Željko Mirković: "Teslin narod" ima svenacionalni potencijal - MediaSfera\nFoto: Joakin Sosa\nSredinom jula iz Amerike je stigla lepa vest. Dokumentarni film „Teslin narod“, kvalifikovao se za Oskara za dugometražni dokumentarni film 2019. i time zvanično postao kandidat za Oskara.\n„Teslin narod“, reditelja Željka Mirkovića, rađen je u koprodukciji Optimistic film i Radio Televizije Srbije. Film je imao premijerno prikazivanje u Beogradu, zatim je prikazivan u Njujorku, Los Angelesu, Pitsburgu, Bostonu, Majamiju, Pertsonu u Nju Džersiju. Na jesen film kreće u dalju distribuciju i promociju u Americi i biće prikazan u Vašingtonu, Čikagu. Filadelfiji, San Francisku i drugim gradovima. Takođe, postoji veliko interesovanje za film u Kanadi, Australiji, Velikoj Britaniji i Švedskoj.\n-Pprojakat „Teslin narod“ nastajao četiri godine i sniman je u mnogim gradovima SAD, počev od Njuroka, preko Vašingtona, Filadelfije, Bostona, Pitsburga, Klivlenda, Čikaga, San Franciska, Los Anđelesa… Već tokom samog rada ljudi su shvatili koji je značaj ovog projekta i da on ima zapravo svenacionalni potencijal, kaže Željko Mitrović, reditelj filma “Teslin narod”.\n-“Teslin narod” dolazi kao kao logični sled nakon filma “Drugi susret”, koji je obišao pola Amerike i prikazivao se u različitim gradovima i naišao na jako dobar prijem kod ljudi našeg porekla. U razgovoru sa Nikolom Lončarem iz Tesla Science Foundation, napravili smo koncept da probamo da prikažemo koliko je naš narod doprineo razvoju američkog društva, koji je kapacitet tog dostignuća od prvog Srbina Đorđa Šagića do danas i kakve su mogućnosti da se naprave povezivanja između matice i našeg naroda pre svega u Americi, a potom i generalno povezivanje između celokupnog naroda gde god da se on nalazio. Moram da kažem da je projekat bio dosta izazovan u smislu ideje i produkcionih zahteva, jer je trebalo naći model kako predstaviti uspehe i kroz istoriju i kroz sadašnjost naših ljudi u Americi.\nKoji su bili najveći izazovi koje je valjalo savladati tokom snimanja?\n-Odlučili smo se da to bude priča o ljudima od istočne do zapadne obale Amerike. Naravno u startu je bilo jasno da je nemoguće pokriti prvo sve gradove i celokupnu teritoriju Amerike i nemoguće je pokriti sve one koji zaslužuju da budu deo te price. Tako da smo gledali da u svakom od tih gradova gde smo snimali pronađemo ljude koji su možda karakteristični za tu sredinu i da se pokrije jedna šira lepeza od nauke, sporta, umetnosti, biznisa do svih ostalih grana. Taj balans nije bio nimalo jednostavan odrediti.\nDruga stvar, trebalo je naći pravi model kako ukomponovati tu mozaičnu strukturu priča svih tih naših ljudi u jednu celinu koja će biti zanimljiva u nekom širem obliku kao što je dugometražni dokumentarni film. Odmah sam video da bi Tesla trebao da bude simbol koji povezuje ljude ne samo kao ideja nego i vizuelni simbol koji će se pojavljivati u filmu.\nTreći nivo koji je negde držao strukturu u priči jeste poslanica predsednika Vudru Vilsona, kada je bila podignuta Srpska zastava na Beloj kući, ukazao na doprinos tog jednog malog naroda u jednom važnom istorijskom trenutku. Ta poslanica je bila lajt motiv na koji se nadovezuju različiti učesnici u filmu koji su sada Američki državljani, ali su ponosni na svoje srpsko poreklo. Četvrti nivo filma bi zapravo predstavljao jedan istorijski okvir građenja Američke države kroz naseljavanja Srpskog stanovništva u Ameriku u različitih pet etapa od prvog Srbina do danas.\nI poslednji peti nivo donosi neku ličnu emociju odnosno ličnu želju svakog od tih ljudi da ne zaborave ko su, odakle su, da nose svoj identitet i da to podele sa drugima i da naprave neku vezu ne samo sa zemljom čije poreklo nose, nego i između sebe, i da to bude negde na neko opšte zajedničko dobro.\nKoje junake filma bi ste izvojili kao najinteresantnije, koji imaju životnu priču dostojnu holivudskog filma?\n-Svi znaju za čuvenu izjavu Nila Amstronga: „Ovo je mali korak za čoveka, a veliki za čovečanstvo“, kada se 20. jula 1969. godine iz svemirskog broda „Apolo 11“ spustio na mesečevo „More tišine“. Međutim, malo je poznato da je u konstrukciji i dizajnu „Apola 11“ i rakete „Saturn 5“ učestvovala i sedmorica stručnjaka srpskog porekla , među kojima je Dejvid Vujić. Vujić je rođen u Pensilvaniji 1935. godine. Diplomirao je u Midlendu tehničke nauke, magistrirao je u Vašingtonu, gde se zaposlio u NASA. Bio je predstavnik avionske kompanije „Panam“ i vlasnik konstruktorske firme „Dsaund“.\nKroz priče istaknutih Srba pored Nikole Tesle i Mihajla Pupina, upoznaćete i trostrukog dobitnika Pulicerove nagrade Voltera Bogdanića, novinara Njujork tajmsa, trostrukog dobitnika Pulicerove nagrade. Volt potiče iz stare srpske kolonije u Čikagu. Studirao je novinarstvo i politiku na Univerzitetu Viskonsin, a profesionalno se novinarstvom počeo baviti 1973. godine. U filmu se može čuti priča o prvom Srbinu u Americi Džordžu Fišeru (Đorđu Šagiću) koga su spasili ribari po kojima je nazvan, a čije ime se nalazi u Livingstonovoj knjizi „100 znamenitih Amerikanaca“ , ali i zanimljivosti poput one da je čuvena Dži Aj Džo igračka napravljena po uzoru na jednog srpskog heroja Mihajla Pejića.\nKažete da Vaši filmovi predstavljaju jednu vrstu dokumentarne bajke? Zašto?\n-Pitanje je da li su to bajke, ili su to u pitanju neke druge frekvencije u koje nas film odnosi i pokazuje da je sve moguće u koliko dovoljno verujemo i imamo snagu volje, da možemo postići sve ono što želimo ukoliko smo spremni za to. Ja mislim da ta unutrašnja energija koju svako od nas nosi kreira zapravo i našu budućnost, a ja pokušavam da nađem uvek neki ključ koji bi korespondirao sa svakom od tih priča. Mislim da su kreativni dokumentarni filmovi zapravo vrsta neke moderne bajke koje se događaju svima nama, a ono što njih čini bajkovitim jeste što stvarnost u kojoj živimo sve manje veruje da su pozitivne stvari moguće, a sve više je okrenuta ka negativnim vestima. Ja upravo želim da kažem da pozitivne vesti i lepe ljudske priče mogu da se prodaju bolje nego negativne.\nKako birate teme koje ćete predstaviti u Vašim filmovima?\n-Ja sam baš publikovao svoj rad “Uloga rezisera i producenta u kreativnom dokumentarnom filmu – prednosti i poteskoce takvog rada”. Kada kao reditelj i stvaralac kreirate jedno delo, vi žlite da ostvarite to delo na najbolji mogući način, a kada kao producent posmatrate to delo, vi pokušavate da nađete najbolji mogući način da se to delo realizuje i da se plasira tržištu.\nPrednosti ovakve jedne saradnje – dve funkcije u jednoj – su što vi zaista možete da kreirate priču na način na koji želite ako ste spremni da snosite rizike i ukoliko ste otvoreni da ta priča bude do kraja ispričana na način na koji bi zapravo trebala da bude ispričana.\nKada sam radio “Drugi susret” ideja je bila da se produkcija filma završi susretom dvojice glavnih aktera. Međutim jedan od glavnih aktera, američki pilot, donosi pismo od svoje supruge koja piše pismo upućeno suprugi glavnog aktera iz Srbije, koja je isto patila kao i ona, i u tom pismu joj zapravo ona objašnjava njen ženski ugao, i ja shvatam potpuno da film nije gotov tu dok te dve žene ne podele to zajedno između sebe, ovog puta ne u Srbiji, nego u Americi (što znači odvesti celu porodicu u Ameriku). Onda tu reditelj i producent porazgovaraju između sebe, i kaže reditelj – da to će trajati narednih dve godine sigurno da se isproducira. Producent kaže – ti sad imaš gotov film i ovog trenutka možeš da kreneš u distribuciju.\nMeđutim, odluka da se zatvori priča na taj način i da se ispriča u potpunosti ono što i jeste bio cilj, je ustvari jedino moguće na taj nacin što je reditelj i producent bio jedna osoba, i šo se nekako dogovorio sam sa sobom i verovao da će uspeti da to ostvari u narednom periodu.\nU holivudskim filmovima Srbi su loši momci. Da li je Vaš film promenio sliku o nama u Americi?\n-Ja bih ponovio ono što je Tesla u prvoj rečenici filma rekao: “Svi smo mi jedno. Ljudi su povezani nekim nevidljivim silama”. Svi predstavljamo jedno biće ovde na planeti Zemlji i svi smo na neki način povezani. Ako pokušamo da to razumemo na taj način i da razumemo i drugog koji je pored nas, bez obzira odakle dolazi i koja su mu religijska ili neka druga ubeđenja, onda se otvara mogućnost za stvaranje nekog zaista čudesnog novog sveta koji prevazilazi i najlepše snove za ličnim ostvarivanjima. Ja verujem da takav jedan svet mora da se stvori. Ili će se takav svet stvoriti, ili ćemo mi zapravo kao čovečanstvo nestati.\nKo su najbolji „ambasadori“ Srbije danas?\n-SAD i mnoge druge drzave u svetu su odavno shatile da moraju da ulazu i u “meku moć”. “Meka moć” je način da preko svoje kulture, nauke i drugih dostignuća svog društva svoju zemlju predstvaite drugima na način koji vi želite i da te druge zemlje na to reaguju pozitivno. Onako kako vama odgovara.\nSrbija ima toliko toga da ponudi u mnogim oblastima kroz svoje ljude. Naša ulaganja upravo treba da idu u tom pravcu. Ne treba se baviti neprestano pričama i odgovarati na to šta drugi misle i pričaju o nama. Onda ulazite u jednu matricu iz koje više nema pozitivnog ishoda. Pogledajte, svi danas znaju za Teslu, Đokovića. Mladena Sekulovića ili Karla Maldena, Oskarovca kji je bio i predsednik Američke filmske akademije, Pitera Boganoviča, ikonu Holivuda. Kada u Americi pomenete legendarnog košarkaša Pita Pistola (Petar Maravić) mnogu će odmah sa radošću odreagovati na njega. Zgrada na Kolumbija University u Njujorku nosi ime po Mihajlu Pupinu, a na obelisku u Vašingtonu ime provg Srbina Đorđa Šagića- Džordža Fišera, upisano je na posebnom mestu u znak zahvalnosti… takvih primera je mnogo.\nVlasnik ste produkcijske kuće Optimistic Film. Da li ste Vi optimista?\n-Kada je Optimistic Film nastao, već je porodica bila tu, sin i kćer, su bili sa nama, i ceo pogled na stvarnost i okruženje sam želeo da sagledava život iz jednog pozitivnijeg ugla. Inače, svi moji projekti su okrenuti čoveku, i ja lično verujem u te osnovne ljudske vredosti kao što su ljubav, nada i porodica, i čovečanstvo koje pobeđuje ipak na kraju, tako da se taj neki pozitvan ugao odrazio na ime producentske kuce. Od pre godinu i po dana naša porodica se proširila za još jednu kćerku, tako da smo sada mnogo boagatiji. Naravno, uvek optimistični.\nČemu stremite u profesiji, a čemu privatno?\n-Ja se trudim da sve ono što radim bude iskreno, da razumem ljude sa kojima radim, da razumem temu kojom se bavim, i da stvari ne sagledavam površno, i da refleksija koju stvaram bude pozitivna. Za dokumentarni kreativni film je vrlo važno poverenje i da se uspostavi neka vrsta jedinstvene energije, da svi imaju istu želju da se film napravi ili da se ne odustaje kada se čini da je projekat naizgled gotov jer u nekom trenutku se otvori jedna nova dimenzija. Zato je važno da se pre i u toku stvaranja i snimanja izgrade jasni odnosi puni poverenja. Mislim da je to ključ.\n-Ja sam 1999. godine zavrsio televizijsku reziju na Akademiji Umetnosti i krenuo već 2000. godine da se bavim dokumentarnim filmom. To je više bio poziv koji je dosao od spolja jer u to vreme su se događale promene u Srbiji, i ja sam pratio jedan mladi bračni par koji je čekao te promene dok su bili protesti na ulici. On je bio snimatelj jedne lokalne televizije, a ona je čekala bebu, i želeli su da se ta beba rodi u nekoj novoj Srbiji. Meni je to delovalo snažno. I ja sam delio ta neka očekivanja, želeo sam da ispratim šta se događa sa njima na ličnom planu, a šta se događa na globalnom planu, tako da je i njegova kamera isto poslužila da ispriča jednu globalnu priču, a naša kamera je pratila njihov intimni život, i ja sam polako negde osetio da dokumentarni film – pogotovu dokumentarni kreativni film – mene jako privlači.\nU Americi predajete film i digitalne medije. Koliko je bilo teško probiti se do zvanja profesora u zemlji koja je vodeća u proizvodnji i distribuciji filma? Da li ste, poput junaka Vašeg filma, ostvarili „američki san“?\n-Amerika je zemlja koja je izgrađena na induvidualnim vrednostima. Gde se rad i znanje jako poštuje. Kada dobijete šansu da to pokažete ili kada vam neko na osnovu vašege ptehodnog rada tu šansu pruži, onda se stvari pokreću dalje.\nJedna vrata, otvaraju druga…\nSa druge strane, to znači i da je konkurencija globalna. Kvalitetni ljudi dolaze sa svih kontinenata, iz svih država sveta Ja sam jako zahvalan sto je moj rad prepoznat i sto mi data mogućnsot da to pokažem kao professor filma i digitalnih medija u zemlji gde je film jedan od temelja “meke moći”. U zemlji koja izvozi svoj film svuda po svetu, ja sam bio našao prostora da dam svoje dopinos u prenosu znanja onima koji žele da čuju i nauče. Ne bih to iskustvo poredio sa Srbijom jer se u SAD razmišlja globalno. Iz tog ugla je onda sve moguće.\nZа svoje filmove osvojio je 54 internаcionаlne nаgrаde, a dokumentаrni film Drugi susret, bio je zvаnični kаndidаt zа Oskаrа zа dugometrаžni dokumentаrni film 2014. Autor je i dokumentаrnih filmovа “Obećanje”, ”Svetislаv Pešić, Više od trenerа”, ”Lаjko Feliks- U potrаzi zа sobom” , ”Dugo putovаnje kroz istoriju, historiju i povijest”, ”Oženiću celo selo”, ”21. Sekund”, ”Muhаrem, Muzikа oči životа”… Radio kao profesor filma i digitalnih medija u USA.\nTagoviDokumentarni film Intervju Oskar reditelj Teslin narod Željko Mirković


