Na STOPĚ. začleňování globálních témat do výuky - PDF\nNa STOPĚ. začleňování globálních témat do výuky\nDownload "Na STOPĚ. začleňování globálních témat do výuky"\n1 Na STOPĚ začleňování globálních témat do výuky\n2 Na STOPĚ začleňování globálních témat do výuky Lenka Dudková, Kristýna Tillová a kol. Agentura rozvojové a humanitární pomoci Olomouckého kraje, o. p. s. Olomouc, 2012\n3 Poděkování Projekt Global Curriculum je realizován za finanční podpory Evropské unie, z prostředků České rozvojové agentury a Ministerstva zahraničních věcí ČR v rámci Programu zahraniční rozvojové spolupráce ČR a Olomouckého kraje. Za obsah příručky zodpovídá její zhotovitel Agentura rozvojové a humanitární pomoci Olomouckého kraje, o. p. s., a nereprezentuje oficiální postoje Evropské unie ani dalších donorů. Na tomto místě bychom rády poděkovaly všem, kteří se na vzniku příručky Global Curriculum podíleli. Pilotním školám a jejich pedagogům za čas a práci věnované začleňování globálních témat do svých předmětů, za analýzy vzdělávacích kurikul a za ozkoušení aktivit v hodinách. Partnerským organizacím a zahraničním pilotním školám za poskytnutí aktivit, které tak rozšířily portfolio příručky a nabídly vhled do výuky globálních témat v Beninu, Brazílii, Rakousku a Velké Británii. A v neposlední řadě celému týmu ARPOKu. Lenka Dudková a Kristýna Tillová Projekt Global Curriculum Tato příručka vznikla jako výstup mezinárodního projektu Global Curriculum. V rámci projektu spolupracovali odborníci GRV z pěti zemí světa Beninu, Brazílie, České republiky, Rakouska a Velké Británie na začleňování globálních témat do formálního systému vzdělávání. Díky projektu tak vznikla pro školy jedinečná možnost spolupracovat napříč kontinenty a sdílet své zkušenosti s výukou globálních témat. Dohromady se do projektu zapojilo 40 pilotních škol po dobu 3 let. Školy, přesněji týmy pedagogů jednotlivých škol, byly podporovány odborníky z neziskových organizací v začleňování GRV napříč různými vzdělávacími předměty. Příručka je vydána v 5 různých jazykových variacích, každá je přizpůsobena národnímu kontextu vzdělávání. 4 5\n4 Obsah Globální rozvojové vzdělávání v globalizovaném světě 7 Co říká učitelka gymnázia o potřebnosti globálního rozvojového vzdělávání 8 Globální rozvojové vzdělávání pro moderní české školství 9 Historie globálního rozvojového vzdělávání na ARPOKu 12 Projekt Global Curriculum 14 Globální rozvojové vzdělávání v jednotlivých předmětech 17 Projektové dny na Základní škole v Nemilanech 20 Den kulturní rozmanitosti na ZŠ Nemilany 21 Jak vypadá Světová škola 23 Evropa Česká republika 25 Současný svět 26 Světové jídlo 28 Tvář sedmi miliard 31 Život ve slumu 33 Rakousko 39 Kde se cítím doma 40 Kolik je hodin? 44 Velká Británie 49 Cesta otroků 50 Zdraví ve světě 53 Afrika Benin 59 Kdo u nás doma uklízí? 60 Práce 63 Latinská Amerika Brazílie 65 Brazilský had 66 Oponentní posudek publikace pro ARPOK 69 Partneři projektu 70 Poznámky 74 Slepá mapa světa 75 Tiráž\n5 Globální rozvojové vzdělávání v globalizovaném světě Každý jsme obyvatelem planety Země. Každý jsme součástí jejího života a procesů, které se na ní dějí. Dnes, mnohem více než kdykoliv dříve, člověk svým chováním ovlivňuje vývoj na všech místech planety. V 21. století, v období globalizace, rozvoje informačních technologií a propojených trhů, má člověk navíc moc ovlivňovat dění vzdálené tisíce kilometrů. Díky cestování, mobilním telefonům, internetu a sociálním sítím se propojují lidé nejrůznějších vyznání, smýšlení a kultur. Hranice, jak jsme je znali dříve, se pomalu vytrácejí a tok informací je čím dál rychlejší. Vedle pozitiv však s sebou globalizace a na ní napojený rozvoj přináší i mnohé výzvy, a to jak na lokální, tak na globální úrovni. Jak čelit v multikulturní společnosti hrozbě nacionalismu a diskriminaci? Jak reagovat na probíhající klimatické změny? Jak se zasadit o harmonický rozvoj, který nevykořisťuje dělníky na druhé straně polokoule? A jak najít to své místo ve světě? Orientovat se v dnešním světě, být připraven zaujmout svou roli v něm a přispět k jeho rozvoji je obecným smyslem vzdělávání. Žáci by měli během školní docházky nabýt vědomostí, dovedností a postojů nutných pro vlastní, a tím i společenský rozvoj. Jedním z cílů definovaných v Rámcovém vzdělávacím programu pro základní vzdělávání je vytvářet u žáků potřebu projevovat pozitivní city v chování, jednání a prožívání životních situací; rozvíjet vnímavost a citlivé vztahy k lidem, prostředí i k přírodě. Pro dosažení tohoto cíle však nestačí pouze oddělené vědomosti jednotlivých předmětů, stejně důležité je uvědomování si jejich vzájemných souvislostí a propojeností s reálným životem. V rámci školní reformy z roku 2004 byla prostřednictvím Rámcových vzdělávacích programů do škol zavedena tzv. průřezová témata. Jedním z nich je Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech, která by měla podporovat globální myšlení a mezinárodní porozumění. V roce 2011 byla dále schválena Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období , jejímž hlavním cílem je, aby lidé přijali svůj díl odpovědnosti za situaci ve světě. Navzdory tomu však bývají globální témata pro učitele těžko uchopitelná a mnozí si nejsou jisti, jak je začleňovat do kurikula vlastního předmětu. Z této situace vzešel podnět pro vznik projektu Global Curriculum, jehož cílem je systematicky začlenit globální rozvojové vzdělávání (jeho obsah i metody) do výuky jednotlivých předmětů v rámci formálního vzdělávání. Příručka, která se Vám právě dostává do rukou, shrnuje výsledky projektu a nabízí konkrétní příklady aktivit využitelných ve výuce. Věříme, že se i pro Vás stane inspirací pro výuku globálních témat. Kristýna Tillová koordinátorka projektu v České republice 8 9\n6 Co říká učitelka gymnázia o potřebnosti globálního rozvojového vzdělávání Přednáška se nám líbila, je určitě důležité, abychom se k těmto problémům nestavěli zády. Myslím, že o tyto problémy se spousta lidí nestará, protože si myslí, že se jich to netýká! Informace, které jsme dostali, byly zajímavé, ale dost často je máme zkreslené médii. Nikdy jsem se o tuto problematiku nezajímala a myslím, že jsem udělala špatně. Tyto problémy by měly více zasahovat veřejnost, abychom si je uvědomili a mohli s tím něco dělat. Spousta lidí využívá různé služby, aniž by se zajímali, že také mohou škodit. Zaujalo mě, že přes znečišťování prostředí tyto firmy mají obrovské zisky. Některé firmy zneužívají lidskou nevzdělanost a naivitu, je to nehumánní. Všechny tyto informace by podle nás měly být přístupné lidem a více známé Je smutné, že s tím nejde moc dělat, neboť tyto firmy neberou v úvahu ani soudní nařízení, mohou si dovolit uplácet, případně najímat nejlepší právníky a vždycky to nějak zaonačit. Toto jsou postřehy z reflexí studentů gymnázia ve čtvrtých ročnících. Každoročně jsem udivena, co slyším, když otevřu ve výuce otázku rozvojových cílů, fair trade a ostatních globálních problémů. Proč nám to nikdo neřekl? Proč se to dozvídáme až teď? Domnívám se stejně jako studenti prestižní školy, že je to pozdě. Prošli v rámci předmětu základy společenských věd sociologií, ze zeměpisu ví většinou něco o demografii, ale propojení ruku v ruce se zkušeností a souvislostmi se nedostavuje. Ochota postavit se k problému čelem, pokusit se něco změnit? Co vlastně, když všechno máme? Jistá přezíravost k lidem, kteří jsou na tom o něco hůř než druzí, protože každý se má starat sám o sebe, je pro část současné generace typická. To vše jsou důvody, proč učit globální témata v souvislostech. Přes uvedené výhrady mají mladí studenti zájem o okolí a svět kolem sebe, proto je nutné je k informacím postrkovat. Globální rozvojové vzdělávání nabízí spoustu příležitostí přemýšlet nejen o problémech, ale zároveň také o způsobech jejich řešení. O řešeních, která nebývají ani jednoduchá, ani jednoznačná, a i tohle je dobré si uvědomit. Stále více se mluví o globalizaci dnes už nejen o nadnárodních firmách, ale i o globální politice nikým a ničím nekorigovatelné. Jak na měnící se podmínky budou reagovat někteří z dnešních mladých lidí, kteří nebyli alespoň informováni? Z tohoto důvodu si myslím, že GRV má nezastupitelnou úlohu. Nicméně je velmi opomíjeno, ba dokonce je jím pohrdáno. Hodně naříkáme nad hodnotovou orientací společnosti, ale GRV nám nabízí praktické možnosti, jak hodnoty osvětlovat a budovat ne na teoretických příkladech. V České republice má GRV svá specifika možná proto, že jsme léta žili uzamknuti za železnou oponou, spousta věcí k nám nedoléhala, bylo nesmírně pohodlné o spoustu věcí se nestarat, vždyť to za nás vyřeší nebo nevyřeší někdo jiný. Zřejmě si pozůstatky tohoto myšlení neseme i dále, byť se mluví o tom, že dnešní generace už s minulostí nemá nic společného. Ve světové politice se ukazuje, že žádná řešení, byť dobrá, dnes nejsou natrvalo, že je stále potřeba veřejné kontroly a diskuse. K tomu by mělo přispívat GRV v hodinách na všech typech škol a vzdělaný mladý člověk v tom nejlepším slova smyslu. Samozřejmě i starší, zkušenější, jsou v debatě vítáni :) Mgr. Ing. Hana Vacková Gymnázium Olomouc Hejčín Globální rozvojové vzdělávání pro moderní české školství Globální rozvojové vzdělávání (dále jen GRV) vymezuje Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období jako celoživotní vzdělávací proces, který přispívá k pochopení rozdílů a podobností mezi životy lidí v rozvojových a rozvinutých zemích a usnadňuje porozumění ekonomickým, sociálním, politickým, environmentálním a kulturním procesům, které je ovlivňují. Rozvíjí dovednosti a podporuje vytváření hodnot a postojů tak, aby lidé byli schopni a ochotni aktivně se podílet na řešení lokálních a globálních problémů. Globální rozvojové vzdělávání směřuje k přijetí zodpovědnosti za vytváření světa, kde mají všichni lidé možnost žít důstojný život. Tento koncept zahrnuje jak formální, tak neformální vzdělávání a osvětu. GRV je od roku 2002 zahrnuto do Koncepce zahraniční rozvojové spolupráce na období (později ) Ministerstva zahraničních věcí ČR (dále jen MZV ČR). Hlavním gestorem projektů GRV byl od roku 2003 Odbor rozvojové spolupráce a humanitární pomoci MZV ČR, tuto tradici převzala Česká rozvojová agentura (dále jen ČRA) a od roku 2008 pokračuje ve vyhlašování dotačního titulu Globální rozvojové vzdělávání a osvěta. Mimo to dochází k postupnému navýšení finančních zdrojů ze zahraničí (nejvíce z prostředků Evropské komise a dotačního titulu Public awareness and education for development in Europe ). Takto podpořené projekty jsou zároveň kofinancované z titulu trojstranné spolupráce zahraniční rozvojové spolupráce (dále jen ZRS). Objem finančních prostředků na projekty GRV se každoročně zvyšuje. Výjimkou byl rok 2010, kdy se objem financí na poskytnuté dotace snížil, avšak objem prostředků poskytnutých na trojstranné projekty GRV se mírně zvýšil. Celkově tak došlo v roce 2010 k mírnému snížení objemu financí poskytnutých na projekty GRV. mil. Kč rok Graf 1 Objem finančních prostředků na GRV v letech v mil. Kč (zdroj: ČRA) 1 Proč GRV podporujeme? Popora trojstranných projektů českých subjektů Rozvojové vzdělávání a osvěta Podpora veřejnosti je klíčovým předpokladem pro efektivní realizaci rozvojové spolupráce, a informování veřejnosti proto hraje významnou roli. Kromě vlastního informačního programu (vydávání tiskovin, publikací, pořádání konferencí, výstav atp.) podporuje MZV ČR aktivity nevládního a akademického sektoru. Globální rozvojové vzdělávání je z pohledu MZV ČR velmi důležitou oblastí, kterou dlouhodobě aktivně podporuje. Na rozdíl od jiných zemí Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD) je informovanost o globálních problémech a způsobech jejich řešení zatím nízká (podle průzkumu Eurobarometru Rozvojová pomoc v době hospodářských turbulencí z roku 2009 slyšelo o Rozvojových cílech tisíciletí jen 17 % Čechů oproti například 64 % Nizozemců a 45 % Švédů). Přes nepopiratelnou solidaritu, kterou lidé v České republice prokazují při humanitárních krizích, stále chybí širší povědomí o tom, co znamená extrémní chudoba, o existenci a významu dlouhodobé rozvojové spolupráce a širším kontextu globálních otázek. 