U FOKUSU | Web-Tribune.com - Part 52\nHome / U FOKUSU (page 52)\nDoveo je Trampa na vlast, a sada tvrdi: Njegov mandat je GOTOV, počinje RAT\n23. avgusta 2017.\tU FOKUSU 0\nKad se radi o Stivu Benonu uvek je postojala opasnost da će biti veći problem za Belu kuću predsednika Donalda Trumpa izvana nego iznutra. Nekoliko sati nakon što je prestao angažman glavnog Trampovog političkog stratega u Beloj kući ta se opasnost počela da ostvaruje sa jačanjem besa konzervativaca koji su …\nU toku su pritisci SAD na Kinu na raznim poljima — ekonomskom, bezbednosnom, na pitanju Severne Koreje, Južnog kineskog mora, naoružavanja Tajvana i tako dalje. Ovom serijom poteza Vašington zapravo želi da se nametne, odnosno da ne odustane od svoje dominantne uloge u Azijsko-pacifičkom regionu. Svega nekoliko nedelja nakon što …\nRusi procenjuju da rat na Korejskom poluostrvu samo što nije počeo..\nZaoštravanje situacije u vezi sa Korejskim poluostrvom može da dovede do pokretanja svetskog rata, izjavila je za letonski radio „Baltkom“ zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova. Već smo govorili da se situacija nalazi na rubu. Međutim, bez obzira na to, mi slušamo i retoriku Pjongjanga i izjave koje …\nDolazi novo srednjevekovlje- odnos prema masama biće bespoštedan, a istočnoj Evropi je namenjena žalosna sudbina pustoši…\n21. avgusta 2017.\tU FOKUSU 0\nPiše: Irina ALKSNIS, za RIA Novosti Poslednjih godina je postalo jasno da je Rusija kardinalno izmenila principe svojih odnosa sa susedima, pa i u celini sa drugim državama. „Bratske odnose“ zamenio je princip „obostrane koristi“. Pre 15-17 godina je Kremlj konačno shvatio da su „bratski odnosi“, koji su u suštini bili trampa ruskih …\nMoskva „poklon“ borbenih letelica uslovljava daljom sudbinom svog humanitarnog centra u Nišu, što Zapad ne odobrava jer ga vidi kao bazu za ruske špijune. Šest ruskih borbenih aviona „mig 29“ trebalo je još od marta da krstare srpskim nebom, ali letelice do danas iz Rusije nisu ni krenule za Beograd. …\nPosle 152 godine SAD idu ka novom unutrašnjem oružanom sukobu!Posle sukoba između neonacista i antifašista u Virdžiniji, stručnjaci ističu da to nije bila samo borba između desnice i levice već pokazatelj da su SAD ekonomsko i socijalno podeljenije nego ikad. Amerika se posle 152 godine nalazi na ivici novog građanskog …\nPage 52 of 282« First...203040«5051525354\t»\t607080...Last »


A. J. 15. jula 2020. 06:02\nJedna od tri mlade osobe ima veliki rizik da dobije teške komplikacije ako se zarazi koronavirusom, a faktor koji je presudan je – pušenje.


CA 2018 NAGRADA ZA ENTERIJER_Sedatex | AABH\nPočetna CA 2018 NAGRADA ZA ENTERIJER_Sedatex\nU sljedećim sedmicama vam predstavljamo nagrađene radove od strane stručnog žirija u sklopu Collegium Artisticum 2018. Treći u nizu projekata koji predstavljamo, rad nagrađen Nagradom za enterijer, je projekat Sedatex u Barceloni, realizacija iz 2017.godine, projekat Lidije Manuševe i Maria Ferušića.\nProjekt: Sedatex, Barcelona\nAutori: Lidija Manuševa i Mario Ferušić\nSaradnici: Edgar Ferušić i Margharita Arico\nProjekat ima za cilj rekonstrukciju dijela postojece hale stare fabrike tekstila, pretendirajuci kombinirati proizvodni, administrativni i kreativni proces, uz mogucnost prijema poslovnih partnera iz cijelog svijeta.\nOsnovni pristup projektu enterijera poslovnih prostora firme Sedatex bazira se na dva postulata. Jedan jeste činjenica da je Sedatex odlučio svoje poslovne prostore, te kreativno i komercijalno ljudstvo preseliti u vlastitu fabriku van grada, dakle u direktan kontakt sa proizvodnjom i svom dinamikom koju ona nosi. Time je također povukao i sve poslovne partnere da ga posjećuju na licu mjesta gdje se odvija proizvodni proces, neodvojiv od ekipe za design novih tendencija i kreativnog procesa direktne primjene materijala. Atrakcija te žive interakcije direktno je uticao na osmišljavanje prostora, primjenu materijala i opreme. Drugi je fizičko okruženje. Odvojio se jedan dio proizvodne hale i arhitektonskim projektom (Pich Aguilera Arquitectes) je reformiran krov, otvoreni su snopovi zenitalnog svjetla, kreiran unutrasnji vertikalni vrt, a velika visina omogućila je dodatnu galeriju na laganoj konstrukciji koja prosto lebdi i ima vizure kako na proizvodnu halu tako i na okolinu. Ovakav industrijski pristup direktno je uticao na projekat enterijera: na boje, odabir materijala i namjenske opreme. Naglasiti da smo pozvani u fazi izvedbenog projekta arhitekture, činjenica koja nam je omogućila intervenirati u primjeni materijala, preuzeti podove, rasvjetu, obloge i sanitarije.\nU uskoj suradnju sa vodećim osobljem Sedatexa osmišljene su nove namjene i distribucije prostora.\nPrizemni dio, zvani Common room, je pristupna i recepcijska zona, zatim prostor za relaksaciju radnog osoblja uz bar i kafeteriju, za neformalne susrete i razgovore, te za prijem stranaka uz aktuelnu kolekciju uzoraka direktno iz proizvodnje. Prostrane grupe za odmor, neobavezni pokretni mobiliar, u stalnoj su i dinamičnoj promjeni u skladu sa sezonskim kolekcijama podložnim izmjenama i aktualnim trendovima. Mirniji kutak uz dugački bar sa frižiderima i malom kafeterijom rezerviran je za podnevni odmor uposlenika. Neformalni susreti sa dizajnerima svijeta, pregled novih crteža i tendencija odvijaju se odmah uz prostor za relax i omogućuju interaktivno sudjelovanje prisutnih. Prostori su apsolutno promjenljivi, odišu transparentnošću, dinamikom, mladošću i modnim trendovima. Ležerno pregrađivanje je ostvareno pokretnim elementima, specijalno dizajniranim od drvenih okvira i naspanovanog konopa sa aluzijom na stare ručne razboje, kako se nekada tkalo.\nRadni prostor za kreativnu grupu tekstilnih i grafičkih dizajnera, smješten je na prvom katu. Koncept otvorene distribucije, prozračan i neobavezan, komunicira vizuelno sa ostalim visinskim sadržajima. Slobodnog je i adaptabilnog distribucijskog sistema radnih mjesta, koji se po potrebi može mijenjati. Flexibilni vidljivi sistem instalacijskih priključaka, omogućuje jednostavnu i brzu adaptaciju promjenama. Samo su dva omeđena prostora na ovom katu: staklena prozračna i otvoriva sala za sastanke i sanitarni dio. Poseban akcenat je na sanitarnom prostoru, prostrani lavaboi za crtače i njihove boje, te individualne kabine, specijalno dizajnirane da omoguće intimnost u ovim, inače otvorenim volumenima. Obilje svjetla, širina i sloboda kretanja, grupice za neformalne radne sastanke, visoki stolovi za ručno crtanje, sve to čini ovaj radni prostor veselim, dinamičnim, te podstiče inspiraciju.\nPosljednji, treći nivo jedna je lebdeća expo galerija nad punom visinom, te ima široke poglede na unutrasnjošt i na eksterijer. Tu je smještena zona vip: Showroom sa novim kolekcijama i zona sastanaka. Na ovaj nivo dolaze i borave značajni internacionalni partneri, sa vizurama kako na kreativno radne, tako i na proizvodne prostore, pod prozračnim svodom hale sa kojeg vise kolekcije. Poseban akcenat je dat projektiranom sistemu vješanja tekstilnih uzoraka i adekvatnim snopovima obilne rasvjete, te mobiliaru.\nKonceptualno, projekat enterijera poštuje sve postojeće materijale ove bivše hale i nastavlja tendenciju naglašenog industrijskog karaktera. Zadržani su stubovi i zidovi u svojem naturalnom obliku, poštuje se i obradom naglašava vidljiva metalna konstrukcija, te armirano betonski stubovi prizemlja. Sve drugo je do detalja projektom definisano, slijedeći želju klijenta za “total design”. Projektirani su novi kontinuirani podovi na gruboj podlozi hale, u čijem se vizuelnom kreiranju i izvođenju učestvovalo svo vrijeme zajedno sa izvođacem. Lebdeća galerija popločana je laganim tablama OSB u svom naturalnom obliku, element koji se provlači u detaljima ograda, poda pasarele u pregradnim panelima te je vizuelni povezujući materijal na svim nivoima. Projektirani su elementi enterijera: pokretni pregradni elementi, fiksni elementi pregrada, garderobe, bar, parapetni moduli biblioteka pod prozorima, vješanje tekstila kako za ekspoziciju tako i za diobu namjene prostora, vješanje uzoraka u oba expo prostora, stolovi, sanitarne kabine etc.\nKorišteni materijali su u svom naturalnom obliku: čelik u prirodnoj boji sa vidljivim varovima, hrastovo drvo bez dodatnih obrada, konop od prirodnog pamuka, aluminijski limovi bez bojenja etc. Odabir primijenjenih materijala u svojoj prirodnoj formi, slijedi ideju da se zadrži i naglasi industrijski stil i vizija prostora. Odabir pokretnog namještaja nastavlja tendenciju neformalnog stila, podložnog tendencijskim promjenama.\nNovi Sedatex, otvoreni distribucijski karakter sva tri nivoa, fleksibilnost i širina prostora, vizuelne visinske senzacije, odabir prirodnih materijala, uticalo je na stvaranje jednog jedinstvenog zajedničkog ambijenta kroz tri volumena, naglašavajući specifičnosti namjene svakog nivoa pojedinačno. Prostori odišu aktivnošću, dinamikom, razigranim i neobaveznim prostornim cjelinama, i kako kaže i sam klijent: veselo im je raditi u novom ambijentu.


Ahilova peta na vratu\nUkočenost i bol u vratu najčešće nastaju zbog lošeg držanja tela, nepravilnog položaja kičme i slabosti vratnih mišića. Iznenadni pokreti i preveliki napor igraju značajnu ulogu u njihovom nastanku. Simptomi se ublažavaju i povlače redovnim vežbama istezanja i opuštanja vratnih mišića, relaks masažom i fizioterapijom.\nBol u vratu nastaje i zbog mehaničkih iritacija i prirodnog starenja skeleta. Kojim tempom će kičma propadati zavisi pre svega od genetskog nasleđa. Oni koji su dobili srećnu kombinaciju gena, sporije će stariti i manje bolovati. A da li će se nasledni potencijal očuvati ili će se brzo potrošiti, i da li će se tegobe u vratu pojaviti već u 30. godini, zavisi i od niza spoljnih činilaca.\nU vratnom delu kičme nalaze se međupršljenski jastučići u čijem središtu su vodenaste kuglice koje omogućavaju pokretanje glave u svim pravcima. Ova kuglica može da izdrži velika opterećenja zahvaljujući elastičnom omotaču sastavljenom od fibroznih prstenova, ali ovaj značajni deo ima i svoje granice izdržljivosti.\nUkoliko su mehaničke povrede vratnog dela kičme česte, nepovoljni uticaji na kuglici i prstenovima se nakupljaju. Neočekivano, u jednom trenutku, prsteniovi popuštaju i stvara se pukotina kroz koju izlaze delovi kuglica. Tada, zavisno od mesta oštećenja, počinju manje ili veće neurološke tegobe, ponekad i vrlo neprijatne.\nPojedine profesije ubrzavaju obolevanje vratnog dela kičme. Od ove bolesti najviše boluju vozači, zbog naglog pomeranja vrata tokom vožnje, varioci, osobe koje rade pognute glave ili dugo rade za kompjuterom. Obolevanju vratnog dela kičme skloni su i sportisti, naročito fudbaleri koji često glavom udaraju loptu.\nDegenerativni procesi počinju još od rane mladosti a povrede mogu napraviti oštećenja na svim delovima vratne kičme. Ukoliko su oštećenja nastala u blizini mesta gde živci izlaze iz kičmene moždine, posledice će se ispoljiti bolom u vratu i potiljku. Bol se može proširiti na ramena i ruke, ili se oseti žarenje i trnjenje u tim regijama. Dugotrajnim pritiskom na korene živaca, smanjuje se mišićna snaga i masa, a slabi i osećaj za dodir i nadražaje iz spoljašnje sredine.\nOboleli delovi diskusa ili pršljena mogu da pritisnu i arterije koje hrane zadnje delove mozga. Tada se u određenim položajima tela i pri izvođenju pokreta, smanjuje cirkulacija krvi u glavi. Posledice su vrtoglavica, nestabilnost, povraćanje i glavobolja, pa i nagli pad bez gubitka svesti.\nSvi ovi simptomi mogu da budu prolazni, ili da traju satima ili danima. Budući da nastaju naglo i bez najave, bude strah kod bolesnika, koji dodatno smanjuje cirkulaciju krvi u moždanom stablu.\nOštećenja na vratnom delu kičme mogu suziti prostor u kičmenom kanalu i pritiskati kičmenu moždinu. Pritisak iznad petog vratnog pršljena ispoljava se slabošću i grčenjem mišića ruku i nogu. Ako su promene nastale između petog i sedmog pršljena, osim slabosti, nastaje i propadanje mišićne mase. Takvi bolesnici vuku noge, ruke su im mlitave, imaju teškoća sa pisanjem i obavljanjem drugih poslova. Mišići mogu oslabiti i na vratnom delu kičme. Tada je bolesnicima teško da drže glavu, osećaju napetost, tupe glavobolje i imaju osećaj praznine u glavi.\nKada se pojavi utrnulost, bolovi i ukočenost vrata, treba odmah otići kod neurologa. Kod manjih oštećenja vratnog dela kičme dovoljan je rendgenski snimak iz dva položaja. Ispitivanjem funkcije mišića i perifernih nerava, metodama elektromiografije i evociranim potencijalima, moguće je u potpunosti utvrditi vrstu, stepen i trajanje oštećenja. I predložiti lečenje sa jasnom prognozom da li će bolest napredovati ili će se zaustaviti. Ukoliko postoje znaci pritiska na kičmenu moždinu, pregled se obavlja i magnetnom rezonancom.\nLečenje se najčešće sastoji u uzimanju lekova za smanjenje bola i lokalnog zapaljenja. Bol u vratnom delu kičme ne bi trebalo smanjivati grejanjem ili hlađenjem. Za povećanje mišićne snage i smanjivanje zakočenosti, primenjuje se i fizikalna terapija. Kineziterapija sastavljena od stručno odabranih vežbi, ultrazvučna i laseroterapija, izuzetno su korisne za lečenje promena na vratnom delu kičme. Samo kod određenih bolesnika preduzima se i hirurška intervencija, koja se poverava najiskusnijim lekarima. Jer se nestručnim pokretima diskus može pomeriti prema kičmenoj moždini i napraviti velika, pa i trajna oštećenja koja mogu da dovedu u do paralize određenih delova ili celokupnog tela.\nRedovnim vežbanjem moguće je razgibati vratne pršljanove i ojačati mišiće. Evo nekoliko jednostavnih vežbi koje će sprečiti, ublažit pa i otkloniti neugdne bolove i ukočenst vrata.\nLeđa su prava, a vrat što više ispružen. Iz tog položaja radimo lagane pokrete glavom napred-nazad, razgibavajući pršljenove i zatežući muskulaturu. Vežbu ponoviti desetak puta.\nIz istog početnog položaja, gurati ramena što više u napred i u nazad sve dok se lopatice ne sastave. Vežbu ponoviti desetak puta.\nNastaviti sa kruženjem ramenima u jednom i drugom smeru, vodeći računa da sve vreme vrat bude što više istegnut. Vežbu ponoviti desetak puta.\nPostaviti levu ruku iza glave, a desni dlan na levi obraz, pa okretati glavu lagano na levo, prućajući desnom rukom otpor. Vežbu ponoviti desetak puta u jednu, pa onda na drugu stranu.\nŠušti trava sa crteža Prvo zvono na uzbunu Nije crna kao što izgleda Spanać i grožđe protiv tumora Miso supa smiruje kolike Ahilova peta na vratu Dok sanjam putovanja\nOsmeh je moj bingo\nČajevi za "generalku"\nKafa nije toliko crna\nMiso supa za stomak\nSpanać tera tumore\nLjubomora: Kao so u hrani\nNana - On nimfe do leka\nČistoćom do savršenstva\nZamene za mleko:\nIscedite belo iz plodova\nAhilova peta oko vrata\nKod lekara da ne boli glava


