VLADIMÍR VOJÍŘ - Publikace - NEPŘÍLIŠ STUDENÉ POBŘEŽÍ (ŠPICBERKY)\nNEPŘÍLIŠ STUDENÉ POBŘEŽÍ (ŠPICBERKY)\npublikováno: geografický magazín KOKTEJL, červenec/srpen 1999\n© Vladimír Vojíř 1999\nDne 30. března 1995 se na letišti v severonorském městě Tromsø připravuje ke startu letadlo skandinávských aerolinií. Cílem této „vnitrostátní linky“ je vzdálené arktické souostroví Špicberky. Nina Olaussen, studentka vysoké školy, před nástupem do letadla krátce zamává svým rodičům, čekajícím za plotem letištní plochy. Nikdo z nich netuší, že to bude její let poslední...\nPo dvouhodinovém letu stroj prudce brzdí na velmi krátké přistávací dráze letiště v Longyearbyenu na Špicberkách, ale bezpečně přistane. Téhož dne se Nina se svojí kamarádkou vydává na malý výlet do blízkého okolí. Na náhorní plošině Platåfjellet obě poprvé spatří osamělého ledního medvěda. Je dva roky starý, váží pouhých 88 kg a pomalu míří směrem k nim. Dívky nejsou ozbrojeny. Kamarádka Niny okamžitě skočí dolů z prudké stráně a běží úprkem zpět do osady přivolat pomoc. Necelých 13 minut poté, co je její zpráva přijata, přistává na Platåfjelletu helikoptéra s guvernérem Špicberků. Ale Nina je už mrtvá. Bylo jí 22 let...\nNevěděl jsem o této tragické příhodě, ale i tak jsem měl ze setkání s ledním medvědem před výpravou do vnitrozemí Špicberků veliký strach. Ledních medvědů, kteří jsou od roku 1973 celosvětově chráněni, je dnes totiž na Špicberkách kolem čtyř tisíc, tedy dokonce víc než samotných obyvatel. Ale lidé a medvědi si vcelku rozumně mezi sebou rozdělili „sféry vlivu“. Medvědi se pohybují převážně v severovýchodní části Špicberků, při pobřeží a na ledových krách, kde loví tuleně. Lidé se zase usídlili v části západní, která je díky teplému Golfskému proudu klimaticky mnohem přívětivější. A jen výjimečně se stává, je-li např. krutá zima, že se medvědi z hladu vydají za potravou napříč celým souostrovím, do oblastí, kde se mohou potkat s lidmi. Potom dochází k tragédiím: 18. července 1977 byl v Magdalenafjordu ledním medvědem usmrcen 33-letý rakouský lyžař. 6. září 1987 byli na ostrově Edgeøya napadeni medvědem dva holandští biologové. Jeden z nich byl těžce zraněn. Byli sice ozbrojeni, ale jejich zbraně neměly potřebnou ráži. Naštěstí oba útok medvěda přežili. „Můj španělský revolver ASTRA 357 Magnum má podle zkušeností místních lovců na medvěda dostatečnou ráži“, snaží se rozptýlit mé obavy šéf naší 14-ti členné expedice, v níž jsou i dvě ženy, známý polárník a dobyvatel severního pólu ing. Miroslav Jakeš. Špicberky jsou snad jediným místem na světě, kde nemusíte mít zbrojní pas, naopak zbraně vám zde vnucují. V Longyearbyenu jsou nabízeny k zapůjčení v širokém výběru především pušky, mezi nimiž nechybí ani výrobky z brněnské zbrojovky. Samotné použití zbraně proti medvědům ale není zase tak úplně jednoduché. Nejen proto, že snad jen zkušený místní lovec je schopen si při setkání s medvědem zachovat chladnou hlavu a především pevnou ruku. Mířit se totiž musí přesně, je jen jedno místo, kde je možné medvěda usmrtit okamžitě - hruď. Ale jsou i omezení administrativní. Zastřelit toto přísně chráněné zvíře je přípustné skutečně jen v případě bezprostředního ohrožení života. Tomu ale musí předcházet řada úkonů - od prokázané snahy vyhnout se přímému setkání až po varovné výstřely do vzduchu. Každou takovou událost totiž následně zkoumá vyšetřovací komise špicberských úřadů - podobně jako soudy posuzují „přiměřenou sebeobranu“. A pokud ta přiměřenou shledána není, nehrozí vám sice vězení, ale tak vysoká pokuta, že ji snad nezaplatíte do konce života. Každý večer před spaním natahujeme kolem našich stanů jakési dráty s poplašnými světlicemi a dělbuchy. Měly by reagovat na dotek a snad i nezvaného návštěvníka zaplašit. Ze setkání s medvědem mám strach. Zároveň si ale tak moc přeji nějakého medvěda alespoň vzdáleně zahlédnout. Prostě, paradox. Za celou dobu mého pobytu na Špicberkách se mi to nepodařilo.