Spa centar “Rimski Izvor” nalazi se u zgradi Termomineralnog kupatila u centralnom parku Vrnjačke Banje. Predstavlja najveći Spa centar\nU Balneo centru Merkurovog spa centra “Rimski izvor” vrše se tretmani koji su nekada su bili rezervisani samo za kraljevsku porodicu: pijenje, inhaliranje, kupanje, klizme i vaginalno orošavanje. Stari Egipćani su još pre 4.000 godina imali običaj da se opuštaju u toploj kupki, a mnogi je i danas vole. “Tokom kupanja raste telesna temperatura i poboljšava se protok krvi, što može da snizi krvni pritisak, kontroliše šećer u krvi i smanji upalu”, piše The Guardian.\nIstraživači sa Univerziteta Koventri sproveli su studiju i došli do otkrića da topla kupka ima slične zdravstvene prednosti kao i aerobne vežbe. Autor studije Čarls Džejms Stjuard preporučuje sedenje u kadi punoj vode do ramena u trajanju do sat vremena, s tim da temperatura vode ne bi trebala da prelaziti 40 stepeni Celzijusa. Banjska topla voda je na temperaturi ljudskog tela, 36.2 stepena.\nBoravak u toploj kupki ima i antidepresivni efekat. Takođe se pokazalo da može da smanji i rizik od demencije.\nMineralno blato, lokalno pakovanje\ncene važe od 01.07.2021. do 31.10.2021. godine\nPrekontrolišite svoje zdravstveno stanje, nizom specijalističkih pregleda, po principu iz ruke u ruku, za koje bi Vam u svom mestu boravka bili potrebni meseci.\nOd 7.050,00 din.\nMerkurov medicinski pansion\nSmeštaj na bazi punog pansiona, kompletna medicinska usluga u skladu sa zdravstvenim stanjem i preporukom lekara.\nOd 4.645,00 din.\nProgram lečenja gojaznosti\nSmeštaj, plan obroka, izrada programa za lečenje gojaznosti od strane lekara uz aparaturne procedure, lični terapeut.\nOd 5.945,00 din.


BDZ Sandžaka apeluje na vlast da odloži reprogram za neplatiše | SANA\nHome Vijesti BDZ Sandžaka apeluje na vlast da odloži reprogram za neplatiše\nBDZ Sandžaka apeluje na vlast da odloži reprogram za neplatiše\n8. 02. 2017. 15:38\nSamo je pitanje kad će voda doći do poda, i uzrečica koja važi za sve što se dešava u Novom Pazaru, ali i bukvalno činjenica nakon jučerašnjeg pucanja fekalne kanalizacije u centru Grada. To što se desilo, rečeno na pres konferenciji BDZ Sandžaka pokazuje odnos vlasti prema obavezama.\n– Onda je doista deplasirano pojaviti se u trenutku ukupnog haosa i najaviti tad da ćete praviti kolektore. Ja bih volio da smo mi Rumunija pa da jedna sporna uredba koja se tiče građana, njihovog ličnog budžeta izvede 300 hiljada ljudi na ulice da sasvim legalno i legitimno protestiraju za svoja prava, kazao dr. Admir Muratović.\nBDZ Sandžaka upozoravala lokalnu vlast na činjenicu da je u zadnja tri mjeseca dobijeno više od 300 hiljada eura od legalizacije prodatih lokala.\n– Ja sam siguran da bi dobar dio problema s kojima se suočava Grad Novi Pazar kada su u pitanju ove nepogode mogao biti riješen kad bi se novac usmjerio u rješavanje te problematike.\nApeliraju na gradsku vlast zbog činjenice, između ostalog, da je ova zima bila duga a produktivno funkcioniranje i rad, pogotovo privrednim gazdinstvima bilo onemogućeno, da se promijene uvjeti reprograma za neplatiše.\n– Ono što mi tražimo ne da se dug otpiše, ne da se kamata otpiše već da se uslovi za naplaćivanje ovakvih taksi odlože za dva mjeseca, kazala je dr. Amela Lukač Zoranić.\n– Mi ne vodimo demagošku priču daj nemojte plaćati porez, porez mora da se plaća, ali zbog činjenice da je zima bila hladna dajte ljudi budite humani, to nije politika.\nZbog negativne kampanje koja traje već mjesecima, poput, kako kažu, upozorenja, prikazane fotografije porodične kuće Kasima Zoranića gdje je zid od svoje sazidao na zid komšijine ograde. Imaju, ističu, popriličan dosije ne samo Zoranića već i članova njegove obitelji i ukoliko budu prinuđeni s tim će upoznati nadležne organe.\nJa sam čak u jednom trenutku postavio ljudsko pitanje i gradonačelniku i odbornicima vladajuće partije među kojima ima dobrih i poštenih ljudi i uvaženih građana Novog Pazara kako mogu da izdrže da im Kasim Zoranić bude ključni reprezent, kaže dr. Muratović.\nNa pitanje ko pali fitilj u Sandžaku, Muratović odgovara da tenzija nema\n– Ako pod tenzijama mislite dnevno-politička prepucavanja onda bi to značilo da je svijet u haosu.\nNa pitanje, pitanjem: Da li se pod dizanjem tenzija misli možda kome je u interesu da osudi odlazak zamjenika predsjednika BDZ-a na Akademiju u organizaciji Srpske pravoslavne crkve kao izraz komšijskog poštivanja.\nPrevious articleRedžović i Smailović – Aktuelna vlast ne pomaže razvoj privrede i socijalne zaštite\nNext articleZukorlić sa ambasadorom Katara: Most saradnje Srbije sa muslimanskim zemljama


Gorjanc Prelević: Lončareva izjava sramotna i šovinistička\n"to što je izjavio nije prvo što kod njega zabrinjava"\n"Za mojih dvadeset godina u Crnoj Gori, od kojih u prvih deset i na javnoj funkciji u Centru za obuku sudija, a drugih deset aktivističkih, kritičkih, na radiju, televiziji, okruglim stolovima, konferencijama, sastancima, govoreći sve to na ekavici sa sve beogradskim akcentom, nikada mi niko nije prebacio to kako govorim, iako je i moj način govora vjerovatno iritirao posebno one u vlasti koje sam kritikovala", ističe izvršna direktorica HRA\n5370 pregleda\t20 komentar(a)\nIzvršna direktorica nevladine organizacije Akcija za ljudska prava (HRA), Tea Gorjanc Prelević, nazvala je sramotnom i šovinističkom izjavu ministra zdravlja Srbije, Zlatibora Lončara, koji je kazao kako vodi računa da Crnogoraca koji "ne znaju srpski" ne bude u njegovom resoru.\n"Kakva sramotna, šovinistička, izjava ministra zdravlja Srbije. Za mojih dvadeset godina u Crnoj Gori, od kojih u prvih deset i na javnoj funkciji u Centru za obuku sudija, a drugih deset aktivističkih, kritičkih, na radiju, televiziji, okruglim stolovima, konferencijama, sastancima, govoreći sve to na ekavici sa sve beogradskim akcentom, nikada mi niko nije prebacio to kako govorim, iako je i moj način govora vjerovatno iritirao posebno one u vlasti koje sam kritikovala. Sjećam se i Beogradđnke Vesne Perović kao poslanice opozicionog Liberalnog saveza i predsjednice Skupštine Crne Gore i nikada nisam čula bilo kakvu ružnu opasku u vezi njenog govora. Znam da to što je sad izjavio nije prvo što kod ministra Lončara zabrinjava, ali jasno govori o tome koliko Srbija nažalost uopšte nije “otvorena” kakvom je predstavlja", navela je Gorjanc Prelević na svom Fejsbuk nalogu.\nSrbijaZlatibor LončarHRAAkcija za ljudska pravaTea Gorjanc Prelević\n24.02. 14:50 h\t1369\t159514\n24.02. 14:40 h\t362\t87948\n24.02. 15:55 h\t690\t76693\n24.02. 22:02 h\t1946\t43924\n24.02. 16:55 h\t39\t42471


Odbojkašice HE na Drini rutinski savladale ekipu Slavije | 058.ba\nOdbojkašice HE na Drini rutinski savladale ekipu Slavije\nHE NA DRINI ČETVRTA ZA PLAY-OFF\nVIŠEGRAD – U predzadnjem, 18. kolu ženske Premijer odbojkaške lige HE na Drini je, u Gradskoj dvorani u Višegradu, rutinski savladala ekipu Slavije iz Istočnog Sarajeva, rezultatom 3:0.\nPodmlađeni sastav HE na Drini igrao je koliko je bilo potrebno da zabilježe 11. pobjedu, uz sedam poraza, ostvarivši rekordan broj bodova u dosadašnjim šampionatima ženske Premijer odbojkaške lige BiH.\nU play-offu višegrađanke kreću sa četvrte pozicije, dok će gošće iz Istočnog Sarajeva u play-out sa posljednje pozicije na tabeli.\nHE NA DRINI: Joksimović Nikolina, Mirković Sara, Spasojević Marijana, Ašonja Anja, Stojanović Marija, Baranac Dragana , Tešević Bojana, Plećić Ivana, Dragičević Milka. Trener Sarić Jovo.\nSLAVIJA: Crnogorac Maja , Banjanin Milana, Janjić Gorana, Papaz Jovana, Pandurević Vanja, Dragović Maristela, Avram Marina, Miličević Anđela, Ateljević Danica, Stojanović Tamara, Tanasković Sara, Pandurević Darija. Trener Lučić Miroslav.\nSudije: Edin Begović, Darko Krunić, linijske sudije: Lazar Đurić, Dragan Filipovac.\nDelegat: Slavko Grgić.\nOstali rezultati posljednjeg kola\nModriča – Bihać Preminger 3:0\nKula Gradačac – Bimal Jedinstvo 1:3\nGacko – Sloboda Tuzlafarm 3:0\nRadnik – Jahorina 3:1\nŠest ekipa u Play-offu\nPlasman u play-off ostvarilo je šest ekipa: (1) Bimal Jedinstvo, (2) Gacko, (3) Kula Gradačac, (4) He na Drini, (5) Sloboda Tuzlafarm i (6) Radnik.\nParovi četvrtfinalnih utakmica play-offa, koje se igraju 14/15. marta: Radnik-Kula Gradačac i Sloboda Tuzlafarm – HE na Drini.\nPo propozicijama prvi meč se igra kod slabije plasirane ekipe, a drugi i eventualno treći (u dva vezana dana) kod bolje plasirane ekipe.\nUtakmicama play-outa ekipe Modriče, Bihać Premingera, Jahorine i Slavije odlučiće koje će napustiti premijer ligaško takmičenje.


(Rešeno) Zona usijanja (The Hot Zone) - Zahtevi - Balkandownload.org\n(Rešeno) Zona usijanja (The Hot Zone)\nStarted By FenekV , 03.10.2019 - 17:50\nPosted 03 October 2019 - 17:50\nZasnovana na bestseleru istog naziva iz 1995. autora Ričarda Prestona, Zona usijanja predstavlja istinitu priču o otkrivanju prisustva virusa ebole na američkom tlu. Godine 1989. ovaj virus iznenada je otkriven kod šimpanzi u naučnoj laboratoriji u Restonu u Virdžiniji i leka nema. Dr Nensi Džeks, veterinar američke vojske, radi sa tajnom ekipom vojnih specijalaca, kako bi sprečila epidemiju pre nego što se virus proširi na ljude.\nPotpukovnik Nensi Džeks supruga je i majka dvoje dece i radi jedan od najopasnijih poslova na svetu. Svaki dan ona oblači nekoliko slojeva zaštitne odeće i ulazi u laboratoriju 4. nivoa biološke bezbednosti u Institutu za medicinska istraživanja Američke vojske (IMIAV), gde rukuje najopasnijim virusima na svetu. Jednoga dana 1989. nakon dolaska na posao, ona ispituje uzorak i plaši se da se radi o jednom od najopasnijih vrsta virusa, poznatom kao filovirus. Još više iznenađuje to što je mesto odakle virus potiče ustanova za ispitivanje na majmunima udaljeno 30 km od glavnog grada. Nakon što su zbog upada u laboratoriju ostali bez uzoraka, Džeksini instinkti moraju da se suprotstave celom svetu.\nPotpukovnik Nensi Džeks mora da uzme stvari u svoje sposobne ruke. Ona ubeđuje radnika u istraživačkom centru Hejzlton da joj da još uzoraka zaraženih majmuna. U laboratoriji IMIAV, ona i njen samouvereni kolega dr Piter Džarling testiraju nove uzorke i posmatraju virus pod mikroskopom. Džeks je odlučna u nameri da otkrije uzrok virusa. Ona dovodi svog mentora i stručnjaka za ebolu, dr Vejda Kartera.\nKada predstavnici raznih agencija ne mogu da se slože oko toga kako da se nose sa otkrićem do kojeg je došla, Nensi Džeks ubrzo shvata da nema mnogo protokola za sprečavanje širenja opasnog virusa u Americi. Radnik u ustanovi za ispitivanje na majmunima se razboleo, što izaziva bojazan kod Džeks da se virus proširio na ljude. Travis Rouds iz Centra za suzbijanje bolesti donosi sa sobom drugačiji metod upravljanja krizom. Dok se Džeksova bori sa preprekama, gledaocima je ispričano da su Karter i Rouds bili među prvima koji su otkrili ebolu u Africi pre mnogo decenija.\nNensi Džeks vodi ekipu iz IMIAV u pripremama za najopasniji zadatak koji su ikad imali. Sa potpunim pristupom istraživačkoj ustanovi, smrtonosna opasnost izaziva veliku nervozu u Džeksinom porodičnom domu. Njen muž Džeri traži način da zaštiti svoju suprugu. U međuvremenu, Džeks sumnja da njen mentor dr Vejd Karter ima sopstvene planove. Njegova opsesija razotkrivanja opasnosti od ebole primorava ga da donosi odluke koje nisu u skladu sa njegovim moralnim vrednostima. Ekipa za brigu o životinjama u IMIAV, koju vodi Džeri, odlazi na zadatak da ukloni virus iz ustanove, dok su ostali zaposleni testirani na moguću izloženost virusu.\nUnutar ustanove za istraživanje na majmunima, pojavljuje se neočekivana opasnost. Nensi Džeks neumorno radi u laboratoriji 4. nivoa biološke bezbednosti, kako bi otkrila zašto se virus ponaša drugačije prilikom ljudske zaraze. Uz opasan zadatak uspavljivanja majmuna, pojavljuju se i neočekivane opasnosti, koje guraju do krajnjih granica čak i najjače članove ekipe. Porodice zaposlenih tajno su okupljene kako bi se ostali zaštitili od izlaganja virusu. Džeks je primorana da bira između porodice i dužnosti prema državi.\nVeć opasna situacija u zaraženoj ustanovi dolazi do usijanja. Nensi Džeks preuzima vođstvo dok ostali oko nje gube nadu, ali umor preti da ugrozi njihovu preciznost, potrebnu da bi se adekvatno otklonila pretnja. Pokušaji ekipe da umanje paniku uništeni su dolaskom novinara. Komšije postaju svesne opasnosti koja vreba u blizini. Džeks je primorana da se suprotstavi svom mentoru dr Vejdu Karteru kada dolazi do opasnog sukoba između majmuna u ustanovi i ljudi napolju. Džeks se suočava sa posledicama balansiranja između opasnog posla i porodice. Dugogodišnji suparnici dr Karter i Trevis Rouds dolaze do ćorsokaka pokušavajući da utvrde koliko ljudi van laboratorije je zaraženo.\nPosted 04 October 2019 - 13:22\nTa serija postoji