Grad u očima stranaca: U Subotici je sve blizu\nFoto: Jovana Šarčević\nMark i Kloe su se u Suboticu preselili sa svojom porodicom iz Kanade, dok su Zina i Jara volonterke iz Nemačke koje učenicima osnovnoškolskog i srednješkolskog uzrasta drže časove nemačkog jezika.\nSvima njima srpski jezik predaje profesorka Sanja Babić, za koju je to dragoceno iskustvo jer, kaže, radeći sa njima dobija zapravo jedan novi pogled na jezik:\n,,Drugačije je, ali i jako inspirativno držati nastavu na srpsko-engleskom jer stranci znaju postaviti pitanje o kome ja nikada nisam razmišljala”.\nŠto se tiče jezika, za Marka i Kloe najteže je razlikovati glasove ‘č’ i ‘dž’, dok Zina i Jara kažu da je ćirilicu lako bilo naučiti, ali da i dalje mešaju ‘z’ i ‘s’.\nProfesorka Sanja Babić, iz ugla pedagoga, dodaje da svima njima najveći problem predstavljaju zapravo izuzeci kojih u srpskom jeziku i gramatici ima mnogo, ali da veći deo nastave provode vežbajući i usavršavajući komunikaciju.\nMark, foto: Jovana Šarčević\n“Uglavnom vežbamo razne situacije iz svakodnevnog života, poput odlaska u bioskop ili prelazak carine.”\nInteresantna su i njihova zapažanja o svakodnevnom životu u Subotici, ali i gostoljubivosti Subotičana i Subotičanki.\n“Kada smo stigli, svi su bili veoma otvoreni, ali bilo je teško naći prave prijatelje jer su nekako već svi bili u svojim grupama u kojima smo se morali snaći”, iskrena je Zina, a takvo iskustvo potvrđuju i ostali.\nJara, foro: Jovana Šarčević\n“Meni jedino smeta put jer, kada krenem da se vozim trotinetom, uvek za nešto zapinjem”, kaže Mark, dodajući da je, sa druge strane, arhitektura jako lepa, a i prodavnice su blizu, za razliku od Kanade gde je sve daleko.\nJara i Zina se, nakon godinu dana boravka, vraćaju za Nemačku ovog leta, a od stvari koje će im nedostajati izdvajaju – hranu.\nZina, foto: Jovana Šarčević\n“Ja jako volim slatkiše i keks u Srbiji, subotički sladoled od maka, a baš kao jelo mislim da će mi najviše nedostajati prebranac”, kaže Zina, dok Jara izdvaja samo žužu pecivo.\nKloe je konkretnija:\n“U Subotici nam je omiljena hrana – burek s mesom”.\nKloe, foto: Jovana Šarčević\nOvo je jedan delić života mladih ljudi u Subotici kojima je srpski jezik u početku bio sasvim stran. Oni su bili voljni da taj deo podele, a Subotičanima je pružena šansa da sagledaju svoj grad iz neke druge perspektive.\nInterkulturalnost Mladi Multikulturalnost\n“Grad u očima stranaca: U Subotici je sve blizu”\n03.06.2022 at 00:08\nOdavno mi rekli da treba pročitati kraj vesti da znam ko plaća tekst. Pa vi ste strani plaćenici. Nikad više vas neću čitati i svima ću pričati.


Sve službe i javna vodoprivredna preduzeća u punoj pripravnosti!\nSve službe i javna vodoprivredna preduzeća u AP Vojvodini su u punoj pripravnosti za delovanje u sprečavanju eventualnih posledica koje bi mogle biti prouzokovane zbog najavljenih obilnih padavina. Mehanizacija, alat i potrebni materijal su spremni i u slučaju potrebe može se brzo reagovati. Ovo je konstatovano na današnjoj sednici Pokrajinskog štaba za vanredne situacije. Sednicom je predsedavao predsednik Pokrajinske vlade i komandant Štaba Igor Mirović.\nIako su vodostaji na velikim rekama u AP Vojvodini, kao što su Dunav, Sava i Tisa, na nivou koji je daleko ispod uvođenja čak i redovne odbrane od poplava, naloženo je nadležnim službama JVP „Vode Vojvodine“ i drugih vodoprivrednih preduzeća u Vojvodini 24-satno osmatranje na terenu. Naložena je i stalna komunikacija između štabova za vanredne situacije susednih lokalnih samouprava, kao i sa sličnim službama u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Rumuniji.\nNa teritoriji AP Vojvodine, redovna odbrana od poplava jedino se i dalje sprovodi u Banatu na oko 62 kilometra Tamiša. Na banatskim vodotocima pojačano se prati stanje na nasipima, objektima crpnih stanica i ustava. Ove vodotokove karakteriše bujični porast vodostaja zbog mogućih snažnijih padavina.\nTagovijavna vodoprivredna preduzeća JVP "Vode Vojvodine" poplave region\nVeliki uspeh mladog harmonikaša Daria Mihaljevića


Pet puta više sredstava za inovacije u 2018. godini | N1 Srbija\n01.03.2018. |16.30 >16.48 |\nVlada je izdvojila pet puta više sredstava za inovacije nego prethodne godine, rekao je ministar bez portfelja Nenad Popović na konferenciji o inovativnom preduzetništvu i novim tehnologijama u Naučno-tehnološkom parku Beograd.\nKonferencija je okupila više od 70 mladih inovatora i IT stručnjaka, preduzetnika i onih koji bi želeli da započnu sopstveni posao. Skupu su prisustvovali i predstavnici resornih ministarstava Vlade Srbije, nadležnih institucija, fondova, udruženja i medija.\nKroz tematske panele, primere dobre prakse, radionice i druženje, učesnici su bili u prilici da steknu nova znanja, razmene iskustva i povežu se u budućem poslovanju, a domaćin konferencije, Naučno-tehnološki park je primer kako se razvija inovativno preduzetništvo u Srbiji, istakla je direktorka ove institucije, Gordana Danilović Grković, navodeći da Naučno tehnološki park Beograd radi već dve godine, a svoj rad je započeo u partnerstvu sa Vladom Srbije, gradom Beogradom i Univerzitetom, uz podršku Vlade Švajcarske.\n"Za samo dve godine mi već imamo 60 kompanija i skoro 500 inženjera, što je najveći dokaz potencijala koji ova zemlja ima u inovativnom preduzetništvu i mladim ljudima koji započinju spostveni biznis", rekla je Danilović Grković.\nMinistar bez portfelja Nenad Popović naveo je da su mladi nosioci budućeg ekonomskog razvoja Srbije zasnovanog na inovacijama i novim tehnologijama.\n"Konferencija o inovativnom preduzetništvu i novim tehnologijama je značajna jer mladima pruža mogućnost da dođu do novih saznanja i da njihovo buduće preduzetništvo bude temelj ekonomskog razvoja. Inovacije moraju biti primenljive u konkretnim oblastima od poljoprivede do robotike", rekao je ministar i dodao da je Vlada izdvojila pet puta više sredstava za inovacije nego prethodne godine, što pokazuje izvanredan potencijal za mlade da otpočnu svoje poslove, da se bave inovacionim preduzetništvom i da Vlada već od ovog meseca počinje sa objavljivanjem konkursa za inovacije.\nGeneralni direktor kompanije Visa za Jugoistočnu Evropu, Vladimir Đorđević, poručio je da je sada veoma lako da se neko istakne kada je u pitanju tehnologija, ali da je neophodna odgovarajuća podrška.\n"Mi želimo da pomognemo razvoj tehnologije i smanjimo distancu između učesnika u trgovini, u komunikacijama, u plaćanjima. Cilj je da omogućimo da mala i srednja preduzeća Srbije budu dostupna globalno i ponude svoje proizvode".\n"Ja mislim da samo inovacije mogu da poboljšaju situaciju u kojoj se Srbija nalazi. Te inovacije ne moraju da budu svetske, ali to moraju biti inovativni proizvodi i ideje koje će pomoći našim preduzetnicima koji su već na tržištu, da njima olakšaju posao, da što lakše implementiraju njihove ideje da bi te ideje mogli da plasiraju van Srbije. Nije važno samo imati produkt, važno je i znati kako ga plasirati na svetsko tržište, a upravo to je najveći izazov“, poručio je dobitnik svetske nagrade za prvu polimer bateriju Dejan Ilić.\ninovacije Nenad Popović Naučno tehnološki park Beograd\nPrvi virtuelni sajam "Western Balkans Startup Expo" 18. septembra 11.09.2020.\nJovanović: Opozicija bi zadala ozbiljan udarac režimu u slučaju da bojkot uspe 29.07.2019.\nNi 3, ni 4, vec PET puta vise nego LANE. E moj ti!\nEto gde su uložene\nValter, Skynet su prošlost kao i Tvrđava? Koji naziv sada nosi novi softver?\nStalno neko izostavi cifru. 55 puta više sredstava, dva dana pred izbore. Smatrate li gradjane bezumnim?


Prdsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković očekuje da će do kraja godine razgovarati sa premijerom Federacije BiH (FBiH) i predsedavajućim Saveta ministara o značajnim projektima, jer je trenutno blokirano više od milijardu KM predviđenih za njihovu realizaciju.\n- Očekujem mnogo od formiranja novog saziva Saveta ministara i Vlade FBiH, jer zajedno imamo mnogo posla da uradimo, a pre svega da bude odblokirana realizacija važnih projekata. Srpska i FBiH u ovom momentu imaju blokiranih više od milijardu KM, kao i 200 miliona KM od `Elektroprenosa BiH` – rekao je Višković novinarima.\n-Uradiću svoj deo posla kako bi već od Nove godine počeli sa realizacijom važnih projekata. Nepotrebno smo izgubili više od godinu dana – kaže Višković.\nGovoreći o Predlogu budžeta Republike Srpske za narednu godinu, Višković je podsetio da je veći za 110 miliona KM od ovogodišnjeg.\n– To znači bolje plate i određena druga davanja koja su u interesu Srpske i boljeg života građana – rekao je Višković.


