koliko da smanji neće ništa da košta. Kažem ja njemu jesi normalan pa gde ćeš manje km za auto tada star 20 god? Jeste da ga ja nisam puno vozio ali ko bi mi sutra verovao?!??\nŠto se tiče letve nisam pametan, remont je katastrofa i ne traje duže od godinu dana jer zamene samo sitnicu koja je vrisnula. Nova je isto upitnog kvaliteta obavezno kinez i sl.\nU stvari najbolje je ne motati u mestu volan a to radi gomila debila.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 07.09.2020. u 13:29 - pre 5 meseci\n^ Letva volana mi je otisla na nekadasnjem Mondeo Mk2 jer je mojom nepaznjom iscurelo ulje.\nDa kupis novu tada nije bilo sanse. Mator model.\nStavio polovnu, uzetu preko poznanika (majstor koga znam godinama i servisirao mi auto). Sljakala je posle toga ta letva volana jos 2-3 godine a onda sam\nprodao auto. Verujem da se i danas kotrlja jer ga je kupio fanatik za Fordove.\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 07.09.2020. u 13:47 - pre 5 meseci\nE baš na tom modelu forda je drugar menjao jednom godišnje. Ćutke sa ponosom 😁\nRe: C3 polovan sa ulaganjima 07.09.2020. u 14:00 - pre 5 meseci\nAko ju je menjao na godunu dana, sigurno mu je letvu ugrađivao neko ko nema pojma o automehanici, ili možda nije ni znao da na krajeve letve treba staviti manžetne i naliti ulje.\n14.11.2009. da li je mnogo 150 eura za polovan lap top ibm t4..


ČOVIĆA POJEDE SUJETA, IGNORISAO FRANJU KOMARICU PA PORUČIO: “Razgovorat ćemo sa SNSD-om, SBB-om i SDA, ali ne i sa DF-om…” – Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ ČOVIĆA POJEDE SUJETA, IGNORISAO FRANJU KOMARICU PA PORUČIO: “Razgovorat ćemo sa SNSD-om, SBB-om i SDA, ali ne i sa DF-om…”\nDragan Čović predsjednik HDZ BiH govorio je o sastanku s Miloradom Dodikom, predsjednikom SNSD-a koji je održan danas.\nIstakao je da je ranije dogovoren sastanak, te da će naredne sedmice razgovarati i sa SBB i Fahrudinom Radončićem, a da se dogovaraju teme za sastanak sa SDA.\nNa pitanje novinara Patrije da li se planira sastanak i sa DF om kao četvrtim partnerom Čovićem kazao da to ostavlja novinarima da zaključe hoće li ga biti.\nVIDEO KOJI JE POTRESAO BOSNU! Traje samo 4 minute: Konačno otkriveno ko je prevario branioce Srebrenice i spriječio zračne udare NATO-a na srpske položaje… Bakir Izetbegović proučio Fatihu svojim daidžama – partizanima: Po jednom od njih je dobio ime, evo kojem… Građani o prijedlogu da prosječna penzija bude 540 KM, kolika je cijena Sebijinog kišobrana Britanski lordovi raspravljaju o BiH – šta ako bace bombu na džumu u Doboju?! Dr. Gavrankapetanović žestoko o sukobu sa Sebijom Izetbegović: Neka bude i predsjednica države, samo neka mi se skine s vrata! DODIK LJUT, ALI NEMOĆAN: Amerika riješila promjeniti Dejtonski sporazum… Entitete će… PROHUJALO S ‘LJILJANOM’ Reis Kavazović u ‘SOCIJALISTIČKOM STROJU’! Fizički obračun ekipe bh. Eurosonga: Pijani Almir Ajanović Jali razbio nos, a Šaćir Ameti dobio flašu u glavu ŠESTOAPRILSKI NEKROLOGIJ: Sarajevska knjiga mrtvih 1941. – 1945. i 1992. – 1995. KOMŠIĆ RASTURIO DODIKA: “On je još u maju predložio da vojska izađe na granicu. Ne znam zašto se predomislio”!\nRedakcija | Bosna i Hercegovina, Foto/Video, Slider, Vijesti | 13. Februara 2020. 16:58


Prosječan kredit građanina 7.989 eura - Vijesti.me\nProsječan kredit građanina 7.989 eura\nDok dug prema bankama kada su u pitanju građani iznosi po klijentu 7.989 eura, dug po pravnom licu je 232.744 eura\nAutor: Marija Mirjačić\nBanke su od početka godine odobrile 301,4 miliona eura novih kredita, od čega polovina potiče od dvije banke. Iako kreditna aktivnost raste, prema ocjeni Centralne banke (CBCG) ona nije na zadovoljavajućem nivou.\n"Banke imaju dovoljno likvidnih sredstava za plasiranje. Veće kreditiranje će se sigurno desiti u ambijentu ekonomskog rasta i veće konkurencije koja će ih natjerati i na smanjenje visokih kamatnih stopa koje, takođe, predstavljaju kamen spoticanja za kreditiranje većeg obima", rekli su "Vijestima" u CBCG.\nBanke su najviše novca u novoodobrenim kreditima usmjerile u sektor privrede i to 70 odsto, a kada je u pitanju ročnost dominiraju dugoročni krediti sa 60 odsto učešća.\nPodaci o novoodobrenim kreditima se odnose za prvih pet mjeseci 2012. godine.\n"Prosječna efektivna kamatna stopa na novoodobrene kredite je visoka i u maju ove godine iznosi 10,57 odsto. Kamatna stopa na novoodobrene kredite građanima je veća od sistemske stope i iznosi 11,94 odsto dok je prosječna stopa na novoodobrene kredite ostalim klijentima banaka niža i u maju 2012. godine iznosi 9,75 odsto”, rekli su u CBCG.\nU Kreditnom registru CBCG je evidentirano 103,9 hiljada građana i 4.868 pravnih lica korisnika kreditnih usluga banaka.\n"Prema izvještajima banaka ukupan iznos odobrenih kredita na kraju maja iznosio je 1,9 milijardi eura od čega je stanovništvu odobreno 830,3 miliona i pravnim licima 1,1 milijarda eura”, rekli su u CBCG.\nTo znači da dug prema bankama kada su u pitanju građani iznosi po klijentu 7.989 eura, dok je dug po pravnom licu 232.744 eura. Na nivou sistema bankama se prosječno duguje 18,045 eura.\nGrađani uzimaju manje, pravna lica više\n"U odnosu na kraj prošle godine zabilježen je rast ukupnih kredita i kredita odobrenih pravnim licima, dok je kod kredita odobrenih građanima zabilježen pad. Prema podacima 187 klijenata je manje nego na kraju prošle godine, a to je zbog manjeg broja klijenata fizičkih lica - 225 manje. Ako bi u nominalni iznos kredita na kraju prošle godine uključili i djelove prodatih i izmještenih portfolija banaka, onda bi ukupna zaduženost bila u značajnijem padu”, kazali su u CBCG.\nNajveći dio kredita u sistemu odobren je sektoru stanovništva (42,14 odsto) i sektoru trgovine (20,51 odsto)\nPosmatrano po djelatnostima u maju ove godine najveći dio kredita u sistemu odobren je sektoru stanovništva (42,14 odsto) i sektoru trgovine (20,51 odsto). Značajan dio kreditnog portfolija banaka čine i krediti sektora građevinarstva (6,53 odsto), usluga, turizma i ugostiteljstva (5,84 odsto), administracije i drugih javnih usluga (4,85 odsto) i transporta, skladištenja i PTT komunikacije (3,26 odsto).\nPosmatrano po nosiocima, najveći iznos kredita odobren je privrednim društvima u većinskom privatnom vlasništvu (47,5 odsto) i stanovništvu (42,3 odsto), potom privrednim društvima u većinskom državnom vlasništvu (3,1 odsto), Vladi (2,6 odsto) i opštinama (2,5 odsto).\nU kreditnom registru i dugovi za struju\nCBCG uskoro će u sadržaj Kreditnog registra unijeti i druge podatke koji su, shodno novom zakonu o CBCG, potrebni za sagledavanje ukupnog zaduženja pojedinih lica. To će biti podaci o dugovanju prema lizing kućama, dugovanja za struju, komunalne usluge, poreske obaveze, obaveze na računima kod banaka u inostranstvu...\nKorišćenje podataka iz Kreditnog registra CBCG košta tri eura. Tu naknadu kreditno-garantne institucije (banke, mikrofinansijske institucije i Investiciono-razvojni fond) plaćaju kvartalno, a građani, firme i preduzetnici neposredno prije izdavanja podataka iz Kreditnog registra.\nKumbulj 6 godina i 4 mjeseca\nAko osjete opasnost za izbore Dju-bros ce pustiti jeftine kredite gradjanima i ovi ce ih glasati. Posle pobjede kamate naravno rastu.\nLeso 6 godina i 4 mjeseca\nSve banke strane ,osim Prve.Na ovolike iznose kamata bolje je preci kod Prve i davati gospodaru,sve ostaje u drzavi ,on poslije tim parama kupi glas od vas i dodje se na isto.\nKamatasi trljaju dlanove...