\nNa strmých stráních hor v údolí Grumant, u břehů majestátního ledového oceánu bylo kdysi jedno z prvních ruských uhelných středisek na Špicberkách - Grumantbyen. „Počátkem 50-tých let zde žilo dokonce víc než tisíc horníků. Těžba se ale ukázala jako nerentabilní, a tak jej Rusové v r. 1961 opustili“, říká nám Mirek o tomto zvláštním místě, o němž se z oficiálních turistických informací nedozvíte. Není ani snadné se k němu dostat. Přístup jak z moře, tak pěšky podél pobřeží prakticky není možný a cesta oklikou přes vnitrozemí nám zabere dva dny náročného pochodu. Neúprosný zub času a drsné arktické klima dokonaly své na místě, které kdysi patřilo k největším sídlům na Špicberkách. Z kdysi útulných hornických domovů zbyly dnes jen osamocené, polorozbořené zděné budovy. Blíží se soumrak a já do jedné z nich pomalu vcházím. Po schodišti, jehož se lidská noha asi dávno nedotkla a je celé obrostlé jakýmsi lišejníkem. Je to dům bez oken a dům bez dveří. Procházím jednotlivé místnosti. Ve skladu jsou ještě zbytky nejrůznějšího náčiní, torza hornických kahanů a zrezivělých svítilen. Na zdevastovaných stěnách vidím nápisy v azbuce, ale i dětské kresby. V jedné z obytných místností se posadím na kavalec a dívám se na zbytky hrníčků a skleniček pohozených na stole. Stále zachovávají svoji polohu, jež jim byla dána, někým, někdy před 40-ti lety. Tak zde, necelých tisíc kilometrů od severního pólu, žily kdysi celé rodiny s malými dětmi. Se svým trápením, se svými radostmi. Otvorem mezi střešními trámy rozpadající se střechy se na mne dívají nehybné a mlčenlivé mraky, nízce zavěšené nad zálivem. Je zde takové ticho, že se mi najednou zdá, že mne voláš. Ale tady to zní tak neskutečně. A já už zapomínám, co jsem cítil... Vrátím se mezi ostatní. Všichni s velkým zájmem pozorují bílou polární lišku. Má v tlamě racka a naší přítomností je zmatena natolik, že svoji kořist upustí a pak se začne zcela nesystémově proplétat mezi rezavými zbytky důlních zařízení, kolejnic a spoustou železného šrotu, jehož se v okolí válí požehnaně. Nad tím vším se tyčí pokřivený drátěný kolos - srp a kladivo. Zdá se mi, že sem toto panoptikum minulosti stylově i symbolicky docela zapadá. Mám velikou touhu trochu prozkoumat staré uhelné štoly, jejichž vchody jsou rozsety na úpatích okolních hor. Stejně velké je i nebezpečí - kdo ví, co v nich Rusové zanechali a výdřevy těchto štol jsou tak ztrouchnivělé, že snad jen zázrakem ještě drží. A já si do svého, téměř čtvrt metráku vážícího batohu, zapomněl přibalit karbidku a ochrannou helmu. Nakonec, led nahromaděný u vchodů, přístup do štol většinou stejně neumožňuje. Snad nikdy dřív jsem nepocítil tak silný pocit prázdnoty jako tady, na tomto lidmi již dávno opuštěném a snad všemi bohy zapomenutém místě. A i já Grumantbyen opouštím...\nGrumantbyen svojí polohou a poměrně mělkým pobřežím Rusům neumožňoval vybudovat zde i úpravnu uhlí, překladiště a zejména přístav pro nakládání. Postavili je proto až v zálivu Colesbukta, asi 10 km jihovýchodně odtud. Obě místa spojuje stará, úzkorozchodná trať. Vede podél pobřeží, částečně tunely v masivu hor, jež se někdy téměř kolmo noří do oceánu. Ale tam, kde rozestup vrstevnic mapujících pobřeží Isfjordu byl pro ruské inženýry příznivější, nahradily tyto ve skalách proražené tunely jen tunely dřevěné. Ty sice trať chránily před sněhem, ale pro nebezpečí požáru bohužel neumožňovaly použití, mnou tak milovaných, parních lokomotiv. Jdu po pražcích celého úseku této tratě. Je to vlastně nejsevernější železnice na světě, nepočítám-li krátkou kolejovou spojku v Ny-ålesundu, který leží ještě o pár stupňů severní šířky severněji. Vzdálenost mezi pražci snad ruští inženýři propočítali optimálně, ale pro mne, obtěžkaného batohem, kamerou a fotoaparátem je zcela nevyhovující. Chůzí po jednom jen cupitám a ob dva pražce je to zase trochu moc. Zastavím se, abych vyfotografoval koleje, které vlivem mrazu a častých sesuvů půdy postupně nabyly trochu bizarnějších tvarů, než na jaké jsme u slušných železničních kolejí zvyklí. Než sundám svůj baťoh, najdu vhodné místo, promyslím kompozici, zmáčknu spoušť a zase si těžký baťoh nasadím, mi ostatní zmizí v dáli, za ochozem hory. Vzpomenu si na medvěda a pro jistotu, bez ohledu na pražce, přidám do kroku. Jediný Mirek má z nás totiž zbraň a ten je tradičně někde „hluboce“ vpředu. Pro mne tak náročný a vyčerpávající pochod bere jen jako lehký trénink. Zbytky dřevěného tunelu nad starou tratí jsou kupodivu docela zachovalé a nejeví znaky zchátralosti ani hniloby. Neodolám a vezmu si z tratě na památku jakýsi těžký rezatý předmět, sloužící snad kdysi k napájení elektrických lokomotiv. Později, když stoupáme do strmého kopce ve snaze zdolat jakousi horu, se mi kolegové posmívají: „Všichni lezeme traversem, ale Vláďa i s traverzou“. Každý z nás si povinně z tohoto tunelu přibalí kus prkna. Na Špicberkách není jediný strom. A tak později, si můžeme z částí ruského tunelu rozdělat oheň. A jeho vůně je tak příjemná....