Alice_Purr секс XXX ћаскање Видео Порно Тубе Wеб камера Wеб Цам слободна локација Ливе Цам\nPoslednje prijavljivanje: 27.2.21. 15.05.21\nKlikom na dugme, podići ćeš Alice_Purr na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Alice_Purr će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Alice_Purr\nRadni sati Alice_Purr\nAmaterski klipovi od Alice_Purr\nAlice_Purr lista želja


FoNet portal :: Promo :: Krediti poljoprivrednicima\nrazvoj poljoprivrednih gazdinstava\n06. 09. 2021. 10:47 | FoNet\nBEOGRAD - Opportunity banka je, u saradnji sa Evropskim investicionim fondom, ponudila registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima kredit, sa rokom otplate do osam godina, u iznosu do 20.000 evra, za investicije u razvoj poljoprivrednih gazdinstava.\nKako se objašnjava u današnjem saopštenju Banke, radi se o kreditima iz Programa zapošljavanja i društvenih inovacija, koji je podržava Evropska unija (EU).\nProgram je usmeren na povećanje kvaliteta i održivost zapošljavanja, kvalitetnu socijalnu zaštitu, borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva, unapređenje uslova rada i socijalne inovacije.\nSredstvima iz ovog kredita moguće je finansirati različite potrebe poljoprivrednih gazdinstava, kao što su nabavka mehanizacije, plastenika, izgradnja ili renoviranje objekata.\nKrediti se mogu koristiti i za druge investicije u poljoprivrednu proizvodnju i odobravaju se samo uz menicu klijenta, kao sredstvo obezbeđenja.\nPredsednik Izvršnog odbora Opportunity banke, Vladimir Vukotić, ističe da je ovaj program izuzetno značajan za Banku, koja je ranije, kroz kreditnu liniju namenjenu preduzetnicima i mikro biznisu, plasirala 12 miliona evra.\nOn je naglasio da Banka sada nastavlja saradnju u segmentu agrara, jer stanovnici ruralnih sredina čine čak 75 odsto njenih klijenata.\nUz ovo novo dugoročno finansiranje bez hipoteke kao obezbedjenja kredita, želimo da te klijente podržimo u rastu i razvoju poslovanja, jer uz pravu podršku, i mala gazdinstva mogu da postanu velika, zaključio je Vukotić. (kraj) def\nSRBIJA proizvodnja krediti razvoj renoviranje objekti gazdinstva POLJOPRIVREDNICI MEHANIZACIJA Opportunity banka plastenici