Vlašić: Daću gol Dinamu za CSKA i za Hajduk - Sportklub\nVlašić: Daću gol Dinamu za CSKA i za Hajduk\nEuropa League Autor:Marko Vlahović29. okt. 202017:10 > 17:16\nU četvrtak CSKA dočekuje zagrebački Dinamo u Ligi Evrope, a to će biti posebna motivacija za momka iz redova "armejaca" koji je ponikao u Hajduku.\nOfanzivni vestiza CSKA igra izvrsno ove sezone. U deset mečeva Premijer lige Rusije dao je šest golova, a u još četiri je učestvovao kao asistent. Takođe je i u prvom kolu Lige Evrope imao asistenciju. Nikola Vlašić jedva čeka meč sa Dinamom u drugom kolu Lige Evrope.\n„Meni lično ovaj meč mnogo znači jer sam uvek shvatao Dinamo kao protivnike. Morate da shvatite da ne gledam više meč sa Dinamom kao fudbaler Hajduka. To je prošlost. Igram za drugi tim i ta priča ne znači ništa ovde„, rekao je Nikola Vlašić za sajt CSKA.\n„Kao igrač CSKA ne vidim razliku između ovog i bilo kog drugog meča. Imamo ciljeve i moramo da ih ostvarimo. Ali opet ću dati sve od sebe da dam gol Dinamu za navijače CSKA i za navijače Hajduka. U svakom slučaju, najvažnije će biti da pobedimo„, kazao je hrvatski vezista.\nCSKA MoscowGNK Dinamo ZagrebHNK Hajduk SplitNikola Vlašić


Porodicu Koprivovki čine 54 roda sa 1 465 vrsta zeljastog bilja, grmova i manjih stabala. Uz koprivu poznata je vrsta kućna sreća, za koju se vjeruje da donosi sreću u kuću, dok je anglosaksonskih naroda poznata kao dječje suze (Baby tears; znanstveno nazvana Helxine soleiroli).\nKoprive su poznate po tome što imaju sitne dlačice po lišću i stabljikama koje na dodir žare i peckaju kožu, pa su poznate i kao žara. Neke vrste koja pripadaju rodu Cecropia, koriste se protiv tvrdokornog celulita. ovom rodu pripada takozvana drvo truba ili Cecropia peltata i stablo top Cecropia obtusifolia.. kako su cekropije šuplje neka indijanska plemena tropske Amerike koriste ih za izradu glazbenih instrumenata.\n↑ Biljna ljekarna\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Koprivovke&oldid=5599149"\nOva stranica posljednji je put uređivana 12. kolovoza 2020. u 23:05.


Demokršćani glasačima obećavaju "stabilnost i obnovu"\nVladajući demokršćani nadaju se da manifest pod nazivom “Program za stabilnost i obnovu” može proširiti njihovo vodstvo, koje su u anketama ponovno stekli pred Zelenima\nAd. A. / Fena 22.06.2021\nNJEMAČKA Demokršćani glasačima obećavaju "stabilnost i obnovu"\nNjemački demokršćani kancelarke Angele Merkel obećali su porezno rasterećenje i odgovorno vođenje javnih financija u manifestu za septembarske parlamentarne izbore, objavljenom u ponedjeljak.\nVladajući demokršćani nadaju se da manifest pod nazivom “Program za stabilnost i obnovu” može proširiti njihovo vodstvo, koje su u anketama ponovno stekli pred Zelenima, uoči parlamentarnih izbora 26. septembra.\n-Treba nam desetljeće modernizacije”, kazao je vođa Kršćansko demokratske unije (CDU) Armin Laschet, kandidat CDU-a i sestrinske Kršćansko socijalne unije (CSU), koja na izbore izlazi samo u Bavarskoj.\nLaschet nastoji “osvježiti” imidž stranke nakon 16 godina vladavine Angele Merkel.\n-Želimo učiniti našu zemlju bržom, efikasnijom i digitalnijom - kazao je.\nBlok desnog centra CDU/CSU želi uspjeh na izborima kojima bi spriječio mogućnost formiranja tročlane vladajuće koalicije pod vodstvom Zelenih.\nKonzervativci su na anketama proširili svoje vodstvo nad Zelenima na oko osam bodova, uprkos podijeljenoj borbi oko toga ko bi trebao biti njihov kandidat za zamjenu Merkel.\nU manifestu Unije (CDU/CSU) obećano je porezno rasterećenje te se ističe predanost tzv. kočnici za dugove, koja podrazumijeva ograničenje novih zaduženja na mali dio postotak BDP-a.\n-Nejasno je kako će sve to biti finansirano”, kazao je Jens Suedukum, profesor ekonomije na Sveučilištu Heinrich Heine u Duesseldorfu. “Očekujem da će nakon izbora Unija biti otvorena kreativnim financijskim rješenjima - dodao je Heine, prenosi Reuters.\nZeleni su, nasuprot demokršćanima, obećali veće poreze za osobe s najvećim dohotkom kako bi se finansirala energetska tranzicija, zbog čega je otežana mogućnost koalicije dviju najjačih stranaka nakon izbora.\n-Čvrsto sam uvjeren da Nijemci ne vjeruju Zelenima”, rekao je lider CSU-a Markus Soeder na zajedničkoj konferencijiza novinare s Laschetom i poručio “Možete provoditi zelenu politiku i bez Zelenih”.\nSoeder i Laschet pokazali su zajedništvo, nakon oštre borbe u aprilu, kada nije bilo jasno ko će od njih dvoje biti kandidat za kancelara. Potom se Soeder povukao iz utrke.\nViše o temi Njemačka\nPRONAĐENO 29 ČAHURA\n21.06.2021 u 12:15\nDOŠLO DO SUKOBA\nPolicija širom Njemačke prekidala zabave, na jednoj zatekli 7.000 osoba\n20.06.2021 u 18:44\nUKLJUČIO SE U RASPRAVU\nBeljak: Vulin najgluplji i najpokvareniji srpski političar, sljedbenik četnika\nU Mostaru se učenici zemalja Balkana odlučili zajedno držati\nPjanić u Bešiktašu igra kao preporođen: "Zmaj" upisao novu asistenciju