Srbija je i dalje umorna od svoje zavade sa svijetom | Srbija | Al Jazeera Balkans\n'Srbija je umorna od nepotrebne snage podivljalih reči koje je zavađaju samu sa sobom i svetom u kojem živi', pisao je BogdanovićEPA - Ilustracija\nMiloševićevi kadrovi su se pravili ludi, glumili su da nisu ni dobili pismo, nije im padalo na pamet da ga uvrste u materijale i objave u Komunistu, pa je Bogdanović svoju poslanicu štampao u listu Mladost 16. novembra. 1987. pod naslovom "Jezičke zamke staljinizma". Pismo je odjeknulo kao bomba u dobrano homogenizovanoj i jednoumnoj javnosti.\nNasrtaj na Bogdanovića postao je neka vrsta iskazivanja pravovernosti i odanosti novom srpskom voždu. Ali i vrlo isplativ posao. U jednom intervjuu iz 1990. godine, Bogdanović kaže: "Napadi na mene uglavnom su bili honorisani. Dobro plaćeni. Deljeni su stanovi za pisma redakcijama: Blažo Perović koji me je među prvima ispljuvao isplaćen je sa 150 kvadrata". Slavica Sretenović je postala direktorka fabrike u Mladenovcu, Željko Simić je strelovito napredovao u karijeri, prvoborci diferencijacije su bogato nagrađeni za svoje nepismene podlosti. Bogdanović ironično zaključuje: "Ja sam vrlo mnogo koštao moju domovinu, moju užu domovinu i moj grad".\nKasnije se repertoar napada proširio praćenjem, prisluškivanjem, pretećim telefonskim pozivima, pokušajima upada u stan, grafitom "Ovde je stan ustaše Bogdana Bogdanovića" u ulazu njegove zgrade - sa strelicom koja upućuje ka vratima Bogdanovićevog doma, Šešeljevim traženjem Bogdanovićeve glave i sličnim metodama obračuna sa drugomislećima. Tako je počeo izgon Bogdana Bogdanovića iz srpskog društva koji traje do dana današnjeg. Izgon velikog graditelja i pisca, profesora i gradonačelnika Beograda, jednog od najumnijih ljudi koje smo ikad imali.\nA šta je to tako strašno i jezovito napisao Bogdanović u svom pismu da je baš toliko iznerviralo Miloševićevu dvorsku svitu? Njegovo pismo bilo je u suštini lingvistička analiza Osme sednice, raščlanjivanje jezika kojim su se govornici služili, propitivanje pojedinih leksema, stilskih figura i retoričkih obrta, i njihovo dovođenje u vezu sa nekim starim mentalnim matricama. Bogdanović je precizno detektovao oživljavanje staljinističkog Novogovora u jeziku govornika na Osmoj sednici, kao i u telegramima podrške koji su stizali iz "baze". Njemu je odmah bilo jasno kuda vodi takva jezička praksa i kakve mogu da budu njene posledice. Jer bezumlje počinje u jeziku, a potom se širi i na okolnu stvarnost. A "drama jezika uvek je i ontološka drama".\nOznačivši atmosferu oko Osme sednice kao "uzvitlavanje jezičkog terorizma", a njen jezik kao opresivan, Bogdanović je izveo logičan zaključak: "Podozrevam da će se opresija usmeriti, pre svega, prema spolja, i na naš muževan način usmeriće se odmah prema drugom, prema drugomislećem, prema drugoslovlju". Prvo neke reči i načini govora postaju nepoćudni, potom ljudi koji drugačije govore i misle, a odatle je jedan korak do uklanjanja nepodobnika sa lica zemlje. Matrica po kojoj je izvršen obračun sa Dragišom Pavlovićem (jer misli drugačije od vožda i njegovih čauša, jer "čudno diskutuje", jer se razlikuje od većine), a u kojoj je oživeo duh Staljinovih čistki, kasnije se proširila na čitave narode i države. Ispostavilo se da se od staljinističke čistke vrlo lako stiže do etničkog čišćenja.\nČim se normalizuje fraza "neprijatelji svih boja", čim počne zastrašivanje i teror u jeziku, već iza ugla čekaju konc-logori i masovne grobnice. Osvrćući se u jednom intervjuu iz 1993. godine na svoje pismo, Bogdanović kaže: "Suština je u tome što sam, i ne želeći, nagazio zmiju i što sam shvatio da je na toj sednici rat već bio objavljen. Danas, kada ponovo čitam o tome, vidim da je rat tu već bio najavljen kroz jezik, kroz šifre i metafore".\nNije se Bogdanović zaustavio samo na jezikoslovnoj analizi, već je skenirao i tadašnju "krizu svesti". Varirajući izjavu Dušana Čkrebića da je Srbija umorna od lidera (koji je tu mislio na Ivana Stambolića), Bogdanović u nekoliko pasusa daje preciznu dijagnozu stanja u kojem se Srbija zatekla te prelomne 1987. godine. Nažalost, njegova dijagnoza ostala je aktuelna do dana današnjeg, kao da je napisana juče.\nZato vredi navesti nekoliko zastrašujuće nezastarelih citata: "Srbija je umorna od poigravanja nacionalnim dramama i od njihovog razbijanja u sitne aspre i groševe dnevne politike. Umorna je od svoje istorije koju ne razume i nad kojom se čudi. Umorna je od teških, tragičnih, možda i nesmislenih ratova koje je vodila, a još je umornija od sulude apoteoze tih ratova i od truba i doboša koji, i na uzmaku dvadesetog stoleća, još odjekuju u njenom duhu i sluhu".\nOvo je zemlja pravljena po meri mrzitelja znanja i pameti, po meri onih što se dive generalu koji je ubijanje grada pratio adekvatnom naredbom: "Raspameti!"\nBogdanović nastavlja, neumorno: "Srbija na istoku, Srbija na marginama civilizacije, umorna je od civilizacije koja je nikada nije valjano ni dodirnula. Srbija je umorna od sebe same, od svoje palanke, od svoje palanačke samodestrukcije... Ne, nije to 'dekonstrukcija' već nepovratno samorazaranje, samouništenje panikom od drugog i drugih, samouništenje nepovratnom zavadom sa drugim i drugima. (…) Srbija je umorna od nepotrebne snage podivljalih reči koje je zavađaju samu sa sobom i svetom u kojem živi".\nBogdanović na kraju poentira: "Srbija je umorna od svoje zavade sa Evropom koju ne poznaje i ne razume, od zavade sa Srednjom Evropom koju nipodaštava i prezire, umorna je od svoje neobjašnjive i komične austrofobije... devedeset i devet godina posle svega... umorna je od svoje istočne opcije, od svoga narodnjaštva, od svoga slavjanofilstva, od svoje mini-mesijanske sveslobodarske opsesije, umorna je od svojih svenarodnih i svenaprednih prometeja, od svog večitog pravoverja, od svoje političke i svake druge ortodoksije..."\nNabrajajući sve opsesije i fantazme raspaljene nacionalne mašte, Bogdanović je napravio kratak spisak svega što bi trebalo demontirati ako konačno želimo da izađemo iz tamnovilajetskog lavirinta u kojem smo zalutali, sledeći himere pomahnitalog kolektivnog uma. Nešto pre toga, na samom početku eskapade na temu srpskog umora, Bogdanović ispisuje par rečenica u kojima se možda krije i srž problema: "A tek kako je Srbija umorna od mrzitelja znanja i pameti, od zlobe prema izuzetnima i izuzetnosti. Umorna je i rezignirana egzodama talentovanih koji svake godine, u većem broju no Srbi i Crnogorci sa Kosova, ishode iz Srbije i Jugoslavije, ukleti besposlicom, ali i neutaženom mržnjom bezvrednih i nesposobnih".\nTadašnji egzodusi talentovanih ljudi bili su šala u odnosu na masovnu bežaniju koja je usledila i traje do danas, kada gotovo da ne postoji mlad, obrazovan čovek koji ne želi da napusti Srbiju. U jezgru zlobe na darovite leži uskraćivanje prava na ličnost i negiranje ljudske slobode; narodnjaštvo jednostavno ne trpi pojedinca koji se izdvaja iz kolektiva, pogotovo ako dotični štrči iznad proseka svojim umnim sposobnostima i erudicijom. Jer ovo je zemlja pravljena po meri mrzitelja znanja i pameti, po meri onih što se dive generalu koji je ubijanje grada pratio adekvatnom naredbom: "Raspameti!"\nBogdan Bogdanović je svoje pismo CK SKS uvrstio u knjigu "Mrtvouzice: mentalne zamke staljinizma", a pridodao mu je i detaljno dokumentovane i proanalizirane tekstove iz medijske hajke koja je pokrenuta povodom jeretičke poslanice, kao i briljantnu analizu savremenog "primitivnog mentaliteta" na osnovu spisa Lisjena Levi-Brila. Kad "Mrtvouzice" postanu obavezna lektira, znaćemo da je Srbija na dobrom putu da se oslobodi svog vekovnog umora. Do tog dalekog i sasvim neizvesnog trenutka, pismo Bogdana Bogdanovića podsećaće nas da i dalje živimo u mračnom dobu, zarobljeni u mentalne zamke staljinizma, zapetljani u mrtve čvorove koji se ne mogu razvezati.\nDragoljub Stanković: Otrov nacionalizma širi se kao opijum


Ajmo na Moraču | Share Montenegro\nTagged as: Ajmo na Moraču\nHomeAjmo na Moraču\nOdložena manifestacija “Ajmo na Moraču”\nShodno preporukama Instituta za javno zdravlje Crne Gore, program u okviru manifestacije “Ajmo na Moraču” odlaže se do daljnjeg, saopšteno je danas iz Turističke organizacije Podgorica. “Zahvaljujemo sugrađanima i posjetiocima na velikom interesovanju i rad...\nOd sjutra manifestacija “Ajmo na Moraču”\nTuristička organizacija Podgorice i ovog ljeta organizuje manifestaciju „Ajmo na Moraču“ na Sastavcima. Sugrađani i posjetioci Podgorice tokom trajanja manifestacije biće u prilici da uživaju u kulturno-zabavnom programu, ali i da doživljaj pored rijeke upo...\nAjmo na Moraču: Vožnja kajaka, šah, pikado, bend “Crveno i crno”!\nTuristička organizacija Glavnog grada organizovaće u petak, 2. avgusta manifestaciju "Ajmo na Moraču". Otvaranje će biti upriličeno na Sastavcima, sa početkom u 18 sati. "Uživajte u vožnji kajaka, šahu, bagu, pikadu i muzici benda Crveno i crno” - saopš...