I dok dlanom o dlan, prođe četvrt veka... | B92 Blog\nSamuel P. Huntington : The Clash of Civilizations? (Source: Foreign Affairs, Vol. 72, No. 3 (Summer, 1993), pp. 22-49)\nСемјуел П. Хантигтон:\n„Samuel Phillips Huntington (April 18, 1927 - December 24, 2008) was an American political scientist, adviser and academic. He spent more than half a century at Harvard University, where he was director of Harvard's Center for International Affairs and the Albert J. Weatherhead III University Professor. During the presidency of Jimmy Carter, Huntington was the White House Coordinator of Security Planning for the National Security Council. He is best known for his 1993 theory, the "Clash of Civilizations", of a post-Cold Warnew world order. He argued that future wars would be fought not between countries, but between cultures, and that Islamic extremismwould become the biggest threat to world peace. Huntington is credited with helping to shape U.S. views on civilian-military relations, political development, and comparative government"\nGlobalno-politička situacija u svetu posle hladnoratovskog perioda suštinski se izmenila.\n•\tBlokovsku podelu svijeta - bipolarni svet - zamenjuje civilizacijska podela sveta i multipolarni svijet. Pojavljuje se svetski poredak zasnovan na civilizaciji u kojem se države grupišu oko vodeće države(a) koja čini jezgro njihove civilizacije.\nCivilizacije imaju političku strukturu po šemi:\na)\tnajvažnija drzava - dominantna država u civilizaciji, npr. Rusija u pravoslavnom svetu;\nb)\tdržave članice - koje su potpuno identifikovane sa svojom civilizacijom, npr. Italija u zapadnoevropskoj civilizaciji;\nc)\tusamljene države - drzave kojima nedostaje kulturno zajedništvo sa drugim državama, npr. Japan, ako se japanska civilizacija posmatra kao posebna;\nd)\tpodeljene države - države u kojima velike grupe pripadaju različitim civilizacijama, npr BiH;\ne)\tpocepane države - države koje imaju jednu predominantnu kulturu koja je smešta u jednu civilizaciju, ali njeno vođstvo želi da je premesti u drugu civilizaciju, npr. Turska.\nU posthladnoratovskom svetu najvažnije razlike između ljudi i država nisu političke, ekonomske ili ideološke vec kulturne. Društva spojena ideologijom ali podeljena civilizacijom se raspadaju (SSSR, SFRJ) a društva razdvojena ideologijom ali spojena civilizacijom ponovo se ujedinjuju (Nemacka).\nNaziru se najmanje četiri velike civilizacijske grupe:\n1) Sinička ;\n2) Hindu ;\n3) Islamska ;\nA moguće im je pridodati:\n6) Latinoamericku ;\nU svetu koji se pojavljuje, niti jedna država, uključujući SAD niti civilizacija, neće imati globalnu dominaciju - globalna moć karakteristična za period hladnog rata je zastarela.\n•\tUniverzalna opštesvetska civilizacija se ne pojavljuje.\nPretpostavka da kraj hladnog rata znači i kraj sukoba u globalnoj politici i pojavu jednog relativno harmoničnog sveta zasnovanog na vrednostima Zapadne civilizacije je pogrešna. Ovu pretpostavku izneo je Fukujama („Kraj istorije") smatrajući da se nalazimo na kraju istorije u smislu dovršavanja ideološke evolucije čovečanstva i trijumfa liberalne demokratije. Budućnost neće biti posvećena borbama oko ideja vec rešavanju svetskih ekonomskih i tehnoloških problema.\nCivilizacijska paradigma odbacuje ideju univerzalne civilizacije i polazi od pretpostavke da se u posthladnoratovskom svetu narodi grupišu na kulturnoj i civilizacijskoj osnovi. Ideja univerzalne civilizacije služi samo da opravda Zapadnu kulturnu dominaciju. Oni koji ne pripadaju tom civilizacijskom krugu vide kao Zapadno sve ono što Zapad vidi kao univerzalno.\n•\tModernizacija je odvojena od pozapadnjačenja.\nŠirenje Zapada promovisalo je modernizaciju i pozapadnjačenje i Zapad je smatrao da ova dva fenomena nužno idu zajedno. Ekonomski i tehnološki razvoj zahteva radikalno preoblikovanje nezapadnih društava. Nezapadne kulture su inkompatibilne sa modernizacijom i moraju da budu ukinute da bi se društvo uspešno modernizovalo.\nMeđutim, u savremenom svetu nezapadna društva krenula su u pravcu pokušaja da se modernizacija kombinuje sa domaćom kulturom. Čuju se slogani tipa: „Japanski duh, Zapadna tehnika" ili „Kinesko učenje za fundamentalne principe, Zapadno učenje za praktičnu upotrebu." Suština je u tome da nezapadna društva prihvataju modernizaciju i žele da budu modernizovana, ali ne žele da budu pozapadnjačena.\n„Modernizacija da - pozapadnjačenje ne." U praksi se pokazalo da modernizacija nezapadnih društava u svojim ranim fazama promoviše pozapadnjačenje, ali da u drugoj generaciji ima suprotan efekat i promoviše depozapadnjačenje, jer modernizacija povećava ekonomsku, vojnu i političku moc društva i ohrabruje njegove članove da imaju poverenja u svoju kulturu i postanu kulturno samouvereni.\nNekoliko vekova nezapadni narodi zavideli su Zapadnim društvima na ekonomskom prosperitetu, tehnološkoj sofisticiranosti, vojnoj moći i političkoj koheziji. Da bi postali bogati i moćni, oni su morali da postanu kao Zapad. Ipak, danas su ovakvi kemalistički stavovi iščezli. Svoj razvoj društva van Zapadnog civilizacijskog kruga pripisuju privrženosti vlastitoj kulturi, a ne uvozu zapadne kulture. Oni tvrde da su uspeli zato što su drugačiji od Zapada.\nAzijati, na primer, veruju da je njihov ekonomski uspeh proizvod azijske, a u svojoj osnovi konfučijanske kulture. Nju karakteriše poredak, disciplina, porodica, kolektivizam, umerenost i, uopsteno, nadmoć države u odnosu na društvo i društva u odnosu na individuu. Ta kultura je po njihovom mišljenju superiorna u odnosu na dekadentnu evropsku kulturu samozadovoljstva, individualizma, inertnosti, nepoštovanja autoriteta i sklonosti da se zaboravi prošlost, ignoriše budućnost i usredsređena je na maksimalizovanje trenutnih dobitaka.\nNa sličan način i „islamsko uskrsnuce" otelovljuje prihvatanje modernosti, ali i odbacivanje Zapadne kulture i ponovno predavanje islamu kao vodiču kroz zivot u modernom svetu.\n- „paradoks demokratije": demokratski izbori u mnogim zemljama, posebno islamskog podrucja, dovode na vlast fundamentalisticki i ektremisticki nastrojene snage.\n•\tRavnoteza sila medju civilizacijama se menja u pravcu:\n1)\tOpadanje moći Zapada.\nMoc se sa, u dugom vremenskom periodu predominantnog, Zapada premešta na nezapadne civilizacije što se manifestuje u više nivoa:\n- teritorija: na vrhuncu svoje teritorijalne ekspanzije 1920. godine, Zapad je direktno vladao nad skoro polovinom zemaljske kugle. Do 1993. ova teritorija se prepolovila i Zapad se vratio svom jezgru.\n- stanovnistvo: Zapadnjaci su 1900. god. cinili oko 30% svetskog stanovništva, a Zapadne zemlje su vladale nad 48% tog stanovnistva. Godine 1993. Zapadne vlade su vladale samo Zapadnjacima, a oni su se sveli na oko 13% svetskog stanovništva sa daljom tendencijom opadanja.\nRavnoteza se promenila i kvalitativno jer nezapadni narodi postaju sve zdraviji, urbaniji i obrazovaniji. Istovremeno se otvara još jedan jaz. Prosečna starost Zapadnjaka stalno raste , dok nezapadna društva ostaju relativno mlada u odnosu na Zapad.\n- Zapad je osvojio svet svojom tehnologijom, prvenstveno svojom sposobnošću u organizovanoj upotrebi sile. Međutim, tehnološka, naučna, industrijska i svaka druga moć se raspršila po svetu i nije više isključiva privilegija Zapada.\nGodine 1950. Zapad je proizvodio oko 64% bruto svetskog proizvoda, 1980. godine oko 40% a procene govore da ce 2013. godine Zapad pokrivati samo 30% BP.\n2)\tŠirenje ekonomske, vojne i političke moći azijske civilizacije sa Kinom kao predominantnom regionalnom silom.\nSaglasno većini procena, kineska ekonomija će u ranom periodu XXI veka postati najveća svetska ekonomija. Azija će do 2020. godine imati četiri od pet najvećih svetskih ekonomija i preko 40% svetskog proizvoda.\n3)\tDemografsko eksplodiranje islamske civilizacije i "islamsko uskrsnuce".\nIzmeđu 1965. i 1990. ukupan broj ljudi na zemlji narastao je sa 3,5 milijardi na 5,3 milijarde, sto je godisnja stopa rasta 1,85%. U muslimanskim zemljama stope rasta uvek su bile preko 2%, a često su dostizale preko 2,5% pa i 3%.\nNa primer, u tom periodu se stanovnistvo Magreba povećalo sa 29,8 miliona na 59 miliona ljudi sa stopom rasta od 2,65%. Devedesetih godina stopa plodnosti žena u Ruskoj federaciji bila je 1,5 a u muslimanskim republikama bivseg SSSR oko 4,4. Uz to, u godinama koje dolaze, muslimansko stanovništvo će biti disproporcialno mlado, sa primetnom demografskom prevlašću onih starih između 15 i 25 godina. Mladi ljudi su radnici i vojnici, protagonisti promena i revolucija i upravo u tome leži značajan izvor sukobljavanja islama i Zapada.\n•\tZapadne univerzalističke pretenzije, pojačane kolapsom komunizma koji je na Zapadu pojačao gledište da je ideologija demokratskog liberalizma univerzalno valjana, dolaze u sukob sa drugim civilizacijama i sa realnošću. Posebno azijska drustva sve manje reaguju na zahteve SAD i sve su više u stanju da se odupru pritisku SAD i drugih Zapadnih zemalja. SAD su oćekivale da ih azijske vlade prihvate kao globalnog vođu i pristanu na primenu Zapadnih vrednosti, dok su Azijati sa druge strane očekivali da se sa njima postupa kao sa jednakima. Nesklad između napora Zapada, posebno SAD, da promoviše univerzalnu kulturu i njegovih sve slabijih sposobnosti da to i učini, glavno je obeležje globalne politike na početku XXI veka. Svet je danas azijatski, arapski i afrički isto onoliko koliko je i Zapadni.\nU svetu koji se pojavljuje, zapadnjačka duboka uverenost u univerzalnost Zapadne kulture je pogrešna, nemoralna i opasna.\nOna je nemoralna pre svega zbog onoga do čega bi moglo doći ako Zapadna kultura postane jedina i dominantna u svetu u kojem živimo.\nKultura prati moć. Ako društva koja ne pripadaju Zapadnom civilizacijskom krugu budu opet oblikovana Zapadnom kulturom, to će se moći sprovesti samo kao rezultat delovanja Zapadne vojne moći. Imperijalizam je logički nužna posedica univerzalizma. Zapadni univerzalizam zato i jeste opasan za čitav svet zato što može, u svojoj težnji za kulturnom dominacijom, da dovede do velikog međucivilizacijskog vojnod sukoba u kojem se pobednik ne može nazreti, ako pobednika u tome uopšte i može da ima.\nRazboriti pravac politike Zapada nije da zaustavi promenu moći, nego da i sam nauči da tu moć na globalnom planu deli, da to prihvati kao realnost, te da umeri svoje ambicije proistekle iz beskonačne pohlepe da bi sačuvao i svoju kulturu.\nZapad se razlikuje od drugih civilizacija po osobenom karakteru svojih vrednosti i institucija. Evropa je jedinstveni izvor ideja o individualnim slobodama, o političkoj demokratiji, o vladavini zakona, ljudskim pravima i kulturnoj slobodi. To su evropske, a ne azijatske, afričke ili ideje sa Bliskog i Srednjeg Istoka ideje. Njih ostali mogu da prihvataju ili ne prihvataju, ali svakako nisu originalni tvorci tih ideja koja jesu civilizacijska dostignuća za čitavo čovečanstvo.\nOtuda glavna odgovornost zapadnih vođa nije u tome da pokušaju da preoblikuju druge civilizacije prema vlastitom modelu, što je uostalom i izvan njihovih moći koje su na silaznoj putanji, nego da sačuvaju, zaštite i obnove jedinstvene kvalitete Zapadne civilizacije. Zapadna civilizacija treba da reafirmiše svoj identitet kao poseban, ali ne i da ga nameće drugima po svaku cenu kao univerzalni model za sve civilizacije na ovoj planeti. U multicivilizacijskom svetu, jedini konstruktivni pristup je odustati od univerzalizma, prihvatiti raznolikosti i težiti sličnostima.\nNe zaboravimo, univerzalne osobine, poput recimo elementarnih moralnih normi, ipak se mogu pronaći u svim civilizacijama."\nНапомена: Овај текст (на жалост) није мој, већ сам га покупио негде на интернету. Аутор тог документа на нету није потписан, али не бих да се китим туђим перјем. Урадио сам само потребну лектуру и коректуру.\nИ користим ову прилику да се захвалим непознатом аутору.\nSukob civilizacija, Semjuel P. Hantigton\ntasadebeli 07:49 16.05.2018\nTurska proteruje ambasadora Izraela\nTramp ispunjava želje izraelskog lobija\nUN: Izrael prekršio međunarodne norme\nIzrael i pravo na likvidaciju kao samoodbrana\napacherosepeacock 08:47 16.05.2018\nDobro, za dinamiku smena civilizacija znamo od kada postojimo kao vrsta, nego pitanje je cemu pri tome treba (ako treba) da se radujemo?\nKoja se ikada pokazala milostivom prema potencijalnoj konkurenciji ili nicim izazvana bila spremna da deli na jednake delove? (ni jedna)\ntasadebeli 09:25 16.05.2018\nДа ниси и ти мој сапатник по хлебу који зарађујеш? То јест, наставник у школи, просветни радник?\nПитам зато што примећујем нешто што је заједничка особина свих нас, наставника по школама свих нивоа.\nНаиме, прво постављамо питања, а онда сами и одговарамо на њих не чекајући одговор од ђака и не дајући им прилику да сами кажу шта мисле.\nЗато бих кориговао Едварда Саида када каже да су сви образовни системи на свету у својој основи дубоко националистички.\nЦ, јок... Нису националистички, него тоталитаристички.\nШалим се, шалим се,..., (овде треба да стоји твој ник, али мене срамота да га кажем на српском ).\nСве ово горе је тек шале ради, одлична су ти питања и дају добар повод за даљу дискусију ако има расположених.\napacherosepeacock 09:34 16.05.2018\nNisam Taso tvoje profesije a sapatnici u necemu verovatno jesmo .\nA za ostalo, pa i ja sam u osnovi totalitarista, ne moze covek pobeci od svoje prirode tako lako.. (znas kako kazu psiholozi, kad se 2 ljudi sretnu i pocnu da razgovaraju u roku od 2 minuta jedan pocne da dominira.)\nPS. Sto se mog nika tice (u originalu ili prevodu sve jedno) on je proizvod nekog od delirijuma respektabilnog benda zvanog RHCP.\ntasadebeli 09:54 16.05.2018\nNisam Taso tvoje profesije a sapatnici u necemu verovatno jesmo\nМа сапатници смо сви ми... 7-8 милијарди колико нас има... То је неоспорно...\nA za ostalo, pa i ja sam u osnovi totalitarista, ne moze covek pobeci od svoje prirode tako lako.. znas kako kazu psiholozi, kad se 2 ljudi sretnu i pocnu da razgovaraju u roku od 2 minuta jedan pocne da dominira.)\nШто се мене тиче, само Буда и Исус то нису били... Од свих до сада...\nМене срамота баш због тог значења у тој њиховој песми...\nc_h.arlie 12:40 16.05.2018\nSrđan Fuchs 19:39 21.05.2018\non je proizvod nekog od delirijuma respektabilnog benda zvanog RHCP\nMoji klinci su isto RHCP-ovci. :)\nSrđan Fuchs 19:42 21.05.2018\nSrđan Fuchs 19:48 21.05.2018\ntasadebeli 20:30 21.05.2018\nТастер као добра илустрација за оно што је у уводном тексту.\nmirelarado 15:05 16.05.2018\nЗа то време у нашем мрачном вилајету...\nЗахуктавала се ковница новца да свакога дана многоструко пребацује дневну норму:\nPreporuka: 72 / Link / Replika: 22 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ntasadebeli 20:18 16.05.2018\nRe: За то време у нашем мрачном вилајету...\nСваки социјални мир има своју цијену (права ситница! ), зар не?\nПа тако и у тим данима када је Хантингтон објавио свој текст у Foreign Affairs (а после тога и књигу).\nЧак и у нашем мрачном вилајету. (Ко оде кајаће се, ко остане кајаће се? )\nНије много боље ни после било...\nЕто, Мирела, на пример ја своју професорску плату од 5. октобра 2000. па до данас стално добијам захваљујући кредитима ММФ.\nА ко ће то и када да врати?\nМа ко то зна...\nА и кога је брига.\nСамо нека је социјални мир.\nХоћу да кажем, вероватно бисмо ми те 1993. и избегли ту аждају са седам глава звану инфлација да Слоба није био под санкцијама и да је могао да узима кредите од ММФ као и његови демократски наследници у последњих 18 година.\nВећ сам једаред ређао овај низ...\nДа се зна чија је то сличица Србима највреднија на парама...\nmirelarado 22:06 16.05.2018\nAли је Слоби, сарадницима и сатрапима та инфлација омогућила првобитну акумулацију капитала. Демократски наследници потом су новоствореним богаташима омогућили да капитал сачувају. Ми остадосмо ем оперушани, ем дужни и ружни. И то се наставља...\ntasadebeli 05:16 17.05.2018\nДа, слажем се...\nНеко мора да буде крив. А кога је лакше окривити него оперушане, дужне и ружне...\nМислим да је све то, Мирела, у домену права и обавеза.\n"Izabraću pravo da razmišljam o budućnosti zemlje, kao što razmišljma o budućnosti naroda.\nЗбо тога после неко и мора да буде крив када су овакви типови разапети између својих права и обавеза.\nП.С. - Је л' да ово линковано звучи као када лупаш варјачом у празну канту. Или празне шерпе и лонце...\nmirelarado 07:04 17.05.2018\nЈе л' да ово линковано звучи као када лупаш варјачом у празну канту. Или празне шерпе и лонце...\nДа, звечи празнином. Уједно личи и на ноћну мору с неподношљивом дозом фарсичности.\ntasadebeli 07:45 17.05.2018\nОво си вероватно већ видела јер сам га много пута качио по коментарима...\nА ово испод сам качио само једаред, па нисам сигуран да ли си видела... Из исте је књиге, а пошто си директно заинтересована за Италију...\nc_h.arlie 08:23 17.05.2018\nDelimično saglasan !\nJer - su se demokratski naslednici veoma brzo i efikasno pobrinuli za sebe.\nDoduše - oni su se za to borili (i cepali Nike patike).\nJebote - koliko li Čeda sada ima kožnih jakni !? Ja nemam niti jednu, jer se ona koju sam kupio pre više od dvadeset godina u inostranstvu iskrzala. Ali je, bogami, i potrajala.\nmirelarado 08:24 17.05.2018\nУправо тако. То сам и сама одавно закључила. Италија је слична Србији, само је имала мало више географске и геополитичке среће.\nУзгред, пре неки дан суд је Берлусконију укинуо претходну забрану кандидовања за државне функције, тако да, не бих се изненадила да првом следећом приликом опет буде премијер. Циркус се наставља...\nВесео и још пластичнији него раније. Зар није пљунути Гумифлекс?\ntasadebeli 08:36 17.05.2018\nДодуше, сад већ помало и у годинама...\nvcucko 10:31 17.05.2018\nИталија је слична Србији, само је имала мало више географске и геополитичке среће\nBez ljutnje, grenmas end frogs\nNe možeš, ni po kom osnovu, porediti Italiju i Srbiju. Jezik najdirektniji naslednik latinskog, pola pojmova koje koristimo u svakodnevnom životu su oni načinili i nazvali. 60 miliona stanovnika, na svakih sto km milionski grad po kome se zove nešto bitno za ljudsku vrstu uopšte. Polit-ekonomski član velikih 7 (ili koliko ih već ima, ono kad se godišnje sastaju pa ovi anti-glob protestuju).\nLjudi, smanjite malo doživljaje. Ono, i da je o Grcima, mnogo je...\nmirelarado 12:14 17.05.2018\nMislila sam na mentalitet ljudi, ne naravno na istinsku sličnost dvaju toliko različitih zemalja. Italija ima četir' mora, za početak. U tom smislu sličnija nam je Bugarska, ili čak i Austrija. Mentalitet, međutim, jeste sličan. I Italijani u gradski prevoz ulaze na sva vrata, kao ekološki se osvešćuju, a gradovi sve prljaviji, i na severu, i slabo im ide ono razdvajanje otpadaka. Državni aparat predimenzioniran, birokratija voli da zabušava, preduzetnici vole da izvrdaju zakone i poreze, političari vrlo potkupljivi, itd, itd. Ne misliš valjda da Tasa i ja ne razlikujemo romanske od slovenskih jezika?! Ma va'! Kad nas već pozivaš na umerenost, primeni je i na sebe... Nema ljutiš, naturalmente.\nc_h.arlie 13:47 17.05.2018\nNe mogu da verujem da si se toliko naljutila na vcucka !\nvcucko 14:06 17.05.2018\nI Italijani u gradski prevoz ulaze na sva vrata,\nDa, ali izlaze i ulaze desno od one šipke na sredini vrata - što je još bolja kombinacija od posebnih vrata za ulaz ili izlaz. Bar oni na severu.\nOvi na jugu se ne računaju, ionako Milanezi i Torinezi kažu da je Nabule najseverniji grad Afrike\nA tek Trieštini ništa i ne kažu, samo kolutaju očima oni su posebna sorta.\nAma kakva ljutnja, bog s tobom\nNego ne volim kad sami sebi dajemo tako neke nerealne dimenzije. Pre svega, svi ovde (te generacije gore-dole) još uvek razmišljaju/mo u relacijama Juge, hteli - ne hteli. A sa Italijom odavno već ne graničimo, imaju između bar dve države. Mi smo parče brda između Dunava i nedefinisane tačke negde prema Solunu. Plus parče Panonske nizije koju mogu da nam uzmu kad im se ćefne. Plus taj nedefinisani jug koga deo su nam već uzeli, a resto će da ocapare kad i ako bude bilo potrebe. Možda i ti Talijani prvi, ko zna.\nmirelarado 14:35 17.05.2018\nA šta kažu Novosadisti za BeograDŽane, Nišlije, Piroćance? Isti prezir ćeš naći.\nMentalitet, vcucko, mentalitet. Dovoljno s Italijanima imam posla celog života, dopustićeš da sam ih sasvim dobro upoznala, sa svih aspekata. Što se aktuelnog ekonomskog pa samim tim i svakog drugog stanja tiče, naravno da se ne mogu porediti. Ne misliš valjda da gajim neke iluzije o Srbiji, pa nazvala sam je mračnim vilajetom.\nMada, meni moja Šumadija i dalje liči na Toskanu, samo neočešljanu i zapuštenu. ;-)\nmirelarado 14:39 17.05.2018\nIn your dreams, Čarli, in your dreams...\nMilan Novković 14:45 17.05.2018\n... још пластичнији него раније ...\nDa ga bar neka dobra duša posavetuje da pokuša šatiranje ove kose bez ijedne sede\nIli bar da mu otvore Fejs nalog pa da prelista milion-dva fotografija, da mu se malo prevežu neural nets, tamo je teško omašiti bar neko osnovno obrazovanje, kad mu je već toliko stalo do izgleda\nmirelarado 14:52 17.05.2018\nZbog te veštačke kose zovu ga i Nutela. Liči. :))\ntasadebeli 20:15 17.05.2018\nПрва асоцијација коју добих када сам ово прочитао...\nП.С. - А зашто су свугде ти Јужњаци тако супериорни у музици у односу на Северњаке?\nИ у Америки је тако: Џери Ли Луис, Џони Кеш, Џенис Џоплин, Линард Скинард, ZZ Top,...\nБарем ја сечем вене на тај звук...\nЦрнце из делте Мисисипија нећу ни да набрајам, нема смисла...\nvcucko 21:38 17.05.2018\nИ у Америки је тако:\ntasadebeli 06:16 18.05.2018\nВаљда то долази од неке туге у очима, 'бем ли га...\nП.П.С. - Лепо ја кажем apacherosepeacock да је сваки образовни систем у својој суштини и по темељним принципима у основи тоталитаристички...\nАли ево решенија!!!\nСећаш се оног филмића Alternative Math из прошле године?\nЗато Амика и јесте у праву када каже:\nAli može da bude razočarenje jer je takođe nada\nSrđan Fuchs 19:45 21.05.2018\nMeni je najtrulije što srpski freskopis nije priznat u umetnosti kao renesansa, al' jebi ga, antiteistička akademska ideologija - a, neto izvana venecijanski a iznutra srpski.\ntasadebeli 20:40 21.05.2018\nMeni je najtrulije što srpski freskopis nije priznat u umetnosti kao renesansa,\nЈедаред, има сада томе већ скоро 30 година, стојим у Светом Клименту у Охриду поред троје старијих људи, један господин и две госпође. Изгледали продуховљено, племенитих лица... Гледамо фреске...\nИ гледају они задивљено, па се тек старом господину оте уз дивљење:\nП.С. - Quattrocento... The Quattrocento encompasses the artistic styles of the late Middle Ages (most notably International Gothic) and the early Renaissance.\nSrđan Fuchs 21:14 21.05.2018\namika 17:27 16.05.2018\nnikada polu-katolik i polu-musliman.\nОво сам својевремено снимио као неку врсту резимеа:\nčovek može da bude polu-Francuz i polu-Arapin, ali nikada polu-katolik i polu-musliman.\n“Sukob duž nerešenih granica između Zapadne i Islamske civilizacije traje već 1.300 godina”, pisao je Smajuel Hantington, predviđajući da će se ti sukobi zaoštriti i dodajući da islamski problemi neće biti samo sa Zapadom: “Nasilje postoji između Muslimana sa jedne strane i pravoslavnih Srba na Balkanu, Jevreja u Izraelu, Indusa u Indiji, Budista u Burmi i Katolika na Filipinima, s druge. Islam ima krvave granice”. Dakle, Hantington je insistirao na ratu civilizacija, a taj stav je izazvao mnoge polemičke komentare, pre svega u akademskom okruženju.\nHantingtonova teza oštro se suprostavlja pisanju uticajnog istoričara Francisa Fukujame, njegovog učenika, koji insistira na “kraju istorije”, nakon prilično miroljubivog završetka Hladnog rata. Mnogi čitaoci “Sukoba civilizacija” smatraju da je teza površna i da ne uzima u obzir unutrašnje razlike i sukobe u svakoj od civilizacija, pre svega u muslimanskom svetu. Samjuel Hantington, čovek finih manira, vatreno je branio svoju tezu insistirajući da su svi drugi sukobi, u poređenju sa civilizacijskim, od manjeg značaja.\nMožda Hantington najbolje iskazuje politički senzibilitet u zaključku svoje knjige “Američka politika”: “Kritilari kažu da je Amerika laž jer je stvarnost daleko od od njenih ideala. Nisu u pravu. Amerika nije laž; ona je razočarenje. Ali može da bude razočarenje jer je takođe nada”.\nHantingtonovi argumenti o neizbežnosti sukoba civilizacija, koji su, čini se, suptilniji nego što to njihovi kritičari tvrde, mogu da se svedu na sledeće stavke:\n• Činjenica da se svet modernizuje ne znači da se okreće ka Zapadu.\n• Azija, uprkos usponu i padu, vojno i ekonomski se širi. Islam demografski eksplodira. Uticaj Zapada u tim delovima sveta se smanjuje.\n• Kulturna svest postaje snažnija, ne slabija, a države i ljudi mogu da se udruže zbog kulturnih sličnosti umesto ideoloških, kako je bilo ranije.\n• Zapadno verovanje da parlamentarna demokratija i slobodno tržište odgovara svima, dovešće Zapad u sukob s civilizacijama, pre svega sa Islamskom i Kineskom, koje razmišljaju drukčije.\n• U multiporalnom svetu koji se oslanja na civilizacije više nego na ideologije, Amerikanci moraju da potvrde svoj zapadnjački identitet.\nАутор текста је Милан Балинда, некада новинар дневног листа у Мајамију, сада у Португалији...\ntasadebeli 20:21 16.05.2018\nRe: nikada polu-katolik i polu-musliman.\nСамо да подвучем:\nhoochie coochie man 20:04 16.05.2018\nОвај текст (на жалост) није мој, већ сам га покупио негде на интернету\nČiji god da je.\ntasadebeli 05:22 17.05.2018\nanonymous 14:41 20.05.2018\nКако то да .....\n....овај лик - наш човек - а из Канаде ....\n...свет сагледава толико другачије ....од наших блогера ....из Канаде и УСА ?\nanonymous 14:56 20.05.2018\nRe: Како то да .....\n.....Србија постане - мост - који повезује цивилизације ....?\nanonymous 15:05 20.05.2018\n...i ovog lidera ugostimo i ojačamo prijateljstvo ....\n....pre nego što to uradi USA ?\nUjedinjena Koreja ... kao sledeći veliki cilj USA politike ?\n....ako uspe - usporiće propadanje jedne i uspon druge civilizacije\n....ako ne uspe - ona što propada će nastaviti sve brže da propada, a ona u usponu će nastaviti sve brže da se uzdiže.\nMilan Novković 18:26 20.05.2018\n... vesti ovih dana udenuti u pravi kontekst:\n- US su uronjeni u razne probleme, vreme radi protiv njih.\n- Oni su toga svesni već neko vreme, na nekim nivoama i u nekim oazama vlasti se ot ome otvoreno pričalo oko početka Trampove "vladavine"\n- Interesi su takvi da je stvarno nemoguće promeniti im istorijski smer u trenutku, radi se o procesu kojem treba nešto vremena.\n- Kinezi, Rusi, Iran, ... bi mogli prosto da čekaju i puste zapad, US uglavnom da "iskrvare"\n- Ali to im nije u interesu, pogotovo pošto Evroazija ima neverovatan potencijal\n- Pa Izrael ima svoje egzistencijalne linije u pesku ...\n... i kad sve to pogledaš ...\n- Ova nagla žestoka zatesanja, pa neočekivano brza rezolucija problema tipa Severna Koreja, Kina, ...\n- Pa evo ovih dana Rusko sugerisanje da bi sve strane vojske trebale da izađu iz Sirije - zapadne i nemaju izbora, njih polako čiste, nego je ovo interesantno kao popuštanbje izraelskom pritisku da se Iran povuče ...\n- ... i kad se setiš da je povrh ovog sad svog ekonomskog nacionalizma Tramp bio izrazito anti-NATO, i samo napravio prolazni dil na tu temu na onom onomad ručku sa John McCainom ...\n- ... i kad vidiš kako pada kao snoplje ta neocon "elita" (daj još da neko od velikih ode na besplatnu hranu i smeštaj pa da malo slavimo i po ulicama, koliku su razaranja po svetu napravili) ... sad već prvi pacovi napuštaju brod ...\n- ... pa kad znaš da iako izgleda da je izgubio bitku u vašingtonskim močvarama imak se, ako je i bilo zlo, vešto opredelio za ono manje - njemu niko u kabinetu sad više nije globalista, ni onaj ludi Bloton ...\n... kad sve to pogledaš ...\n... nije suludi optimizam nadati se da je ovo sada samo tranzicija ka boljem, i znaš kako ćemo, možda, znati:\nPo reakciji Evrope sada po pitanju Iranskog dila, ako kažu odlučno njet Trampu:\n- Uopšte nije nemoguće da delovi US, netrivijalni, Evrope, Azije accross the board, ... igraju jednu te istu igru.\n- Koja ima svoje igrače, težine, pravila, i neminovno skup svojih tranzicija, mora da traje neko vreme.\nanonymous 19:58 20.05.2018\nRe: Nije lako ...\nJa govorim o tome da je sva prilika da će iduće 2019 god. biti srušen zid izmedju dve Koreje, da će to biti velika zasluga USA, te da će sa tim uspehom Tramp ući u trku za svoj drugi mandat.\nMoguća je i Nobelova nagrada za mir.\nNaravno, u svemu će učestvovati i Kina, iako će joj ujedinjenjem Koreje, USA stvoriti najjačeg geopolitičkog konkurenta u proizvodnom sektoru, jer če svoje investicije iz Kine preusmeriti ka Koreji.\ntasadebeli 21:44 20.05.2018\n"Аутономија - портал грађанске Војводине"\nALEKSANDAR KOCIĆ: O KAKVOM SUKOBU CIVILIZACIJA PRIČA TRAMP\nTrampov govor u Varšavi – muzika za uši islamskih terorista\nPreti nam sukob civilizacija – to je u najkraćem poruka koju je Donald Tramp poslao iz Varšave, pre nego što ga je u Hamburgu dočekao mnogo prozaičniji sukob policije i demonstranata.\nAmerički predsednik je u govoru tokom posete Poljskoj, a uoči samita G20 u Nemačkoj, u velikoj meri šokirao svet kada je borbu protiv terorizma stavio u okvir sukoba civilizacija. Rekao je da su zapadne vrednosti – koje nije definisao – pod ozbiljnom pretnjom sa istoka i juga, misleći najverovatnije na islamski svet. Te pretnje, dodao je, mogle bi da izbrišu ono što nas povezuje u kulturi, veri i tradiciji i čini nas onim što jesmo. “Suštinsko pitanje našeg doba jeste da li Zapad ima volje da preživi. Imamo li želje i hrabrosti da sačuvamo našu civilizaciju od onih koji bi da je podriju i unište?”, naglasio je američki predsednik. I ponovio reč “volja” još desetak puta u svom govoru od 40-ak minuta. Demokratiju nije spomenuo nijednom.\nOvo nije bilo prvi put da Tramp iznosi etnocentrične stavove; čuli smo ih dosta u kampanji, ali nikada do sada nije išao ovako daleko. Direktor varšavske kancelarije Maršalovog fonda Mihal Baranovski kaže za LA Times da ako očekujemo Trampovu doktrinu – osnovu spoljne politike koju svaki predsednik definiše u nekom trenutku – ovo je najbliže tome. “Ovo nije spoljno-politička doktrina, ovo je skoro manifest”, kaže Baranovski.\nA pre samo par nedelja u Saudijskoj Arabiji Tramp je pričao drugu priču kada je govorio o borbi protiv terorizma. Tada je rekao kako ovo nije bitka između različitih vera, sekti i civilizacija, već između varvarskih kriminalaca koji žele da unište ljudski život i časnih ljudi svih vera koji pokušavaju da ga zaštite.\nKoji je od ova dva Trampa onaj pravi?\nAmerički analitičari se uglavnom slažu da varšavski govor odražava uticaj onih Trampovih savetnika koji se naglasnije zalažu za populistički nacionalizam. To su Trampov strateg Stiv Benon i savetnik Stiven Miler, koji je po svemu sudeći i napisao najveći deo govora. Kažu da je on pisao i onaj za Saudijsku Arabiju, ali da se posle oko nacrta tog govora pregovaralo na sve strane dok nije uobličen. A Benon je pre tri godine rekao na jednoj konferenciji kako je “judeo-hrišćanski Zapad u početnim fazama brutalnog i krvavog sukoba… otvorenog rata protiv džihadskog islamskog fašizma – protivnika koji će, ako ne preuzmemo oštrije mere, potpuno zbrisati sve što smo nasledili poslednjih 2000 godina”. Posle je sam Tramp rekao CNN-u u martu prošle godine kako misli da “nas Islam mrzi”. Na kraju krajeva, nije ni bitno koji je Tramp onaj pravi; možda američki predsednik menja ploču u zavisnosti od toga šta njegovi savetnici misle da će se konkretnoj publici dopasti. Bitno je da reči američkog predsednika uvek imaju težinu i da se čuju u celom svetu. Ove izgovorene u Varšavi prava su muzika za uši onih koji regrutuju mlade muslimane i šalju ih u samoubilačke napade. Oni upravo to pričaju svojim učenicima – da ih Zapad mrzi i da je ovo sukob civilizacija.\nTrampovi prethodnici nisu išli ovako daleko. Buš mlađi je rat protiv terorizma opisao kao borbu između umerenosti i ekstremizma, dok je Obama ponavljao da terorizam ne predstavlja “egzistencijalnu” pretnju za SAD, kao što su to predstavljali komunizam ili nacizam. A Tramp je našao da priča o egzistencijalnoj pretnji Zapadu baš ispred spomenika poljskog otpora nacistima. Pohvalio je Poljake zbog toga što su se opirali sovjetskoj dominaciji, pa je čak taj njihov otpor povezao sa borbom protiv “radikalnog islamskog terorizma”. Ako je i od Trampa, malo je mnogo. Islamski terorizam odnosi žrtve na Zapadu i doprinosi da se navike i način života ljudi na Zapadu menjaju, ali neumesno je to porediti sa nacističkim zločinima i sovjetskim pogromima. Fanatici koji kamionima kose ljude po Nici ili Londonu, ili ih bombama sačekuju na koncertima u Parizu ili Mančesteru, jesu ubice i nikako ne treba ignorisati opasnost koju oni predstavljaju, ali oni nisu nikakva pretnja nikakvoj “zapadnoj civilizaciji”. Sutradan posle napada u Londonu ili Nici ljudi su istim tim ulicama išli na posao, kao što su nastavili da idu na koncerte i u Parizu i u Mančesteru.\nTrampova teza o ugroženosti zapadne civilizacije nije ništa novo. Termin “sukob civilizacija” u ovom kontekstu skovao je američki istoričar Bernard Luis, koji je 1990. pisao da arapski svet neće napredovati dok ne prođe sopstvenu reformaciju, poput one kroz koju je prošao Zapad, tako što će religiju izbaciti iz politike i zadržati je u džamiji. Posle je tezu o sukobu civilizacija zastupao američki politikolog Semjuel Hantington tvrdnjom da će nakon Hladnog rata, kao sukoba ideologija, budući sukobi biti na kulturnim linijama. Bio je to Hantingtonov odgovor na tezu njegovog bivšeg učenika Frensisa Fukujame da je posle Hladnog rata, zapadna liberalna demokratija odnela ubedljivu pobedu i dovela nas do “kraja istorije”.\nTramp nije poznat kao pasionirani čitalac knjiga o filozofiji i političkoj teoriji, ali sve i da jeste morao bi više da pazi šta priča. Bernard Luis je u svom radu upozorio da Zapad ne sme sebi da dozvoli grešku iracionalne reakcije protiv svog islamskog rivala. A upravo je to, kako u magazinu Atlantic kaže Favaz Đerđeš sa Londonskog ekonomskog fakulteta (LSE), ono što Tramp sada radi: “Tramp je izabrao lojaliste koji umesto činjenica i znanja o svetu i američkoj ulozi o njemu koriste ideologiju i stereotipe. Postoji realna opasnost da će Trampova administracija naneti veliku štetu američkom ugledu u svetu i američkim nacionalnim interesima.”