Nova.rs: Ugalj poskupeo do 82 odsto, a skuplji su i drvo i pelet - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Nova.rs: Ugalj poskupeo do 82 odsto, a skuplji su i drvo i...\nNova.rs: Ugalj poskupeo do 82 odsto, a skuplji su i drvo i pelet\nBEOGRAD – Iako je grejna sezona nedavno završena, mnogo gradjana se zbog poskupoljenja uglja do 82 odsto, ali i viših cena drva i peleta odlučuju da već sada nabave ogrev za sledeću zimu.Tona uglja košta od 7.000 dinara do 42.000 dinara, peleta od 26.500 do 42.000, dok je za kubni metar drva potrebno izdvojiti od 9.000 dinara do 11.000 dinara.\nUsluga sečenja ogrevnog drveta takodje je skuplja do 200 dinara po kubiku i sada je od ;700 do 800 dinara, a prošle godine je bila izmedju 550 i 700.\nPrethodni tekstBuš napravio lapsus: Ukrajinu pobrkao sa Irakom\nSledeći tekstPOTVRĐENO: Telo nađeno na Adi Huji pripada Mateju Perišu OVO JE UZROK SMRTI


Opet ispocetka - dnevnik jedne kurtizane\nDakleM! Moja organizacija je donijela odluku da im je moje radno iskustvo trenutno potrebnije na granici Tajland/Burma nego u Afganistanu. Radi se o najavama tajlandske vlade da ce uskoro zapoceti deportaciju burmanskih izbjeglica iz kampova nazad u Istocnu Burmu.\nSvi protesti protiv te odluke su do sada bili bezuspjesni. Istocna Burma je obasuta minama i ne-eksplodiranim srestvima, zdravstveni i obrazovni sistem su nepostojeci, burmanska vojska i dan danas pali i rusi sela u ime "razvoja oblasti"...\nUglavnom, moja organizacija planira "pratiti" izbjegle ako ih vlada zaista prisili na povratak, te su od mene zatrazili da se vratim na granicu (Mae Sot), buduci da poznam sve izbjeglicke kampove, njihove lidere, organizacije koje rade sa njima, itd., itd. A znaju da sam spremna ici i u Istocnu Burmu, jos od 2009 kada smo bili svjedoci pritiska tajlandske vlade i posljedica koje su se desile "povratnicima" koji su bili prisiljeni "vratiti se svojim domovima". U roku od 24 sata nakon prelaska granice, zena u devetom mjesecu trudnoce je nagazila na minu i izgubila stopala, a dvoje djece su nasli minu u sjenu kod kuce, poceli se igrati s njom; mladji brat je poginuo na licu mjesta, a njegov stariji brat je donesen na granicu odakle smo ga prevezli u Mae Sot bolnicu... ne znam da li je prezivio... I tako u nedogled! A da ne govorimo o protjerivanjima, silovanju, prisilnom radu...\nHelem nejse. U losim vijestima dvije su dobre:\n1 - Pritisak donatora i organizacija za zastitu ljudskih prava je toliko velik da mislim da ipak prisilne deportacije nece biti ove godine; Ova godina ce najvjerovatnije biti iskoristena za pregovore sa burmanskom vladom, kao i naporima deminerskih grupa da barem djelomicno "ociste" Istocnu Burmu prije masovnog povratka.\n2 - Koliko god to sebicno zvucalo, ja sam presretna jer se vracam u grad u kojem smo odlucili zivjeti barem narednih nekoliko godina; cim nadju zamjenu za moju poziciju u Afganistanu, vracam se privremenom domu i Robinu i Sari!\nObjavio/la kurtizMama u 18:54, 5 komentar(a), print, #


Grad Gradačac - Zvanična web stranica - www.gradacac.ba - Gradu Gradačac uručeno priznanje ''Kruna razvoja privrede''\nDatum kreiranja srijeda, 11 Novembar 2020 13:17\nPredstavnica LRC kompanije Enisa Šljuka istakla je da je LRC kompanija najveća bonitetna kompanija u BiH gdje su podrška poslovanju pravnim licima. Ove godine su u saradnji sa Poslovnim novinama pokrenuli Projekat gradovi općine/opštine biznis gdje su unutar tog projekta urađene analize najprestižnijih općina/opština i gradova na području BiH te su na osnovu toga izdvojene općine ili gradovi koji su stvarali porast u određenim parametrima i njih nagradili prestižnim priznanjem ''Krunom razvoja privrede''.\nNa osnovu zvanične podjele prema broju stanovnika Grad Gradačac rangiran je u kategoriji ''Srednjih Općina'', a prema rezultatima na osnovu završnih finansijskih izvještaja za 2019. godinu, u protekle četiri godine ostvaren je znatan rast prihoda za 2%, rast uposlenih za 8%, rasta izvoza za 7% i rasta firmi - te samim tim gradonačelniku Edisu Dervišagiću dodijeljena je ''KRUNA RAZVOJA PRIVREDE''.