1 K objemu financí je nutno připočítat vzdělávací projekty organizace Člověk v tísni, které MZV podpořilo v letech přímo v souhrnné částce 7,5 mil. Kč\n7 Potřebu zvyšování povědomí občanů členských států EU o rozvojové spolupráci zdůraznil i Evropský parlament (EP), který dne přijal písemnou deklaraci (č. 7/2012) o rozvojovém vzdělávání a aktivním celosvětovém občanství. EP v této deklaraci také vyzývá členské státy, aby vypracovaly a posílily své strategie GRV na národní úrovni text deklarace podpořila i naprostá většina českých europoslanců. Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období Ministerstvo zahraničních věcí ČR a aktéři GRV v ČR (především neziskové organizace, akademická sféra a MŠMT, včetně jeho specializovaných institucí) spolupracovali s odborníky z Global Education Network Europe (GENE) na tvorbě Peer Review o českém GRV. V roce 2008 tak vznikl dokument shrnující stav GRV v ČR a přinášející doporučení odborníků, jak pokračovat. Na základě tohoto dokumentu a po dohodě s Ministerstvem školství mládeže a tělovýchovy České Republiky iniciovalo MZV ČR přípravu Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání. Ta sleduje dva hlavní záměry v koncepční části stanovuje a definuje cíle, témata a principy GRV a ve strategické části nastiňuje strategická opatření na nejbližší pětileté období. Strategie je hlavním koncepčním vodítkem pro všechny instituce, které se globálnímu rozvojovému vzdělávání věnují. NS GRV přináší vyjasnění pojmů a vymezení GRV vůči Environmentální výchově a doplňuje průřezová témata rámcových vzdělávacích programů (hlavně průřezové téma Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech). Začlenění principů a cílů GRV 2 do vzdělávací soustavy je logickým krokem, který reflektuje propojenost a vzájemnou závislost současného světa. Zároveň dává také zainteresované české veřejnosti možnost aktivně vstupovat do diskuse o jejím zapojení do řešení aktuálních světových problémů. Použité zdroje: Ministerstvo zahraničních věcí České republiky. Česká republika pomáhá: Zahraniční rozvojová spolupráce České republiky v roce Praha: MZV ČR, 2011, 72 s. ISBN MINISTERSTVO ZAHRANIČNÍCH VĚCÍ ČESKÉ REPUBLIKY. Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období Praha: MZV ČR, 2011, 28 s. NÁDVORNÍK, Ondřej. Zpráva o globálním rozvojovém vzdělávání v České republice v letech Praha: České fórum pro rozvojovou spolupráci FoRS, c2010, 21 s. ISBN Globální rozvojové vzdělávání a formální vzdělávání Globální rozvojové vzdělávání je široký koncept, který zahrnuje spoustu témat. Hlavními tématy definovanými v NS GRV jsou: globalizace a vzájemná závislost jednotlivých částí světa lidská práva globální problémy humanitární pomoc a rozvojová spolupráce Tato témata lze propojit s formální výukou a nalézt je v Rámcových vzdělávacích programech nejčastěji v průřezových tématech Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech, Výchova demokratického občana, Environmentální výchova a Multikulturní výchova. V České republice vzniklo již několik publikací, které pomáhají učitelům a dalším vzdělavatelům začlenit témata GRV, ať už do formální, či neformální výuky. Příručka Global Curriculum nabízí kromě dalších aktivit vyzkoušených samotnými pedagogy také analýzy vzdělávacích kurikul jednotlivých předmětů a ukazuje propojení témat GRV s každodenní výukou. Česká republika patří díky mnohaletému úsilí aktérů z řad pedagogických pracovníků, nevládních organizací, státní správy a akademické sféry k těm evropským zemím, kde se podařilo v oblasti GRV vykonat velký kus práce. Nicméně nyní je nutné tyto výsledky propojit, aby došlo k dlouhodobému a udržitelnému začlenění principů GRV do české vzdělávací soustavy. Zpracovala Lenka Dudková (ARPOK) komentáře Martin Náprstek (Česká rozvojová agentura) 2 Více viz Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období (ke stažení na: mzv.cz/file/612334/narodni_strategie_globalniho_rozvojoveho_vzdelavani_pro_obdobi_ pdf)\n8 Historie globálního rozvojového vzdělávání na ARPOKu Agentura rozvojové a humanitární pomoci Olomouckého kraje, o. p. s., (ARPOK) pracuje na poli globálního rozvojového vzdělávání od roku Naším posláním je prostřednictvím globálního rozvojového vzdělávání (GRV) 3 a osvěty zvyšovat povědomí žáků, studentů, učitelů i široké veřejnosti o aktuálních globálních tématech a tím přispět k rozvoji občanské společnosti v ČR i zahraničí. Lidé v této společnosti se zajímají a aktivně zapojují do dění kolem sebe, rozumí souvislostem, kriticky přijímají informace, jsou si vědomi možností volby a chovají se dle toho. Hlavní činností se během sedmiletého působení stalo právě globální rozvojové vzdělávání. Od roku 2005 do června 2012 jsme realizovali 685 výukových programů pro žáků mateřských, základních a středních škol. Pro 876 pedagogů jsme realizovali 88 seminářů GRV. Jak jsme začali s GRV a MKV? Na počátku stála snaha přinést do škol něco nového, nová témata, nové metody V roce 2005 začal ARPOK nabízet školám převážně v Olomouci a okolí 5 výukových programů GRV. Jednalo se o 90minutové praktické dílny s tématy jako chudoba, globální problémy, migrace, světový obchod, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc. Během výukových programů byly začleňovány formy výuky, které nebyly v té době ve škole moc běžné např. simulační hry, práce ve skupinách, brainstorming, diskuse. Výukové programy byly určené pro žáky 2. stupně ZŠ a studenty SŠ. Postupně se začalo portfolio akcí pro školy rozšiřovat V roce 2006 jsme přidali 2 výukové programy pro žáky 5. a 6. tříd jeden na téma globální problémy a provázanost dnešního světa a druhý na téma multikulturní, s příznačným názvem Máme doma cizince. Během prvních dvou let jsme s lektory organizace Člověk v tísni (program Varianty) Ondřejem Nádvorníkem a Petrem Chárou uspořádali semináře globálního rozvojového vzdělávání pro pedagogy v Olomouckém kraji. Hlavním znakem všech seminářů ARPOKu je využitelnost v praxi, a tak se mohou učitelé během semináře naučit např. vyrobit fotbalový míč, se kterým si hrají děti v Africe, nebo získají metodické podklady pro začlenění např. tématu rozvojová spolupráce do své výuky. Velké plus vidíme v tom, že si učitelé sami vyzkouší to, co potom využijí ve výuce. Nové metodické materiály Prvním metodickým ARPOčním dítkem byl materiál Džbán plný kultur prioritní země zahraniční rozvojové spolupráce ČR, který vznikl v roce Džbán plný kultur jsou metodické materiály k projektovým dnům zaměřeným na prioritní země české zahraniční rozvojové spolupráce pro roky (Angola, Bosna a Hercegovina, Jemen, Moldavsko, Mongolsko, Srbsko, Vietnam a Zambie). Cílem jednotlivých projektových dnů je seznámit žáky 2. stupně ZŠ se základními informacemi o prioritních zemích, s českou zahraniční rozvojovou spoluprací, budovat v nich porozumění a toleranci k jiným národům a kulturám, společně hledat odpověď na otázku, proč pomáhat lidem v rozvojových zemích. V roce 2008 jsme vytvořili metodický materiál ANYANA děti a svět, který je určen pro pedagogy MŠ a 1. stupně ZŠ. Ti mají sice v podstatě největší volnost v začleňování témat GRV a MKV do výuky, ale na druhou stranu mají nejmenší výběr publikací, které mohou využít. ANYANA děti a svět přibližuje našim dětem jiné země a jejich kultury prostřednictvím poznání života konkrétního dítěte v určité rozvojové zemi. Skládá se z fotografií a krátkých příběhů o dětech z prioritních zemí české zahraniční rozvojové spolupráce České republiky pro roky Angola, Bosna a Hercegovina, Jemen, Moldavsko, Mongolsko, Srbsko, Vietnam a Zambie. Každému dítěti je věnován krátký příběh a několik fotografií 3 Pojem globální rozvojové vzdělávání vychází z anglických pojmů Global Education a Development Education, přičemž pro český termín byla s ohledem na specifičnost českého prostředí doporučena pracovní skupinou pro přípravu národní strategie GRV kombinace obou těchto pojmů. Důvodem je fakt, že termín je již několik let aktivně používán pedagogickou odbornou i laickou veřejností a zároveň vyjadřuje rozvojový aspekt tohoto pojmu nikoliv ve významu osobnostního rozvoje, ale globálního rozvoje. Dalším důvodem je, že v mezinárodním prostředí se v posledních letech upouští od pojmu Development Education a nahrazuje se pojmem Global Education, neboť problémy rozvojových zemí významně ovlivňují situaci celého světa, a je tedy nutné se jimi zabývat z globálního pohledu. zobrazujících každodenní život ( jak si hraje, s kým bydlí, co jí atd.). Část metodického materiálu o Vietnamu je doplněna příběhem vietnamského dítěte žijícího v České republice. Na našich seminářích se na nás začali obracet pedagogové, že pokud neučí zeměpis a občanskou výchovu, tak že se jim ta naše témata do výuky nevejdou, že nevědí, jak ta naše témata mají uchopit jak má takový matematikář učit o světovém obchodě? Proto jsme v roce 2009 spolu s organizací Společnost pro FairTrade (dnes o. s. NaZemi) začali pracovat na metodickém materiálu Svět do všech předmětů. Publikace nabízí soubor 34 aktivit, které usnadní rozšíření výuky o globální rozměr do mnoha předmětů (např. český jazyk, zeměpis, občanská výchova, matematika, chemie, fyzika, anglický jazyk). Nabízí možnosti učitelům, kteří chtějí ve své výuce zohlednit průřezové téma Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech. Aktivity jsou rozděleny do šesti témat: ekonomická globalizace, kulturní rozmanitosti, přírodní zdroje, migrace, dětská práva a rozvojová spolupráce. V roce 2009 jsme vydali také dvě metodické příručky multikulturní výchovy s názvem MULTI KULTI, menšiny v ČR. Jedna je určená pro 2. stupeň ZŠ a druhá pro střední školy. Metodické příručky představují život sedmi minorit žijících na území ČR (Číňanů, Mongolů, Romů, Rusů, Ukrajinců, Vietnamců a obyvatel Zakavkazska). Každé menšině je věnována jedna kapitola, která je rozdělená na dvě části. První část slouží jako informační základ o zemi a kultuře, ze které menšina pochází (obecné informace o zemi, historie, kulturní zajímavosti země, důvody, proč její obyvatelé migrují, a život jejích příslušníků v ČR). Druhá část obsahuje metodický popis aktivit pro realizaci jedné vyučovací hodiny ke každé menšině. Jako poslední přibyla do naší vydavatelské knihovny metodická příručka, která spojuje témata GRV a metody zážitkové pedagogiky, s názvem Globální rozvojové vzdělávání trochu jinak outdoorové a zážitkové hry. Publikace nabízí dvanáct převážně outdoorových aktivit na konkrétní globální témata, jako jsou migrace, média a humanitární pomoc, komunitní rozvoj, lidská práva, udržitelný cestovní ruch atd. Příručka je určena pro pedagogy středních škol, kteří mohou popsané aktivity využít kromě běžných hodin ve škole i na lyžařských či adaptačních kurzech, školách v přírodě apod. Průběžně doplňujeme nabídku výstavami, které si mohou pedagogové zapůjčit do svých škol a zatraktivnit tak ještě více svoji výuku. Stejné radosti, jiné starosti zahraniční rozvojová spolupráce ČR přináší fotografie z 8 rozvojových zemí (Zambie, Angola, Mongolsko, Moldavsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Jemen a Vietnam). Žáci se také dozvědí o hlavních principech a důvodech poskytování rozvojové spolupráce. MULTI KULTI menšiny v ČR se skládá ze 7 tematických bannerů věnujících se představení minorit, se kterými se žáci mohou v ČR setkat (Číňané, Romové, Mongolové, Rusové, Ukrajinci, obyvatelé Zakavkazska a Vietnamci). Na bannerech lze nalézt informace týkající se zemí, odkud minority pocházejí, kulturních zvyků a zajímavostí. Výstava Globální problémy aktuální výzvy dneška představuje žákům globální problémy dnešního světa (nadměrná spotřeba, konflikty ve světě, poškozování životního prostředí, děti v ohrožení, základní vzdělání pro všechny, udržitelný způsob života, problematika nemocí, řešení problémů, chudoba ve světě a rovnost pohlaví). Výstava má za cíl informovat i zvýšit povědomí žáků o globálních otázkách, případně také ukázat cesty, jak se žáci mohou sami zapojit a pomoci čelit těmto problémům. Součástí výstavy je i jeden inspirační banner pro učitele, jak s globálními tématy pracovat ve výuce. Výstava je jedním z výstupů projektu Global Curriculum. Kromě vydávání metodických publikací jsme se zaměřili na úzkou spolupráci s pedagogickými týmy vybraných škol. V