Klipersi pobedili Denver, devet poena Jokića - PRess Serbia | PR PRess team\nKošarkaši Los Anđeles Klipersa pobedili su noćas na svom terenu Denver sa 119:102 i ostvarili petu pobedu u poslednjih šest utakmica u NBA ligi.\nKliperse je do pobede predvodio Džej Džej Redik 27 poena, a za tri poena šutirao je 7/9, dok je dobru partiju prikazao i Kris Pol sa 16 poena, 15 asistencija i osam asistencija. Deandre Džordan dodao je “dabl dabl” učinak od 13 poena i 13 skokova za Kliperse.\nU ekipi Denvera najefikasniji je bio Vil Barton sa 22 poena, Danilo Galinari postigao je 17, a Kenet Farid 15 poena i 11 skokova. Srpski reprezentativac Nikola Jokić igrao je 20 minuta i postigao je devet poena uz šest skokova.\nKošarkaši Klivlenda pobedili su posle produžetka Milvoki sa 114:108 i ostvarili 20. pobedu u ligi. Šampiona NBA lige do pobede je predvodio Lebron Džejms sa 34 poena, 12 skokova i sedam asistencija. On je na 24 sekunde pre kraja postigao “trojku” kojom je obezbedio pobedu. Kajri Irving učestvovao je u pobedi sa 28 poena, a Tristan Tompson sa 10 poena i 12 skokova. Milvoki je 72 sekunde pre kraja poveo sa 108:107, ali posle toga nije postigao nijedan poen pa je petrpeo 13. poraz u ligi. Džabari Parker bio je najefikasniji među Baksima sa 30 poena i devet skokova.\nGolden Stejt je pobedio Jutu sa 104:74 i naneo joj najteži poraz u sezoni. Voriorse su predvodili Stefen Kari sa 25 i Kevin Durent sa 22 poena, a dobre partije prikazali su i Klej Tompson sa 17 i Drejmond Grin sa 15 poena, 11 skokova i pet ukradenih lopti.\nU Juti, koja je pretrpela sedmi uzastopni poraz od Golden Stejta, najefikasniji je bio Džo Džonson sa 14 poena.\nSam Antonio je pobedio Hjuston sa 102:100 “trojkom” Petija Milsa 12,9 sekundi pre kraja. On je utakmicu završio sa 12 poena, a najefikasniji je bio Kavaj Leonard sa 21 poenom. U Hjustonu, koji je prekinuo niz od 10 pobeda, najbolji je bio Džejms Harden sa 31 poenom, 10 skokova i sedam asistencija.\nSakramento je pobedio Portland sa 126:121 predvođen Demarkusom Kazinsom koji je postigao 55 poena uz 13 skokova, dok je sa druge strane Si Džej Mekalum bio najefikasniji sa 36 poena.\nŠarlot je pobedio Los Anđeles Lejkerse sa 117:113, Boston je posle produžetka pobedio Memfis sa 112:109, dok je posle dva produžetka Orlando pobedio u Majamiju sa 136:130.\nNjujork je predvođen Karmelom Entonijem (35 poena) pobedio Indijanu sa 118:111 i prekinuo niz od tri poraza, Toronto je pobedio Brukin sa 116:104, dok je Nju Orleans pobedio Filadelfiju sa 108:93 i ostvario 10. pobedu u ligi.\nTagovidenver klipersi kosarka nba nikola jokic


Da li znate šta je – bereginija? - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Za lepši dan u Beogradu » Da li znate šta je – bereginija?\nAko vas pozovu da postanete bereginija...\nKatarina Vidaković 18. maj 2019. Za lepši dan u Beogradu Postavite komentar\nNamera nam nije da preporučimo ženama ovu vrstu fizičkog i mentalnog treninga. Tekst koji sledi je zabavnog i informativnog karaktera, i predstavlja upozorenje na moguće zloupotrebe, koje vam dane u Beogradu ne bi učinile lepšim. Naprotiv.\nŠta je, izvorno, bereginija\nBereginije su skrivene vile, koje se pominju u narodu, i izvesnim monaškim rukopisima, između 12. i 15. veka. Autori tekstova ih opisuju kao najstarija slovenska božanstva, poštovana pre kulta boga Peruna. Reč „bereg“, inače, na ruskom jeziku znači „obala“, pa su bereginije bile vodene vile, dobronamernije od vila rusalki, kojih se narod plašio.\nPojam bereginije vremenom je iščezao, ili se stopio sa pojmom rusalka, vila, ali je u 20. veku u severnim delovima Rusije još uvek postojao. Sa rastom svojevrsnog neo paganizma i oživljavanjem različitih kultova širom sveta, aktuelizovane su i bereginije, ovoga puta kao drevna slovenska božanstva od kojih se – „ponešto može i naučiti“.\nDa svaka žena postane bereginija…\n„Moć bereginija“ je sistem vežbi namenjen isključivo ženama, sa velikim brojem sledbenika u Rusiji. Ako potražite na internetu pojam „Сила Берегини“ možete približno shvatiti suštinu. Umesto klasične joge koja nije u tradiciji slovenskih naroda, Ruskinja Ksenija Silajeva, novinar i pisac, osmislila je pre desetak godina sistem gimnastičkih vežbi, zasnovanih na onima koje su, kako tvrdi, pre pet vekova radili stari Sloveni. Povezala ih je sa slovenskom astrologijom i dobila kombinaciju za koju kaže da se zasniva na etnologiji, psihologiji, mitologiji, neurobiologiji… Iako mnogo toga u njenim objašnjenjima, iz naučnog ugla, nedostaje, popularnost vežbi kontinuirano raste.\nTrening se preporučuje za bolji kontakt sa samim sobom, održavanje zdravlja tela, gubljenje kilograma, ali i finansijski prosperitet, uspostavljanje boljih odnosa sa roditeljima, pronalaženje muža…\nSlovenska joga sastoji se od 27 vežbi, koje se izvode na stopalima, kolenima, ili i stopalima i kolenima. Cilj je povećanje pokretljivosti zglobova i kičmenog stuba, opuštanje tetiva, poboljšanje držanja, regulisanje rada endokrinog sistema… Vežbe se uvode postepeno, u blokovima, u zavisnosti od datuma rođenja, doba godine, i određenih situacija…. Prate ih rituali, vežbe je dobro raditi u prirodi, a nikako se ne praktikuju u muškom društvu…\nRedovnim i ispravnim vežbanjem, smatra se, svaka žena postaje bereginija.\nFizička aktivnost i vežbe, uključujući i ove u okviru „moći bereginije“, obično organizmu čine dobro. Uz činjenicu da se bez zdrave ishrane i drugih korisnih navika, malo šta može očekivati.\nPsihološki – „slovenska joga“ nekim osobama možda može da pomogne da ostvare potrebnu harmoniju, i oslobode se stresa.\nImajte, ipak, u vidu, da bi trebalo da budete krajnje oprezni u predavanju bilo kom novoustanovljenom sistemu preporuka i saveta, koji ne dolazi od profesionalaca sa znanjem i iskustvom.\nTagovibereginija mitologija moć bereginije rusija slovenska joga vežbe vile za lepši dan u beogradu žene\nPrethodni Protest „Jedan od pet miliona“, 18. maj 2019.\nSledeći U Beogradu bilbordi sa motivima srednjovekovne istorije Srbije


"To podrazumijeva i granicu na moru i most Komarna-Pelješac, probleme eksploatacije akumulacije Buško jezero, problem skladištenja nuklearnog otpada u Trgovskoj gori i probleme granične crte na rijeci Uni (Kostajnica itd.)", istakao je predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić, saopćeno je iz Komšićeva Ureda.\nNaime, konačna lokacija za odlaganje te vrste otpada iz hrvatsko-slovenske nuklearne elektrane Krško još nije određena, ali je jedna od mogućih lokacija Trgovska gora, u blizini granice sa BiH.\nBiH se tome protivi jer smatraju da bi to ugrozilo sliv i ekološki sistem oko rijeke Une.\nOsim toga, Bosna i Hercegovina je od Hrvatske tražila da zaustavi gradnju Pelješkog mosta, dok se ne riješi otvoreno pitanje vezano za identifikaciju morske granične crte i pristupa Bosne i Hercegovine otvorenom moru.


Sve je spremno za 15. izdanje trke Beograd – Banjaluka – Biciklistički savez Bosne i Hercegovine\nSve je spremno za 15. izdanje trke Beograd – Banjaluka\nPetnaesto izdanje Međunarodne biciklističke trke Beograd – Banjaluka voziti će se od 22. do 25. aprila ove godine. Riječ je o jednoj od najznačajnijih sportskih manifestacija u Bosni i Hercegovini i Srbiji, a na kojoj učestvuju i Reprezentacije ove dvije zemlje.\nOve godine će se voziti četiri etape:\napril: Beograd – Šabac\napril: Obrenovac – Bijeljina\napril: Bijeljina – Vlasenica\napril: Prijedor – Banjaluka\nTrka Beograd – Banjaluka jedino je biciklističko takmičenje u regionu koje se nalazi u prvoj kategoriji Svjetske biciklističke unije (UCI). Na trci će nastupiti 175 biciklista iz 35 zemalja svijeta. Interesovanje najvećih svjetskih timova je sve veće, a tokom 2021. trka će u svom 15. izdanju ugostiti timove iz Španije, Italije, Njemačke, Kambodže, Paragvaja, Rusije, Poljske, Kazahstana, Sjedinjenih Američkih Država, Slovačke i druge.\nMeđu učesnicima tu su i tradicionalno kompletne reprezentacije Bosne i Hercegovine i Srbije, a debitantski nastup imati će i selekcija Crne Gore.\nPo kvalitetu, prošlogodišnje takmičenje je bilo najbolje do sada, a ove godine očekuje se još jača konkurencija.\nMeđu favoritima će biti tim iz Poljske, “Mazowsze Serce Polski” predvođena prošlogodišnjim pobjednikom Jakubom Kračmarekom koji će nositi startni broj jedan na ovogodišnjoj Trci.\nPosebnu pažnju treba obratiti i na Novo Nordisk tim iz SAD-a, EvoPro tim sa Novog Zelanda, Bardijani iz Italije, Vino Astana Motors iz Kazahstana, Masi Vivo Konekta tim iz Paragvaja, kao i Adria Mobil tim iz Slovenije.\nViše od 30 medijskih kuća iz zemlje i inostranstva pratiti će i ovogodišnju, 15. međunarodnu trku Beograd – Banjaluka, a prošle godine, prvi put je sa trke Beograd – Banjaluka izvještavala i nacionalna Televizija Španije (TV Espana).\nBitno je dodati da će reprezentaciju Bosne i Hercegovine na ovoj velikoj i značajoj manifestaciji predstavljati sljedeći biciklisti:\nHusein Selimovic (bijeli dres Državnog prvaka)\nAldin Joldić (mehaničar tima)\nTrle Hajrudin (selektor cestovne/drumske Reprezentacije)\nNašim reprezentativcima želimo puno sreće, a svakako ćemo ih pratiti i vjerno navijati.\nbeograd banjalukabisabihcestareprezentacija bihtrka


Free Zone Belgrade – Posle 4. juna\nPosle 4. juna\nENTER Posle 4. juna\nAutor: Jiao Čen\nProdukcija: Freehand i SBS Online\nProšlo je tačno dvadeset pet godina od događaja koji su se 4. juna desili na trgu Tjenanmen u Pekingu. U to vreme izveštaji o ovom događaju su se drastično razlikovali: dok su kineski mediji 4. jun opisivali kao “puč” ili “konspiraciju”, zapadni su ga mediji nazivali “masakrom” ili “spontanim” događajem.\nNa sajtu interaktivnog dokumentarca Posle 4. juna od vas će se tražiti da ove prelomne momente istorije istražite kroz višekanalne medijske izvore i šest originalnih dokumentaraca sa ljudima na čije su živote ovi događaji ostavili duboki trag. Vaša razmišljanja o tome kako se, posle dvadeset godina, svi mi širom sveta sećamo ovog istorijskog momenta, dodatno će geografski proširiti diskurs.\nJiao Čen je mladi kinesko-australijski producent koji živi u Sidneju, Australiji. Stekao je iskustvo učeći i radeći sa najdinamičnijim australijskim producentima. Kao nezavisni producent, producirao je nekoliko kratkih drama koje su se prikazivale na festivalima kao što je London Film Festival, Sydney Film Festival, LA Shortfest, Cinequest, Adelaide Film Festival i drugi. Uspeo je da proda originalne dokumentarne koncepte ABC i SBS televiziji. Njegova strast su dokumentarne priče koje imaju odjeka kod široke publike.\nIDFA Doc Lab 2014\nUnaa Media Award 2014\nDa bi potpuno osvetlio istoriju državne cenzure, pripovedači nam moraju pokazati barem dve strane: pogled iznutra, sa tačke gledišta državnog aparata i pogled izvan njegovih zidina. Australijski SBS je iskoristio prednosti digitalnog pripovedanja i otkrio nam kaleidoskopsku perspektivu na proteste na trgu Tjenanmen koji su se odigrali 1989. godine. Communication Arts, Webpick of the week, 07/25/14.


Marko Ćalić novi predsednik Upravnog odbora RTV-a\nČlanovi Upravnog odbora JMU „Radio-televizije Vojvodine“ su, na današnjoj sednici, za predsednika izabrali diplomiranog ekonomistu Marka Ćalića.\nĆalić, koji je rođen 2. septembra 1960. godine, ima bogato radno iskustvo od, čak, 33 godine u finansijskom sektoru, a 10 godina je bio direktor Sektora razvoja i marketinga u stranoj banci. Odlično mu je poznat i rad medijske kuće na čijem će biti čelu, jer je bio član Upravnog odbora RTV-a, od 2016. do 2021. godine.\nSvaka čast: RTV nema Upravni odbor i direktora programa, od danas je i bez generalnog direktora\nSindikati RTV Vojvodine traže od REM-a da razreši Upravni odbor zbog neaktivnosti\nJavna rasprava o programskim sadržajima RTV-a\nJavni servis RTV Upravni odbor RTV\n← Lila Radonjić: Medijska scena je sramotna\nDanska, Islam i sloboda medija: Preminuo Kurt Vestergard, autor karikature proroka Muhameda →


IACBG | TOEFL menja format od 1. avgusta 2019.\nČITANJE: Umesto 12, 13 ili 14 pitanja koja su se do sada pojavljivala na svakoj sekciji, sada će ih biti samo 10.\nSLUŠANJE: Trenutno na ovoj sekciji kandidate čeka između 4 i 6 lekcija i po šest pitanja na svakoj od njih. Izmenama će biti dostupne samo 3 ili 4 lekcije. Broj konverzacija koje se slušaju ostaje isti - 2 ili 3 i broj pitanja ostaje isti - 5 po svakoj konverzaciji.\nGOVOR: Trenutna verzija ima šest zadataka, od kojih su dva nezavisna, a četiri integrisana, sa čitanjem i slušanjem. U novoj verziji testa kandidate čekaju četiri zadatka - jedan nezavisni i tri integrisana.\nPISANJE: Bez promena.\nDruga velika promena koju je najavio ETS je mogućnost kombinovanja najboljih rezultata sa više polaganih testova - MyBest Scores.\nZvanične informacije o promenama dostupne su vam na stranici https://www.ets.org/toefl/better_test_experience .