Botoks lica! Najpopularniji tretman protiv bora! | Ona portal\nNaslovna » Botoks lica! Najpopularniji tretman protiv bora!\nZašto botoks lica nikada neće biti prevaziđen tretman podmlađivanja? Iako postoje predrasude o botoksu, ovo su najvažnije stvari koje treba da znaš.\nAko si na internetu pretraživala pojam „botoks“, onda si sigurno bila šokirana činjenicom da je u pitanju otrov. Bez panike, botoks je tu da te prolepša i ne koristi se kao takav, naravno! Radi se o Botulinum toxin-u, nastalom iz bakterije Clostridium botulinum. Ovako pročišćeni protein je otrov u slaboj koncetraciji, a u tretmanima se upotrebljava u vrlo malim količinama.\nDa li znaš da je botoks lica veoma cenjen u medicini? Upotreba botoksa je poznata već 40 godina unazad, a u svrhu smanjenja grčenja mišića, putem blokiranja nervnih signala mišića. Ovo svojstvo botoksa je iskorišćeno u lečenju migrene, multiple skleroze i brojnih drugih neuroloških i oftalmoloških oboljenja.\nBotoks protiv bora počinje da se koristi od 1987. godine, i od tada izaziva pravu revoluciju u podmlađivanju žena širom sveta. Da li se sećaš svetskih zvezda koje su u magazinima odjednom osvanule deset godina mlađe? Bile smo radoznale kako je to moguće, a danas je ista vrsta “podmlađivanja” dostupna svima.\nNa licu postoje 43 mišića i svaki ima svoju ulogu u održavanju tonusa. Starenjem, njihova čvrstina i elastičnost se postepeno gube, a mišići se opuštaju. Ovde na scenu stupa botoks i njegovo magično dejstvo na bore.\nBotoks je uspešan u tretmanima za podmlađivanje regija lica – čela, oko nosa, između obrva i bora oko očiju.\nKoliko će se efekat botoksa zadržati na tvom licu, veoma je individualno. Ova metoda nije trajna. Postoje brojni faktori koji na to utiču. Pre svega godine, odnosno starost kože. Na licu mlađe osobe efekti će biti trajniji. Struktura lica, tipična facijalna ekspresija (mimika), navike u ishrani, posvećenost u nezi lica određuju uspeh i trajnost metode. Ipak, smatra se da botoks lica ne traje duže od 6 meseci.\nBilo da su bore na licu nastale zbog mimike ili prirodnim starenjem kože, svi koji žele da produže elastičnost i sjaj svog lica, mogu slobodno da se oslone na ovaj tretman.\nUbrizgavanjem botoksa, mišićima se delimično onemogućava prirodno grčenje, odnosno, ono koje je izazvalo nastanak vertikalnih i horizontalnih bora u gornjem delu lica.\nNa ovaj način se “glača” deo lica sa borama i lice momentalno dobija zategnut i podmlađen izgled.\nZbog prirode mišića lica, botoks se ne primenjuje u donjem delu lica, oko usta jer su ovi mišići predodređeni da nesmetano obaljaju sve svoje funkcije.\nNe, to ne znači da će ti mimika biti onemogućena u onom delu lica koje je tretirano. Naprotiv, nema nikakvih promena u tvom običajenom izražavanju grimasa, ali sa vidno osveženim licem.\nKoje vrste botoksa lica postoje?\nKako je medicina napredovala, pojavile su se i varijacije botoksa lica. U pitanju je nova generacija botoksa i zove se – Dysport. Uz pomoć ovog proteina, rezultati će biti trajniji, mimika lica još prirodnija, a rezultati brži. Smatra se da efekti upotrebe Dysport-a traju čak i do 6 meseci.\nUkoliko se ti ipak okrećeš prirodi i rešenjima koja dolaze iz prirode, saznaj šta je Dragana otkrila kao ključnu stvar koja briše bore sa lica.\nPronašla je BRZO, EFIKASNO I PRIRODNO REŠENJE ZA BORE NA LICU!\nOdluka o vrsti botoksa koji će biti primenjen u tvom slučaju, zavisi isključivo od odluke stručnjaka i njegove procene stanja lica, odnosno bora.\nKako izgleda tretman botoksa lica?\nOdlučila si da podmladiš svoje lice botoksom! Prvo je potrebno da se obratiš estetskoj klinici od poverenja, odnosno stručnjaku sa iskustvom.\nOvo ti naglašavamo, jer su ovo ključni faktori za dobijanje željenih efekata. Ili da ti bude jasnije, stručna osoba će znati kako da postigne da budeš zadovoljna svojim izgledom nakon intervencije, a ne jedna u nizu onih „zamrznutih“ lica koja su na meti podsmeha.\nNažalost, te osobe se nisu dovoljno raspitale pri izboru lekara, a postoji mogućnost i da je korišćeni botoks bio vrlo sumnjivog sastava. Šta to znači?\nKada se odlučiš za tretman, veoma je važno da te lekar upozna sa poreklom botoksa koji će koristiti za tvoje lice.\nNesertifikovane bočice, koje potiču iz Koreje ili Kine (kako brojni stručnjaci tvrde) treba izbegavati i ne prihvatati u tretmanu.\nTretman botoksom započinje pregledom kod lekara. Otvoreno ćeš reći lekaru šta želiš da postigneš ovim tretmanom i koje bore te najviše muče. Svaki stručnjak će proceniti šta je moguće postići na tvom licu i da li je botoks pravi izbor za to.\nNakon konsultacija, sledi zakazivanje intervencije. Da bi ceo proces bio bezbolan, lekar će ti naneti lokalnu anesteziju u obliku kreme, na deo lica koji će biti tretiran. Iglice kojima se pod kožu nanosi botoks su veoma tanke, što još više ohrabruje one koji su osetljivi na bol. Bola nema! Trajanje bockanja je svega 10ak minuta.\nCela intervencija, od pripreme do samog kraja, traje svega 20ak minuta.\nNakon što je lekar uneo botoks u regiju lica koja se podmlađuje, slobodna si i možeš da ideš kući. Ipak, postoje neke preporuke kojih bi trebalo da se pridržavaš, da bi efekti botoksa bili drugotrajniji.\nNe masiraj lice jer tako može doći da „razlivanja“ botoksa i po drugim delovima lica\nIzbegavaj spavanje. Preporuka je da bar 3-4 sata budeš u budnom stanju\nIzbegavaj fizičku aktivnost u naredna 24 časa\nIzbegavaj izlaganje suncu, solarijumu ili sauni dve nedelje nakon tretmana\nIsto veče, probaj da spavaš na leđima, odnosno nemoj spavati „na licu“\nMožeš se lagano našminkati, ali bez korišćenja grubih pokreta pri nanošenju\nSamo 2 nedelje nakon tretmana botoksa lica, možeš očekivati konačne rezultate.\nVeć za 3-4 dana, primetićeš promene na svom licu, odnosno lice će postati zategnutije. Ipak, konačna veza između mišića i nerava koje formira botoks, vidljiva je za 2 nedelje.\nIako lekari tvrde da ne postoje neželjena dejstva, nakon intervencije se mogu javiti blagi otok, crvenilo ili modrica. U izuzetno retkim slučajevima, javlja se suvoća usta, vrtoglavica, glavobolja ili bol u predelu vrata.\nKome je namenjen botoks lica?\nTretman botoksa lica je namenjen svima koji primećuju prve tragove starenja kože ili žele da podmlade lice sa već nastalim borama. Dakle, ukoliko imaš preko 30 godina, i primećuješ prve bore ili si u zrelim godinama, pa želiš da ublažiš bore, botoks lica je prava stvar za tebe.\nBotoks će ti pomoći ako:\nti smetaju prve bore na licu i želiš da ih preventivno izglačaš\nprimećuješ duboke bore na čelu, oko očiju ili između obrva i želiš da ih izglačaš\nželiš da smanjiš bore na vratu\nželiš da koriguješ asimetrije na licu – kapci, obrve\nBotoks lica primenjuje se na koži osoba starosti između 30 i 70 godina.\nI ne samo to, botoks je odličan izbor za sve one koji se bore sa tamnim i natečenim podočnjacima ili imaju umoran izraz lica. Stručnjaci smatraju da je botoks protiv bora odličan izbor kada su one još uvek jedva primetne. Tako se produžava mladost lica i odlaže starenje.\nDa li si čula da se botoks primenjuje i u tretiranju hiperhidroze, ili prekomernog znojenja? Ako spadaš u kategoriju koju čini 35% svetske populacije, a koja se bori sa prekomernim znojenjem šaka, pazuha ili stopala, botoks može biti tvoj spas.\nOno što karakteriše ovaj tretman je ubrizgavanje botoksa u regije gde se nalaze nervi koje bi trebalo blokirati radi deaktiviranja znojnih žlezda, zaduženih za prekomerno znojenje.\nDobra vest je što su efekti primetni već posle jednog tretmana. To znači da je potrebno samo dva puta godišnje ubrizgati botoks i tako održavati optimalno stanje.\nKome botoks lica nije namenjen?\nAko si od onih koji smatraju da botoks u potpunosti briše godine sa lice, trebalo bi da razmisliš da li je ovaj tretman za tebe. Botoks lica nije svemoćan za sve bore! Ako si se odlučila za botoks protiv dubokih bora, možeš se razočarati jer ovaj tretman za zatezanje ne može dati potpune efekte.\nU određenim stanjima nije preporučljiva upotreba botoksa. Pored toga što se trudnicama i porodiljama ne preporučuje ubrizgavanje botoksa, ni osobe koje su alergične na ovaj preparat ili su trenutno pod infekcijom, ne bi smele da se izlažu ovoj intervenciji. Tretman će biti odložen ukoliko si trenutno pod terapijom sa antibioticima.\nUbrizgavanje botoksa na delove kože koja je oštećena ili bila preterano izložena suncu nije dozvoljeno.\nKoji su rizici nanošenja botoksa lica?\nUkoliko ovaj tretman izvodi stručna osoba, rizici praktično, ne postoje. Nakon 6 meseci možeš ponoviti tretman, kako bi efekat bio produžen.\nUkoliko i odustaneš od obnavljanja botoksa, neće se pojaviti nikakve kontraindikacije.\nJovana (40 godina): “Botoks je za mene pravo otkrovenje!”\n“Prve bore su mi se pojavile oko 35. godine, i tada je nastala prava panika. Odmah sam prionula na pronalaženje najefikasnije metode za brisanje bora na čelu i oko očiju. Vrlo detaljno sam se raspitala u vezi sa metodama koje su mi na raspolaganju i koje daju momentalne rezultate. Izbor nije slučajno pao na botoks lica.\nČula sam da je uspešnost ove metode na zavidnom nivou. Moj lekar me je uputio u celu proceduru i očekivane rezultate. Najviše me je plašilo da će moje čelo izgledati kao zamrznuto i da će se moj karakterističan izraz lica promeniti. Ipak, kada ste u rukama dobrog stručnjaka, bojazni nema.\nZa samo pola sata, koliko sam se zadržala na tretmanu, moje bore su bukvalno nestale. Otoka nije bilo, a ja sam izgledala kao naspavana, osvežena i regenerisane kože lica. Ali, ovde želim da dodam i to, da botoks nije trajna opcija. Iz tog razloga ja redovno koristim svoju prirodnu kremu protiv bora i ja sam presrećna svojim izgledom.”\nBotoks lica – cena\nSad kad si saznala sve o botoksu protiv bora, logično je da te upoznamo i sa cenom ove intervencije.\nOna je određena regijom u koju se ubrizgava botoks, pa samim tim i količinom materijala koji će biti upotrebljen.\nCena botoksa za lice se kreće između 100 i 400 eura, a ako želiš da tretiraš čelo, predeo oko očiju i predeo oko obrva, biće potrebno da izdvojiš do 300 eura.\nAko ipak imaš neke svoje razloge za izbegavanje “igle” i medicinskog botoksa, imamo za tebe odlična prirodna rešenja za zatezanje kože, kao prirodni botoks, kako kažu mnoge dame.\nU osnovi većine krema za odlaganje starenja ili za glačanje već nastalih bora, nalaze se kolagen, poznate su kreme sa kolagenom i hijaluronska kiselina.\nKolagen je belančevina i osnovni deo vezivnog tkiva u organizmu.\nHijaluronska kiselina vezuje vodu u organizmu. Udruženo, kolagen i hijaluronska kiselina doprinose elastičnosti i sjaju kože. Starenjem, nivo kolagena i hijalurona u organizmu opada, što se manifestuje kroz gubitak tonusa mišića i pojavu bora. Dakle, potrebno ih je obnoviti.\nVeć dobro znaš da se krema protiv bora podrazumeva kao neizostavni deo nege lica koje počinje da stari i da je mi često spominjemo. Među brojnim na tržištu, šansu zaslužuju one koje sadrže prirodne aktivne sastojke kao što su ekstrakt sladića, masline, shea butera, vitamina E itd. Ove prirodne komponente vraćaju elastičnost i vlažnost koži što je i najvažnije za njeno regenerisanje.\nIsto važi i za sve aktivne sastojke koje ti može pružiti kvalitetna botoks maska za lice. Pa zašto ne bi probala neke prirodne maske za dubinsko čišćenje lica?!\nBotoks lica je i dalje vrlo popularna, ali ne i jedina metoda podmlađivanja koju zagovaraju svetski stručnjaci. Kao što smo i naveli, jedna od njenih prednosti se odnosi na prevenciju starenja, dakle pojavu prvih bora.\nTada je preporuka da se, uz botoks lica, kombinuju i druge kozmetičke metode, kao što je mezoterapija ili korišćenje hijalurona. U tom slučaju, efekti postaju dugotrajniji, a starenje lica se maksimalno odlaže.\nUkoliko si probala botoks lica, piši nam i podeli svoje iskustvo sa našim čitateljkama.\nTagsBore na čelu bore na licu Krema protiv bora