roce 2010 jsme v rámci 2 projektů Global Curriculum ( ) a Začleňování globálních a multikulturních témat do ŠVP na středních školách ( ) začali pracovat s pedagogickými týmy 15 základních a středních škol Olomouckého kraje. Naším cílem je vytvořit pedagogům takovou podporu, aby sami začleňovali témata GRV do své výuky. Nabízíme jim proto metodickou podporu v podobě přípravy lekcí, seminářů, společného učení, konzultací aj. O dalších aktivitách ARPOKu se dozvíte na Lenka Dudková ředitelka ARPOKu 14 15\n9 Projekt Global Curriculum aneb Jak začleňovat globální témata do vzdělávacích kurikul Projekt Global Curriculum si klade za cíl systematicky začlenit globální rozvojové vzdělávání (jeho obsah i metody) do výuky jednotlivých předmětů v rámci formálního vzdělávání. Pro dosažení tohoto cíle byl vytvořen koncept, který krok za krokem popisuje postup, jenž byl implementován na 40 pilotních školách v pěti partnerských zemích projektu. Tento koncept je definován jako Model začleňování GRV do výuky na školách. Následující kroky jsou námětem pro ostatní školy, jak začít se systematickým začleňováním GRV do svých kurikul. Krok 1: Vytvoření GRV týmu na škole 1. Klíčové osoby. Nejdříve je nejdůležitější identifikovat klíčové osoby školní komunity pro zahájení procesu: vedení školy (pro získání podpory shora ) klíčoví pedagogové (formální a neformální lídři, tzv. nosiči ideje ) administrátor školy studentské/rodičovské organizace (případná spolupráce) 2. Vytvoření školního týmu (nejčastěji tým pedagogů, záleží na konkrétní škole); velikost týmu se odvíjí od velikosti školy, nejméně by měl pokrýt 5 předmětů, platí však, že čím více pedagogů a čím větší pokrytí kurikula, tím lépe. Dobré je do procesu zapojit jak zkušené, tak začínající pedagogy. Je taktéž doporučeno pravidelné setkávání týmu, např. jednou týdně. 3. Určení koordinátora. Každý tým si zvolí svého koordinátora, v některých případech si koordinátor vybral své kolegy do týmu sám. Rolí koordinátora je udržovat myšlenku živou, motivovat své kolegy, plánovat setkání, dohlížet na plnění úkolů a komunikovat s ostatními aktéry. 4. Sepsání smlouvy. S každou školou, s jejím vedením, byla podepsána Smlouva o partnerství a vzájemné spolupráci, ve které jsou definovány práva a povinnosti smluvních stran (školy a ARPOKu), stejně jako finanční ujednání. 5. Výběr způsobu, jak začleňovat GRV. Školní tým si vybral způsob, jak začleňovat GRV do výuky. Nejčastěji byla vybrána možnost začleňovat témata GRV do jimi vyučovaných předmětů. Aktivity mohly být určeny pro určitou třídu, stejně tak mohly být implementovány průřezově věkovými skupinami. Školní týmy mohly plánovat také celoškolní či mimoškolní aktivity. Krok 2: Mapování kurikul z hlediska začleňování GRV Model Global Curriculum je nový a inovativní koncept, který zohledňuje 3 různé přístupy nahlížení na kurikulum: 1. Obsahové hledisko Na počátku projektu se pracovalo s britským modelem 8 dimenzí globálního vzdělávání (viz příloha na CD). Na jaře roku 2011 byla schválena Národní strategie globálního rozvojového vzdělávání pro období , a proto jsme se v ČR rozhodli upustit od společného britského modelu, následovat strategii, a podpořit tak proces zahájený v naší zemi. V mapování kurikul jsme se opřeli o témata GRV definovaná NS GRV: Globalizace a vzájemná závislost jednotlivých částí světa ekonomická globalizace (včetně světového obchodu a etického spotřebitelství) kulturní, sociální a politická globalizace migrace ve světě mezinárodní instituce Lidská práva základní lidská práva dětská práva diskriminace a xenofobie demokracie a dobré vládnutí rovnost mužů a žen Globální problémy chudoba a nerovnost ve světě nízká vzdělanost zdravotní problémy podvýživa a hlad nedostatek nezávadné vody zhoršující se životní prostředí populační růst konflikty a násilí ve světě Humanitární pomoc a rozvojová spolupráce rozvoj, jeho pojetí a kulturní podmíněnost rozvojové cíle tisíciletí historie, motivy, principy humanitární pomoci a rozvojové spolupráce aktéři mezinárodní humanitární pomoci a rozvojové spolupráce aktivity České republiky a EU v oblasti humanitární pomoci a rozvojové spolupráce 2. Rozměrové hledisko Zde se jedná o snahu zapojovat globální rozměr do výuky všude, kde je to možné. Nahlížet na učební látku z globální perspektivy, vnímat ji v souvislostech, zapojovat globální dimenzi nejen do nových lekcí, ale i nahlížet na již učené novýma očima a zprostředkovat žákům více úhlů pohledu. 3. Metodicko-didaktické hledisko Globální rozvojové vzdělávání je specifické nejen svým obsahem, ale také formou, jakou je obsah sdělován. Žák je aktivizován při učebním procesu a sám je řídící jednotkou vlastního vzdělávání. Z tohoto hlediska pedagog hledá cesty, jak nejefektivněji začleňovat globální témata do výuky. Následovat zmíněná hlediska znamená nejen hledat možnosti pro jednotlivé předměty, ale hledat v daných tématech i mezipředmětové vazby a propojovat jednotlivá učební témata. Je nezbytné, aby sami žáci vnímali globální dimenzi napříč předměty a v životě školy jako takové. Jedná se tudíž o cyklický proces, který by měl být opakován tak, aby se natrvalo usadil v životě školy. V průběhu projektu vznikly podrobné analýzy osmi vzdělávacích kurikul českého jazyka, anglického jazyka, německého jazyka, matematiky, dějepisu, občanské výchovy, zeměpisu a přírodopisu. Analýzy jsou součástí CD. Krok 3: Reflexe Co chceme žáky učit o světě, ve kterém vyrůstají? Jak naplánovat to, aby znalosti, dovednosti i postoje, které vnímáme jako klíčové, byly v souladu s Rámcovým a Školním vzdělávacím programem? Kde všude již začleňuji témata GRV ve své výuce? Jak komplexně jsou propojena? Jakých metod využívám? S jakými dalšími předměty jsou propojena? Kde ještě by mohla být globální témata začleněna? O čem by se chtěli učit žáci? Která témata je zajímají? Jak propojit jejich každodenní starosti a radosti s tématy GRV? Nebojme se žáků zeptat na to, co je zajímá! Kdo další má zkušenosti se začleňováním globálních témat do výuky? Kolega? Partnerská škola? Nezisková organizace? Kde všude můžu najít informace? Které webové stránky, materiály, semináře existují a mohou mě inspirovat v mé práci? Krok 4: Vytvoření akčního plánu Každý z pedagogů zapojených do projektu si vytvořil svůj vlastní akční plán, který obsahuje soubor plánovaných aktivit spolu s jejich charakteristikami: název, cíl, stručný popis, délka, cílová skupina, zařazení v průběhu roku. Dokument je živý a pedagog si jej dle potřeby upravuje, přidává aktivity reagující na 16 17\n10 současné dění ve světě či ty, které jej napadají během roku, a naopak vypouští ty, na které z časových důvodů nevyšlo. Na konci školního roku tak má přehled o uplynulém roce a při plánování příštího roku může vycházet z nabytých zkušeností. Dalším nástrojem jsou evaluační formuláře, které pedagogové zpracovávali po každé realizované aktivitě. Evaluační formuláře slouží pro vlastní zhodnocení lekce i jako materiál pro plánování té příští. Krok 5: Podpoření procesu na školách Proces na školách byl podpořen těmito aktivitami: Semináře: pedagogové pilotních škol se účastnili seminářů na jimi zvolená témata vedených odborníky na GRV, v průběhu školních let 2010/2011 a 2011/2012 bylo v ČR realizováno 15 seminářů, kterých se zúčastnilo 225 pedagogů. Konzultace: v průběhu projektu využívali pedagogové v rámci konzultací těchto služeb: příprava podkladů a námětů aktivit k tématům GRV, zapůjčení materiálů z knihovny ARPOKu, společné učení na školách, ukázková hodina spolu s rozborem, hospitace a rozhovory. Didaktické materiály: každý tým obdržel prostředky pro nakoupení pomůcek relevantních pro výuku GRV. Webové stránky: prostřednictvím webových stránek mají učitelé možnost sdílet zkušenosti se začleňováním GRV ve výuce, jsou zde zveřejněny jejich akční plány, aktivity a aktuality z dění na školách. Více na Studijní cesty: studijních cest do Velké Británie a do Beninu se zúčastnili koordinátoři školních týmů všech 40 pilotních škol. Společně měli možnost sdílet zkušenosti se začleňováním GRV do výuky a možnost seznámit se se specifiky navštívených zemí. Krok 6: Evaluační proces Evaluaci vnímáme jako nedílnou součást celého procesu. V rámci projektu jsme využívali několika nástrojů: řízených i neformálních rozhovorů s pedagogy pilotních škol, hospitací, evaluačních formulářů pro zhodnocení vyučovaných lekcí učitelem, další pro zhodnocení žákem, evaluační formuláře pro zhodnocení seminářů či studijních cest. Součástí projektu je i závěrečná externí evaluace. Nikdy se však nesmíme přestat ptát: Co se žáci doopravdy naučili? Jak bylo snažení úspěšné? S jakými překážkami se potýkáme? Co pro příště změnit a jak? Krok 7: Budoucí vývoj: další kroky Díky dlouhodobému procesu na škole roste povědomí pedagogů, vedení školy i žáků o globálních tématech a je nasnadě, že přijdou nové výzvy, a to jak nabyté zkušenosti využít ve svém životě, jak se stát aktivní součástí společnosti či jak napomáhat k harmonickému rozvoji na lokální i globální úrovni. Proto je GRV nikdy nekončící proces bez předem definované cesty. Franz Halbartschlager, Kristýna Tillová Globální rozvojové vzdělávání v jednotlivých předmětech Záměrem projektu Global Curriculum bylo zapojit tematiku globálního rozvojového vzdělávání do všech předmětů. V této kapitole se seznámíte s analýzami vzdělávacích kurikul, můžete se tak přesvědčit, že globální rozvojové vzdělávání má své místo opravdu ve všech vzdělávacích oblastech. Žijeme v době globalizace, na tento jev je třeba promptně reagovat i ve výuce, v rámci udržitelného rozvoje připravovat žáky na nástrahy a výhody globalizovaného světa, na hodnotu a také zodpovědnost každého jedince. Témata globálního rozvojového vzdělávání patří jak do hodin zeměpisu, dějepisu, výchovy k občanství a cizího jazyka, tak do výuky výtvarné, tělesné i hudební výchovy, českého jazyka i přírodopisu. I zde mají tato témata své místo. I zde můžeme skrze ně žáky rozvíjet a vést je k větší toleranci, ohleduplnosti a respektu. V současné době má už každá škola vypracovaný svůj Školní vzdělávací program, začleňovat problematiku GRV do výuky se tedy může jevit jako jakýsi nadstandard, přesto GRV v sobě spojuje všechna průřezová témata. Problematiku GRV můžeme implementovat do všech průřezových témat, ale také ji ve všech průřezových tématech můžeme objevit, není to tedy něco nového. Spíše vede k jasnému cíli a konkretizuje již v Rámcovém vzdělávacím programu vymezené přínosy průřezových témat v rozvoji osobnosti žáka v oblasti vědomostí, dovedností a schopností. Tato publikace by měla ukázat, jak jednoduše lze témata GRV zapojit do výuky, nabízí řadu metod a způsobů. Máme mnoho možností, jak témata GRV realizovat v učebním procesu. Vedle pouhé zmínky o nějakém globálním problému v rámci širšího celku daného osnovami můžeme problematice GRV smysluplně věnovat celou hodinu, popřípadě připravit výuku v bloku, nebo vytvořit samostatný projektový den či integrovanou tematickou výuku. Vítanou možností jsou také exkurze, přednášky, filmová představení apod. Nejjednodušší strategií začlenění problematiky GRV do výuky je zmínka, odbočka, malá digrese ve výuce směrem k celospolečenským hodnotám, směrem k tématům globálního rozvojového vzdělávání. Mám-li v časově-tematických plánech zakomponováno, že v hodinách literatury šestého ročníku potřebuji v širším učebním celku Dobrodružná literatura hodinu dvě věnovat literárnímu hrdinovi, pak je nasnadě klást žákům takové otázky, které povedou k prohlubování jejich povědomí i o oblast GRV. Žák nejen že popíše hrdinův vzhled, charakterizuje jeho vlastnosti, ale zabývá se také jeho začleněním do společnosti, jeho odpovědností vůči kolektivu, vůči svému okolí a vedle toho si sami žáci v rámci průřezového tématu Osobnostní a sociální výchovy mohou stanovit i svoje životní priority, svoji cestu, jak se stát hrdiny. Za kvalitního pedagogova vedení bude mít taková práce jistě zajímavé výstupy, které je v reflexní části hodiny možné konfrontovat s Rozvojovými cíli tisíciletí (což je jedno z témat globálního rozvojového vzdělávání). Tímto způsobem se dotýkáme nejen témat GRV, ale také naplňujeme průřezová témata a výstupy etické výchovy. Plně však realizujeme své tematické