MyCity » Mobilni operateri » Za koju mrezhu je pozivni 069 ?\nPoslao: 27 Jul 2006 09:05\nZnachi, imam par propushtenih poziva sa broja pozivnim 069. Da li neko mozhe da mi kazhe koja je to mrezha ?\nPoslao: 27 Jul 2006 09:08\nAko je u pitanju +38169, onda je crnogorska ProMonte.\nPoslao: 27 Jul 2006 09:27\nHmm, nema prefiks +381, samo 069xxxxxx. Znachi promonte. Hvala\nPoslao: 27 Jul 2006 10:18\n100% je ProMonte, ja sam u toj mrezi\nPoslao: 05 Avg 2006 16:23\nkako bih mogao saznati ko je vlasnik broja sa koga sam imao poziv ako je u pitanju pro monte mreža\nPro-Monte mreza već godinama ne posluje, tačnije prešla je u okviru Telenor kompanije. Ako te interesuje ko je vlasnik broja najjednostavnije ti je da pozoveš njihov korisnički servis i raspitaš se, ukoliko ne dobiješ odgovor, jedino ti preostaje da se lično javiš u njihovu poslovnicu.\nTakav odgovor neće dobiti ni u poslovnici.\nUkupno su 630 korisnika na forumu :: 25 registrovanih, 3 sakrivenih i 602 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 8u47, Aleksandar1122, aljosa7, Apok, awathorn, brundo65, bulovic, debeli2, dogodine, Insan, Klecaviks, krkalon, Lieutenant, mandicdamir245, MarKhan, Marko Marković, mercedesamg, Mercury2, nemkea71, pein, ruger357, slonic_tonic, Toni, vathra, Vlada1389


Grci na kolektivnom odmoru, prete nestašice\nIzvor: B92, 04.Jul.2015, 16:11 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nUlice i radnje u Atini ovih dana izgledaju kao sredinom avgusta kad su svi na godišnjim odmorima.\nGrađani izbegavaju da se kreću, jer štede gorivo i kupuju samo ono što im je apsolutno neophodno, ovako je danas za Tanjug opisala situaciju na ulicama grčke prestonice ekonomska novinarka Euronews Athens Simela Touhtidou (Symela Toućtidou).\n"Ljudi kupuju mahom samo hranu, lekove, higijenske proizvode. Nestašica za sada nema, ali postoji strah da, ukoliko banke >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << ostanu zatvorene i sledeće nedelje, imamo i nestašicu dobara", priča ona.\nZa sada bar, kazala je, cene ne rastu, a potrošača ima uglavnom samo u supermarketima i otvorenim radnjama koje prodaju hranu.\nUz to, navodi, mnogi su odložili godišnje odmore, redovi su ispred bankomata, a penzioneri koji nemaju platne kartice međusobno se guraju u pokušaju da uđu u nekoliko banaka koje otvore vrata samo da im daju keš.\nPrema njenim rečima, poslovna zajednica, a posebno turizam, sada je na ivici.\n"Nadali smo se rekordnoj godini u turizmu, a cilj je bio 25 miliona posetilaca u 2015. Sve je krenulo po planu do maja, ali sada su zamrznute rezervacije i počela su otkazivanja", priča Touhtidou.\nIndustrija turizma, ističe ona, upozorava da ukoliko se prolongira ovakva situacija, Grčka neće moći da nahrani hiljade turista na ostrvima, što će mnogo oštetiti zemlju.\n"Turisti do sada nisu imali problema, a izuzetak je samo što nisu bili u mogućnosti da podižu novac sa bankomata prvog dana protekle nedelje. Sada je sve u redu, ali posetioci se plaše tenzija i mogućih štrajkova", kaže Touhtidou za Tanjug.\nTouhtidou ukazuje da bi trebalo imati u vidu da Grčka uvozi gotovo sve, a posebno hranu. Primera radi, uvozi 85-90 odsto govedine i 60-65 odsto svinjetine koju konzumira. A sada je, kako je rekla, situacija takva da uvoznici ne mogu da pošalju novac u inostranstvo, pa ne mogu ni da napune kamione koji ostaju besposleni u inostranstvu.\n"Jedini izuzetak je nabavka goriva i lekova", priča ona.\nGeneralno, prica Touhtidou, atmosfera je puna tenzija.\n"Videćete prijatelje kako se oštro svađaju oko toga da li bi trebalo na referendumu zaokružiti odgovor 'ne' ili 'da', dok su mediji puni panela na kojima se političari raspravljaju po ceo dan", kazuje ona.\nGovoreći o referendumu na kojem će se Grci sutra izjasniti da li su za mere štednje koje im finansijska Trojka (EU, ECB i MMF) predlaže, novinarka Euronews Athens kaže za Tanjug da je ljudima koji ne podržavaju odgovor "ne" dosta štednje, a odgovor "da" podržavaju proevropejci.\n"Mnogi od onih koji će sutra zaokružiti 'ne' nadaju se boljoj budućnosti, makar i izvan zone evra, iako vlada insistira da negativan odgovor ne znači 'Greksit', odnosno da će Grčka da napusti evrozonu",objašnjava sagovornica Tanjuga.\nOni koji zaokruže "da", dodaje, ne veruju vladi i plaše se Greksita, proevropski su orijentisani i vide budućnost Grčke u evrozoni uprkos visokoj ceni koju bi doneo novi program mera.\nGrčki ministar finansija Janis Varufakis je već najavio da će dati ostavku ako na referendumu bude više odgovora koji podržavaju ponuđeni paket mera, podseća ona, i dodaje da je premijer Aleksis Cipras rekao da će ostati, ali nije dovoljno jasno kakvi su mu planovi.\n"U svakom slučaju, Cipras uverava da će, kakav god bio ishod referenduma, potpisati dogovor sa kreditorima maksimalno 48 sati nakon što se građani izjasne", kazala je ona.\nTouhtidou je podsetila i da analitičari predviđaju da će Cipras biti prisiljen na prevremene izbore ako izgubi podršku na referendumu, a šta će biti s bankama u međuvremenu - niko ne zna.\nBiće nestašica, ako banke ostanu zatvorene i sledeće nedelje\nUlice i radnje u Atini ovih dana izgledaju kao sredinom avgusta kad su svi na godišnjim odmorima - građani izbegavaju da se kreću, jer štede gorivo i kupuju samo ono što im je apsolutno neophodno, ovako je danas za Tanjug opisala situaciju na ulicama grčke prestonice ekonomska novinarka Euronews...


NASTAVLJA SE... Pljuskovi i grmljavina, ponovo prete reke, a u narednim satima kritično je u ovim delovima zemlje ·\nNASTAVLJA SE… Pljuskovi i grmljavina, ponovo prete reke, a u narednim satima kritično je u ovim delovima zemlje\nKiša će u naredna dva sata mestimično padati na istoku i u centralnim krajevima Srbije. Ponegde se očekuju i pljuskovi sa grmljavinom.\nKiša će padati u skoro svim mestima Srbije, kako pokazuju procene stanice Weather2Umbrella. U Srbiji se danas, u utorak 4. juna očekuje promenljivo oblačno, povremeno sa kišom, pljuskovima i grmljavinom. Ponegde se očekuju i grmljavinske nepogode sa gradom, olujnim vetrom i obilnim pljuskovima.\nNakon jučerašnjih poplava, naročita pažnja posvećena je vodostajima na rekama Bjelici, Moravici, Skrapežu, Đetinji, Gruži, kao i na gornjem toku Zapadne Morave kao i na Ibru. Tu će vodostaji biti u porastu do 5. juna i kretaće se oko ili iznad upozoravajućih nivoa.\nVodostaj na Crnci, Lepenici, Lugomiru, Resavi i Belici, kao i na Jadru i Кolubari sa pritokama biće u umerenom i većem porastu do 5. juna, sa mogućnošću približavanja upozoravajućim nivoima.\nVodostaji na banatskim vodotocima će biti u porastu do 6. juna i na Tamišu i Brzavi kretaće se iznad granice redovne odbrane od poplava. Vodostaji na Savi će biti u porastu sa prevazilaženjem granice redovne odbrane kod Šapca i Beograda tokom 04. juna.\nEVAKUISANO 297 OSOBA\nZamenik načelnika Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije Boban Stevanović izjavio je danas da se reke povlače, ali da predstoji posao da se stvore uslovi da se ljudi vrate kućama. Tokom jučerašnjeg dana, 297 osoba je evakuisano, i to je preventivna evakuacija, rekao je Stevanović za RTS.\n– Slušajte savete stručnih lica na terenu – zaključio je Stevanović.\nVojska Srbije spremna je da na poziv Sektora za vanredne situacije odmah reaguje.\nVUČIĆ: Da Albanci dobiju sve, a Srbija ništa – moj potpis za to neće dobiti!


DR GORAN KOMAR: OD ZABORAVLJENOG ZANIMANJA LEDARA DO NOVE, ATRAKTIVNE TURISTIČKE PONUDE – Radio Herceg Novi\n21. April, 2019 3:05 am\nHomeDruštvoDR GORAN KOMAR: OD ZABORAVLJENOG ZANIMANJA LEDARA DO NOVE, ATRAKTIVNE TURISTIČKE PONUDE\nsep. 04, 2017 at 12:00 am\nprije 2 godine nema komentara“Ledari iz Kamenog kod Herceg Novog i kamensko –ubaljski spor“Goran KomarGoran StanovčićMilan MilanovicŽeljko Starčević\n“Ledari iz Kamenog kod Herceg Novog i kamensko –ubaljski spor“ nova knjiga našeg sugrađanina dr Gorana Komara, osim što ukazuje na decenijama razvijano a potom iščezlo zanimanje ledara, otvara pitanje da li je danas moguće turistički valorizovati vađenje leda iz dubokih, sjenovitih, sniježnih orjenskih i podorjenskih jama.\nKnjiga je ovog vikenda predstavljena u organizaciji MZ Kameno u crkvenoj kući kod hrama Svetog Jovana. Govorili su: Goran Stanovčić, Željko Starčević, dr Milan Mialnović i autor.\nPriču je autor, dr Goran Komar, i sam planinar i odličan poznavalac Orjena, koncipirao kao zbornik koji otkriva jedno zanimanje kao najjasniji vid pregalaštva orjenskog gorštaka na putevima održavanja na svoj staništu. On je potkrijepljena bogatom dokumentacijom iz dubrovačkog i drugih arhiva, sjećanjima, različitim tekstovima, a onda autor, majstorski preplićući prošlo i ovremeno pokazuje i kako je moguće prošlost valoriziovati u budućnosti.\n– Jame snježnice, nekada samo nužnost, zatim izvor egzistencije sutra bi mogle ponovo postati mjesto prosperiteta, ali ovog puta kroz turizam- ocijenio je odličan poznavalac Orjena, planinar, Željko Starčević, objasnivši i da pod turizam misli na održivi turizam uklopljen u prirodu i vjekovni način ljudskog bitisanja u njoj.\nKao dragocjeni doprinos opstanku tradicionalnih katuna Starčević vidi mogućnost njihove dopune kao malih smještajnih turističkih objekata koji bi u maksimalnoj mjeri zadržali postojeći izgled, gdje bi paraleno postojala biljna i stočarska proizvodnja koja bi se tu lako plasirala, praktično na kućnom pragu. Moguće je pokrenuti i turističku manifestaciju koja bi za cilj imala promovisanje starog ledarskog puta, tog zanata i na kraju gastro ponude vezane za korišćenje leda iz orjenskih jama.\n-Kroz priču o kamenskim ledarima komadić jamskog leda dobija veći značaj, dobija cijenu, veću od one koju ima kao pusti komadić leda . Zajedno sa pričom, vidimo taj led i u pojedinim konobama sa tradicionalnim specijalitetima ali i u eskluzivnim mjestima kakva su Porto Novi, Portomontenegro, zaključio je Starčević\nDr Milan Milanović podsjetio je da se u „prigorskim selima gornje Boke živjelo od zemlje i stoke, šume i planine, sjenokosa i pašnjaka. Poljoprivreda nije bila puko zanimanje nego način života, vještina preživljavanja..“\nU poslednjih 100 godina sve se promjenilo. No, uprkos tome poučno je sagledati posao ledara jer se radi o izuzetnom i značajnom društvenom i ekonomskom fenomenu, o korišćenju prirodnog resursa, leda kao zajedničkog, seoskog opšteg dobra, objasnio je Milanović.\n-Ekonomska suština je, zapravo u zahvatanju prirodne rente, naknade od korišćenja darova prirode. Led, razumije se, nije stvaran ljudskim radom, nego djelovanjem prirode ali bez ljudskog rada, to bi i ostao samo prirodni potencijal, i ne bi se mogli dobiti novčani prihodi od njegovog korišćenja. Dr Komar je pokazao-rekao je Milanović, kako su Kamenjani, na organizovani način, preko seoskog zbora, kao oblika lokalne samouprave, koristili svoje pravo raspolaganja prirodnim rersusom, koji leži na teritoriji njihove katastarske opštine. Kamenjani su zapravo raspisivali licitaciju i davali koncesiju, izabranom suseljaninu da vadi led iz jama i da ga komercijalizuje, ali za uzvrat da selu plaća rentu – naknadu. Ta sredstva bi bila korišćena za opšte korisne namjene. Na osnovu te, očigledno za sve dobre prakse, Milanović je pitao – ko bi danas dao koncesiju zainteresovanom za taj posao i kakve su danas nadležnosti seoskog zbora odnosno mjesne zajednice. Odgovor je nema ih, rekao je Milanović i potom se osvrnuo na probleme admistrativno upravnog uređenja i korišćenja teritorije opštine Herceg Novi.\nPodsjetio je da prema Zakonu o teritorijalnoj organizaciji Crne Gore iz 2011. godine „teritoriju jedinice lokalne samouprave čine naselja“ a Odlukom Skupštine Opštine granice su određene nejasno i neprecizno. Prostorni plan opštine Herceg Novi do 2020. godine praktično prepoznaje samo 20 naselja. Jedino u slučaju sela Mojdež su korišćene katastarske granice. Dakle granice MZ ili naselja Kameno nema nikakve veze sa granicama katarske opštine Kameno.Glavni razlog eventualnih sporova bi bila upravo postojeća administrativna (ne)uređenost prostora opštine-nedorečenosti i kontradikcije u načinima određivanja i obilježavanja granica naselja, područja mjesnih zajednica određivanja građevinskog područja i korišćenja područja za druge namjene jer rurani prostor je i danas (a u budućno će biti još više) uslov za razvoj mnogih drugih djelatnosti savremene ekonomije (industrije, turizma, trgovine, sporta rekao je Milanović.\nNovom knjigom Goran Komar je na najljepši način dopunio izuzetno bogatu riznicu djela u kojima istrajno istražuje istorijski, etički, kulturni prostor Herceg Novog i Stare Hercegovine.\nTagovi:“Ledari iz Kamenog kod Herceg Novog i kamensko –ubaljski spor“Goran KomarGoran StanovčićMilan MilanovicŽeljko Starčević\nLIKOVNA KOLONIJA „SV VASILIJE OSTROŠKI“: RIJEKA STVARANJA I DARIVANJA