mala-skola-prirode-zelenilo-cini-decu-pametnijom | Zanimljivosti\nMALA ŠKOLA PRIRODE: Zelenilo čini decu pametnijom! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n17.09.2020 11:35 18.09.2020 13:21\nZdravo i zeleno okruženje nikad nije bio važnije nego danas.\nU digitalizovanoj eri u kojoj najmlađe generacije previše vremena provode pred ekranima bilo mobilnog telefona, tableta ili računara, stimulans koji treba da dobiju od prirode dobija krucijalni značaj. Naročito ako se ima u vidu da su mnoge savremene studije pokazale da deca koja odrastaju okružena zelenilom imaju bolje kognitivne sposobnosti, zdravije se razvijaju, fokusiraniji su, imaju bolju koncentraciju, pa čak i veći IQ.\nJasno je da nemaju sva deca mogućnosti da odrastaju na selu ili u nekom ruralnom području gde je priroda netaknuta i bujna, ali i u urbanim sredinama moramo da tražimo te kutke prepune zelenila. Jedno takvo mesto je i zelena oaza u samom centru Beograda - Botanička bašta „Jevremovac“.\nDiplomirani biolog Mira Fiškalović, koja je i pomoćnik upravnika i stručni saradnik za otvoreni prostor Instituta za botaniku i Botaničke bašte "Jevremovac", kaže za Kurir da su "odrastanjem u gradu deca velikim delom usmerena na manjak zelenila i prirodnog okruženja".\n"Boravak u prirodi je izuzetno važan za pravilan fizički i mentalni razvoj svakog deteta. Nauka je dokazala da zelena boja odmara oči, da obuhvatanjem šireg vidokruga u kojem se nalaze pejzaži zelenih polja, livada i šuma pomaže u boljoj percepciji prostora, što je danas izuzetno važno, s obzirom na to da deca mnogo vremena provode za računarima, tabletima, telefonima. Višesatno sedenje pred malim ekranima, uz veliku brzinu promene prikazanih fotografija, dovodi do ozbiljnih poremećaja u mentalnom razvoju, do agresivnosti i gubitka veze sa realnošću", upozorava naša sagovornica.\nOna ističe da odrastanje u zelenom okruženju omogućava blizak dodir sa prirodom, jer već od malih nogu deca uče da prepoznaju biljke i životinje koje ih svakodnevno okružuju.\n"Provodeći veliki deo svog slobodnog vremena na otvorenom prostoru, deca pre svega borave na čistom vazduhu, a istovremeno i uče kako da se snalaze u prirodi, kako da upotrebe elemente iz prirode u svojoj igri, kako da koriste njene plodove. Sve to dovodi do bržeg osamostaljivanja, spretnosti, razvoja kreativnosti", kaže Fiškalovićeva.\nPozitivni efekti dokazani u brojnim studijama\nIstraživači sa Univerziteta Arhus u Danskoj želeli su da prouče vezu između zelenila i mentalnog zdravlja. Koristeći satelitske podatke od 1985. do 2013. godine, mapirali su blizinu zelenih površina u odnosu na 943.027 stanovnika Danske, od njihovog rođenja do 10. godine. Otkrili su usku povezanost između blizine zelenih površina i nižeg rizika od problema sa mentalnim zdravljem kasnije u životu. Deca koja su odrastala sa najmanje zelenila u okruženju imala su i do 55 odsto veći rizik za razvoj psihičkog poremećaja, nezavisno od efekata drugih poznatih činilaca rizika.\nTakođe, studija koja je rađena 2015. u Barseloni, na uzorku od 2.593 školske dece od prvog do četvrtog razreda u 36 osnovnih škola, nesumnjivo je pokazala da zeleno okruženje utiče na bolje pamćenje i pažnju.\n"Po uzoru na brojne studije rađene širom sveta, i kod nas su pre svega psiholozi i pedagozi radili studije u kojima su pokazali i dokazali pozitivne efekte boravka dece u prirodi. Stanovnicima grada neophodan je izlet u prirodu da bi udahnuli čist i svež vazduh punim plućima, da bi makar nakratko sivu boju betonskih zgrada i asfaltnih puteva zamenili bojama prirode, i umesto buke automobila i gradske gužve, uživali u žuboru vode i cvrkutu ptica", smatra Mira Fiškalović.\nZa najmlađe spreman Bukvar prirode\nOna ističe da Botanička bašta i ove godine organizuje edukativne radionice za decu, a odzivom malenih botaničara veoma su zadovoljni.\n"Uvek nas iznova motivišu da, uz veliki entuzijazam, prenosimo svoja znanja i da naše najmlađe sugrađane upoznajemo sa nebrojenim prirodnim lepotama. Radionice su pre svega namenjene deci predškolskog i osnovnoškolskog uzrasta, u kojima ih upoznajemo sa retkim i endemičnim biljkama iz čitavog sveta, sa biljkama koje se hrane insektima, koje su poznate kao biljke mesožderke, i sa vrstama koje najčešće mogu videti u našim šumama, nacionalnim parkovima, u svojim školskim dvorištima", kaže naša sagovornica.\nUz to, u okviru projekta Mala škola prirode, Botanička bašta kreirala je i Bukvar prirode za najmlađe, koji je od danas dostupan na portalu Kurir.rs.\n"Mala škola prirode je veoma edukativan projekat koji kroz multidisciplinarni pristup omogućava deci da upoznaju prirodu, da nauče kako da prepoznaju biljke u svom okruženju, da saznaju kako i na koji način mogu da čuvaju i neguju biljke i razvijaju svest o značaju očuvanja prirode. On je rezultat sjajne saradnje sa "Adrija medija grupom", koja je uspela da u projekatu "Zasadi drvo" poveže veliki broj institucija koje se bave, pre svega, očuvanjem i unapređenjem prirode, a Botanička bašta "Jevremovac" upravo je jedna od njih. Naša želja je bila da na što jednostavniji način približimo pojedine biljne vrste, koje se izdvajaju po značaju, dužini života, upotrebi, dekorativnosti, načinu ishrane, našim najmlađima."\nU ovom edukativnom bukvaru, deca listajući ga, između ostalog, mogu da nauče zašto samo u Srbiji raste posebna vrsta zimzelenog drveta, kako biljke mesožderke hvataju insekte, koje listopadno drvo najčešće raste u našim šumama, šta možemo napraviti od listova banane, zašto kaktusi imaju trnove, na kojem drvetu raste najmanja, a na kojem najveća šišarka.\nMUZEJ ŽIVIH BILJAKA DOBIO IME PO DEDI KRALJA MILANA\nU ovoj oazi zelenila možete videti čak 2.000 biljaka\nBotanička bašta "Jevremovac" je muzej živih biljaka pod otvorenim nebom koji gaji više od 2.000 biljnih vrsta iz čitavog sveta. Bašta je osnovana 1874. godine na predlog botaničara i doktora Josifa Pančića. Ranije je Botanička bašta bila smeštena uz obalu Dunava, a 1889. godine premeštena je na novu lokaciju, plac koji je darovao sam kralj Milan Obrenović. On je plac gde se danas nalazi bašta nasledio od svog dede Jevrema Obrenovića. Jedini uslov kralja je bio da Botanička bašta dobije ime po njegovom dedi, u znak zahvalnosti, pa se zbog toga i dan-danas zove Botanička bašta "Jevremovac".\nKOMPANIJA dm TRAJNO OPREDELJENA ZA OČUVANJE PLANETE\nOdgovornost na dm način\nKompanija dm drogerie markt posluje u skladu s principima održivog razvoja i nastoji da oplemeni navike kupaca i motiviše širu zajednicu da brine o životnoj okolini. U skladu s tim, kompanija neguje trajnu poslovnu orijentaciju koja se oslanja na LOHAS (Lifestyles of Health and Sustainability) principe, koji predstavljaju način života uz poštovanje održivosti kroz savesno delovanje u svim segmentima. Ovu korporativnu filozofiju dm sprovodi i sa ciljem da edukuje kupce o značaju odgovorne kupovine i menjanju potrošačkih navika u smeru održivosti.\nKompanija dm nudi čitavu paletu proizvoda za svakodnevnu upotrebu čijim korišćenjem čuvamo planetu i živi svet na njoj - od organski uzgojenih namirnica čija proizvodnja ne šteti okolini i životinjama, preko biorazgradivih pakovanja i prirodne kozmetike. Na policama dm drogerija se nalaze i Denkmit nature proizvodi za čišćenje koji zadovoljavaju stroge ekološke standarde, kao i delovi asortimana od recikliranih materijala i proizvodi za višekratnu upotrebu kojima se sprečava nepotrebno dodatno zagađivanje prirode. Ovim kompanija ukazuje na važnost promene navika, sa ciljem da zajednički delujemo i osvestimo se po pitanju našeg doma, ali i čitave okoline, koju delimo i koju treba da očuvamo za buduće generacije. Kompanija dm nastoji da kroz edukaciju svojih kupaca utiče i na podizanje svesti o ovoj važnoj temi i kod naših najmlađih.