- To laskavo priznanje lično su nam uručili pripadnici najrazličitijih grupacija društvenog taloga i fašističkog ološa gazeći pred vratima naše Lige našu, ligašku, zastavu - rekao je Čanak.\nOn je dodao „Da fašisti nisu otišli nigde drugde, jer dobro znaju da je LSV prava adresa, adresa gde će naći one koji će im se sigurno uvek suprotstaviti i sigurno ih zaustaviti u njihovim monstruoznim naumima.“\n- Gazili su našu zastavu i time pokazali šta najviše mrze i čega se najviše boje. Ali nikada naš barjak ne mogu oblatiti njihove batinaške čizme. On se može uprljati samo ako sami odustanemo od svojih uverenja, odustanemo od borbe i\nodustanemo od Vojvodine - istakao je Čanak.


Održan 24. tradicionalni festival Vina i Ukljeve - Moja Crna Gora\n27/12/2021\tturizam Izvor: rtcg.me, foto: TO Bar\n„Imajući u vidu da je pandemija virusa Covid 19 onemogućila organizaciju festivala na kakav smo navikli, MZ Crmnica, Opština Bar i TO Bar ipak nijesu odustali od organizacije na način što je omogućen takmičarski dio te tako, ove godine nije prekinuta tradicija održavanja ovog važnog i prepoznatljivog festivala“, navodi se u saopštenju.\n„Vina su bodovana na način da su ona ocijenjena od 80 do 84,99 dobila srebrnu medalju, dok su vina sa bodovima od 85 do 89,99 dobila zlatnu medalju. Ukupno je učestvovalo 17 izlagača a prema riječima komisije, nijanse su odlučivale“, navodi se u saopštenju.\nTuristička organizacija Bar, nadajući se svršetku pandemije Covid 19, ohrabruje buduće zainteresovane da učestvuju u festivalima koji predstoje u želji da se njeguju tradicionalne vrijednosti koje baštini naša opština.\nTags Festival vina i ukljeve TO Bar


Pozivni broj Cantemir\nGrad/mesto ili region: Cantemir\nPozivni broj za grad Cantemir je 0373. Za fiktivni broj telefona 9750389 i pozivni broj grada 0373, broj za pozivanje je 0373 9750389. A Cantemir se nalazi u Moldavija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9750389, pozivni broj grada 0373 (Cantemir) i Državni pozivni broj 00373, broj za pozivanje je 00373 373 9750389. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 0373, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +373 (00373) ili pozivni broj grada 0373 (Cantemir).\nAko ste van Moldavija i želite da pozovete osobu u Cantemir, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Moldavija je +373 (00373), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Cantemir, morate da dodate +373 373 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9750389, pozivni broj grada 0373 (Cantemir) i Državni pozivni broj 00373, broj za pozivanje je 00373 373 9750389.