plány, které máme vypracovány na základě svého Školního vzdělávacího programu. Taková práce se může jevit jako složitější, učitel si předem musí hodinu připravit, musí si stanovit cíle, kterých chce hodinou dosáhnout, a to jak cíle vzdělávací, tak cíle výchovné. Přesto, i když větší část hodiny žáci pracují mimo základní učebnicový text, se rozvíjí nejen osobnost žáka, ale také jeho jazykové a čtenářské schopnosti, žák se učí o textu přemýšlet, učí se aplikovat získané informace a postřehy do svého osobního života, osobnostního rozhledu. Stejně jako u čítankových textů, které nám slouží k pochopení, charakteristice a zosobnění hlavního hrdiny daného příběhu, můžeme aplikovat témata GRV v čítankových textech o přírodě (v následné analýze vzdělávacích kurikul pro český jazyk a literaturu opět šestý ročník), v paratextové části pak můžeme odkrývat na základě informací a vjemů z textu environmentální a ekologické problémy současného světa. Žák může i v lyrických textech rozklíčovat základní slova vedoucí k pochopení dokonalého vztahu člověka ke krajině, hodnotit svůj postoj ke světu, k životnímu prostředí (environmentu), stanovit si určité osobní zásady a kritéria ve vztahu k přírodě. Jako skvělá metoda realizace témat GRV se nám osvědčila integrovaná tematická výuka nebo také projektový den. Obě tyto metody jsou velmi náročné na přípravu, ale efekt za to stojí. Mnozí pedagogové oba termíny neprávem slučují, nerozlišují mezi jednotlivými typy výuky. Integrovaná tematická výuka řeší daný problém jakoby v učebních blocích, v učebních celcích, je dáno téma, kterému se každý ve svém oboru nějakým způsobem věnuje. Výsledkem integrované tematické výuky je pak nějaký výstup (plakát, zápis, pracovní list)\n11 Projektové vyučování je mnohem složitější metodou. Je to komplexní metoda umožňující žákům zažívat nové role, řešit problémy, dotýkat se reality, propojovat a spojovat poznatky ze všech oborů při užitečné a smysluplné práci. Během projektového dne by měl každý žák dostat prostor k seberealizaci, měl by být motivován k samostatné i kolektivní práci, měl by být veden k přemýšlení v souvislostech a zadaný úkol by měl řešit systematicky. Už podle uvedené stručné charakteristiky této metody je jasné, že vytvořit podmínky k projektovému vyučování je velice obtížné (organizace, prostor, jiná práce studentů, jiný způsob hodnocení). Přesto je to cesta moderního, efektivního vyučování, na níž žáci poznávají nejen svět, ve kterém žijeme, ale také sami sebe, své možnosti a limity. Zatímco během integrované tematické výuky žáci pracují na výstupu, během projektového dne tvoří konečný produkt, ten by měl být určený veřejné prezentaci. Může to být časopis, internetové stránky, naučná stezka, výstava, plán nějaké další činnosti apod. Jednoduše se produkty projektové výuky plánují u ekologických témat (např. billboard proti nadbytečné automobilové dopravě, plakáty upřednostňující zdravý životní styl nebo výstava o třídění odpadů ), složitější je dosáhnout produktu u témat lidských práv. Možnosti se nabízí, nejčastěji to může být článek v místních novinách či na školním webu nebo charitativní či humanitární čin či sepsání charty, v níž se sami žáci dobrovolně přihlásí ke způsobu chování, který je podle nich ten správný, nediskriminující, tolerantní a demokratický (např.: Jak bych chtěl, aby se ke mně chovali jako k emigrantovi, jak se chci a můžu já chovat, dívat na imigranty). Na řadě škol už touto cestou vznikly projekty adopce na dálku nebo realizace sportovního odpoledne pro mentálně postižené děti apod. Jako velmi důležitý bod projektové výuky vnímám setkávání. Tedy kontakt. Nejen setkávání se spolužáky z jiných tříd či ročníků (většinou se během projektového dne vytvoří skupiny napříč ročníky) či setkávání se sebou samým (poznávání, co mi je a není milé, co mi vyhovuje, co mi vadí, čemu rozumím, kde mám mezery, s čím a kým mám problémy apod.), ale především setkání s odborníky na danou problematiku, diskuse s nimi, či dokonce setkání s účastníky daného problému (probírám-li problém emigrace/imigrace, pozvu přímo do tříd imigranty či emigranty, probírám-li světová náboženství, pozvu do školy zástupce jednotlivých náboženství, probírám-li romskou problematiku, vedle sociálních pracovníků, kteří pracují s touto menšinou, bych si měl pozvat i příslušníky této menšiny). Během projektové výuky je kladen velký důraz jednak na kritickou práci s materiály tedy na práci s informacemi, jednak na prožitek. Prožitek může být naplněn již setkáním s účastníkem daného tématu, tedy hostem, nebo reflexí nějakého dokumentu či filmu, nejsilnější prožitek je ovšem během dramatizace, vžívání (na základě jasně stanovených pravidel a charakteristik rolí žáci např. odehrávají rozhodnutí rodiny emigrovat, pocity člověka napadeného skinheady, situaci v rodině žijící na existenciálním dně ). Jednoznačně je metoda projektového vyučování jednou z nejzajímavějších, nejzáživnějších a nejefektivnějších, ale také bohužel jednou z nejnáročnějších. Pedagogové bohužel nemají k dispozici téměř žádnou metodiku či příručku, která by jim poradila, která by je navedla nebo kde by už vše měli k realizaci nachystáno. Příprava a realizace projektového dne tak zabere pedagogům velmi mnoho času a pubertální nadšení není asi vždy dostatečnou satisfakcí. Přesto by byla chyba ztrácet chuť a entuziasmus do další takové práce. Během klasické výuky, v níž chceme realizovat témata GRV, ale také během integrované tematické výuky či projektové výuky je nejvhodnější zapojovat metody kritického učení, tedy metody RWCT. S celou škálou těchto metod a jejich aplikacemi se můžete seznámit v následujících analýzách vzdělávacích kurikul. Tak například v českém jazyce pro sedmý ročník u tématu Lidová slovesnost, Světové báje a mytologie a Pohádka máme v nabídce hned několik metod kritického myšlení: čtenářská dílna (četba lidové slovesnosti z různých koutů světa, následné sdílení), pětilístek, diamant, dramatizace, myšlenková mapa, ilustrace. Obdobně v osmém ročníku je vhodné například s jedním textem z tematické oblasti Šoa pracovat metodou čtení s předvídáním. Probíraný text je nutno si předem rozčlenit na několik částí a ke každé části si připravit několik otázek. V paratextové rovině můžeme s žáky rozebírat důvody chování hlavních protagonistů, působení okolností, prostředí, doby, vcítění se s jakou postavou soucítím, jaká mi je blízká a čím, jak bych se zachoval já v této situaci Žáci dále předvídají další vývoj, ten se dozví z četby následující části textu, na niž zase reagují diskusí, debatou a odpověďmi na připravené otázky učitele. Metodou RWCT podvojný deník si pak každý žák vybere určitou část textu (citát), kterou vlastními slovy okomentuje, vepíše své postřehy, pocity, informace a svá předsevzetí. Celá probíraná látka může být završena domácí prací s médii hledání příkladů xenofobie, rasismu a antisemitismu v současném světě, po prezentaci ve výuce se žáci mohou pokusit pojmenovat příčiny a důvody takového jednání i v moderní době a následně vyhodnotit své postoje, své názory, svá předsevzetí, své vzkazy protagonistům textu. V šestém ročníku v tematickém celku Dopis (učivo Dopis kamarádovi, blízké osobě) můžeme krásně realizovat mezipředmětové vztahy v hodinách slohu. Žáci dostanou úkol napsat dopis kamarádovi z jiného koutu světa. Jejich úkolem bude pokusit se představit svoji zemi, svůj kraj, svoji obec, domov, svůj způsob života, čím se jejich způsob života odlišuje od ostatních spolužáků ze třídy, čím se nejspíš odlišuje od způsobu života vrstevníků z jiných zemí. Vybraný stát, kontinent, kam by jejich dopis měl směřovat, by si měli předem prostudovat, zjistit základní informace (jazyk, náboženství, způsob života, kulturní zvláštnosti ), aby mohli v dopise na tyto informace navázat, položit několik otázek, demonstrovat zájem o jinou kulturu, jiný způsob života. V průběhu práce by si učitel společně se žáky měl stanovit jasná kritéria formy dopisu, vedle rozsahu dopisu a jeho obsahu by se měla společně kodifikovat forma a znění. V tom pomůže párové čtení žáci si navzájem vymění své texty, snaží se číst dopis očima adresáta, poukazovat na místa, která se mohou někoho osobně dotknout, mohou urazit, nebo slova a slovní spojení, která lze lépe formulovat, aby vyzněla jednoznačně. Žáci tak prohlubují svou empatii, komunikační cit, mezipředmětovými přesahy si rozšíří či ukotví geografické znalosti, na závěr mohou část dopisu přeložit do anglického jazyka, čímž se procvičí v komunikaci v cizím jazyce. Díky projektu Global Curriculum mohlo deset škol z ČR navázat vztah s dalšími školami v různých koutech světa (např. i Brazílie, Benin), dopis formou mailu tak může být skutečně doručen konkrétnímu adresátovi a pisatel může vzápětí dostat odpověď. Mohou tak vznikat nová přátelství, v době Facebooku to není zas tak složité, a poznávání kultur, jejich tolerance a touha se o sobě něco dozvědět se může rozvíjet po malém školním impulsu už samostatně a volně. Přesto má realizace témat GRV ve výuce i své nástrahy. Nedostatek času, chuti, znalostí, materiálu a nápadů vede učitele ke stagnaci. Je dobré, když vedení školy podporuje své pedagogy v dalším vzdělávání, motivuje je k nadstandardní práci a dokáže vhodnými prostředky takovou práci ohodnotit. Řada témat integrovaných pod hlavičkou GRV v některých žácích či rodičích může způsobovat negativní reakce, odmítání. I to by nemělo učiteli brát chuť, ale vést jej k schopnosti rozumně na tyto odezvy reagovat, očekávat je a být na ně připraven, během výuky být co možno nejvíce objektivní, k probíraným situacím a informacím se stavět kriticky, tedy být schopen podívat se na situaci z mnoha úhlů pohledu a k tomu vést i žáky. Vedle toho by každý odborník, a tedy i učitel, měl být schopen obhájit své názory, postavit se zodpovědně a sebevědomě za svou práci, umět vyslechnout jiné názory a ostře, ale slušnou formou se proti nesmyslným výtkám ohradit. Osobně jsem se s nevhodnou reakcí rodičů setkal po úspěšném projektovém dni zaměřeném na menšiny v ČR, konkrétně na romskou menšinu jedněm rodičům vadilo, že se žáci prý dozvěděli málo negativ a příliš mnoho nepravdivých pozitiv že se setkali během výuky se slušnými Romy a ne se zloději Tehdy mi to vzalo chuť se pouštět do jakékoliv podobné práce, do ožehavých témat reflektujících aktuální společenské problémy. Ale samotný Rámcový vzdělávací program nás vede k povinnosti zapojovat do výuky aktuální problémy, a tak na ně společně s žáky reagovat, rozvíjet tím neustále jejich postoje a hodnoty, které jim mnohdy právě rodina odepře, naplňovat tak žákovské klíčové kompetence. Jinými slovy, žáky rozvíjet a vzdělávat komplexně. Pokud tedy svou práci děláme zodpovědně a s čistým úmyslem a svědomím, doufám, že nás žádná negativní reakce nerozhodí a nevezme nám další chuť pracovat :). Ale i to se musí člověk neustále učit. Přeji hodně sil během rozvoje žáků cestou témat globálního rozvojového vzdělávání, přeji hodně sil a sebeuznání v procesu výchovy a modelování naší společnosti! Mgr. Jiří Vymětal ZŠ a MŠ Horka nad Moravou 20 21\n12 Projektové dny na Základní škole v Nemilanech Základní škola v Nemilanech u Olomouce je menší škola vesnického typu (1. a 2. stupeň má samostatnou budovu), kterou navštěvuje přibližně 200 dětí. Většina projektových dnů, které u nás probíhají, se tedy koná buď v konkrétní třídě (ročníku), nebo v konkrétní budově, přičemž se zapojí více ročníků. Již několik let je v naší škole tradicí pořádat každý měsíc po celý školní rok jeden projektový den, do kterého se zapojují všichni žáci tříd. Tyto projektové dny mají různá zaměření, většina souvisí s danou roční dobou či přímo měsícem, ve kterém se odehrává např. v prosinci se konají vánoční dílny či v červnu letní sportovní olympiáda. Vzhledem k tomu, že se naše škola zapojila do projektu Global Curriculum, vymysleli jsme několik nových projektových dnů tak, aby svým obsahem, volbou úkolů a celkovým zaměřením spadaly právě pod cíle projektu. Ve školním roce 2011/2012 se tak konaly projektové dny Den Země a Den kulturní rozmanitosti. V předešlém školním roce Den jazyků. Organizace projektových dnů Za několik posledních let jsme propracovali organizaci projektových dnů (přesuny žáků, formování