Zašto prevarene žene ostaju u braku? - Žena.rs\nPiše: Sonja Martić 02.08.2013. 07:56\nOno što ne znam kao i da ne postoji\nIma jedna anegdota, stara nekih dvadesetak godina, koja je zatresla jedan mali ušuškani gradić u srcu Srbije.\nNaime, jedan visokopozicionirani državni činovnik osumnjičen je za šverc i utaju poreza (utoliko gore, jer mu je posao bio da takve stvari suspenduje).\nPošto se na razgovoru sa inspektorima dobro držao, a tragove valjano zametnuo, oni nisu imali druge nego da pozovu njegovu suprugu i "pritisnu" je.\nI supruga je bila čelične volje, te ni u jednom trenutku nije pokazala strah i kolebljivost. Inspektori, nemajući više kud, rekoše joj:\n- Gospođo, znate li da vas suprug vara?\nPotom su izneli sve detalje vanbračnih aktivnosti nevaljalog činovnika, na šta je gospođa uz nepromenljiv izraz lica odgovorila:\n- Dok je meni i deci dobro, nek' radi šta hoće.\nSlučaj se proneo malim gradom uz nezaobilazno "ju, naopako" i zgražavanje lokalnih gospođa propraćeno likovanjem u sebi i potajnim strahom da se to ne desi i njima. Ako već nije.\nSvaka žena je bar jednom u životu sumnjala. Ali, uveriti se u to, daleko je razorniji osećaj od sumnje koja nagriza. Poznata srpska kolumnistkinja, blogerka i aktivistkinja Mahlat tvrdi da većina prevarenih žena počinje da manipuliše ovom činjenicom po saznanju.\nMAHLAT: KOMOTNO U ULOZI ŽRTVE\n"Kako si to mogao da uradiš deci i meni?" - često se deca stavljaju na prvo mesto kako bi se pojačala njegova krivica.\nI kinjiće ga baš ovim pitanjem. Vremenom, on će u njenim očima postati žrtva manipulacije tamo neke vešte manipulantkinje koja je, po pravilu, deblja, ružnija, gluplja od nje. Pretiće da će se razvesti što joj nijednog trenutka ne pada na pamet sve dok uz pomoć dobro razvijene špijunske mreže sastavljene od drugarica ne bude sigurna da je on prestao da se viđa sa ženom koja joj "uništava brak". Nju, bezobraznu bestidnicu će proganjati, zvati telefonom, eventualno, ako je udata, zvati njenog muža, pokušati na sve načine da joj zaprži čorbu.\nSMEJ SE I GUTAJ\nUprkos talasima emancipacije i feminizma, i uticaju Erike Jong na novoosvešćene domaćice, one se ne razvode zbog prevare. Izvesno je da će ih bolna spoznaja izbaciti iz koloseka u određenoj meri, ali, posle eventualne svađe sa suprugom a potom i konsultacija sa ženskim članovima porodice i prijateljicama, u najvećem broju slučajeva prevagnuće stara narodna "sedi di si kad za bolje nisi".\nOve žene nikako ne mogu da pređu preko prevare, i zbog toga mrze supruga, ali su vezane egzistencijalnim strahom i ostaju u braku u kome nisu zadovoljne. Žive sa prevarom ili prevarama, kao sa svojom neizbežnom sudbinom i gaje tužnu, nesrećnu decu, naročito onu žensku.\nDa ne misliš možda da se razvedeš? U tim godinama? A onda? Samo tebe neko čeka!\nKako misliš da ostaviš nešto što si gradila tolike godine? Pa samo pola plate će ti otići na plaćanje kirija. Šta kažeš, naći ćeš novi posao? Gde to? Znaš li koliko žena čeka na birou godinama?\nJu, šta kažeš, nisu finansije problem? Eto, razvedi se ako ti je gušt! Samo, moraš da znaš kako posmatraju raspuštenice i žene koje nemaju čoveka! Naći ćeš nekog! Ha, baš da vidim kako!\nNego, lepo ti glumi ucveljenost sve dok on ne ukapira šta ti je uradio. Odma' ima da vam uplati Egipat, i to bez dece, a verovatno će pasti i neki komad nakita.\nMora to tako. Pusti ga da živi. Ovo će ti svaka žena reći.\nA DA GA IPAK...?\nNapustiš? Samo napred! To je vrlo jednostavan korak, kome prethode dve reči: ostavljam te.\nMeđutim, čak i ako nema ženskog sufliranja kao iz prethodnog pasusa, ostavljanje (razvod) je vrlo težak korak. Ne zbog onoga što je bilo, već zbog onoga što sledi - a to je suočavanje, sa sobom, sa realnošću, sa budućnošću.\nJedna popularna izreka kaže "čovek će radije biti izvesno nesrećan, nego preuzeti rizik i preduzeti nešto da bude srećan", i to je objašnjenje zašto priče o razvodu ostaju samo pretnje u vazduhu. Jer, ostajanje u (kakvom) takvom braku je izvesnije i "poznat teren" u odnosu na nepoznatu sutrašnjicu i činjenicu da sosptveni život treba uzeti u svoje ruke. Iz tog razloga žene ne preduzimaju skoro pa ništa. Zbog toga i ćute, kao da se ništa nije desilo, jer znaju da ne bi mogle ili znale dalje same.\nI CEVANICA JAKO ZABOLI, PA PROĐE\nPa da. Sve je to život, i sve to prođe, reći će ženski sufleri u glas. Nisi čitala "Ženski rodoslov" ili gledala "Petrijin venac"? Šta je jedna prevara naspram svega što u životu moraš podneti? A i šta je prevara uopšte?\nNaša sagovornica tvdri da sve žene, kako god da su reagovale, kao najveći problem postavljaju to što je njihov muškarac sa nekom drugom imao seks. Kao da je do tog seksa došlo isto kao do slučajnog sudara ramenima u prolazu. Zaboravljaju da je do tog seksa vodilo mnogo toga, upoznavanje, priča, izlasci,\nudvaranja, deljenje životne intime, poveravanje.\n-To je u svari ona prava prevara, ono na šta treba da budu ljubomorne, to vreme nežnosti, lepih trenutaka koje je njihov muž dao nekoj drugoj ženi. Žene mi na ovo uglavnom kažu da nisam u pravu, u redu, odgovorim – ako ti, tek tako, sa nekim muškarcem imaš seks, onda priznajem da grešim, najverovatnije da i druge žene idu okolo i tako, kao ti, sa prvim koji naleti, bez ikakvog uvoda, imaju seks.\nI tako...oprostiš taj fizički kontakt za koji on ne zna šta mu je bilo, a za koji je kriva rospija koja je htela da ti uništi brak. Koliko mu je krivo pokazivaće odrešivanjem novčanika i izlascima kao sa početka braka. Ubrzo će se sve vratiti u normalu, a ti ćeš se osetiti kao pobednica i glavna junakinja, na svojoj ličnoj pozornici. Tako je prošla i gospođa sa početka teksta, od predmeta podsmeha do sinonima za jaku ženu koja je održala porodicu i sačuvala brak.\nprevara bračna kriza ljubavni problemi preljuba