Vučić: Moja politika u vezi sa Kosovom doživela poraz - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Moja politika u vezi sa Kosovom doživela poraz\nPredsednik Srbije i lider Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić izjavio je danas da je njegova politika o Kosovu i Metohiji, „da Srbija sačuva dosta, doživela poraz, jer Srbi više vole da kukaju, da plaču nad nečim što je ostalo daleko, nego da imaju nešto u svojim rukama“.\n32Piše: FoNet 24. septembra 2018. 19.26 Izmenjeno: 19.52\nVučić je predožio je danas da jedan deo stranke koju vodi po činje da se ponaša kao oni pre njih, koji su, kako je rekao, opljačkali Srbiju.\nVuči je prekorio članove Glavnog odbora što nisu reagovali na pretnje silovanjem premijerki Ani Brnabić, koju je uputio jedan od čelnika Saveza za Srbiju, ukazujući na to da ga ne interesuje to što o tome ništa nije govorila Radiotelevizija Srbije, čije su novinarke išle na konferenciju za novinare drugog lidera Saveza.\nImali smo saveznika u narodu, penzionerima koji su podneli najveći teret i nisu kukali niti su se žalili. Danas je vreme da se penzionerima da sve što su zaradili, ali moraju da znaju da tada nismo imali da im iz budžeta to isplatimo, rekao je Vučić .\nSrbija je nezavisna, suverena i slobodna zemlja i hoće da sarađuje sa svima koji joj žele dobro. Na putu smo ka EU, ali nijednom trenutku nismo okrenuli leđa našim ruskim prijateljima, napomenuo je Vučić koji je najavio trodnevni put u Rusiju. (kraj) js\nSednici prisustvuje 534 članova Glavnog odbora, a jedna od tema biće i osnivanje Fonda Brana Crnčević.\nAleksandar Vučić, Kosovo i Metohija, SNSBeograd\n24. septembra 2018. u 19.32\nТвоја политика је била лоша. Ниси хтео да послушаш било кога паметнијег од себе и учиниш нешто боље. Не жели народ Србије да отцепиш КиМ, што је у ствари била твоја политика. И немој да своју неспособност пребацујеш на нас. Да има у теби милиграм човечности повукаоп би се са положаја Председника, сам си рекао да ниси успео.\n24. septembra 2018. u 21.38\nZnali smo da je Vuciceva SNS politika na Kosovu dozivela poraz.\nNe samo njegova,nego i onih pre njih. Sada mu sledi „gajtan oko vrata“.po uzoru na politiku koju je do sada vodio. U suprotnom ce izgubiti i Vojvodinu,zadnju federalnu jedinicu ex-Yu, koja nije mogla da se sporazume sa slicnima u Beogradu. .\n24. septembra 2018. u 19.45\nAko je nekom nekad trebao nekakav dokaz da je ovaj covek potpuno lud, evo vam ga. Mi vec pet godina ne znamo pod kojim mandatom i premao kojoj platformi on to pregovara sa svojim koalicionim partnerom Haradinajem & Co. takodje pojma nemamo st aje do sada postigao, a evo sad cujemo da nije nista postigao i da smo za sve zapravo krivi mi srpski narod i naravno Sonja Biserko zato sto volimo da placemo i da gubimo sve. Mi lenstine koji necemo da radimo za 200 evra mesecno bes pish pauze smo za sve krivi. Srpski narod interesuje da bude ratnicki svadjalacki narod, ne interesujo to nikog spolja nego eto bas nas. Ni zasta naravno nije kriv on i njegova rulja koju su ovaj cumez i napravili 90ih godina u najboljoj radiklasko-spsovskoj tradiciji.\n24. septembra 2018. u 23.05\nDruže, pa tako ti je to. Imali smo standard 89-90 i onda kad su nam dali demokratiju mi glasasmo za rat. Onda smo ga izgubili i sad nećemo da radimo za 200 evra. E, pa posle svih tih pametnih odluka koje smo sami doneli, moraćemo da radimo za 200 evra još dvesta godina. Samo, više nikog neće biti ovde da radi. Sa Vučkom se krug zatvara. To je to. Dobili smo tačno ono što smo tražili.\nBilo bi lepo da nas predsednik prestane da krivi srpski narod koji je vecinski pokazao puno razumevanje i podrsku za njega.\nNiko nije izasao na ulice, vikao da se smeni, palio baklje i slicno kada je izasao sa ovim predlogom. Da je neko drugi pre 10 godina izasao sa istim predlogom, na ulicama bi bile i hiljade demonstranata, i baklje, i atmosfera linca. I neko vrlo poznat bi vodio tu masu.\nPitanje je EU ili ne, za njega i svakog ko bude na vlasti posle njega zato sto ce se svakom postaviti ovaj isti ultimatum pre ili kasnije, ultimatum u kojem se ocekuje da se Srbija odrekne svoje teritorije i gde se Srbija zastrasuje scenarijima propasti ukoliko do toga ne dodje.\nUsput receno, mi ne moramo da imamo apsolutno ni jedno lice srpskog porekla na KiM da bi nam teritorija pripadala i da bi nastavili da osporavamo nezakonito prisvajanje dela Srbije. Ne moramo da imamo ni imovinu na KiM. Kada kupite privatno ostrvo u Grckoj, cik pokusajte da proglasite nezavisnost od Grcke. Svasta. A imamo imovinu na KiM.\nBiserko, Trajkovic i Janjic nisu relevantni za ovu pricu, kao ni razlozi zasto su oni protiv podele i da li je to zbog toga da bi sve bilo albansko. Ne donosi EU odluke zbog Janjica. Ne moze KiM da bude albansko dok Srbija ne da tu poslednju dozvolu sada ili za 50 godina ili 100, ili… Nikada. Cak i da nijedno srpsko lice tamo ne ostane.\n24. septembra 2018. u 20.11\nАВ, мењај народ под хитно. Не ваља овај народ када те не слуша и неће да буде саучесник с тобом и преузме сву одговорност уместо тебе. АВ распиши референдум и тражи неки нови, послушнији народ и замени га са овим непослушним. „О наааааароде мој“\n24. septembra 2018. u 20.14\nVucic ima iskustva iz iz Milosevicevog vremna kao tkz ministar informisanje. Ako zeli biti predsednik Srbije,treba dici ruke od susednih drzava: Bosne,Kosova,Crne Gore i Makedonije,gde srba ima manje nego njihovih naroda u Srbiji. Ako se ne koriguje na vreme eto mu ponovo\n„dogadjanje odn valjane“ slicnih naroda po Srbiji.\n24. septembra 2018. u 20.23\nJa ne znam za jos neki slucaj da neki predsedniko ovoliko otvoreno mrzi svoj narod. Ovaj nam svaki dan govori da smo neradnici, gubutnici, debili a narod glasa za njega. Pa zar su ti sendvici toliko ukusni?\n24. septembra 2018. u 21.11\nNije lose pre komentarisanja tekst procitati, a po mogucnosti i razumeti.\n24. septembra 2018. u 23.30\nPa tek onda komentarisati.\n6 oktobar kaže:\n24. septembra 2018. u 20.29\nPa dobro, nisi uspeo, nije problem. Samo se lepo povuci sa položaja pa ćemo naći nekog sposobnijeg ko će znati da zaštiti interese Srbije. Ali ti to nećeš nikad učiniti jer je tebi jedino stalo da vladaš bez obzira na sve poraze kroz koje si nas proveo i devedesetih i sada.\n24. septembra 2018. u 20.37\nНиједна власт у Србији, до сада, није тако дрско и безобразно владала као СНС. Корупција никад овако виђена. Не знам да ли има поштеног, на функцији, у њиховим редовима. Шта је то када распишу конкурс за економисту, приме правника. Уместо лекара педијатра приме лекара опште праксе и тако до у недоглед. Јесу и претходници запошљавали своје фаворите, али су бар испоштовали услове конкурса. Ови су бескрупулозни. Могу ово што говорим потврдити конкретним случајевима. Због свега што раде пући ће као мехур од пене и остати упамћени као најгора власт у Србији.\n24. septembra 2018. u 22.46\nNpr. vlast Zorana Đinđića i njegovih naslednika\n24. septembra 2018. u 20.43\nIzdrzi precednice! Kako cemo ziveti bez tebe. Ako ne zbog nas koji smo nedostojni ono zato sto volis srBiju! I, podrzavamo precednice sve sto radis i sve tvoje saradnike, makar zutilopovi bili, vesic, mali, trivan.. Sve podrzavamo dragi i voljeni precednice samo izdrzi. I posebno podrzavamo osnivanje fonda, jednog od osnivaca tvog senese ceda, brani crncevicu! A i brana je voleo fondove, sto jes jes, prvo jebio espees, pa serese pa senese. I precednice, molimo te pomozi i njegovom zetu! Toliko je omatorio i propo da ni svoju rodjenu sliku ne sme da postavi. Muka je to precednice, velika muka. A voleo je branu. A i fondove. Ma voli on i tebe precednice nego nnnako.. Ali ti si veliki i ti ces izdrzati i pomoci, zato sto volis srBiju. I branu. I fondove. I zeta. braninog. I malog. I vesica. I trivan(ku). I taaakoo.. Ziveo ti nama precednice! I tvoj bata, naravno..\n24. septembra 2018. u 20.53\n“ … jer Srbi više vole da kukaju, da plaču nad nečim što je ostalo daleko, nego da imaju nešto u svojim rukama“. … valjda zato ti ne kukas za svojom spaljenom dedovinom u muslimanskim Cipuljicima, nego ti je dobro i u Jajincima, … pa mislis da ce i ostatak Srbije za tobom, … ‘u Jajince?! Eeee, Srbine … !!!\nСрбин са КиМ kaže:\n24. septembra 2018. u 21.12\nВучићу, можда би от тебе и било нешто али си се окружио најгорим шљамом који у твоје име терорише српски народ. Освести се човече, дистанцирај се од мафије и српски народ ће ти све опростити. Тако су и Слобу сјбали, сарадници и породица. Надамо се искрено да ће и тебе – ако се не освестиш и пробудиш из агоније у коју си упао. Нека ти драги Бог помогне! Амин.\n24. septembra 2018. u 21.17\nu pravu ste gospodine predsednice i ja vam predlazem da se manete ovog naroda koji ne zasluzuje sve sto ste pozrtvovano uradili za njega i da zbog toga date brate ostavku i odete da trazite neki bolji narod od nas koji ce vas bolje razumeti\n24. septembra 2018. u 21.19\nБоже мили,чуда великога;кад ћоравко поћера ћопавка!Биполарни синдром,параноја и ко зна какава још болешчина дрма “нашег“ вођу!?Можда се прејео свињских папака?А можда и свињских глава,као оно некада мали Јожа,па се унередио?Господине Муслију,пуно поздрава од браће по крви и оружју:Харадинаја,Тачија,Готовине и иних “хероја“.\n24. septembra 2018. u 21.27\nIzdrzi preCednice! Kako cemo ziveti bez tebe. Ako ne zbog nas koji smo nedostojni ono zato sto volis srBiju! I volis Beograd. Pa ko ce izgradjivati svirajuce fontane, istorijske jablane, pardon jarbole, i postavljati naleto novogodisnju rasvetu. A treba uvesti i drugu novu godinu, 31og juljekula na 1vi glupi avgust. I treba graditi ono na vodi. Jeste, prodao si PKB (firma se zove ‘al dekra’) ali sad tu treba izgraditi novi grad tzv treci Beograd. To jedino Ti precednice mozes, zato sto volis beograd. Pa metro, pa leteci automobili, pa da isti ne udaraju u jarbole, pa puNpe, pa spomenici betonu na svakom cosku! A tek u srBiji sta sve trebuje uraditi. Za pocetak, ceo narod promeniti prijemom deset miliJona migranata iz azije i afrike, bice svakako bolji narod od postojeceg. Ufff, smorio sam se. Ukljucite se i nastavite niz..\nDoziveo si poraz jer si politicka nula i baraba lazov, jer si unistio drzavni sistem Srbije i postao diktator! Ko tebe postuje: samo ulizice, podguzne muve, nepismeni, kriminalci, ratni profiteri, crnoberzijanci, lopovi, prevaranti, zlocinci, kosovari i bosanci… Takav predsednik nam ne treba… ODLAZI!\n24. septembra 2018. u 21.56\nOvaj i kad prizna da je napravio promasaj, krivi druge za to.\nStrasno mnogo laze i uvek nekog olajava. Da je predsednik neke mesne zajednice, dosad bi ga smenili. A evo celom Srbijom neprikosnoveno vlada vec vise godina.\n24. septembra 2018. u 22.40\nTo si trebao da obnaroduješ još pre koliko godina a ne da stvaraš veru i nadanja da ćeš uspeti. Sada kada si izgubio, sidji s vlasti i vrati novac narodu koji si potrošio zalud lutajući od države do države, od grada do grada jalovo. … Budi pošten, jer tako se predstavljaš. Ako si pošten podnećeš neopozivu ostavku a ako nisi … nastavi. Guli ovaj narod i od penzionera naplaćuj danak svojoj vladavini.\nTi si „bajo“ doziveo poraz samim pojavljivanjem na politickoj „sceni“ nakon n05. oktobra 2000. godine … a da nisi bio LUSTRIRAN i UHAPSEN. Tako je trebala Nemacka u doba poraza da bude LUSTRIRANA od Hitlera i Gebelsa … znaci NACIOSLOBODJENA i DENACIFIKOVANA. Ali sa vama Milosevicevskium Gebels-propagandistom MI S R B I od tog ZLA vaseg SESELJIZMA & Slobizma i DAN danas NISMO OD OVOG OLOSA DEVEDESETIH … I DANAS NA VLASTI O S L O B O DJ E N I !!! OLOS JOS UVEK „VLADA“ S R B I J O M … A, DOKLE CE … TO ZAVISI OD NAS … OSTATKA OLOSA KOJI SAMO CUTI I NE BUNI SE … BEZ OTPORA !\n24. septembra 2018. u 23.18\nO dobri Srbi! znam da vas je malo. Ali pokusajte da zauzdate one vase ludake. Ja znam dobro kakve su teske zlocine pocinili narodima oko sebe. Pokajte se i izvinite se svima inace dace Bog da ce vam i ona sljiva biti mnogo. Toliko ste patnje i bola nanijeli drugima da je i zemji tesko pod vasim nogama. Nemojte cekati da vam se pocnu otvarati rupe ispod vas.\n25. septembra 2018. u 17.41\nZašto izjednačavas Srbe sa ovom bagrom od politicara? Znaš li koliko su naše dece oterali u rat i koliko se njih nije vratilo,koliko su nama zla naneli. A ne vidim,osim Slovenije da je ijedna druga bivša republika posle rata promenila kurs i da je zagovornik mira i stabilnosti osim na rečima. Mislim na političare,naravno.Seju mrznju među nama da bi lakše vladali i pljačkali i nas i vas,ma odakle ti bio,i ja tebi ne želim,ma ko da si,da „vi“stanete pod jednu šljivu. Ja sam Srpkinja, i želim da se svima vama i nama rađaju divna i zdrava decica koju ćemo učiti da se vole a ne da ih neki budući ludaci huškaju na krvave ratove.\n24. septembra 2018. u 23.27\ntvoja politika u vezi sa kosovom je doživela poraz ne samo u srbiji već i u svetu. tu politiku podržavaju samo tvoji koalicioni partneri koji za kosovo ne daju ni pet para jer njih interesuje samo vlast o ono što ona donosi. uskoro će i drugi delovi tvoje politike doživeti kolaps a narod ce to platiti.\nAchtung,achtung,es wird bekannt gegeben ! kaže:\n24. septembra 2018. u 23.37\nOva patetika i posipanje pepelom je najobičnija izlazna taktika druga predsednika,jedinog pravednika i poštenjačinu ove države,koji se jedini hrabro borio za Srbiju dok su mu ostali gurali klipove u točkove ! Hvala ti Alejandro The Little-Lupusu što si nama slepcima podario oči a nisi ispunio obećano,počev od onog kako se „nikad nećeš kandidovati za predsednika,da te to ne zanima“,pa nadalje!\n24. septembra 2018. u 23.40\nVučiću,Takvi trikovi nemaju prolaz u Srbiji.Okružen si vralicama i korupcionašima.KAKVA JE TO DRŽAVA GDE SU FAKTOR STABILNOG EKONOMSKOG RAZVOJA PENZIONERI???Vrati opljačkane a davno zaradjene pare srpskim penzionerima..\n25. septembra 2018. u 07.44\nDa li iko zna šta je to u vezi Kosova predsednik hteo? Koliko je meni poznato, nikada nisam čuo ni jednu konkretnu rečenicu vezanu za politiku o Kosovu koju je Vučić izrekao. Tako da, slažem se, njegova politika je definitivno propala. U narednom periodu očekujem da će priznati i da su mu propale sve druge politike i da će za to svi drugi biti krivi…\n25. septembra 2018. u 07.58\nSve što Vučić govori i radi obična je dramaturgija pred konverziju Kosmeta u Kosovo. Njegov je problem pre svega u tome što to ne ide dovoljno brzo da bi se obavilo za njegova mandata.Boji se da nekom drugom ne pripadne odgovarjuća zasluga i nagrada. Zato ne postoji niko kome je toliko stalo do te konverzije kao njemu. Svako odlaganje dovodi do smanjenja broj tamošnjih Srba, što zbog izumiranja, što zbog iseljavanja, što zbog albanizacije, a to opet dovodi do smanjenja kursa. Zato je Vučić bez kosmetskih Srba kao baron Minhauzen bez svog perčina, zato je išao na Kosmet i zato im je obećao brda i doline samo da i dalje ostanu gde su, iako zna da nas oni više koštaju tamo nego ovde. Tamošnji Srbi su međutim važni i za Tačija, jer Vučić bez njih ne bi ima oko čega da se cenjka a bez cenjkanja ni da pregovara. Srbija jeste radila u korist Kosova i pre Vučića, ali ne ovoliko perfidno. Ajde što se istresa na svojoj stranci, ali njemu ni narod nije po volji. Ako nastavi ovako, ostaće ne samo bez kosmetskih Srba nego i bez Srba uopšte. Pa on svoju potuljenu politiku prema Srbima koji su ostali Van Srbije sad pravda svojim dobrim namerama. Koliki je on vizionar najbolje se vidi po tome što nije predvideo da će jedna Ana Brnabić biti izložena bezobraznim komentarima. Takav je i kad komentariše geopolitiku.\n25. septembra 2018. u 11.01\nOpet fraze i govori. Vucic je zeznuo ruse u crnoj Gori, namestio im medjunarodni skandal, a sad kaze nije im okrenuo ledja. Vucic gasi drzavna preduzeca da zapadnjacima ukine konkurenciju a nije hapsio partijske direktore koji su opljackali drzavna preduzeca. Vucic uvek podrzava bogate protiv radnika: Fiat, Jura, Gosa sinska vozila u Smederevskoj Palanci, itd. Bogatasi daju pare politickim partijama. A ovo u vezi Kosova je naruceno sa zapada, on to samo ispunjava, u skladu sa svojom politikom: budi dobar za EU, SAD i Rusiju, da bi ostao celog zivota na vlasti. U skladu sa tim je postavio ministre: Ana je dobra za Amere, Nenad Popovic za Ruse, itd. Postavio ministre koji zastupaju interese ovih ili onih, umesto da zastupaju ineterese naseg naroda. Sve je to tehnika vladanja, pa i ovo u vezi Kosova.\nЗоран Матијевић kaže:\n26. septembra 2018. u 07.53\nМного ми жао што народ оваквог „вођу“ и „визионара“ не разуме, вероватно зато хоће да нас замени са Арапима и Ромима које насељава у Србији.