skupin, skupinové spolupráce i absolvování jednotlivých úkolů), na kterou si navykli učitelé i žáci, a tak není problém s jejich realizací. Pro každý projektový den jsou žáci tříd rozděleni do skupin po žácích, přičemž v každé skupině se sejdou žáci ze všech tříd, skupiny jsou promíchány, setkají se žáci různých věkových skupin. Tento systém zvolili pedagogové záměrně, žáci různých ročníků se tak více poznají a učí se spolupráci. Systém se nám osvědčil, starší pomáhají mladším, mladší jsou snaživější a učí se od starších, čímž se děti vzájemně obohacují. Rozdělení žáků do skupin probíhá vždy na poradě k projektu, jména žáků do jednotlivých skupin navrhují samotní třídní učitelé, přičemž dbáme na to, aby se nepotkali žáci, kteří se vyloženě nemají rádi, mají mezi sebou konflikty atd. Dále se snažíme vyrovnat jednotlivé skupiny znalostně. Dbáme na to, aby byly skupiny co nejvíce spravedlivé a vyrovnané. Tato práce je obvykle poměrně časově náročná, ale nese své ovoce. Rozdělení do skupin pak několik dní před projektem vystavíme na viditelném místě ve škole, což je žáky netrpělivě očekávaný moment, protože se dozvědí, s kým budou během projektu spolupracovat. Žákům není povoleno se samovolně mezi skupinami měnit. Takto sestavené skupiny se pohybují po jednotlivých stanovištích dle časového rozpisu, čas hlídají sami žáci i vyučující na jednotlivých stanovištích. Práce na každém stanovišti trvá přibližně 25 minut. Každé stanoviště je jinak zaměřeno, žáci na něm plní připravené úkoly, učí se jinou formou než při klasické výuce. Celý projektový den trvá zhruba 5 vyučovacích hodin, započítána je také velká přestávka (cca 20 minut). Stanovišť bývá 8 10, každá skupina musí absolvovat všechna stanoviště. Úvod projektového dne Na začátku projektového dne se schází všichni žáci i vyučující v jedné místnosti, např. v tělocvičně, kde vedoucí projektu (v naší škole vždy jeden z vyučujících) projektový den zahájí, vydá obecné pokyny a připomene organizaci dne. Poté přečte členy jednotlivých skupin a žáci se do těchto skupin rozdělí. V každé skupině určí žáci mezi sebou vedoucího, který dostane časový rozpis, kdy a na které stanoviště skupina jde a kde se stanoviště nachází (obvykle v jednotlivých třídách). Vedoucí skupiny obdrží také list, na který se mu podepisují jednotliví učitelé, čímž stvrzují, že skupina dané stanoviště absolvovala. Pak se žáci rozejdou po stanovištích, mezi nimiž se v průběhu dne pohybují sami. Žáci v naší škole jsou na daný systém navyklí a s jejich pohybem po škole není problém, navíc na každé stanoviště se musejí dostat včas, aby stihli splnit úkoly, a také proto, aby se po nich vyučující nezačal shánět. Stanoviště Každé stanoviště má na starost jeden vyučující, tematicky je často blízké jeho oboru. Učitel žáky přivítá, vysvětlí jim práci, případně je rozdělí na menší skupinky. Pak sleduje práci žáků, pomáhá, radí, vede. Pokud žáci práci splní, může je odměnit (při projektech např. používáme systém razítek: 3 za velmi dobrou práci, 1 za průměrnou práci). Učitel také hlídá, aby se žáci včas přesunuli na další stanoviště. Na závěr si ověří jejich znalosti či dovednosti získané na stanovišti (nejčastěji shrnutím činnosti a doplňujícími otázkami). Den kulturní rozmanitosti na ZŠ Nemilany Tento projektový den se na naší škole konal v rámci projektu Global Curriculum. Projektový den proběhl v květnu 2012 a byl zaměřen na Afriku zejména proto, že dvě vyučující naší školy se zúčastnily studijní cesty do Beninu, odkud přivezly spoustu materiálů, ale také zkušeností a poznatků, které byly zúročeny nejen v tomto projektovém dni. Celý projektový den proběhl podle výše zmíněného popisu. Cílem celého projektového dne bylo seznámit žáky s životem v Africe, přiblížit jim některé odlišnosti z běžného života obyvatel Afriky, připomenout si geografii afrického kontinentu, dozvědět se, na co si dát pozor jako turista, a získat nové znalosti o Africe. Popis jednotlivých stanovišť Bylo připraveno osm stanovišť, každé neslo svůj název, který byl napsán v českém jazyce a ve svahilštině, jako příkladu jednoho z jazyků, kterým se mluví na africkém kontinentě, přesněji v Keni a v Tanzanii. Po celý den hrála ze školního rozhlasu africká hudba (jeden z přivezených materiálů ze studijní cesty). Stanoviště: 1. Pohádka 5. Herna 2. Nemocnice 6. Kvíz 3. Vlajka 7. Ulice 4. Mapa 8. Šatna 1. Pohádka Nejdříve byli žáci rozděleni do menších skupinek, po dvou nebo po třech. Každá skupinka měla za úkol vymyslet pohádku pro africké děti, přičemž mohli použít známý klasický motiv pohádky, jen ho museli přizpůsobit běžné africké realitě např. Karkulka nepotká vlka, ale lva. Na závěr si žáci navzájem pohádku přečetli, vyučující (češtinářka) jejich díla zhodnotila. O Černé Karkulce Bylo nebylo, kdysi dávno, tam někde v Africe nedaleko Čadu, žila jedna malá milá holčička jménem Karkulka. Jednoho dne šla Černá Karkulka za náčelníkem kmene, který bydlel daleko v poušti. Nesla mu pečenou surikatu. Cestou ji zastavil lev a zeptal se: Kampak jdeš, Karkulko? Řekla: Nesu náčelníkovi jídlo. Tak ji pustil. Karkulka šla a cestou si zpívala. Jakmile přišla k náčelníkově chýši, uviděla lva, který polykal náčelníka. Následně spolkl i ji. Naštěstí šel okolo šaman, lva očaroval a ten všechny vyzvracel zpět. Lva pak snědli a byli šťastní až do smrti. 2. Nemocnice Zde se děti mohly dozvědět, jaké nemoci je mohou v Africe potkat a jak se proti nim bránit. Nejdříve nemoci sami žáci navrhovali (často se objevovaly AIDS, angína, horečka, žloutenka; naopak téměř nikdo neznal žlutou zimnici nebo břišní tyfus). Následně žáci dostali tabulku s nemocemi v ní byly popsány příznaky, zda se lze očkovat, jaká je inkubační doba, zda je nemoc smrtelná, kdy a kde se nemoc objevila žáci měli za úkol nemoc poznat a přiřadit její název. Po kontrole měli vybrat z nabídnutých zdravotnických potřeb a léků, co by si vzali jako turisté s sebou do tropické Afriky. Na závěr si žáci prohlédli mezinárodní očkovací průkaz a na prezentaci si vyzkoušeli, zda dokážou určit, co je na obrázku (objevoval se vir eboly, stužka jako symbol boje proti AIDS, Lékaři bez hranic, pravé neštovice atd.). Stanoviště vedla vyučující, která byla na studijní cestě v Beninu, děti velice zaujalo vyprávění o očkování, možnost vidět mezinárodní očkovací průkaz i prohlédnout si krabičku od antimalarik\n13 3. Vlajka Toto stanoviště bylo záměrně umístěno ve výtvarné učebně, vedoucí stanoviště (učitelka výtvarné výchovy) nechala děti vylosovat si vlajku jednoho afrického státu. Z přiložených dokumentů pak měly děti za úkol zjistit, o který stát se jedná, a najít ho na nástěnné mapě. Posléze dostaly pruh látky, na který vlajku nakreslily. Výsledky své práce pak vyvěsily na připravené šňůry natažené mezi stromy na školní zahradě. 4. Mapa Dané stanoviště vedla učitelka zeměpisu, která si připravila velké výkresy (formát A1). Každá skupina měla za úkol přenést na výkres vybranou část mapy afrického kontinentu. Žáci tedy nejprve nakreslili hranice světadílu (vyučující jim pomohla předkreslením hranic tužkou, aby kresby na výkresech dobře navazovaly), pak do mapy zanesli největší řeky, jezera, města, přístavy, pohoří, pouště apod. Výkresy také vybarvili dle obvyklého zeměpisného značení. Po celou dobu měli žáci k dispozici zeměpisné atlasy i velkou nástěnnou mapu Afriky. Na závěr projektového dne byly výkresy slepeny k sobě a vytvořily tak velkou mapu Afriky. 5. Herna Zde si nejdříve žáci vyzkoušeli tzv. lidské pexeso. Každý z nich dostal na krk cedulku s pojmem či krátkou větou, cedulku měl ale pověšenou na zádech, aby ji nemohl přečíst on sám. Úkolem žáků bylo spojit se do dvojic, které k sobě patřily, při celé hře se ale nesmělo mluvit. Některé skupiny hru zvládly docela rychle, došlo jim, že jeden z nich musí cedulky číst a přičleňovat žáky k sobě. Děti tak získaly dvojice vždy pojem a jeho vysvětlení či bližší popis. Následně dvojice své kartičky přečetly a diskutovaly o nich s vyučující, která měla k dispozici další informace na připravených dokumentech. Mezi pojmy byly např. dvojice: národní park Serengeti Joy Adamsonová, Dvůr Králové nad Labem Josef Vágner, Sahara největší poušť světa, sedm divů světa pyramidy atd. 6. Kvíz Stanoviště bylo umístěno ve třídě, ve které je interaktivní tabule s hlasovacím zařízením. Každý ze žáků dostal hlasovací zařízení, vyučující spustila připravený kvíz o Africe a žáci odpovídali na otázky vybírali z daných odpovědí. Po každé otázce bylo vyhodnoceno skóre, žáci tak ihned zjistili, zda odpověděli správně. Ke každé otázce jim také vyučující řekla pár informací. Součástí kvízu byly otázky na znalosti, které se žáci dozvěděli na ostatních stanovištích. 7. Ulice Stanoviště se nacházelo v tělocvičně. Vyučující tělocviku dětem připravila krátkou dráhu (pomocí kuželů a laviček), kterou musel každý ze žáků překonat s nějakou věcí na hlavě, tak jak je to běžné v některých částech Afriky, kde na ulici můžeme potkat Afričanky, které většinu věcí nosí na hlavě. Žáci zdolávali dráhu buď s několika knihami, s barelem vody nebo s hromádkou oblečení. Tohle stanoviště sklidilo u žáků velký úspěch. 8. Šatna Na posledním stanovišti měli žáci k dispozici šátky, pruhy látek, barevné halenky, trička, pásky, korálky a náramky. Cílem bylo obléci vybraného spolužáka jako Afričana zajímavé bylo sledovat, jakou představu mají samy děti o oblékání Afričanů. Hodně žáků se zahalovalo do šátků a pruhů látek, jako je běžné v muslimském světě, např. na severu Afriky. Dívky se vyzdobily spoustou barevných korálků a náramků, což reflektuje představu domorodého obyvatelstva Afriky. Poté si žáci mohli prohlédnout fotky obyvatel afrického Beninu, kde se lidé oblékají jak do barevných látek, tak také do evropského oblečení, do džínů a triček. Přítomný vyučující žáky nakonec v oblečení vyfotil. Výstupy projektového dne Z celého projektového dne vzniklo několik výstupů, které vytvořili samotní žáci. Jednalo se hlavně o velkou mapu Afriky, výstavu fotek oblečených žáků, zveřejněné výsledky kvízu, výstavu vlajek, kterými byly po projektu vyzdobeny šatny žáků, nebo pohádky, jež vyšly ve školním časopise. O celém projektovém dni je také několik informací uveřejněno na webu školy (www.zsnem.cz), kde si lze prohlédnout i fotky z jednotlivých stanovišť. Žáci hodnotili tento projektový den jako velice zdařilý, úkoly na stanovištích je bavily, všichni pracovali s nasazením a dozvěděli se také mnoho nových informací. Sama hodnotím projektový den jako přínosný. Mgr. Renata Pospiechová garant projektového dne Kulturní rozmanitosti, ZŠ a MŠ Olomouc Nemilany Projekt Global Curriculum není jediným projektem v ČR, který se zasazuje o začleňování globálních témat do života školy. Průkopnickým projektem v této oblasti je projekt Světová škola vzdělávacího programu Varianty. Jak vypadá Světová škola? Jsme na stejné lodi a ať je, co je, nezapomínejme na společný cíl naučit děti vnímat celý svět s jeho nedostatky i geniálností. Prostě: snažit se z dětí udělat vzdělané a moudré lidi, říká pedagožka Marcela Kovaříková ze ZŠ Jana Babáka v Brně. Tato škola se spolu s dalšími 14 školami v ČR a více než 150 školami v Evropě zapojila do mezinárodního projektu Světová škola vzdělávacího programu Varianty společnosti Člověk v tísni, o. p. s. Projekt fungoval v českém prostředí 6 let a je konkrétním příkladem začlenění GRV do běžných aktivit školy. Za toto období se vytvořila síť 20 škol, které intenzivně a dlouhodobě pracovaly na tom, aby se globální témata stala přirozenou součástí života školy. Jelikož školy dnes čím dál více podléhají konkurenčnímu boji stejně jako jiné subjekty, je pro Světové školy velkou výhodou, že se mohou ve svých propagačních materiálech pyšnit právě touto značkou a odlišit se od ostatních škol. Prestiž značce dodává fakt, že ji podporuje ministr zahraničních věcí ČR pan Karel Schwarzenberg a je přijímána i dalšími nevládními organizacemi pracujícími v oblasti GRV. Dnes může společnost Člověk v tísni, o. p. s., ve spolupráci s nevládními organizacemi nabídnout značku Světová škola každé české základní i střední škole, která o ni projeví zájem. Škola pak postupně s metodickou podporou těchto organizací prochází třemi základními kroky: Jednotlivé kroky: UČ SE ZJIŠŤUJ JEDNEJ. 