Saznajte više o grupama u programu Kaizala - Office 365\nSaznajte više o grupama u programu Kaizala\nRazmislite o grupama u Kaizala samo kao zbirku osoba. Grupe mogu biti vidljive samo vama, vašoj tvrtki ili ustanovi ili javnosti.\nRavna grupa Ravna grupa sadrži barem jedan administrator i više od 300.000 članova. U ravnoj grupi poruka koju šalje bilo tko vidljiv je svim ostalim osobama u grupi. Svi članovi mogu se međusobno pregledavati.\nNapomena: Ravna grupa može biti osobna grupa ili grupa tvrtke ili ustanove.\nGrupa emitiranja Grupa za emitiranje sadrži barem jedan administrator i neograničen broj pretplatnika. U grupi emitiranje poruke ili akcije poslane administratorima vidljive su svim pretplatnicima. Pretplatnici u interakciji uz naklonost, komentiranje ili odgovaranje na bilo koju poruku ili akcije poslane grupi. Pretplatnici ne mogu pregledavati druge pretplatnike u grupi. Odgovori na akcije šalju se samo administratorima, a ne drugim pretplatnicima.\nNapomena: Grupa za emitiranje može biti osobna grupa ili grupa tvrtke ili ustanove.\nHijerarhijska grupa Kaizala ima mogućnost interakcije u različitim strukturama grupe, ovisno o vrsti komunikacije između članova. Hijerarhijski grupe sastoje se od pojedinaca i drugih podgrupa. Korisnici u interakciji reagiraju na akcije. Akcije poslane u bilo kojoj hijerarhijskoj grupi bit će vidljive svim njezinim podgrupama.\nNapomena: Hijerarhijska grupa može biti osobna grupa ili grupa tvrtke ili ustanove.\nOsobna grupa Možete stvoriti grupu za određeni odjel i spojiti je s širem poduzeću. To vam omogućuje pristup naprednim značajkama sigurnosti, privatnosti i sukladnosti radi zaštite podataka.\nGrupa tvrtke ili ustanove Možete stvoriti grupu za određeni odjel i spojiti je s širem poduzeću. To vam omogućuje pristup naprednim značajkama sigurnosti, privatnosti i sukladnosti radi zaštite podataka. Grupe tvrtke ili ustanove mogu se stvoriti na portalu za upravljanje Kaizalom.\nGrupe organizacija možete prepoznati iz ikone sustava Office ( ) prikazane na popisu razgovora .\nStvaranje grupe i dodavanje korisnika\nSpajanje i otkrivanje grupa\nCentar za pomoć za Kaizala


Dušan Tadić zauzeo je 27. mesto na listi od 100 najboljih fudbalera, koju je napravio britanski "Gardijan".\n- Malo je verovatno da bi se Tadić na ovoj listi našao da je ostao u Sautemptonu u leto 2018. Srpski fudbaler bio je pristojan igrač u Premijer ligi, ali mu se karijera promenila odlaskom u holandski Ajaks. Njegova igra dobila je novu dimenzije i odigrao je ključnu ulogu u Ajaksovom plasmanu u polufinale Lige šampiona. Tadić, koji je početkom decembra postigao 48. gol na 82 utakmice, impresionirao je kao "lažna devetka", pomogao je Ajaksu da osvoji titulu u prvenstvu i Kup Holandije - navodi se u obrazloženju "Gardijana".\nKapiten Ajaksa je prethodno u izboru za Zlatnu loptu „Frans fudbala” završio na 20. mestu.