PODRŽANA STRATEGIJA RAZVOJA ZDRAVSTVA Zenička bolnica uskoro Univerzitetski-klinički centar? - Portal 072info\n21. Oktobra 2015. Vrijeme objave: 20:00 sati\nSkupština Zeničko dobojskog kantona je na današnjoj sjednici jednoglasno podržala Strategiju razvoja zdravstva za period 2016-2025. godine. Zastupnici su ocijenili da se radi o kvalitetnom dokumentu, koji će svakako, u samoj realizaciji, biti podložan reviziji i poboljšanjima.\nStrategiju razvoja zdravstva u ZDK radio je stručni tim je čijem je čelu bio prof. dr. Aziz Šunje.\nČlan ovog tima dr. Senad Husejnagić je istakao da je Strategija realno provodiva, pri čemu, između ostalog, uključuje bolju organizaciju u ovoj oblasti, te formiranje Medicinskog fakulteta i Univerzitetsko-kliničkog centra.\nDokument su podržali svi klubovi političkih stranaka.Faruk Hodžić iz DF-a je sugerisao da se u daljoj razradi veća pađnja posveti segmentu sportske medicine. Uz Odluku o usvajanje Strategije zdravstva, prihvaćeno je i više zaključaka, među kojima Kluba SBB-a (Meldina Ugarak) da se formira Monitoring grupa za praćenje provedbe Strategije, te zaključak SDA i SDP-a da se sve relevantne institucije uključe u aktivnost izmirenja zakonskih obaveza po osnovu uplata za zdravstvo, a posebno Porezna uprava.\nU dnevnom redu Skupštine je i Izvještaj o zdravstvenom stanju stanovništva i organizaciji zdravstva u 2014. godini, Izvještaj o realizaciji obaveza iz Strategije za izjednačavanje mogućnosti za osobe sa invaliditetom u Federaciji Bosne i Hercegovine za period 2011 – 2015. godine, kao i tri Inicijative.


Kako napraviti i srediti prevod (titl) za DivX u Subtitle Workshop\nPokrenite Subtitle Workshop. Zbog lakšeg snalaženja, ja sam za vas namestio jezik na srpkom, a možete probati i vi. Kako da napravite prevod razvrstaću u 2 grupe:\n1. Pisanje titla slušajući film\n2. Pisanje prevoda pomoću engleskog ili nekog drugog jezika\nOtvorite DivX film na „Film“ pa na „Otvori“.\n1.Pisanje titla slušajući film\nKliknite na “Fajl” pa na “Novi Titl” da bi počeli da pravimo prevod.\nPojaviće se jedna prazna kolona sa sadržajem. Mi ćemo na dnu gde je “Sadržaj” upisati prevod.\nZa sledeću kolonu ići ćemo na “Uredi” pa na “Umetni titl” kao na slici. Radi lakšeg i bržeg rada, koristićemo skraćenicu INSERT na tastaturi svaki put kad dodamo novu kolonu,jel ćemo je uvek koristiti.\nPosle nekoliko ubacivanja titlova, ovako bi trebao prevod da izgleda, kao na sliku ispod. Naravno, prevod jednog filma neće imati samo 3 kolone, nego preko 1000, ali ovo je samo primer. Kao što primećujete, na sliku ispod, vreme trajanja titla i kad treba se postavi nije namešteno.\nSledeći primer koji ću vam pokazivati je vreme trajanja titla. Kliknite na “Film” pa na “Titlovi”. Ovde imamo dve opcije koje ćemo uvek koristiti, a to su “Podesi početno vreme” i "Podesi krajnje vreme”. Moja preporuka je da i njima zapamtite skračenice, a to su Alt+C za “Podesi početno vreme” i Alt+V za Podesi krajnje vreme”.\nNaravno, na rađenju novog titla nemojte početi raditi ako prethodno ne znate jezik na kom je film. Pustite film kao na slici i pri prvoj rečenici glumca ili glumice, kliknete Alt+C, a kada završi rečenicu koju ste ispisali u jednoj koloni Alt+V.\nU mom primeru, vremensko trajanje se sada promenilo.\nNakon što ste otvorili film, Otvorite engleski titl (u mom primeru) na “Fajl” pa “Učitaj” pa “Original” ili CTRL+O.\nKoristite sledeću stavku na “Uredi”, pa “Prevođenje” i na “Režim prevođenja” da bi dobili sa desne strane kolonu “Neprevedeni titl” a u koje ćete upisati vaš prevod, gledajući engleski sa leve strane. Vremensko trajanje ovde nije neophodno dirati ako je engleski titl urađen za isti film.\nAko ste shvatili sve ovo do sada, i 1 ili 2 grupu, uradite prevod za jedan film, a kada ga završite za kraj, uradite sledeće. Kliknite na “Uredi” pa na “Selektuj sve” ili CTRL+A.\nPrevod će izgledati kao na donjoj slici.


Voša – Meškov 27:36 – Rukometni klub Vojvodina\nVoša – Meškov 27:36\nNaši rukometaši izgubili su na svom terenu od Meškov iz Bresta sa devet golova razlike. To je četvrti poraz u pet utakmica regionalne Seha Gazprom lige. U narednoj utakmici Vojvodinu očekuje gostovanje Gorenju u Velenju.\nTreba istaći debi 15-godišnjeg Jovice Nikolića. Na ovom meču odužili smo se najvernijim navijačima, školarcima iz Dušan Radović škole iz komšiluka, poklonima.\nNa utakmici protiv Meškova debitovao je sa svega 15 godina desni bek Jovica Nikolić, izdanak naše omladinske škole, po čemu je jedan od najmlađih u istoriji Seha Gazprom lige. To je već šesti igrač iz našeg podmlatka koji se našao u regionalnom takmičnju.\nŠto se igre tiče, rezultat sve govori. Slabo u odbrani, brzopleto u napadu. Prvi rezultatu 5:6 dva promašena zicera, u kratkom vremenskom periodu tri vezane tehničke greške u napadu za 5:10. Na poluvremenu je već bio minus od 8 golova. U nastavku ravnopravna igra, gol za gol, sa brzom tranzicijom, ali bez šansi za rezultatski povratak. U našem timu najefikasniji bio je levo krilo Grozdanić sa 6 pogodaka. Na golu su minutažu podelili kadetski i juniorski reprezentativci Jelić i Jandrić.


Wannabe Shop: Haljina i upečatljive minđuše — Wannabe Bride\nWannabe Shop: Haljina i upečatljive minđuše\nAko ne znate šta da obučete za neku svečanu priliku, mi vam predlažemo elegantnu haljinu koju ćete upotpuniti upečatljivim minđušama. Izbor ovog komada nakita zaista je raznolik, pa pogledajte šta smo mi izdvojili iz ponude Wannabe Shop-a!\nIako mnogi elegantnu haljinu povezuju sa malom crnom haljinom, mi smo danas za vas odabrali haljinu Fervente bledoroze boje, sa detaljem u vidu mašne. Veoma je ženstvena i u njoj ćete sigurno biti primećene.\nJapanke Šafran ukrašene detaljima odličan su izbor za sve prilike. Ponesite ih uz neobičnu ili sasvim klasičnu odevnu kombinaciju i nećete pogrešiti, jer će dati pečat svakom vašem izgledu.\nAko ne znate koji biste model minđuša mogle da ponesete uz elegantnu haljinu, mi vam predlažemo ove minđuše Dve Šmizle. Veoma su ženstvene i elegantne, te će na pravi način upotpuniti vašu odevnu kombinaciju.\nKljučne reči haljina FerventeJapanke Šafranminđuše Dve ŠmizleWannabe ShopWannabe Shop: Haljina i upečatljive minđuše


U Kostajnici sedam objekata neupotrebljivo, 135 za sanaciju\nTanjug 8. februara 2021. 11:01\nBANJAUKA – Timovi za kategorizaciju pregledali su 1.490 objekata u Kostajnici, od kojih je sedam urušeno u zemljotresu krajem decembra, izjavio je portparol opštine Aleksandar Pašić.\n„Sedam objekata je pretrpelo šesti stepen oštećenja. Ova kategorija znači da su objekti urušeni u zemljotresu ili su oštećeni u tolikoj meri da je njihova sanacija nemoguća“, rekao je Pasić u izjavi za Srnu.\nReč je, dodao je, o podacima zaključno sa 4. februarom.\nNaveo je da je 135 objekata kategorisano od trećeg do petog stepena oštećenja, što znači da će za njihovu obnovu biti potrebni projekti rekonstrukcije i sanacije, kojima će biti određeno da li će biti rušeni ili sanirani.\nPašić je kazao da je 106 objekata označeno drugim stepenom oštećenja, a 303 su dobila oznaku prvog stepena.\n„Šestim stepenom se obeležavaju objekti koji su urušeni, značajno oštećeni objekti kategorišu se petim, četvrtim i trećim, dok se manje oštećeni označavaju prvi i drugim“, precizirao je Pašić.\nPrema njegovim rečima, značajno su oštećeni i objekti opštinske uprave, Radija Kostajnica, Srednjoškolskog centra, parohijski dom i zgrada magistrata u kojoj su bile seštene poslovnice Poreske uprave i Fond PIO Republike Srpske.\nRadev traži akciju zbog kršenja prava Bugara u Severnoj…\nIncident u Nikšiću uoči lokalnih izbora\nKrivokapić: MZ da pomogne u borbi protiv kriminala\nSahrana Bandića u sredu u podne na Mirogoju


Objavljen UNESCO konkurs za finansiranje projekata iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost - Moja Crna Gora\nObjavljen UNESCO konkurs za finansiranje projekata iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost\n28/03/2021\tkultura Izvor: cdm.me\nOrganizacija Ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu (Unesco) objavila je dvanaesti konkurs za podnošenje zahtjeva za finansiranje projekata sredstvima iz Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost. Među potencijalnim korisnicima sredstava fonda je i Crna Gora, kao članica Konvencije o zaštiti i promovisanju raznolikosti kulturnih izraza, saopšteno je iz Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta.\n“Međunarodni fond za kulturnu raznolikost pruža podršku projektima koji vode ka strukturalnim promjenama kroz uvođenje i/ili izradu politika i strategija koje imaju direktan uticaj na stvaranje, proizvodnju, distribuciju i pristup raznolikosti kulturnih izraza, kao i jačanje institucionalne infrastrukture, uključujući profesionalne i organizacione kapacitete, a podržavajući održive lokalne i regionalne kulturne industrije”, ističu u tom resoru.\nProjekti podržani od Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikost imaju širok spektar aktivnosti / od izgradnje kapaciteta i kulturnog mapiranja do analize politika i razvoja, kao i podrške preduzetništvu i konsolidaciji kulturnih industrija.\nNa konkurs mogu aplicirati organi javne uprave, institucije i nevladine organizacije, a aplikacije se ispunjavaju isključivo na onlajn aplikacionoj platformi, na engleskom ili francuskom jeziku. Krajnji rok za onlajn podnošenje aplikacija je 16. jun 2021, u podne, a nakon toga uslijediće proces nacionalne predselekcije projekata koji sprovodi Nacionalna komisija za Unesko.\n“Rok za predselektovanje projekata od strane Nacionalne komisije i dostavljanje prijedloga ka Unesco je 16. jul 2021. godine. Uspješne podnosioce zahtjeva Sekretarijat će obavijestiti tokom januara 2022. na veb sajtu Konvencije”, zaključuje se u saopštenju Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta.\nMaksimalan iznos sredstava koji se može potraživati predloženim projektom je 100.000 USD.\nViše informacija o uslovima konkursa, kao i dodatna pojašnjenja i kriterijume evaluacije, uz uputstvo za podnošenje zahtjeva, možete naći na linku:\nTags konkurs Kulturna raznolikost Unesco


Rajan Rejnolds i Majkl Bej su se udružili sa scenaristima “Dedpula” za novi Netflix film – Bosonoga\nRajan Rejnolds i Majkl Bej su se udružili sa scenaristima “Dedpula” za novi Netflix film\nKako prenosi Skydance Media, glumac Rajan Rejnolds (Ryan Reynolds), režiser Majkl Bej (Michael Bay) i scenaristi Ret Ris (Rhett Reese) i Pol Vernik (Paul Wernick), koji su pisali scenario za “Deadpool”, sarađivaće na novom filmu koji sprema Netflix.\nProjekat nosi naziv “Six Underground”, a planirano je da započne sa produkcijom početkom ljeta, te stigne na striming servis nekad tokom 2019. godine.\nThe Hollywood Reporter tvrdi da su im izvori potvrdili kako će ostvarenje pratiti priču šest milijardera koji odglume svoje smrti i formiraju tim za borbu protiv negativaca.\nU međuvremenu, Netflix je na svom Twitter profilu potvrdio sve informacije osim onih o sinopsisu, ali sa sigurnošću možemo reći da ćemo u ovom filmu vidjeti nekoliko eksplozija.\nNaslovna fotografija: RoidRanger / Shutterstock.com\nPrethodni članakThe National objavljuju live verziju albuma "Boxer" (AUDIO)\nSledeći članakRežiser filma "The Human Centipede" sprema novi horor: "The Onania Club" (FOTO)


Nestanci dece najopasniji - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on May 25, 2021 May 25, 2021\nFondacija “Tijana Jurić” saopštila je danas da su tokom 2020. godine nestale 44 maloletne osobe ali su ocenili da je dobra vest da nije bilo kriminalnih otmica, niti nestanaka povezanih sa krivičnim delima.\n“Medjunarodni dan nestale dece, 25. maj dočekujemo sa sličnom statistikom kao i prethodnih godina. Tokom 2020. godine prijavljen je nestanak 1.372 punoletna lica, od kojih je pronadjeno 1.280 osoba. U 2020. nestalo je čak 1.147 maloletnih lica od kojih je pronadjeno 1.103”, navodi se u saopštenju fondacije. Iz Fondacije su još naveli da su u odnosu na 2019. godinu, kada je prijavljeno oko 1.400 nestanaka maloletnika, prošlogodišnji podaci malo bolji, ali se još uvek radi o velikim brojevima.\nIstiču da je veoma važno da nestali ne budu zaboravljeni i da se iz tog razloga Fondacija “Tijana Jurić” od 2015. godine bori za uvodjenje Amber Alerta sistema za brzo alarmiranje javnosti u slučajevima nestale dece.\n“Molba Fondacije je da i MUP Srbije svoj registar nestalih lica načini javnim kako bi cela država znala koliko lica nestaje tokom godine, a koliko njih je pronadjeno, kako je običaj u državama širom sveta”, navode iz Fondacije.\nTag: deca fondacija tijana jurić nestala deca nestala lica\nPrevious post: Stanje dobro, popuštanja nema\nNext post: Poskupljuju žestoka alkoholna pića