1. UČ SE o daných tématech v různých předmětech. Úvodní aktivity ukazují žákům i pedagogům důležitost globálních témat a pomáhají jim pochopit, jak mohou pozitivně ovlivnit celosvětové problémy. 2. ZJIŠŤUJ, jak na tom škola a vaše lokalita je vzhledem k vytyčeným problémům, neboli proveď průzkum v místě školy. Aktivity se soustředí na šetření zaměřené na různé globální problémy, které žáci využijí ke zjištění, nakolik jejich škola přispívá k řešení vybraných problémů. 3. JEDNEJ, nebo-li uskutečni akci, která přispěje k řešení nebo zvýšení povědomí o vybraném globálním problému. Aktivity vedou žáky k využití výsledků šetření (viz krok 2). Žáci iniciují ve své škole akci vedoucí k pozitivní změně. Součástí realizace tohoto kroku je mimo jiné příprava akčního plánu, přijetí určitých opatření a vyhodnocení jejich dopadu. Ve Světové škole se žáci učí nejen znalostem o tématech, ale především potřebným dovednostem uplatnitelným v běžném životě. Žáci se při realizaci akcí učí plánovat, spolupracovat v týmu, oslovují potenciální partnery, medializují akci apod. Zároveň se formují jejich postoje vedoucí k zodpovědnému aktivnímu občanství. Naše škola oceňuje možnost se prostřednictvím akcí pořádaných pod záštitou Světové školy zviditelnit. Naši studenti se naučili organizovat, plánovat a vystupovat před veřejností, tyto zkušenosti využijí určitě i ve svém dalším profesním životě. Lucie Popovičová, Sportovní gymnázium Vrbno pod Pradědem Zkušenosti s prací se školami ukazují, že cíle i obsah globálního rozvojového vzdělávání (GRV) jsou abstraktní a zdánlivě vzdálené. Světová škola vychází z filozofie, že každá škola má velký potenciál být aktivním členem komunity, jejíž je součástí, a tak přispět k řešení i na první pohled dalekých problémů uspořádáním místní akce s partnery školy. Žáci se nejsnáze učí porozumět souvislostem ve světě prostřednictvím toho, co znají nebo mohou poznat ve svém blízkém okolí. A právě škola může hrát významnou roli v životě celé obce či jiné komunity, kde spolupráce mezi institucemi a subjekty může přinést pozitivní změnu všem občanům. Výchozí metodologie je založena na učebních metodách využívajících zapojení účastníků (participatory rural appraisal 24 25\n14 techniques PRA). Ty byly primárně vytvořeny pro potřeby rozvoje v ekonomicky méně rozvinutých zemích, jejich využití je však široké. Povzbuzují lidi ke společnému vymezování témat podstatných pro jejich život. V případě projektu Světová škola využívají tyto metody škálu učebních stylů postavených na aktivním zapojení žáků do výuky a řadu vizuálních pomůcek. Cílem metodologie je vést studenty k porozumění daného tématu či problému, ke stanovení osobní role v komunitě a k odpovědnému chování a jednání. Naplňování jednotlivých kroků je zvládnutelné v běžných podmínkách každé školy, pokud se v ní najdou motivovaní pedagogové, kteří pak dále vzbudí zájem o globální témata u svých žáků a poskytnou jim podporu při uskutečnění konkrétních akcí. Projekt byl příležitostí konkrétně a dlouhodobě pracovat na začleňování GRV do výuky. Zároveň bylo definováno pět kritérií reflektujících cíle, principy a témata GRV. Jejich splnění je dnes podmínkou pro získání certifikátu. 1. Témata globálního rozvojového vzdělávání jsou součástí života školy 2. Škola veřejně prezentuje svoji činnost v oblasti globálního rozvojového vzdělávání 3. Škola sleduje problémy v místě školy, které mají globální dopad 4. Škola navrhuje způsoby řešení vybraných místních problémů s globálním přesahem 5. Škola pořádá místní akce, které přinášejí pozitivní změny Evropa Česká republika Každé z kritérií má definované přesné indikátory. Pokud má škola zájem se do programu Světová škola zapojit, je po celou dobu zapojení individuálně metodicky podporována a provázena procesem tří kroků UČ SE ZJIŠTUJ JEDNEJ. Školy, které dnes již mají titul Světová škola, daly najevo, že chtějí přinášet svým žákům vzdělání, které jim pomůže orientovat se v dnešním světě, porozumět jeho fungování a aktivně se zapojit do jeho spoluvytváření. Dále existuje mnoho škol, které podobné přístupy ve své škole praktikují a chtějí více rozvíjet nebo jsou teprve na začátku, ale považují tento přístup za důležitý. Právě těmto školám nabízí nevládní organizace svou metodickou expertizu a certifikát, který zastřešuje celoškolní globální přístup. Shrnutí proběhlých aktivit i s konkrétními příklady aktivit Světových škol jsou k dispozici na I české školy mohou být světové! Mgr. Eva Vernerová Vzdělávací program Varianty, Člověk v tísni, o. p. s. ARPOK je jednou z organizací, které se do projektu a certifikace škol v roce 2012 zapojily\n15 Autor: Mgr. Renata Pospiechová, ZŠ a MŠ Olomouc Nemilany SOUČASNÝ SVĚT Aktivita nabízí žákům jiný pohled na Afriku a Evropu žáci nabízí bohatým Afričanům dovolenou v levné, chudé Evropě. Zařazení do kurikula: předmět/seminář: český jazyk komunikační a slohová výchova, průřezová témata: multikulturní výchova multikulturalita, výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech Evropa a svět nás zajímá. Zařazení do NS GRV: globalizace a vzájemná závislost jednotlivých částí světa kulturní, sociální a politická globalizace, globální problémy chudoba a nerovnost. Cíle: žák zhodnotí vliv médií na utváření názorů na Afriku, žák analyzuje možné vývoje budoucnosti, žák oceňuje evropskou kulturu a vyzdvihuje její specifika, žák pracuje s vlastní fantazií, kreativně spojuje slovo a obraz, žák ve dvojici vytvoří reklamní plakát. Věk žáků: let. Typ aktivity: brainstorming, prezentace, samostatná práce, práce ve dvojicích. Časová náročnost: 2 45 minut. Prostředí a potřebné vybavení: třída, popř. audiovizuální technika. Potřebný materiál: papíry, výtvarné potřeby, časopisy a prospekty cestovních kanceláří, nůžky, lepidlo. Instrukce: Žáci nejdříve na základě brainstormingu jmenují vše, co je napadne, když se řekne Afrika, následně podobně, když se řekne Evropa. Zapisujte návrhy na tabuli a navažte diskuzí: Proč se nám v souvislosti s Afrikou vybaví nemoci, copak v Evropě nejsou? Žijí chudí lidé v Africe i v Evropě? A bohatí? Z čeho pramení naše názory (předsudky), odkud získáváme informace o Africe? Jaký vliv na nás mají média? Následně se přeneste se žáky do dalšího století a povězte jim příběh o podobě současného světa (viz Příloha č. 1: Současný svět). Vyzvěte žáky, aby odpověděli na tři otázky (nejlépe každý sám na papír). Otázky: Jak se ti taková představa (ne)líbí a proč? Je možné, že se tohle stane? Jakým způsobem by k tomu mohlo dojít? Co by se stalo, kdyby se rozpadla EU? Zde můžete pro rozvedení představy žákům promítnout prezentaci o běžném životě Afričanů v příštím století, která je ovšem zaměřena na reklamu cestovní kanceláře na levnou dovolenou v Evropě. Na závěr zadejte žákům (v roli zaměstnanců CK) úkol vytvořit plakát, kterým lákají Afričany do Evropy (České republiky). Zadání viz Příloha č. 2: Úkol pro žáky. Reflexe: Jak těžké/lehké bylo si představit nově popsaný svět? Podle čeho jste si vybírali destinace, které jste nabízeli Afričanům? Co je specifické pro evropskou kulturu? Současný svět Je všeobecně známo, že Afrika je dnes nejvyspělejším kontinentem na světě. Minulý týden v Porto Novu (hlavní město Beninu) zasedal Mezinárodní měnový fond, který rozhodoval o finanční pomoci rozvojovým státům Evropy a Severní Ameriky. Evropa se konečně začíná stavět na nohy, její ekonomika začíná nabírat dech, země se dostávají z krize. Tu odstartoval bankrot Řecka, krize postupně zasáhla celou Evropu. Vlády se začaly rozpadat, státní rozpočty bankrotovaly, začala migrace obyvatel za prací, lidé se bouřili, demonstrovali. V některých státech se situace stala neúnosnou a rozpoutala se občanská válka. Mocensky se vzchopilo Rusko, které je dnes nejvyspělejším státem Evropy. V jižní Evropě se rozmohl hladomor v důsledku velkého sucha, dnes jednotlivá území ovládají ozbrojené gangy. Evropa přitom kdysi byla vyspělým kontinentem, který společně s Amerikou udával směr celého světa. Dnes svět řídí Afrika, kde se nedávno dostal k moci první bělošský prezident (v Keni). Život v Africe je velice pohodlný, jsou zde dostatečné zásoby ropy a obrovské nerostné bohatství téměř v každém státě, což zajišťuje stabilní ekonomiku. V celé Africe panuje čilý cestovní ruch, turisté navštěvují egyptské pyramidy, hory, pouště, jezdí na safari, potápějí se v oceánech u korálových útesů. Mnoho afrických destinací je velice oblíbených Úkol pro žáky Představ si, že situace v Evropě se stabilizovala a některé státy začínají ekonomicky růst. Velmi silným zdrojem příjmu by pro ně mohl být turistický ruch. Afričané přitom jezdí do Evropy rádi, užívají si tam levnou exotickou dovolenou. Ve dvojicích si vyber evropský stát a udělej reklamní plakát, kterým nalákáš bohaté turisty z Afriky právě sem. (Můžeš vystupovat i jménem cestovní kanceláře, dej jí název, přidej na plakát dopravu na místo, co nabízíte a za jaké ceny.) Pak výtvor představ ostatním\n16 SVĚTOVÉ JÍDLO V rámci aktivity se žáci seznámí s pojmem světové jídlo a diskutují nad rozdělením jídla ve světě. Zařazení do kurikula: předmět/seminář: anglický jazyk téma stravování, průřezová témata: výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech Evropa a svět nás zajímá, environmentální výchova základní podmínky života. Zařazení do NS GRV: globální problémy podvýživa a hlad. Cíle: žák zná pojem světové jídlo, žák kriticky přemýšlí nad svým jídelníčkem, žák pracuje se slovníkem, žák diskutuje o rozdělení potravin ve světě. Věk žáků: let. Typ aktivity: práce s textem, diskuze. Časová náročnost: 45 minut. Potřebný materiál: pracovní listy pro žáky. Instrukce: Domácí příprava Žáci si celý den zapisují, kolik potravin snědí, a vyhledají si jejich názvy ve slovníku. Žáci si najdou překlady slov (viz Příloha č. 1: Slovníček). Práce ve škole Napište na tabuli Is there enough food for everybody on the Earth? What do you mean? Žáci hlasují, počty ANO/NE zapište na tabuli. Rozdělte žáky do skupin po 4, každá skupina dostane pracovní list (viz Příloha č. 2: World meal) a slovníky, úkolem žáků je porozumět textu v pracovním listě a najít správnou odpověď na otázku, jestli je na světě dostatek jídla pro všechny obyvatele. Po přečtení textu a přeložení se učitel ptá na otázky k textu, např. jaké potraviny obsahuje světové jídlo? Kdy se slaví Světový den výživy? Obsahuje světové jídlo maso? Proč ne? Reflexe: Potvrdil se váš odhad ze začátku hodiny? Co vás překvapilo? Přemýšleli jste někdy nad tím, zda domů nenakupujete příliš mnoho potravin? Myslíte si, že by šlo nějak zařídit, aby měli všichni na světě co jíst? Proč tomu tak není v současné době? Slovníček potravina podvýživa nerovnoměrně rozděleno ovoce zelenina maso pšenice luštěniny rýže vejce kukuřice ječmen ořech obilniny cukr brambory koření rostlinný olej sójové boby/sója mléko Rozšiřující informace pro učitele:\n17 Námět: Mgr. Martina Hrdinová, ZŠ Karla staršího ze Žerotína Bludov World meal A World meal is a delicious and nutritious meal in which no more ingredients are included than are available per person per day if food is honestly distributed over the world. Enough food for everyone Planet earth produces more than enough to provide healthy food for everyone, each day. Based on the current food production, Werelddelen foundation has calculated the quantities of rice, cereals, potatoes, vegetables, fruit, etc. that are available at the moment for each world citizen. And this is a lot: more than 2300 grams per person per day! The world meal shows that there is enough food for everyone, but that it is very unequally divided. At this point in time, some 854 million people are chronically malnourished, which is one in every eight world citizens. At the same time, problem of overfeeding and obesity are increasing in Western world. Less meat The world meal does not contain any meat. Meat severely compromises the food supply in the world. To produce 1 kilo of animal protein, 3 to 10 kilos of vegetable protein are needed. Eating less meat is therefore a major step in the right direction, also from a health perspective. Instead of the current amounts of meat, we should be eating more vegetables and fruit. World food day 16 October has been proclaimed