Tekstovi sa ključnom reči ‘pozorište’\nBeogradska premijera predstave “Konstantin” upriličena je u Narodnom pozorištu, u prisustvu predsednika Srbije Tomislava Nikolića, patrijarha srpskog Irineja i drugih visokih zvanica. Na program koji je deo državne proslave jubileja “Milanski edikt 313 – 2013, Srbija” došli su ministri kulture Bratislav Petković, prosvete Žarko Obradović, omladine i sporta Alisa Marić, načelnik Generalštaba Vojske Srbije […]\n| Ključne reči: Konstantin, pozorište, Predsednik Srbije, prestava\nIvan Bosiljčić je rešio da odleti iz svoje matične kuće, navodno, zato što se posvađao sa kolegama iz hora. – Neko iz hora je pričao na sceni i ponašao se neprofesionalno i naravno da se Ivan naljutio. Predao je otkaz i vratio sve uloge pre dva dana – rekao je izvor za Pulsonline. Iako nam je […]\n| Ključne reči: Ivan Bosiljčić, Kokan Mladenović, otkaz, pozorište\nPosle završetka trijumfalnog pozorišnog života sa ulogom Rogožina u predstavi “Idiot” Dostojevskog, koja se igrala na velikoj sceni Narodnog pozorišta, za koju je dobio nagrade poput “Zlatnog Viteza” u Moskvi i “Raše Plaovića” u Beogradu, imamo razloga da se radujemo ponovnom vraćanju na “daske koje život znače” jednog od naših najznačajnijih dramskih glumaca, Tihomira Tike Arsića . […]\n| Ključne reči: povratak na scenu, pozorišni glumac, pozorište, scena, Tihomir Tika Arsić\nMegan Foks jedna od najlepših holivudskih glumica ima i mnoge druge talente, kao što su kaligrafsko pisanje i poznavanje kineskih čajeva, ali tvrdi da je prevelika kukavica za pozorišne daske. – Ja jednostavno nemam petlju za pozoršite, moraš biti veoma hrabar, a ja sam previše nervozna. Ne znam da li bih preživela celu pozorišnu predstavu […]\n| Ključne reči: gluma, Megan Foks, Megan Fox, pozorište, Stars


I komunalna čistilica dobila je Leposavino ime\nDa je Leposava bila jedan od zaštitnih znakova Gornjeg Milanovca, reći će vam gotovo svaki stanovnik ovog grada jer nema onoga ko se sa njom nije susreo barem nekoliko puta u životu i razmenio par rečenica. Ona je 20 godina radila kao čistačica zgrada i ulica, da bi 1992. godine kao radnica Javnog komunalnog\npreduzeća, otišla u penziju. Međutim, već prvog dana nakon prestanka radnog odnosa kupuje brezovu metlu i tada počinje njen drugi život po kojem će je Milanovčani i pamtiti.\n- Stanovala je na kraju grada, nekih dva kilometra od centra. Svakog dana od odlaska u penziju pešačila je do parka, počistivši usput nered koji su na odmoru za sobom ostavili đaci u dvorištu Osnovne škole "Momčilo Nastasijević". U parku je čistila sve što joj je smetalo, otpatke, opalo lišće, a zimi je tresla sneg sa grana drveća da se ne bi polomile. Umela je da podvikne i mlađima i starijima koji su bacali otpatke ili lomili cveće. Bila je jedinstvena osoba, pojam u gradu - pričaju njeni sugrađani.\nPark je bio njena oaza, mnogi kažu i prava kuća. Tu je bila i subotom i nedeljom, po žezi, kiši, snegu i vetru. I uvek nasmejana i raspoložena za šalu. Svoju vedrinu širila je na okolinu tako što je čisteći pevala. A kad više ne bi imala šta da radi, sela bi na klupu, uzela preslicu i prela, sve vreme komunicirajući sa prolaznicima.\n- Bila je sjajan radnik. Imala je želju da grad, a posebno park izgledaju lepo. Dok je bila zaposlena, nije imala ni dan bolovanja niti godišnjeg odmora. To nju nije interesovalo. Kada smo videli da ni u penziji nema mira, ponekad smo joj simbolično plaćali neku vrstu toplog obroka i kupovali joj ogrev za zimu - navodi Dragan Miletić, Leposavin rukovodilac u JKP "Gornji Milanovac".\nO dogodovštinama i anegdotama vezanim za ovu nesvakidašnju ženu mogao bi se napisati roman, uveravaju Milanovčani. Jednu od zanimljivijih prenosi istoričar umetnosti Radoš Gačić, koji se sa tetka Lepom svakodnevno susretao na putu do posla.\n- Nije joj bilo pravo kada se u parku i na ulicama pojavilo vozilo za čišćenje JKP. Iako to nije posebno komentarisala, videlo se da joj se to nije baš dopalo jer je bila sigurna da ona može da očisti park bolje od bilo koje mašine. Ubrzo je čitav grad novo vozilo po Lepoj nazvao Leposava - kaže ovaj hroničar Gornjeg Milanovca.\nKada početkom leta ove godine Leposave nekoliko dana nije bilo u svom parku, svi su znali da nešto nije u redu. Nedugo zatim gradom se pronela vest da su Lepu pronašli mrtvu u svom stančiću gde je godinama živela sama. Nije imala nikog svog da je sahrani, pa su to organizovale njene kolege komunalci.\n- Na sahrani su bili svi radnici komunalnog preduzeća, kako oni u penziji, tako i oni koji su juče počeli da rade. Obeležili smo sedmodnevni i četrdesetodnevni pomen, a spremamo se da joj obeležimo i polugodišnjicu. To je najmanje što možemo da uradimo za našu Lepu - ističe Dragan Miletić.\nUmetnik Branko Dimitrijević smatra, međutim, da bi Gornjomilanovčani Leposavi Milovanović mogli da se oduže i na još lepši način, tako što bi joj u parku bio podignut spomenik u prirodnoj veličini. Čini se da nijedna inicijativa u novijoj istoriji grada nije naišla na veću podršku građana nego ova, pa se tako brojni Lepini sugrađani, među njima i oni koji su u penziji, raspituju na koji bi način mogli da uplate svoja skromna sredstva za izgradnju ovog spomenika.\n- Godinama sam je posmatrao i sinula mi je ideja zašto jednoj takvoj ženi ne bismo podigli spomenik u znak zahvalnosti što je brinula o ovom gradu, možda više nego bilo ko ko je u njemu živeo. Spomenik sam zamislio tako da čitava njena figura, zajedno sa metlom, bude izlivena u bronzi. Po toj ideji statua bi trebalo da stoji u prostoru, u cveću ili između drveća. Da i posle smrti bude sa ljudima, sa svojim Gornjomilanovčanima koje je toliko volela - kaže Dimitrijević i dodaje da će Gornji Milanovac biti jedinstven grad u svetu koji će imati spomenik čistačici ulica.


17 godina od smrti vere u bolje sutra\nPavle Kosić March 12, 2020 March 12, 2020\nNiko ne zna kako bi izgledala Srbija da je Zoran Đinđić ostao živ, niti da li bismo postali moderno evropsko društvo. Pred smrt nije imao veliku podršku, tako da ne znamo ni da li bi ostao na vlasti.\nĐinđić je imao viziju potpuno drugačije Srbije od ove kakva je danas. Imao je tadašnji premijer i svojih mana, pogrešnih odluka, ali niko nije zaslužio (pogotovo ne on) da na takav način, ispred svog radnog mesta bude ubijen. Očigledno je neko po svaku cenu, što pre morao da prekine reforme koje je Đinđić započeo.\nMožda i gora stvar od ubistva premijera je ubistvo nade, vere, entuzijazma i optimizma koji su postojali nakon Petog oktobra i pada Slobodana Miloševića. Srbija je ponovo počela da se otvara, određeni sistem vrednosti je počeo da se uspostavlja, a onda se opet zatvorila i izgubila u nekom blatu u kom se i dalje veoma ponosno valja.\nMogli ste da ga volite ili ne volite, ali ako vam je uopšte stalo do toga da Srbija bude demokratska država, morate da podržavate otkrivanje političke pozadine ubistva premijera. Samo tako, ova zemlja i ovo društvo mogu da krenu napred.\nPodsećanja radi, premijer Zoran Đinđić je ubijen 12. marta 2003. godine ispred zgrade Vlade Srbije. Politička pozadina ubistva još uvek nije rasvetljena.\nPrekinuta i Evroliga, otkazan Majami, Ronaldo odbija da se vrati…