Opet avion - Radio Eho Moskve - Peščanik\nRadio Eho Moskve27/12/2016\nPao je još jedan ruski avion. I sada se samo po sebi nameće pitanje – ko je kriv? Da, dešava se da s vremena na vreme avioni padaju. Dakle, kriv je kvar aviona ili oni koji brinu o tome da on bude ispravan. I odjednom se sa svih strana čuju upozorenja: „Za ovo vala nećete moći da okrivite Putina“. A zašto ne bismo mogli? Posle lansiranja ulizičkog slogana „Putin je Rusija – Rusija je Putin“, mogu uvereno da tvrdim da je za sve što nam se dešava kriv Putin. A u ovom slučaju to mogu i da dokažem. Ako je avion pao zbog tehničke neispravnosti, podsećam da je Medvedev još davno doneo odluku da se zbog čestih udesa avioni Tu-154 povuku iz eksploatacije, a da je Putin tu odluku poništio. A u slučaju da je to bio teroristički napad, onda je Putin od početka do kraja kriv. On je taj koji je Rusiju uvalio u tuđi verski rat. Ruskog ambasadora su izrešetali, a sad su nam možda srušili i avion pun ljudi.\nVeliki strateg Putin je zamislio da svi treba da žive saglasno njegovim odlukama, da svi treba ćutke da trpe njegovu armiju u Siriji i mirno slušaju propovedi njegovih izaslanika u Ujedinjenim nacijama. Međutim, ispalo je da raznorazni „narodni osvetnici“ to ne žele, pa su za početak srušili onaj avion pun ruskih turista nad Sinajem, potom ubili ruskog ambasadora, a sada možda srušili i ovaj sočinski avion. I ako biste sada upitali Putina šta dalje, on bi vam nešto nerazumljivo, sebi u bradu promrmljao. Jer ni on sam ne zna. A ne zna, jer nije dovoljno kompetentan, jer nije podoban za radno mesto na kojem se sticajem nesrećnih okolnosti po Rusiju našao. On je samo na televiziji – praćen pohvalnim odama svojih podrepaša – sveznajući predsednik. A u stvari se upetljao u novi Avganistan iz kojeg nema načina da se ispetlja. Shvatio je da u verskom ratu nema pobednika, ali sada kada mu se bliže predsednički izbori nema kud. Mora da zabeleži nekakvu pobedu i budući da ne može nikoga da pobedi, on će se poslužiti nekim svojim trikom.\nOvaj tragičan događaj nam je pokazao još nešto: definitivno je obelodanio daleko najteži prestup našeg heroja. On je istinski zatrovao odnose između dva bratska naroda – ruskog i ukrajinskog. Ako niste znali, većina ukrajinskih korisnika se otvoreno raduje padu našeg aviona i pogibiji svih putnika i posade. A na prekore upućene sa ruske strane, iz Ukrajine stiže odgovor: a zašto bismo mi saosećali sa vama? Zašto bismo se potresali zbog pada vojnog aviona nama neprijateljske armije ili zbog pogibije vojnog hora koji je pevao poletne pesme o uniformisanim „učtivim ljudima“ koji su nam oteli Krim?\nAli gde je tu ono prosto saučešće u bolu, saosećanje sa ljudima koje je zadesila nesreća – u sav glas vrište ruske mreže. A na to im iz Ukrajine copy-paste metodom stižu veseli citati iz doba kada su ruske rakete obarale ukrajinske „ćurane“ koji su štiteći svoju zemlju nadletali teritoriju Donbasa, poletne postove o broju srušenih ukrajinskih aviona, priloge koji su tada u talasima zapljuskivali ruske mreže. I ovde se nameće prosto pitanje: ko je glavni krivac za ovu istinsku tragediju – mržnju koja je zahvatila sve te ljude? Ko je napujdao pripadnike dva bratska naroda da jedni na druge tako ljuto i cinično kidišu? Njegovo ime i prezime je Vladimir Putin i on bi u znak pokajanja ovoga časa morao sam da ode, da se zauvek zatvori u neki manastir. Ali on to neće učiniti. On će 2018. ponovo biti postavljen za cara. On će i dalje čvrstom rukom voditi Rusiju u nove nevolje, u nove katastrofe i nesreće.\nMatvej Ganapoljski, Радио Эхо Москвы, 25.12.2016.


Elektronski Do Posla\nNaslovna Društvo Elektronski do posla\nNacionalna služba za zapošljavanje zbog trenutne situacije u Srbiji uzrokovane širenjem virusa COVID-19 ima novi režim rada.\nNaime, sva nezaposlena lica sa teritorije Sremskog okruga koja treba da se prijave na evidenciju ili podnesu zahtev kako bi ostvarili pravo na novčanu naknadu na birou za vreme vanrednog stanja to mogu učiniti elektronskim putem.\nnacionalna služba za zapošaljavanje\nPrethodni tekstBroj telefona za pacijente iz Laćarka, Martinaca, Čalme i Divoša\nSledeći tekstPU Sremska Mitrovica: Više krivičnih dela