World Food Day by the United Nations. It is a good day to ask people s attention for the world food issue. But in fact, every day is a good day to have a World meal together. The world meal every world citizen could eat this every day, with the current food production in the world. TVÁŘ SEDMI MILIARD Aktivita informuje žáky o stavu světové populace. Zařazení do kurikula: předmět/seminář: výchova k občanství člověk ve společnosti kulturní život (kulturní hodnoty/tradice), zeměpis společenské a hospodářské prostředí obyvatelstvo světa, průřezové téma: výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech Evropa a svět nás zajímá. Zařazení do NS GRV: globální problémy populační růst. Cíle: žák vytvoří typického člověka desátých let 21. století, žák se orientuje a vyhledává údaje v tabulce, žák si uvědomí existenci odlišných přístupů k lidské reprodukci a populační politice v jednotlivých částech světa. Věk žáků: let. Typ aktivity: práce ve skupinách, diskuze. Časová náročnost: 45 minut. Potřebný materiál: psací potřeby, papír. Instrukce: Rozdejte žákům pracovní listy (viz Příloha: Tvář sedmi miliard), doba na vypracování je 15 min. Rozdělte žáky do skupin po 3 5 libovolnou metodou, ve skupinách si žáci navzájem porovnají odpovědi a prodiskutují otázky. Po 10 minutách společně shrňte výsledky a navažte diskuzí. Reflexe: Proč populace v Evropě pomalu vymírá? Jaké důsledky může mít toto vymírání pro Evropu? Jak může souviset vzdělanost obyvatelstva s počtem dětí v rodině? Ovlivňuje víra počet dětí v rodině? Pokud ano, jak? Jak souvisí zdravotní osvěta a plánování rodičovství s populačním růstem? Co je to politika jednoho dítěte? Jaké jsou možnosti vývoje světové populace v příštích 10/50/100 letech? Wheat 251 grams Rice 250 grams Maize 284 grams Barley 61 grams Cereals, other, 71 grams Potatoes 141 grams Roots and tuber, other 166 grams Soya beans 84 grams Pulses, other 25 grams Vegetables 369 grams Nuts 15 grams Sugar/sweeteners 76 grams Spices 3 grams Vegetable oils 45 grams Milk 267 grams Eggs 27 gram Metodické poznámky: Žáci si mohou profil typického člověka desátých let 21. století připravit doma. Rozšiřující informace pro učitele: vyvoj ve svete sedm miliard na krku.htm Použité zdroje: National Geographic: Věk člověka. Praha: Sanoma Media Praha, s. r. o., Seznam států světa podle počtu obyvatel. In: Wikipedia: the free encyclopedia [online]. San Francisco (CA): Wikimedia Foundation, 2001 [cit ]. Dostupné z:\n18 Autor: Bc. Zuzana Švajgrová, ARPOK TVÁŘ SEDMI MILIARD Pořadí Stát Počet obyvatel Tempo růstu v % Bangladéš ,38 % Brazílie ,89 % Čínská lidová republika ,23 % Evropská unie ,21 % Indie ,37 % Indonésie ,56 % Japonsko ,91 % Nigérie ,22 % Pákistán ,47 % Rusko ,13 % Spojené státy americké ,48 % 1. Seřaď státy dle počtu obyvatel 2. Doplň vynechaná slova v textu Typickým obyvatelem naší planety je dnes 28letý (oficiální jazyk nejlidnatější země). prvenství kolem roku 2030, kdy ji předstihne stát dle tabulky). 3. Vyber a podtrhni správnou odpověď, která charakterizuje světovou populaci Většina lidí je gramotných/negramotných. Více/méně než polovina lidí žije ve městě. Největší počet věřících má/nemá islám. 1/2/3/4 pětiny lidí pracují ve službách. Nápověda, který mluví ztratí své populační (doplň 2. nejlidnatější 18 % lidí je negramotných, 51 % lidí žije ve městě, 40 % lidí pracuje ve službách, 38 % v zemědělství, 22 % v průmyslu, 33 % lidí jsou křesťané, 21 % muslimové, 13 % hinduisté 4. Připrav si odpovědi na otázky Proč populace v Evropě pomalu vymírá? Jaké důsledky to může mít pro Evropu? Jak souvisí zdravotní osvěta a plánování rodičovství s populačním růstem? Jaké jsou možnosti vývoje světové populace v příštích 10/50/100 letech? ŽIVOT VE SLUMU Žáci se seznámí s problémy, které vyplývají z života ve slumu, prostřednictvím rolové hry mají možnost více nahlédnout do problematiky slumů. Zařazení do kurikula: předmět/seminář: výchova k občanství člověk ve společnosti lidská setkání, výchova k občanství stát a právo státní správa a samospráva, průřezová témata: výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech Evropa a svět nás zajímá, environmentální výchova ekosystémy lidské sídlo město vesnice, environmentální výchova vztah člověka k prostředí nerovnoměrnost života na Zemi. Zařazení do NS GRV: globální problémy chudoba a nerovnost ve světě, globální problémy populační růst. Cíle: žák dokáže vyjmenovat důvody, jež vedou k životu ve slumu, žák popíše problémy, které vyplývají z nedostatečné občanské zajištěnosti slumu, žák se vcítí do role obyvatele slumu, popř. úředníka, a dokáže popsat složitost problému slumů, žák vyhledává informace v textu a vytváří si vlastní názor na základě nových informací a předchozích vědomostí, žák rozvíjí schopnost argumentace. Věk žáků: let. Typ aktivity: brainstorming, rolová hra. Časová náročnost: 60 minut. Potřebný materiál: texty rolí pro žáky. Instrukce: Myšlenková mapa Ústřední pojem pro tvorbu mapy je slum/chudinská čtvrť, který napište doprostřed tabule a pro lepší přehlednost zakroužkujte. K pojmu žáci přidávají další pojmy, jež je k tématu napadnou, a vysvětlí, jak je jimi navrhovaný pojem spojený s ústředním pojmem, případně jak je propojený s jinými pojmy. Společně je zapisujte, zakreslujte vztahy/vazby, vytvoří se tak mapa. Pokud si žáci nejsou jistí nebo jim brzy dochází nápady, můžete pomáhat, navrhovat pojmy či dávat vodítka (viz Rozšiřující informace pro učitele). Zdůrazněte, že i v rozvinutých zemích můžeme najít místa, kde jsou podmínky bydlení podobné jako ve slumech tzv. sociálně vyloučené lokality. Rolová hra Rozdělte žáky do čtveřic. Jednotlivým dvojicím z vytvořených čtveřic dejte text (viz Příloha č. 1: Role) vztahující se k roli buď jsou obyvatelé slumu, nebo úředníci, kteří se snaží obyvatele vystěhovat. Dvojice pročtou text a mezi jednotlivými dvojicemi nastává ve čtveřicích diskuze, úkol úředníků je přesvědčit obyvatele, aby slum opustili, ti protiargumentují. Po pěti až sedmi minutách diskuzi ukončete a oznamte začátek společné reflexe. V reflexi: Nejprve žáci, kteří hráli obyvatele, vyjmenují argumenty úředníků, úředníci argumenty obyvatel to je kontrola, zda pozorně naslouchali\n19 Následují další faktické otázky, pokud nezazněly v právě probraných argumentech: Proč chce vláda obyvatele vysídlit? Jaké jsou problémy s tím spojené? Proč slumy vznikají? Proč tam lidé žijí navzdory podmínkám, které tam panují? Jaké jsou skutečné potřeby obyvatel slumu? apod. Další otázky by měly směřovat k pocitům z role, vcítění se do role: Jaké by pro vás bylo žít ve slumu? Jak jste se v roli cítili? Chápali jste stanovisko druhé strany? Co pro vás bylo těžké vysvětlit, pochopit? Co vás překvapilo? Následně přejdeme k otázce, jaké řešení pro problematiku slumů navrhují. ANO-NE Každý žák dostane list vět (viz Příloha č. 2: ANO/NE), které si přečte a k větám označí, zda s nimi souhlasí (ANO), nebo nesouhlasí (NE). Poté se žáci vrátí zpět do dvojic či čtveřic vytvořených v rolové hře. Každá skupina dostane rozstříhaný list s informacemi (viz Příloha č. 3: Vysvětlení), jež se váží k větám. Informace si všichni přečtou, přiřadí k větám a společně si opraví své odpovědi. Na závěr proběhne rychlá společná kontrola, a poté nastane diskuze s celou třídou, kdy mají žáci možnost vyjádřit, co je překvapilo, co nevěděli. Reflexe: Co jste prožívali během hodiny? Jaký je podle vás život obyvatel ve slumu? Jaké okolnosti lidi přivedly k životu ve slumu? Co lze s těmito životními podmínkami dělat? Je problematika slumů pro nás vzdálená? Dokázali byste najít nějaký konkrétní příklad chudinské čtvrti v ČR? Použité zdroje: SOBOTOVÁ, Lenka. Jak se opravdu žije v indických slumech. Rozvojovka [online] , [cit ]. Dostupný z WWW: VACULČIAKOVÁ, Magdaléna. Chudoba na vlastní oči. Týdeník Ekonom [online] , [cit ]. Dostupný z WWW: BARONOVÁ, Barbora. Povolání: průvodci po světě chudoby. Juicy [online] ,[cit ]. Dostupný z WWW: htm. NÍDR, Tomáš. Záchody v africkém slumu. Lidové noviny [online] , [cit ]. Dostupný z WWW: STRAKOVÁ, Naďa. Slum uprostřed města. Reflex [online] , [cit ]. Dostupný z WWW: Role Rodina ze slumu Jste rodina, která žije ve slumu v indickém Čenaji, čtvrtém největším indickém velkoměstě. Přišli jste z chudého venkova, měli jste za to, že vás ve městě čeká krásná budoucnost práce, obydlí s elektřinou, vodou, lepší škola pro děti a dostupná lékařská péče pro celou rodinu. Ovšem neměli jste peníze, běžné bydlení je moc drahé, takže jste nakonec skončili ve slumu, kde není nic z toho, v co jste doufali. Časem otec rodiny našel příležitostnou práci v okolí slumu, kde sídlí firmy a bohatší domácnosti, které mohou někoho zaměstnat, takže pracuje na stavbách nebo jako řidič. Matka se stará o děti a domácnost a prodává na tržišti či uklízí a pere pro bohatší rodiny v okolí slumu. Víte, že půda, na které stojí váš domek, patří státu a že vás mohou kdykoliv vystěhovat a stále se toho bojíte a žijete v nejistotě. Pokud by vás vystěhovali, třeba by vám i nabídli náhradní bydlení, ale je možné, že bude stát v místě, kde není nic než spousta bytovek pro chudé a v okolí tak není žádná práce žádné firmy, žádní bohatí, kteří vás zase zaměstnají. Nemůžete si dovolit dojíždět přes celé město do vašeho nynějšího zaměstnání, je to pro vás moc drahé. Nyní sice nemáte vodu, elektřinu, ale máte blízko k autobusovému i vlakovému nádraží, městskému kanálu, kde je voda, státní škole pro děti. Nové byty jsou jistota, ale nejsou tak atraktivní jako slum, ve kterém teď bydlíte. Myslíte si, že když vás stát přestěhuje, tak sice získá půdu, na které stojí vaše domky, a výhodně ji prodá, ale vám osobně to zlepšení života nepřinese, protože přijdete o práci a přístup ke službám a dopravnímu spojení, což je důležité pro normální život. Pokud se tak tedy stane, tak jste ochotní opustit nevyhovující náhradní bydlení a vrátit se zpět do slumu a postavit si své chatrče znovu a znovu. Úředníci Pracujete pro vládu indického státu Tamil Nadu ve městě Čenaj. Nyní máte za úkol zařídit vystěhování všech rodin ze slumu, který stojí na půdě patřící státu. Stát ji chce prodat bohaté zahraniční firmě, která zde plánuje postavit luxusní obchodní domy a byty, takže potřebuje všechny obyvatele vysídlit a slumy zbourat. Jste rád, že vláda už upustila od pouhého vyhnání obyvatel, protože to v minulosti k ničemu nevedlo, lidé se vrátili zpět a postavili si obydlí klidně i přes noc tvrdý život je naučil efektivitě a spolupráci. Nyní tedy vláda nabízí obyvatelům slumu možnost přestěhovat se do bytovek, které pro ně postavila. Nejsou sice nijak zvlášť kvalitní a jsou velmi malé, ale jsou legální a stálé. Vláda vybudovala pro přesídlené nájemníky pumpy a studny, společné pro více činžovních domů. Fronty na vodu jsou tady velmi dlouhé, ale voda má lepší kvalitu než ve slumu. Místní neziskové organizace přislíbily, že na místě zajistí školní docházku, alespoň přechodně, než bude postavena opravdová škola. Myslíte si, že tento způsob řešení je výborný, protože lidé dostanou lepší byty a už nebudou bydlet nezákonně a vláda získá zpět pozemky, které jí patří, a bude s nimi moct obchodovat a získat tak finance\n20 ANO/NE Rozhodni, zda ANO, či NE 1. Ve většině indických slumů najdete televizi. 2. Slumy jsou vždy chatrče postavené z plechu, prken a podobného materiálu. 3. Ve slumech je nebezpečno, vládne tam kriminalita, drogy, nedůvěra. 4. Lidé žijící ve slumu nepracují. 