Damask, ilustrativna fotografija\n"Generalni sekretar (UN) ozbiljno je zabrinut zbod nedavne vojne eskalacije, koje uključuju kopnenu ofanzivu i vazdušne napade na jugozapadu Srije", izjavio je portparol UN Stefan Dižarik i dodao da je nekoliko hiljada ljudi napustillo to područje kod jordanske granice.\nPrema njegovim rečima, Gutereš je pozvao na neposredan prekid vatre i poštovanje medjunarodnih obaveza, od kojih su zaštita civila i civilnih infratruktura.\nEvropska unija (EU) takodje je osudila ofanzivu sirijskih snaga u provinciji Dera na jugoistoku pod kontrolom pobunjenika i pozvala saveznike sirijskih vlasti da utiču na kraj sukoba kako bi se izbegla "humanitarna drama".\nViše od 12.000 ljudi pobeglo je poslednja tri dana iz Dere, koja je pod kontrolom raznih pobunjenikih grupa.


Napadači na Mesuta Ozila i Kolašinca dobili više od 100 godina zatvora | - Sandžak Danas Napadači na Mesuta Ozila i Kolašinca dobili više od 100 godina zatvora – – Sandžak Danas\nHome Magazin Napadači na Mesuta Ozila i Kolašinca dobili više od 100 godina zatvora\nNapadači na Mesuta Ozila i Kolašinca dobili više od 100 godina zatvora\napr 02, 2021, 15:46 pm\nNaoružani banditi na motoru krenuli su nožem i metalnom palicom na Kolašinca i Ozila, a bh. fudbaler je hrabro reagovao i uspio da spriječi pljačku…\nBosanskohercegovački fudbaler Sead Kolašinac stekao je svjetsku slavu nakon što je golim rukama zaustavio kriminalce koji su pokušali da opljačkaju njega i Mesuta Ozila.\nLondonska policija uspjela je brzo da indentifikuje počinioce. Ispostavilo se da je riječ o bandi koja je od aprila 2019. do jula 2020. godine pljačkala građane glavnog grada Engleske i ubrzo im je stala ukraj.\nNajgore je prošao čovjek koji je Kolašincu držao metalnu šipku uperenu prema glavi Jordan Northover. On je već imao kaznu zatvora od šest godina zbog pljačke, a sada će u zatvoru provesti dodatnih 18 godina.\nJordan Northover – 18 + 6 godina\nPatrick Delaney – 16 godina\nMartin Delaney – 11 godina\nKiaron Jones-Hewitt – 8 godina\nAndy Kiasuka-Kiakanda – 14 godina i 4 mjeseca\nRyan Leurs – 9 godina\nSteven Barton – 9 godina\nCheyenne Cato – do 15 godina\nIz policije su zadovoljni nakon presuda ovim kriminalcima.\n“Osuđeni su smatrali da nikada neće biti uhvaćeni. Međutim, ubrzo smo ih uhapsili i nakon velike operacije priveli pravdi. Hvala svim oštećenima na saradnju i nadam se da će im ove kazne pomoći da se ugodnije osjećaju u Londonu”, rekao je detektiv Gary Taylor.\nPrevious PostVIDEO: Salahudin Fetić se KUNE KUR'ANOM da će kao novinar raditi za stranku Muamera Zukorlića Next PostSjećanje na april 1992.: Kako je Arkan "oslobađao" Bijeljinu


Provedba sporazuma izazov za vlasti | Spor Srbije i Kosova Vijesti | Al Jazeera\n“Nije ovde reč samo o jednom sporazumu, već o određivanju pravca kojim se Srbija kreće. Tvrdnje kako će Srbi napustiti Kosovo zbog briselskog sporazuma nisu tačne, jer Srbi južno od Ibra već 14 godina žive po kosovskim zakonima”, kazao je on.\nMilovan Drecun, predsjednik Odbora za Kosovo i Metohiju kaže: “Zaista mnogo toga sada treba precizirati što će se realizovati na terenu. U okviru toga, mislim da je na srpskoj strani da pokuša da ipak dovede u situaciju i Brisel i Washington, da dobro razmisle nad činjenicom da Srbi sa severa neće ovakav sporazum, da prihvate i da onda budu spremni da izvrše pritisak na Prištinu da se donekle ispravi ova situacija na severu i da se uvaži specifikum koji postoji na tom delu Kosova i Metohije”.\n“Ako su dve različite jurizdikcije, onda mora postojati SWIFT kod ili će pare ići u vrećama kako idu pare? Pa preko paralelnih banaka na severu, pitanje nadležnosti poreskih organa koji još uvek rade na severu, pitanje Agencije za privredne registre, postojanje srpskih javnih preduzeća -ništa od toga nije ovim sporazumom adekvatno rečeno”, ističe direktorica Centra Jelena Milić.\n“Državni vrh Srbije trebalo bi ponovo u utorak da se sastane sa kosovskim Srbima. Na tom sastanku razgovaraće se i o mogućnosti raspisivanja referenduma. Srbi sa severa Kosova kažu da je bolje da se o njihovoj budućnosti izjašnjavaju građani Srbije, a ne političke partije i poslanici u Skupštini”, javio je Kostić.\nVladin izvještaj podržalo je 173 poslanika, protiv je bilo 24 poslanika, jedan je bio suzdržan, a pet nije glasalo.\nIzvjestilac EP-a za Srbiju rekao da Beograd mora izbalansirati svoj odnos prema svim Srbima na Kosovu.


Ponašanje: Kako da maca zavoli ljude - Pet Magazine\nOd petmagazine.rs - 02/09/2019\nPonašanje: Kako da maca zavoli ljude\nAko je ljubimac odmalena socijalizovan, on će i kao odrastao biti druželjubiv. Ali i za starije mace ima nade ‒ pravilnim vaspitavanjem i one mogu naučiti da se opuste i postanu druželjubive\nZa mnoge mačke upoznavanje novih ljudi je izazov, i zato je vlasnik taj koji bi trebalo da svog mezimca nauči da bude opušten kada u dom dođu prijatelji, komšije ili rođaci. Takođe, socijalizacijom mačke s ljudima doprinećete i tome da ona bude opuštenija prilikom poseta veterinaru i susreta sa zaposlenima u ambulanti.\nUkoliko je maca socijalizovana odmalena, otkad je bila mače, ona će i kao odrasla biti druželjubiva i neće se kloniti gostiju. Naravno, neke mace su prirodno stidljivije i povučene, a ako ste udomili mačku, nikako niste mogli uticati na to da li je bila socijalizovana na vreme i u kojoj meri. Svakako, pravilnim vaspitavanjem i starije mace mogu naučiti da se opuste, prihvate ljude i postanu, kako to kažu Amerikanci, people friendly (prijateljski nastrojene prema ljudima).\nPrema rečima stručnjaka, period kada su mace najprijemčivije za učenje jeste od druge do sedme nedelje života, i ono šta tada nauče i na šta se naviknu, pratiće ih celog života. Tada je i pravo vreme za socijalizaciju s ljudima i drugim životinjama ako želite da vaš ljubimac izraste u opuštenu i druželjubivu cica-macu.\nKako savetuju bihejvioristi i psiholozi za životinje, ovo su osnovna pravila za vlasnike tokom najranijeg doba u životu mačeta:\n* nežni dodiri i obraćanje tihim glasom, bez grube igre;\n* prema iskustvima, trebalo bi da najmanje četvoro ljudi provodi vreme s mačetom uzrasta od dve do sedam nedelja, kako bi se ono naviklo na različite osobe;\n* svakog dana trebalo bi izdvojiti oko sat za igru i maženje s ljudima kako bi mače postalo opušteno u njihovom prisustvu i kasnije tokom života bilo naviknuto na „strance”.\nMeđutim, mačići najčešće dolaze u naš dom kada su stari od osam do 12 nedelja, ali u tom slučaju, odgajivač je zasigurno uradio ovaj domaći zadatak. Takođe, ako udomljavate stariju mačku, staratelji kod kojih je bila ili zaposleni u prihvatilištu zasigurno su se potrudili da mačka bude naviknuta na ljude i druge životinje – cimere.\nNije sve do vlasnika i do mace, nešto je i do gostiju. Svakako, vlasnik je ponovo u glavnoj ulozi i svakome ko dolazi u njegov dom trebalo bi da dâ kratko „uputstvo za upotrebu”. Naime, ljubitelji mačaka jedva će dočekati da upoznaju vašeg mezimca, ali ima i onih koji možda nisu tako srdačni, pa im objasnite kakvo ponašanje mogu da očekuju od vaše mačke. Takođe, možda imate stidljivu macu koja ne voli kad je primoravaju na upoznavanje, pa objasnite gostima u domu da je najbolje da sačekaju da im maca priđe. Uvek je dobro da prilikom upoznavanja maci ponude poslasticu ili igračku, jer će se tako zasigurno sprijateljiti.\nAko je vaša mačka plašljiva, recite gostima da je potpuno ignorišu i da joj se čak i ne obraćaju, niti da je gledaju. Uplašenim i nepoverljivim mačkama čak i pogled može delovati kao pretnja. Ignorisanje je zapravo poruka za mačku da je sigurna i da joj se neće dogoditi ništa što ne želi, odnosno da „pridošlica” nije pretnja. Nakon nekoliko dolazaka u vaš dom, i potpunog ignorisanja mačke, naredni put joj vaš gost može lagano i neprimetno dobaciti parčence piletine ili šunke. Neka ne prilazi ljubimcu, već neka spusti poslasticu u njegovoj blizini.\nOsobe koje u domu nemaju mačku verovatno ne znaju gde mace najviše vole da se maze. Recite im da je to vrh glave između ušiju (na temenu), zatim obrazi iza brkova, i ispod brade. Ovi delovi glave imaju najviše mirisnih žlezda pa će maženjem na rukama gostiju ostati macin miris, a to je jedan od najboljih načina da se povežu i sprijatelje.\nTrebalo bi pustiti mačku da sama odluči kada će ući u prostoriju u kojoj su gosti i nagraditi je kada to učini, kao i kada ostvari kontakt sa ljudima. Poigrajte se s njom, pomazite je ili joj dajte poslasticu.\nEvo nekoliko korisnih saveta za upoznavanje ljudi sa vašom mačkom:\n* Neka sede na nižoj stolici ili najbolje na podu, jer će tako biti bliže mački i manje će delovati preteće.\n* Nek izbegavaju direktan kontakt očima, već neka letimično bace pogled na vašu macu lagano trepćući.\n* Neka gost sedi blago nagnut u stranu, a ne ka mački, i to će joj pružiti osećaj sigurnosti.\n* Neka blagim glasom pozove vašu mačku imenom.\n* Neka maci ponudi zatvorenu pesnicu ili ispružen prst da ga vaš mezimac onjuši ili da se očeše glavom o njegovu ruku, ali neka se suzdrži od maženja – maca je na potezu.\n* Ako vidite da je mački komotno u prisustvu gosta i da traži kontakt, tada mu recite da može da pomazi vašeg ljubimca.