EU: Boriæemo se za Južni tok - B92\nEU: Boriæemo se za Južni tok\nMoskva/Brisel -- Evropska komisija nastaviæe razgovore o gasovodu Južni tok bez obzira na najavu Rusije da zaustavlja taj projekat, kaže Maroš Šefèoviè.\nIzvor: Beta utorak, 2.12.2014. | 17:59\nKoga briga za juzni tok. Narod od toga ionako nece imati koristi. Pogotovo ne na Balkanu. Sve ce da se pokrade. Kao u slucaju Srbijagasa. Uostalom, juzni tok nije potreban Evropi, vec Rusiji da ucenjuje Ukrajinu. Ima cisto dovoljno kapaciteta preko gasovoda koji vec postoje. Zapravo, ima jos prostora, jer se niti 2/3 kapaciteta ne iskoristava, a zavisnost Evrope je sve manja zbog ulaganja u moderne tehnologije.\n(hm, 3. decembar 2014 10:59)\nborba za juzni tok je sada moguca jedino preko nisana. a pre te borbe eu i mi moramo procitati knjige iz istorije pa ako nam se ipak dopadnu lekcije iz proslih sukoba sa rusijom onda sto bi keba rekao " ZESTINA"\n(iskreno, 3. decembar 2014 10:11)\nNemci su sebi resili problem sa Severnim tokom, zato sad mogu i na nama malima i nesposobnima da se izivljavaju. A mi smo jos ludji sto pristajemo na to. Jednostavno nema gasa, nema EU, nema industrije, propali smo. Obnavljaj, organizuj, povezi i opremaj sela da se vracamo tamo odakle smo dosli da rmbamo u njivi. Sve ostalo su bajke. Bicemo jeftina radna snaga ali bar sebi samima.\n(Toliko, 3. decembar 2014 09:17)\n...a dotle dok ne dobijemo borbu za Juzni tok postavite strazare da cuvaju svu opremu i cevi da se ne bi nasli mangupi iz njihovih redova i sve to pokupili i preprodali, a onda ce sledeca vest biti dobili smo borbu za Juni tok ali nemamo vise opremu i cevi pokrali lopovi\n(lala nadnicar, 3. decembar 2014 08:39)\nU prevodu, kada se u EU definitivno smisle šta hoæe, mogu se obratiti Rusiji, dotle, Tursko/Grèka granica, solarno plaæanje i æao !\n(da da, 3. decembar 2014 08:19)\nnemaju rusi pare da prave gasovod za srbiju koja ne placa gas.\nvecina u srbiji jos nezna da cemo poceti masovno da koristimo biogas kao alternativu.\n(dejan b, 3. decembar 2014 07:19)\nIntersujeme ko su ovi pametnjakovici koji komentarisu kako je EU gulpa I naivna,pa nebi ONI bili tu gde su,a vi to sto jeste,da je tako.\n(Z, 3. decembar 2014 06:43)\nNiko da kaze sta je to u suprotnosti sa eu regulativom? Konkretno?\n(crnac, 3. decembar 2014 06:28)\nSada je kasno, gasovod ide drugom trasom. Zar mislite da se foliraju gospoda Putin i Miler i ne ucenjuju EU. Isto tako neæe vam uspeti da poremetite odnose sa Rusijom preko gasovoda ''Južni tok'' i NIS Petrola (posebno ne mediji). Ako Srbiju prime u EU dobro je, ako ne još bolje.\n(#vladimir0710, 3. decembar 2014 04:29)\nJeste sve ovo igra u kojoj stradaju mali narodi juzne Evrope.\nAli, kako niko da spomene ko je glavni pobednik?\nKompanije koje se bave eksploatacijom nafte i gasa iz skriljaca ce da se pojave kao Mesije... teatar ljudi, teatar za vas koji treba da dobrovoljno pristanete na unistavanje zivotne sredine!\nPre toga ce EU komisija da progura zakon o privatizaciji izvora pitke vode.\nko hooce da se kladi?\n(LVeteran, 3. decembar 2014 03:59)\nПо свему виђеном, ЕУ боле уво за Југоисточну Европу. Највише трпимо ми, Бугари и Мађари. Лепо рече синоћ онај Бугарин, и шта сад, ко ће да нам плати претрпљене штете? Они си ћерају, а ми га кркамо. Није лепо то што нас бију са свих страна.\n(veerghoen, 3. decembar 2014 02:21)\n@Petar Kakav komentar svi ostali su suvisni....Care rekao si istinu koju i najveci seljak moze da razume.\n(Nikola, 3. decembar 2014 01:32)\nJuce New York Times pise da je Putin konacno porazen a danas EU govori kako ce se boriti za juzni tok. Jel vam je sada jasno ko je ustvari porazen ? EU je toliko ponosna na seba da svaki dan tone sve vise a nikako da prizna i da krene opet napred. Ja volim savez izmedju Rusije i EU. To bih bilo za Srbiju raj boziji. I politicki i ekonomski. Ali ona banda sa druge strane velike bare to nece nikada dozvoliti.\n(Goran Markovic, 3. decembar 2014 01:30)\nI sad obièan smrtnik treba da se sekira zbog toga? To interes velikih sila, koji se lomataju preko naših leða. Mi ako zakaèimo neku korist onako usputno. Otprilike kao "Crni Gruja".\n(Saša, 3. decembar 2014 01:06)\nMislim da je vreme da Evropa ima svoju vojnu alijansu, da odbaci i SAD i Ruse jer moze da kalkulise geopoliticki i ekonomski i vojno. Nece Rusi dozvoliti Amerima da je porobe a isto tako ni Ameri Rusima i ostaje Evropa nezavisna vojno i ekonomski i jaca i od jednih i od drugih jer su interesi isprepletani. Drugo resenje ne vidim sem rata Amera i Rusa na Evropskom kontinentu.\n(scout, 3. decembar 2014 00:35)\nPijani klovnovi razmisljaju o energetici starog kontinenta.\n(Muppet show, 3. decembar 2014 00:35)\nMislim da obrazi još bride od najnovijeg (kojeg li po redu ?) šamara sa južnim tokom. Turci æe sada imati jako dobru poziciju a EU æe svakako morati kupovati taj isti plin,samo ovaj puta sa turskom ugradnjom u cijenu. Turcima se neæe žuriti s izgradnjom TAP (jadransko-jonskog) plinovoda kojem je financiranje vrlo upitno. Genijalan potez Putina: Èekao je da se Turci uvjere koliko su Amerikanci pouzdani partneri,kad su ovi pokazali svoje pravo lice (proèitajte samo izjave Erdogana zadnjih dana),samo se ušetao na njihovo mjesto i ponudio Turcima odlièan deal! Velemajstorski.Ne samo da je odvojio Tursku od Zapada,veæ je zadao i NATOu i EU gomilu problema na južnom frontu. Da nespominjem razdor koji se oèekuje unutar EU-a i financijske gubitke koje æe pretrpiti ozbiljne firme poput ENI-a ili OMV-a.\n(from_HR, 3. decembar 2014 00:32)\nI postavlja se logicno pitanje zasto glasati za EU ako su nas bombardovali, uzeli KiM, sad i ovo?\n(Miske, 2. decembar 2014 23:35)\nNo tako stvari funkcionisu. EU samo insistira na primeni regulative koja postoji vec cetvrt veka i obavezujuca je za clanice. Na kraju ce se oni nekako nagoditi (sigurno da Turska ne moze da povuce gasa kao cela Evropa). Za nas ja brinem, ne za njih.\n(Block, 2. decembar 2014 21:23)\nZa Severni tok taj propis, star 25 godina kako Vi kazete, ne vazi? Poenta je da se siromasnim zemljama juga Evrope slucajno ne da ni najmanja mrvica sanse da izadju iz ekonomske podredjenosti. Znate kad ce neki investitor doci sad na Balkan? Onoliko koliko ce energija postati skuplja za nas zbog nesigurnog tranzita za toliko manje ce nas covek, koji i inace radi za bedne pare, morati da radi - i za jos manje. Investicija ce na jugu Evrope biti jos manje nego sada. Iskreno, jug Evrope zbog svoje korumpiranosti i nebranjenja svojih najvitalnijih interesa nije ni zasluzio neku bolju sudbinu. Bugarska, Srbija, Rumunija, Bosna sa RS, Hrvatska pa i Madjarska i Grcka - nisu slucajno siromasne zemlje.\n(Deus, 2. decembar 2014 22:35)\n@Block: Eu je mozda ozbiljna organizacija za wannabe drzave kao sto su Srbija, Hrvatska,tj ex yu,a sada kolonije,ali EU nema zajednicku spoljnu politiku i Eu je neizbalansirana bez obzira sta i kako se tebi i slicnima prezentuje. Takodje,glavni u EU su Nemci koji su direktno poticnjenji Amerima,istim onima koji su ih doveli u red i dali im pare da se skrpe posle WW2.Pa zato i izgleda kako izgleda, evropa soli pamet o pravilima,mejdunarodnom pravu i slicno,a sama ih krsi na sve moguce nacina, od primene na Kosovu,do brze bolje primanja u EU Rumuna i Bugara iako su korumpirani,jadni i siromasni,mozda i vise nego mi.(zar neko zaista misli da je jedna Rumunija bolja or recimo Hrvatske koja je kasnije usla). Dakle,ovde vaze pravila koja su drugacija nego sto se tebi kao kolonizovanom balkancu u pokusaju kvazi asimilacije (niko nas zaist ne zeli tamo jednako)servira. A to su pravila velikih. I tu one gluposti kojima nas loze, jednostavno ne vaze. EU je razvucena izmedju dve velike sile,a to su USA,i Rusija.Mozda je USA jaca ali je i dalja,a Rusija drzi sve ono sto je danas neophodno za ustaljen privredni zivot i jedina je drzava na ovom delu sveta koja je sama se bi dovoljna i moze da podnese zrtve koje ostali,navikli na komfor, nisu u stanju.(ako dotle dodje a, vec toliko puta vidjeno kroz istoriju). Da li neko zaista misli da onog Spanca, ili Itlaijana zaista boli uvo za Ukrajinu?Siguran sam da mu je bitnija niza cena energenata i finalnih proizvoda ciji su oni sastavni deo.\n(Petar, 2. decembar 2014 22:29)\nCitajuci ovdasnje komentare jasno se vidi koliko je nas narod logican, ostrouman i sposoban. A u NT danas glupost" "Putinov diplomatski poraz". Mi verujemo svojim ocima a ne americkoj propagandi i vidimo kakav je Putinov "poraz". Al sto jes jes, zato smo mi u Srbiji naj..li ko zuti. Bar vidimo sta Evropa misli o nama.\n(Zubizareta, 2. decembar 2014 21:59)\nEU je previse ozbiljna organizacija da bi dozvolila da je preko energenata ucenjuje Rusija. Znaci komercijalni uslovi moze, ucena ne. Naravno zemlji koja je dobrovoljno bez tendera poklonila monopol u oblasti nafte i gasa drugoj zemlji, tako sto je (pro)dala najznacajniju firmu i sva nalazista nafte pa najnizoj rudnoj renti na svetu, ovakav stav deluje nerazumljivo. No tako stvari funkcionisu. EU samo insistira na primeni regulative koja postoji vec cetvrt veka i obavezujuca je za clanice. Na kraju ce se oni nekako nagoditi (sigurno da Turska ne moze da povuce gasa kao cela Evropa). Za nas ja brinem, ne za njih.\nnecete da sradjute?\nIma ko `oce ima ko `oce...…..\n(tango sojic, 2. decembar 2014 21:21)\nGas ide u Tursku pa nakon nekog vremena pravi se cvor kod Grcke odakle ide kroz celu Italiju ka ostalim zemljama EU. Srbija ako bude htela taj gas morace da plati izgradnju koja je preskupa i da placaju dodatne troskove. Takav potez bi nas doveo u bankrot jer mi nemamo uslova sa sami to izgradimo i platimo Rusima. Imali smo dogovor da oni sve izgrade a Bugari se pravili pametni i gas ce zaobici nas i Bugare. Mi i Bugari ostajemo slepo crevo to je svima jasno. Nisu dzabe siromasni Bugari prikljuceni EU preko noci. Treba znati da smo mi o sopstvenom trosku zapoceli gasifikaciju drzave kako bi gradove u centralnoj Srbiji i na jugu snabdevali gasom a gasa vise nema. Ko ce da plati sad te troskove? Tuziti Bugarsku da nam sve nadoknadi! Samo pitanje je gde da podnesemo tuzbu? Drugo, onaj sporazum gde smo predali NIS Rusima ostaje na snazi posto je on poseban a poseban je ugovor o izgradnji Juznog Toka. To je vandredno dogovoreno i nije postavljeno kao uslov vec obecanje. Steta ogromna u samom startu, prihode od tranzita smo izgubili, grejanje kao u srednjem veku na drva, firme i industrija ne mogu bez gasa, znaci nema novih radnih mesta jer nemamo uslove. Ko ce za ovo da odgovara? Ovo je bruka i sramota sta nam je EU napravila. Njima je 15-20 miliona ljudi na Balkanu nebitno i ne zele da se razvijamo i rastemo, vec im sluzimo po potrebi. Pustite mi komentar!\n(Ratko, 2. decembar 2014 20:39)\nNisu ga jos ni izgradili a ucene su vec pocele.\n(dalji tok, 2. decembar 2014 20:35)\nKad bi se umesto gasa koristilo licemerje EUkratija bi rešila sve energetske probleme.\n(enes, 2. decembar 2014 20:33)\npa nije vam rusija srbija...\n(makki, 2. decembar 2014 20:30)\nDa nije grohotno smešno, bilo bi za krupne, krokodilske suze...\nNego, da li iko zna odakle se pojavio ovaj europski genije, poznavalac buduænosti kad su Rusi i Nji'ov gas, i Nji'ova nafta, i Nji'ova sveukupna genijalnost... Ma dobro, nijesu oni baš tako slatki kao amerièki ljubitelji Indijanaca i crnaca, te Palestinaca i Iraèanaca, pa i Iranaca, te Srba, a posebno južnoamerièkih 11-oktobarskih èileanskih, amerièkih plaæenih ubica (živela Engleska) Aljendea.\nDajte bre, ima li ovde normalnih, zaboga - odakle se pojavio ovaj najnoviji najnovoborac, biæe da je ugroženi ruski Jevrejin (k'o i ono crnèe od dvanaest godina, ljubi ga majka koja ga je rodila, i dojila, i menjala mu pelene i mazila ga kad ga je boleo stomaèiæ).\nÈikoièu, sram te bilo!\nUostalom, zar Rusi ne treba da budu gospodari nad svojom zemljom, ili biste vi da oponašaju one amerièke devojèice sa puškama ili amerièke usvojiteljke ruskih i inih plavih deèkiæa, koje æe da gaje ilegalne, besplatne, polupismene žene dok one prave nove, velike, amerièke grudi i VELIKA USTA ZA VELIKE ZUBE... recimo.\nPa dobro, odoh malo u širinu, no drago mi je što se Austrija i Italija, sa sve Maðarskom malo èeškaju. Takoðe mi je drago što Albanija, Crna Gora i Hrvatska, na èelu sa Slovenijom imaju svoje izvorno grejanje - nekoliko desetine toplih amerièkih èizama...\n(Izvinjavam se, mnogo se izvinjavam, 2. decembar 2014 20:15)\nBoriti ce te se kao i do sada.\n(Zole, 2. decembar 2014 20:13)\nPocela je izgradnja gasovoda Tanap od Azerbejdzana, preko Turske, Grcke, Albanije, offshore preko Jadrana pa do Italije. Kapacitet je oko 30 mlrd m3, dvostrhko manje od Juznog toka. Medjutim, danasnje ruske novine prenose vest da je Gazprom spreman da transportuje 15 mlrd m3 gasa u Evropu putem Tanapa. Jednostavno, najrazvijenine zemlje EU imaju dovoljno gasa i bez Juznog toka (Severni tok, Ukrajinski gasovod, snabdevanje iz North Sea), problem postoji za "boraniju" kao sto smo mi i ostali slicni nama.\n(tanap, 2. decembar 2014 20:11)\nSve jasno, Putin opet ubi dve muve jednim udarcem. Mislim da æe biti južnog toka, ali sada pregovaraèke pozicije nisu iste, Rusi æe biti u boljoj poziciji. EU srlja iz greške u grešku i plaæaæe veliku cenu u buduænosti. Buduænost EU zavisi od toga da li æe se odupreti amerièkom tutorstvu. Sem Merkelove, nema državnika koji može da izaðe na crtu Putinu, ima genijalan instikt i taktiènost.\n(Milan, 2. decembar 2014 20:08)\nprvi put u zivotu stajem na stranu rusije...\n(shone, 2. decembar 2014 20:04)\nOvo je tek pocetak. Nasi mediji ne prenose glavne vesti na vreme pa je tesko doci do njih. Vec je Rusija saopstila da nece sigurno biti povecanja snabdevanja Evrope gasom zbog ostalih gasovoda, a da je moguce da bude i smanjenja isporuka. Sve ovo izgleda kao prva diplomatska pretnja Evropi da se gubi iz Ukrajine. Moze ova ili sledeca zima da budu malo hladnije.\n(Haso, 2. decembar 2014 20:03)\nprsli ste svi vi\n(., 2. decembar 2014 19:10)\n"Е, сад ја нећу!"... и тако.\n(popeye, 2. decembar 2014 19:01)\ncekaaaaj, salili smo se, pa sto ste odmah na kraj srca... :)\n(r, 2. decembar 2014 18:58)\nNije "snabdevanje enrgije" nego "snabdevanje energijom", osim ako je prevodilac bas hteo da kaze da i enrgiju treba snabdevati necim.\n(KKKK, 2. decembar 2014 18:57)\n"Portparolka Evropske komisije Ana-Kaisa Itkonen rekla je danas u Briselu da se stav EU prema Južnom toku nije promenio i da se moraju graditi gasovodi u Evropi koji æe raditi u skladu sa propisima EU."\nPa pravite sami ne od ruskih para. Sta je problem? Juznog toka vise nema i o tome ruska strana nema vise sta da razgovara. Juzni tok je promenio trasu i ode u Tursku. Sada vam je partner Erdogan. I treba da vas rasturi kao beba zvecku. Erdogan jedini evropski politicar koji ima onu stvar da otera Amerikance (tuku marince po ulicama gradova kad ih vide) i otkaci druga Obamu. Zato mu zemlja postala velesila.\n(Ostap, 2. decembar 2014 18:56)\nAko vam gazde preko bare dozvole\n(Vesna 315, 2. decembar 2014 18:55)\nCuj ovih sad.Ha,ha,ha.....Nemacka ima severni tok taki da samo boranija u EU moze da ostane bez plina.Ako nekim slucajem neki pijani ukrajinac potpali malo ispod plinovoda.\n(Sinan Sakic, 2. decembar 2014 18:52)\nOvo je vest za verovali ili ne. Ne znam kako ih samo nije sramota da daju ovakve izjave. Dobro je da gradjani vide sta je to EU. Bugarske novine danas javljaju da je samo u toku novembra ruska strana tri puta kontaktirala bugarsko ministarstvo ekonomije, energetike i vladu. I naisli su na zid cutanja. Bez ikakvog odgovora i zeljom za kontakte sa bugarske strane. O tome danas otvoreno govore poslanici vodece partije "zasluzene" za prekid projekta. JT vise nije projektar Rusije i EK ce morati da podnese racune zbog toga.\n(Tihonije, 2. decembar 2014 18:50)\nEU nema para sama da iznese ovako velik projekat, a neophodan im je gas. USA odrzava malu cenu sirove nafte, kako bi dodatno otezali poziciju Rusa, i samo su jos vise doprinli da rusi otkazu posao. A najvecu stetu ce na kraju podneti EU i male balkanske zemlje. Ako je evropi stalo do gasa a insistiraju slepo da gasovod mora da bude dostupan svima za tranzit gasa, onda lepo treba da donesu novi budzet u EU i da predvide njegovo finansiranje i izgradnju od Rusije pa zeljenih zemalja. A na kraju ce tako i biti. Rusi ce prepustiti to EU, gasovod ce zaobici Srbiju i ici Bugarska, Rumunija, Madjarska, Hrvatska i Italija. Mi cemo ponovo izvisiti. Sto je i normalno. Nece EU da dobije jos jednu Ukrajinu u obliku Srbije!!!!\n(tandaremandare, 2. decembar 2014 18:45)\nVrati se Juzni tok\n(Pakito nba substitution boy, 2. decembar 2014 18:45)\nSad mi nista nije jasno. Pa zar nije EU pre godinu-dve zabranila Bugarskoj da radi na gasovodu?\n(just sayin, 2. decembar 2014 18:45)\nНаставиће разговоре - са ким и о чему.Разговор могу да воде две стране.Разговор са самим собом је монолог.\n(трифун, 2. decembar 2014 18:44)\nproèitao sam juèe dobar komentar povodom južnog toka u kome se kaže "moliæe eu rusiju za južni tok". na kraju tako æe i biti, živi bili pa videli.\n(ja sam, 2. decembar 2014 18:41)\nBolje vi prvo resite jedno fundamentalno pitanje. A to je da Evropa postane stvarno Evropa, a Nato i ne Amerika!\nBez resenja tog pitanja i bez posvecenosti prevashodno gradjanima Evrope - EU polako odlazi u propast.\nJuzni tok je tipican primer. Juzni tok je trebao da gradi konzorcijum SouthStream Transport sa sedistem u Holandiji i gde su\n(rusi 50%, italija 20%,franuzi i nemci po 15%)\nI onda se Amerika ukljucuje da Bugarima preko Evropske Komisije zavrne usi i da otkazu gradnju. Sta se Amerika uopste pita za Juzni tok?\nLako bi se resilo pitanje ko je upravlja cevima, a ko upravlja gasom .... antimonopoli i sl..\nReakcija Rusije je prirodna, a vi u Evropi nastavite da cutite!\n(Evropa Evropljanima, 2. decembar 2014 18:36)\nMislim da Putin igra strava igru, ovaj potez niko nije ocekivao I odjednom ja zavladala panika\n(Zaciorski, 2. decembar 2014 18:35)\nMoracu da se ponovim:\nSvaki m^3,koji ne ode u evropske drzave,nego put Kine i Turske je trajno nenadoknadiv gubitak za buduce generacije Evropljana!\nGas nije neiscrpan izvor,a sem toga kineska privreda ce dodatno ojacati zbog jeftinog energenta i jos vise unistavati evropsku industriju!\nKratkovidi licemeri su sami sebi iskopali raku,zbog svoje sebicnosti i glupih geopolitickih igara u kojima ne mogu da pobede!!!\n(Mare,NS, 2. decembar 2014 18:24)\nKoji kreteni! Pa ako hoæete vi i hoæe Rusi, ko onda koèi? Vaši prijatelji iz NATO?\n(Loznica, 2. decembar 2014 18:19)\nPrpa, aaa? Zna cika Putin kako treba sa vama iz te EU. Samo da imamo malo vise pameti jurili bi oni nas. Kakva cna EU i Brisel. Oni prave koloniju u Evropi na robovlasnickim i neravnopravnim osnovama. Hocete na silu, dobicete silu.\n(Pera, 2. decembar 2014 18:19)