5. Slumy leží v okrajových oblastech měst. 6. Všechny slumy jsou špinavé, hygienické podmínky jsou špatné. Odpovědi: ANO/NE 1 ANO, 2 NE vždy, 3 NE vždy, 4 NE, 5 NE všechny, 6 NE ad 4: ne vždy, záleží na nabídce práce, existuje zde šedá ekonomika, která není oficiální, ale lidé z ní žijí ad 6: někde není možnost kvůli nedostatku vody, ale v mnoha chudých oblastech se na čistotu velmi dbá, jakmile je jen trochu možnost jí dosáhnout Vysvětlení Ve většině indických slumů najdete televizi. (ano) Televize je nezbytnou součástí domácností téměř ve všech indických slumech. V jižní Indii před pěti lety dokonce místní politická strana voličům výměnou za hlasy slíbila barevné televize. Elektřina není problém, obyvatelé cihlových nebo bambusovo-dřevěných domků ve slumech se připojí nelegálně na drát z nejbližšího veřejného osvětlení. Mohou tak svítit a hlavně sledovat televizi. Pro většinu chudých a nevzdělaných Indů televize znamená důležitou věc určující jejich společenské postavení. násilí nebo drogy, takže mají silný smysl pro komunitu. Nevládní organizace i vláda rozpoznaly potenciál této spolupráce především mezi ženami, které se snaží změnit budoucnost pro své děti, a podporuje komunitu v řešení problémů. V jednom z indických slumů dokázaly ženy s podporou několika místních nevládních organizací například vymýtit prostituci v rámci slumu, vyčistit odpadních strouhy, vyjednat stavbu tři umýváren pro místní obyvatele přímo ve slumu Díky podpoře komunity a především povzbuzování těchto žen se slum pomalu mění. Lidé se cítí bezpečněji a jsou více motivováni zlepšovat místo, kde žijí. Lidé žijící ve slumu nepracují. (ne vždy, záleží na nabídce práce, existuje zde šedá ekonomika, která není oficiální, ale lidé z ní žijí) Ve slumu v Bombaji pracují obyvatelé v průmyslu, aby si vydělali na živobytí, můžete zde najít malé chudinské továrny na výrobu hrnců, mýdla, ale i drobné pekárny nebo dílny švadlen. Obživa je složitá, obyvatelé slumu musí spoléhat na improvizaci. Ve filipínském slumu například rodina vyrábí květináče ze starých pneumatik. Ořežou okraje, rozkrájí ji na čtvrtiny a pak už jen stačí nabarvit je nazeleno a pěkný venkovní květináč je na světě. Slumy leží v okrajových oblastech měst. (ne všechny) Slumy nestojí jen na perifériích, ale také uvnitř metropolí, kde mohou těžit z blízkosti městské infrastruktury, zvláště dopravy a dalších služeb (Indie, Filipíny). Všechny slumy jsou špinavé, hygienické podmínky jsou špatné. (ne, někde není možnost kvůli nedostatku vody, ale v mnoha chudých oblastech se na čistotu velmi dbá, jakmile je jen trochu možnost jí dosáhnout) Každodenní očista v tropické zemi, kde propocení trička je otázkou třeba jen pětiminutové chůze: Nabereš trochu do dlaně, otřeš si obličej, krk a prsa. Pak ještě jednou. A to samé s nohama. To ti musí stačit, voda je nedostatková a čistá voda z potrubí je drahá. (Abidjan, Pobřeží Slonoviny) Slum by byl ideálním prostředím pro natáčení reklamy na prací prášek. Vyprané prádlo všeho druhu visí všude, kam se podíváte. V lavoru s mýdlovou vodou žena úzkostlivě drhne kartáčem kalhoty, o kus dál se mladý muž chystá pověsit čerstvě vyprané spodní prádlo. Tady neplatí, že podle šatů poznáte společenské postavení člověka. Dívka ve slušivých květovaných šatech, která právě zametá před svou boudou stlučenou z plechu, jako by ke svému domovu ani nepatřila. (Filipíny, Manila). Slumy jsou vždy chatrče postavené z plechu, prken a podobného materiálu. (ne vždy) Některé slumy existují již po desetiletí, obyvatelé si proto své domy přestavují, snaží se je vylepšit, takže je možné vidět slumy, kde lidé žijí v cihlových i vícepatrových domech. V některých uličkách indického slumu Kalyana Puram v Čenaji je těžké uvěřit, že se jedná o slum. Ve slumech je nebezpečno, vládne tam kriminalita, drogy, nedůvěra. (ne vždy, komunita) Realita ve slumu není taková, jak si většina lidí myslí. Obecným rysem ve slumech je určitá spolupráce. Obyvatelé sdílejí stejné nedůstojné životní podmínky, domácnosti se potýkají s podobnými problémy, jako jsou alkoholismus, rodinné 38 39\nUNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI. Global Curriculum Project jako nástroj globálního rozvojového vzdělávání\nUNIVERZITA PALACKÉHO V OLOMOUCI PŘÍRODOVĚDECKÁ FAKULTA KATEDRA ROZVOJOVÝCH STUDIÍ Kristýna TILLOVÁ Global Curriculum Project jako nástroj globálního rozvojového vzdělávání Diplomová práce Vedoucí práce:


Jak vyřešit parkování na letišti, aby vás to nestálo spoustu peněz a váš vůz byl v bezpečí? • Tripmania.cz\nJak vyřešit parkování na letišti, aby vás to nestálo spoustu peněz a váš vůz byl v…\nParkování přímo na letišti se prodraží / Shutterstock\nKde nechat auto, když odlétáte na dovolenou? Možná vám to bude připadat jako zbytečná otázka, ale třeba už se vám někdy stalo, že se vám rodinná dovolená nepříjemně prodražila právě kvůli nevhodně zvolenému letištnímu parkingu. Právě proto je dobré se na tuto situaci předem připravit. Můžete pak ušetřit minimálně několik stovek. Jak na to?\n14. ledna 2019 | 14:41\nChystáte se na dovolenou a máte sbaleno spoustu bagáže. Jet na letiště městskou dopravou vzhledem k množství zavazadel nepřipadá v úvahu. S vysokou pravděpodobností byste všechny tašky neuhlídali a do cíle dojeli tak s polovinou bagáže. Utrácet za taxík se vám také nechce, navíc pohodlí vlastního vozu nic nepřekoná a samozřejmě budete auto potřebovat i při návratu. Nabízí se ale otázka, kam auto zaparkovat po příjezdu na letiště, abyste se s ním po návratu z dovolené vůbec shledali, aby bylo v pořádku a poplatky za ně vás finančně nezruinovaly. Jaké máte možnosti?\nPřímo na Ruzyni je to drahé\nNa pražském Letišti Václava Havla vás oficiální letištní parking na 8 dní vyjde na 990 Kč, pokud byste chtěli VIP variantu, potom je to 3000 Kč. Parkujete-li jenom na naložení a vyložení, pak máte 15 minut zadarmo, zdržíte-li se déle, máte pak půl hodinu za 100 Kč. Ve vašem případě jde o dlouhodobější parkování na celou dovolenou – většinou tedy minimálně oněch 8 dní. Musíte tedy počítat s tím, že na oficiálním letištím parkingu za tuto službu vytáhnete z peněženky tisícovku. To je docela dost. Dá se to někde pořídit levněji?\nV okolí letiště je celá řada parkingů, kde zaplatíte méně, a navíc můžete využít i různé doplňkové služby. Klidně se tak můžete dostat i na polovinu ceny vybírané na oficiálním letištním parkovišti. Během zimní sezóny (od října do března) za týdenní odložení vašeho miláčka na čtyřech kolech zaplatíte většinou cca 450-750 Kč.\nNejlevněji zaparkujete v zimě\nV létě (od dubna do září) zaplatíte více, protože je větší provoz a větší zájem, cca 650-950 Kč za týdenní úschovu vozu. I tuto sumu ale můžete stáhnout například včasnou rezervací. Velmi výhodnou cenu můžete získat tehdy, když parkování objednáte s předstihem – telefonicky, mailem či online. Máte pak jistotu, že se v okamžiku příjezdu už nemusíte o nic starat a vyjde vás to lacino.\nTransfery nejsou problém\nUrčitě vás na jazyku svrbí otázka, jak se z těchto parkingů na letiště dostanete? Velmi jednoduše, jejich provozovatelé zajišťují transfery na letiště a z něj. Je možné zajistit i to, že vystoupíte a vyložíte zavazadla až před letištním terminálem a vozidlo na parking dopraví řidič, zaměstnanec parkoviště. Po návratu vám ho opět přiveze až před terminál a nemusíte se o nic starat. Kromě toho je možné využít třeba i další služby parkingu: nechat si auto v době své nepřítomnosti umýt, nechat nabít baterii atd. Pokud budete na parkingu osobně, někde si můžete dát na parkingu občerstvení, využít jejich Wi-Fi.\nPrověřte recenze a hledejte pojištěnou firmu\nVypadá to lákavě, levně. Ale… Než si vyberete před dovolenou parking, na který svůj vůz odložíte, je třeba si pár věcí prověřit. Obvykle bývá dnes už samozřejmostí fyzická ostraha, oplocení areálu, kamerové systémy a také nonstop asistence. Jenže ani to nepřipraví váš vůz na všechny situace, které mohou přihodit. V prvé řadě si proto najděte na netu nezávislé recenze na daný parking.\nTy vám hodně napoví o kvalitě služeb. Dále volte jedině pojištěné parkoviště. Nezaskočí vás pak situace, kdy třeba některý ze zákazníků parkingu „ťukne“ do vašeho vozu při zajíždění nebo výjezdu. Chcete-li maximální ochranu vozu, ptejte se na zastřešená parkovací místa. Co kdyby přišlo krupobití, které může poškodit vůz.\nNecháte jim klíčky od vozu\nZjistěte si také, jestli provozovatel chce ponechat klíčky od vozu. Jestli řidič odváží váš vůz už od terminálu a po návratu vám ho přiveze zpět, samozřejmě mu je musíte nechat. Někdy ale klíčky chtějí i provozovatelé parkingů, kam si zajedete sami. Potom nastává otázka použití klíčků – může to být z kapacitních důvodů, kdy vám auto přeparkují třeba proto, aby se do areálu vešlo víc vozů.\nMůže se pak stát, že budete mít po návratu auto jinde a na místě, které se vám nebude zamlouvat – to je třeba si předem ujasnit. Proto vybírejte pozorně, porovnávejte nejenom aktuální ceny parkingů, ale i jejich výhody a nevýhody, poskytované služby. Na netu najdete i srovnávače parkování u letišť – i ty vám mohou v rozhodování pomoci.\nParkování přímo na letišti se prodraží, zkuste se poohlédnout v okolí


John Morris Kinyera - Arcidiecézní charita Praha\nÚvod Adopce na dálku® John Morris Kinyera\nJohn Morris Kinyera\nMuhammed Okello (rolník)\nAngela Anabu (rolnice)\nsestra Stella Mary Atimango (14 let)\nsestra Juliet Akidi (13 let)\nbratr Vincent Rackara Kica (5 měsíců)\nDobrý den, jmenuji se John a rád bych se stal doktorem. Určitě pak budu vědět, jak se zbavit jizvy, kterou mám na hlavě. Kamarádka mě totiž omylem uhodila velkým kamenem. Už jsem jí to ale odpustil. Chodím do druhé třídy, baví mě matematika, ale také rád sportuju. Atletika a fotbal, to je moje! Z barev mám nejraději červenou a k jídlu si pochutnám na fazolích.\nTatínek bohužel propadl alkoholu a maminka to s ním má těžké, protože nepracuje a vydělávat peníze musí ona. Pracuje na poli a stará se ještě o naše zvířata. Máme jako jedni z mála v naší vesnici i ovce. Pěkně se stará o naši domácnost a my jí se sourozenci alespoň pomáháme. Vše máme rozdělené, já třeba nosím vodu a zametám.\nVytisknout profil ID: 37313


Kudy z nudy - Pošumaví\nÚvod > Kam pojedete? > Plzeňský kraj > Pošumaví\nŠumava Pošumaví Jihočeský kraj Plzeňský kraj hrad zámek les Šimon Adler Tři oříšky pro Popelku Horažďovice Švihov Hartmanice Chudenice Rabí Dobrá voda a.s.\nPro dosud neobjevené podhůří Šumavy je typická kopcovitá krajina s remízky, hlubokými lesy a nádhernými výhledy k Šumavě, vrcholkům Brd, do rovin jižního Plzeňska i jižních Čech. Objevíte tu také známé středověké hrady a spousty dalších historických a přírodních památek a zajímavostí.\nPošumaví můžete poznávat třeba jako oblast impozantních hradů: je tu Rabí coby nejrozsáhlejší hradní zřícenina České republiky, Velhartice i vodní hrad Švihov, který znáte z pohádky Tři oříšky pro Popelku. Jeden z nejkrásnějších výhledů na Pošumaví se otvírá z Dobré Vody, horské osady s kostelem sv. Vintíře a Muzeem Šimona Adlera, v nedalekých Hartmanicích si prohlédnete Horskou synagogu. Zastavte se také v Chudenicích: kromě zámku se můžete podívat k rozhledně na Bolfánku a do Americké zahrady. S dětmi navštivte aquapark a zámek s interaktivní dílnou v Horažďovicích anebo pohádkový les Prašivice u Nalžovských Hor.\nHHartmanice , Horažďovice CHChudenice KKasejovice PPlánice ŠŠvihov VVelhartice\n+420 774 411 096\nPochod Horažďovická padesátka


Osobnosti: Jan Kraus (1065 článků), Andrej Babiš (17223 článků)\n5.7.2018 – Soluň, město odkud pocházeli Cyril a Metoděj, byla tehdy po Cařihradu druhým největším městem Byzantské říše. Odtud věrozvěstové Cyril a Metoděj doputovali na Velkou Moravu a dodnes zůstává tajemstvím, zda jižní Slované byli již osvícení a znalí písma. A jak se dnes žije v pravoslavných arcibiskupstvích na Balkáně?\n3.5.2012 – Připravovaný historický velkofilm Cyril a Metoděj - Apoštolové Slovanů, snímek k 1150. výročí příchodu věrozvěstů na Velkou Moravu, představil na panelu připravovaných českých filmů na festivalu Finál...\n1.7.2013 – Veřejnoprávní televize zkouší přinášet nové formáty, které zatím opomíjela: po dokusoapu teď přichází i s dokumentárním dramatem, tj. filmem, kde rekonstruované historické události ilustrují herci hranými scénami. Čtyřdílnou sérii Cyril a Metoděj – Apoštolové Slovanů bude ČT 2 vysílat každou sobotu k příležitosti 1150. výročí příchodu věrozvěstů. V listopadu pak bude ještě uvedena do kin víc než stominutová sestříhaná filmová podoba.\nOsobnosti: Marilyn Monroe (415 článků), Cyril Svoboda (378 článků)\nOsobnosti: Andrej Babiš (17223 článků), Miloš Zeman (23365 článků), Andrej Kiska (338 článků)\nOsobnosti: Miloš Zeman (23365 článků), Andrej Kiska (338 článků)\nOsobnosti: Leoš Mareš (3088 článků), Karel Šíp (348 článků), Jan Kraus (1065 článků), Simona Krainová (2002 článků), Karel Mareš (54 článků)\nOsobnosti: Cyril Svoboda (378 článků)\nOsobnosti: Michal Horáček (823 článků), Andrej Babiš (17223 článků), Cyril Svoboda (378 článků), Miloš Zeman (23365 článků)