Železara, Ziđin u Boru i NIS najveći izvoznici u prošloj godini | Novosadski informativni portal 021\nŽelezara, Ziđin u Boru i NIS najveći izvoznici u prošloj godini\n19:15 > 19:15\nNajveći izvoznici u Srbiji u 2021. godini bili su Železara u Smederevu HBIS, zatim Ziđin u Boru (RTB) i Naftna industrija Srbije.\nUkupna vrednost izvoza 15 najvećih izvoznika iznosila je 5,5 milijardi evra, objavilo je Ministarstvo finansija.\nKineska HBIS grupa u Smederevu realizovala je prošle godine najveći izvoz vredan 752,7 miliona evra, a zatim sledi, takođe kineska kompanija, Srbija Ziđin Bor Koper sa izvozom od 750,3 miliona evra i NIS koji je imao izvoz od 481,9 miliona\nSlede Tigar tajers u Pirotu sa izvozom od 430,3 miliona evra, Srbija Ziđin Majning iz Brestovca u čijem je vlasništvu rudnik Čukaru Peki kod Bora sa izvozom od 392 miliona evra, Henkel Srbija sa izvozom od 369,9 miliona evra, Leoni iz Prokuplja - 349,5 miliona evra, Jura iz Rače - 301,4 miliona evra, Fijat Krajsler Srbija - 285,5 miliona evra, Grundfos iz Inđije 238,1 miliona evra i Robert Boš u Beogradu - 236,7 miliona evra.\nMeđu najvećim izvoznicima su i HIP Petrohemija Pančevo sa izvozom od 235 miliona evra, Hemofarm iz Vršca - 219,6 miliona evra, ZF Srbija u Pančevu - 215,6 miliona evra i Filip Moris operejšns u Nišu sa izvozom vrednim 206,4 miliona evra.\n27.01.2022\t• 22:36\nNormalno odnose svoju rudu.Ovde i onako nemaju kome prodati.Mi prodajemo naše dragulje.Ti dragulji više se neće pojaviti.Naftu smo iscediti,gasa nemamo, uskoro ni bakra, zlata, srebra.\n27.01.2022\t• 18:07\nSmederevo, Bor i Čukaru Peki- 1,9 mlrd eura! Da li neko stvarno očekuje da će Prvorođeni da ih stisne da smanje zagađenje?\nLeoni i Jura 650 MEURa- da li stvarno neko misli da će Prvorođeni da ih stisne za uslove rada?\nPretvorio nas je u zemlju robova koji nemaju čist vazduh da dišu!\nHajde da vidimo 3. Aprila da li smo dostojni slavnih predaka ako ništa drugo- onda da ostavimo barem nadu našem potomstvu!\n27.01.2022\t• 14:14\nizvoze sami sebi\nto su države u državi.\nNama odatle ostaje samo jalovina i zagadjenje.\nZvanični srednji kurs biće u ponedeljak, 30. maja 117,5217 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNjihov aparat imala je skoro svaka kuća: Prodata čačanska fabrika "Sloboda"\nČačanska fabrika "Sloboda aparati" u stečaju prodata je kao pravno lice za 390 miliona dinara, objavila je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika.\nGrađani poplašeni poskupljenjima struje, a krađe i gubitke niko ne pominje\nDa li će struja u Srbiji poskupeti jer je "najjeftinija" i jedina smo država u kojoj nije došlo do poskupljenja još uvek je debata.\nSva pitanja na koje treba da odgovorite pre uzimanja kredita\nKo pita - ne skita. To je opštepoznata stvar koju možete čuti od svoje babe, svog dede ili nekog mlađeg ko je ljubitelj narodnih umotvorina.\nTviter prodavao podatke korisnika uključujući i brojeve telefona, pa kažnjen sa 150 miliona dolara\nAmerička Federalna komisija za trgovinu kaznila je Tviter u iznosu od 150 miliona dolara jer je ta kompanija oglašivačima davala korisničke informacije, uključujući i brojeve telefona.\nEvro sutra 117,53 dinara\nDinar će sutra neznatno promeniti vrednost prema evru zvanični srednji kurs biće 117,5361 dinar za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nSrpski zvaničnici pregovaraju s predstavnicima nemačkog Mercedesa i japanske Tojote o otvaranju njihovih auto-fabrika u Srbiji.\nObespravljeni radnici Srbije: Lišeni osiguranja, dostojanstva i zaštite\nZakon o radu krše mnogi poslodavci u Srbiji: državna preduzeća, privatne škole i mediji, pa čak i neke nevladine organizacije koje se zalažu za ljudska prava.\nZvanični srednji kurs biće sutra 117,5465 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nEkonomisti o izjavi Vučića da bismo živeli 10 puta bolje da smo uveli sankcije: "Prvo, netačno je"\n"Živeli bismo deset puta bolje ako uvedemo sankcije Rusiji", rekao je pre nekoliko dana predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ali nije objasnio kako je izmerio efekat dosadašnje državne politike.\nUniCredit Banka: "Sa nama ubirate plodove rada" - krediti za kupovinu poljoprivrednog zemljišta\nOko 70 odsto ukupne teritorije Srbije je poljoprivredno zemljište, dok je 30 odsto pod šumama.\nEvropa i dalje kupuje rusku naftu i gas, a kad će prestati - ne zna se\nMada se Zapad upregao iz sve snage da embargo u poslovanju sa Rusijom proširi i na energente, u Moskvu se samo od izvoza nafte i gasa dnevno sliva oko milijardu evra.\n"Nike" se povlači iz Rusije\nAmerički proizvođač odeće i obuće "Nike" nije obnovio ugovor o franšizi sa ruskom "Inventiv ritejl grup" (IRG).\nKovačević: Treba proglasiti ekonomsko vanredno stanje\nPredsednik pokreta "Da se struka pita" Vladimir Kovačević predložio je da i Srbija poput Mađarske proglasi ekonomsko vanredno stanje.\nFirme u Srbiji duguju 1,8 milijardi evra, njih 16.000 u blokadi duže od tri godine\nSamo 20 firmi za struju duguje 17 milijardi dinara\nUkupan dug 20 najvećih privrednih dužnika za struju u Srbiji, među kojima su mahom državna preduzeća, prema poslednjim podacima od 10. aprila iznosi 17,2 milijarde dinara.\nPre samo pet godina repa je u Vojvodini uzgajana na više od 58.000 hektara, a lane jedva da je repinim semenom posejano 32.000 hektara.\nKakve je promene u Rusiji doneo odlazak zapadnih brendova?\nProdaja ruske odeće jednog od najvećih ruskih internet trgovaca više se nego udvostručila tokom poslednja tri meseca, nakon što su mnogi zapadni brendovi napustili zemlju.\nAirbnb se povlači iz Kine\nKompanija za iznajmljivanje stanova za odmor i turističke aktivnosti, Airbnb, saopštila je danas da zatvara domaće poslovanje u Kini.\nU jednoj beogradskoj menjačnici na pultu stoje flajeri kojima oglašavaju da dolaze na kućnu adresu radi zamene novca, plaćanja računa i slično, poput potrčka.\nProdaja električnih automobila u svetu, uključujući potpuno elektrificirane i "plug-in" hibride, udvostručila se 2021. godine dostižući nov rekord od 6,6 miliona.


Susret američkog predsjednika Donalda Trumpa i sjevernokorejskog Kim Jong-una trebao bi se održati u tri sata ujutro po srednjoeuropskom vremenu. Pitanje koje svi postavljaju je hoće li Trump nakon što je poprilično zaoštrio odnose s čelnicima iz skupine G7 postići sporazum sa Sjevernom Korejom o denuklearizaciji. Naravno, u zamjenu za ublažavanje diplomatskih i ekonomskih sankcija Pjongjangu.\nO tome, koliko je takav scenarij izgledan te kakav će utjecaj sastanak imati na sveukupne međunarodne odnose u HRT-ovoj emisiji "Tema dana" govorili su vanjskopolitički analitičar i profesor Radovan Vukadinović te analitičarka i dugogodišnja dopisnica iz Azije Zorana Baković.


Vasić: Pirot vidim kao mali i lep evropski grad, kao lidera u zapošljavanju sa razvijenim IT sektorom | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Vasić: Pirot vidim kao mali i lep evropski grad, kao lidera u zapošljavanju sa razvijenim IT sektorom\nU novogodišnjem intervjuu Pirotskim vestima, gradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić kazao je da je zahvaljujući onom što je rađeno svih ovih godina Pirot grad koji ima budućnost, grad koji bi već 2020. godine bio mali i lep evropski grad, lider u zapošljavanju, sa jakim IT sektorom, uz postojeću, ali i obnovljenu tekstilnu industriju. Vasić je istakao da posebnu pažnju treba posvetiti rešavanju problema nezaposlenosti, i to prevashodno kroz poboljšanje kvalifikacione strukture nezaposlenih, koja je trenutno poražavajuća jer od skoro 7.000 nezaposlenih na evidenciji tržišta rada, preko 4.000 nema adekvatnu kvalifikaciju. Zbog toga se i dešava da investitor iz Turske, koji je veoma zainteresovan da oživi pirotsku tekstilnu industriju, tačnije nekadašnji Prvi maj, ne može da nađe ni 200, od neophodnih 500 do 600 radnika.\n-Godina na izmaku je bila dosta uzbudljiva po svim parametrima. Početkom godine opština Pirot je dobila status grada, što je sigurno svojevrsno priznanje Vlade Srbije za posao koji smo radili u proteklom periodu. Posle toga su naišli izbori i ja sam već rekao da je zaista teško u jednom malom gradu kakav je Pirot, u državi Srbiji, pobediti više puta zaredom. Jednom pobediti je teško, dva puta već neverovatno, tri puta nemoguće, a četiri puta potpuno nemoguće. Mi smo to ostvarili i ja se još jednom zahvaljujem građanima Pirota na poverenju. To znači da smo dobro vodili grad u proteklom periodu, da nismo imali puno promašaja već puno dobrih poteza i ja se iskreno nadam da ćemo tako nastaviti i i u 2017. godini i nadalje. U privrednom smislu, 2016. godine Tigar tajers je nastavio da širi kapacitete, Slobodna zona Pirot je nastavila da promoviše Pirot širom sveta. Bilo je dosta kulturnih i sportskih događaja, manifestacija, Radnički Pirot je ušao u Prvu ligu tako da možemo da budemo zaista zadovoljno godinom na izmaku-kazao je Vasić.\nKada je o investicijama reč, Vasić je istakao da je tokom 2016. godine bilo više od 50 većih gradilišta.\n-Blizu 300 miliona dinara je investirano, mnogo toga je urađeno, mnogo puteva, infrastrukture, vodovodne i kanalizacione mreže, mislim da je grad komunalno izuzetno dobro urađen, privršava se kružni tok na Drugom ringu, zaokružujemo taj saobraćajni prsten oko grada i ja mislim da će biti dosta investicija u 2017. godini. Obratićemo pažnju i na energetsku efikasnost, na izgled samog centra grada, Dom vojske, zgrade u naselju Češalj, Dragoševoj ulici, pozvaćemo ljude da, ako su spremni, zajedno radimo i uređujemo stambene zgrade. Mislim da smo rešili masu velikih problema u gradu zbog čega smo pokrenuli izradu novi plan kapitalnih investicija, s obzirom da je stari gotovo stoprocentno realizovan-kazao je Vasić.\nOn se osvrnuo i na problem nezaposlenosti, koji je izražen u celoj zemlji.\n-Mislim da bi se problem nezaposlenosti morao dubinski analizirati i rešavati, polazeći od strukture nezaposlenih sa evidencije tržišta rada. Od blizu 7.000 nezaposlenih, oko 4.000 nema nikakve ili vrlo male kvalifikacije, ispod trećeg razreda srednje škole. To je dosta veliki problem i ja mislim da to treba da se rešava u saradnji sa Nacionalnom službom, Ministarstvom rada, a i lokalna samouprava tu treba da preduzme nešto po tom pitanju. Već sam razgovarao sa ljudima iz HELP-a šta da radimo. Dakle treba preduzeti mere da se ti ljudi prekvalifikuju, dokvalifikuju, doškoluju, kako ne bi dolazili u situaciju da investitori dođu i pitaju, uz konstataciju da imamo veliki broj nezaposlenih, šta oni znaju da rade-kazao je Vasić i dodao da grad Pirot već učestvuje u dva značajna projekta koji se tiču rešavanja ovog problema sa Vladom Švajcarske i Nemačke, ali da se još masovnije treba raditi na rešavanju ovog problema.\nMirjana Bobić-Mojsilović: Pirot je lep, ljudi su…\nintervu istaknuto pirotskevesti.rs vladan vasic