\nAsi kilometr od opuštěného ruského přístavu, u staré trati, na břehu zálivu Colesbukta stojí osamělá chata. Je jednou z nejhezčích na Špicberkách a v r. 1912 ji zde postavil ruský geolog a polárník Vladimír Rusanov. „V liduprázdném vnitrozemí Špicberků je ještě několik dalších chat. Některé patří Norům, jiné Rusům. Malý rozdíl mezi nimi je v tom, že ty ruské se vůbec nezamykají a jsou tak připraveny poskytnout útočiště všem, kteří to potřebují. Prostě rozdíl národních mentalit a duše ruská je otevřená...“, vysvětluje nám Mirek. Útulná chata, z jejichž velkých kamen po chvilce sálá tak příjemné teplo, s několika palandami a vybavená i kuchyňskými potřebami je opravdovým dobrodiním pro promrzlé, hladové a náročným, několikadenním pochodem vyčerpané poutníky. Vyjdu před chatu a na dřevěném stole rozložím svůj mokrý stan. Ostatní jsou uvnitř a tak jsem na břehu zálivu sám. Pozoruji jeho klidnou hladinu, vzdálené masivy hor na protilehlém pobřeží, arktickou oblohu a najednou se mě zmocňuje silný pocit melancholie. Co je vlastně na světě krásnějšího než obloha? Myslel jsem si, že uvidím modrou (Láska) a říkal jsem si, jak nádherná barva by to mohla být. Ale vidím jen mraky, které se potulují po severní obloze. A ty jsou bílé a smutné... Pomíjejí, stejně tak jako lidské sny...\nTuto chatu postavil na Špicberkách v roce 1912 ruský geolog Vladimír Rusanov. Z pověření carské vlády zde hledal uhlí a uskutečnil i řadu přírodovědeckých bádání. Přestože své úkoly úspěšně splnil, byl Arktidou fascinován natolik, že se vypravil ještě dál na sever. Francouzská snoubenka Julie Jeanová, která jej z lásky doprovázela, byla tak první ženou, která našla odvahu se zúčastnit polární expedice. Další osud obou byl ale tragický a zůstává dodnes záhadou.\nNásledující den si prohlédnu i druhou místnost Rusanovovy chaty, která je jakýmsi malým muzeem tohoto polárníka. Na stěně visí jeho velká fotografie. Umím obstojně rusky a tak svým kamarádům překládám z životopisné knihy jeho tragický a dodnes neobjasněný osud. Tento muž byl velmi vzdělaný, ale pro své pokrokové názory byl mnohokrát carskými úřady vězněn. Část svého života strávil ve vyhnanství na Sibiři. Během svých studií přírodních věd na pařížské Sorboně se seznámí se studentkou medicíny Julií Jeanovou. Oba mladí lidé se zamilují. Rusanova ale fascinuje sever a podaří se mu dosáhnout toho, že je carskou vládou dokonce pověřen vedením polární expedice, jejímž cílem jsou právě Špicberky. Jeho malý kutr Herkules připlouvá na tyto ostrovy v r. 1912. Rusanov zde hledá pro Rusko uhelná ložiska, objevená naleziště mapuje a provádí jejich zábory. Kvůli přezimování si také postaví tuto chatu. Svůj úkol splní rychle a dobře, ale zpět do vlasti se nevrátí. Vydá se, a tentokrát již na vlastní pěst, dál na milovaný sever. Chce se pokusit proplout severovýchodním průjezdem z Atlantiku do Pacifiku. Na palubě Herkula je s ním kromě 9-ti členné posádky i jeho krásná francouzská snoubenka, snad vůbec první žena, která se účastní polární expedice. Vladimír se dlouho bránil, ale Julie trvala na svém - bude prostě svého milého doprovázet vždy a kamkoliv. Dne 31. 8. 1912 je Herkules spatřen naposledy. Z ústí průlivu Matočkin Šar, míří do Karského moře, které je v tomto roce extrémně zaledněné. Pak se po Rusanovově výpravě slehne zem. V r. 1934 jsou sice nalezeny některé předměty a útržky písemností, prokazatelně patřící této výpravě, ale její další osud zůstává dodnes záhadou. Otec Julie umírá v Paříži žalem. Po dvou letech marného čekání ztratil poslední naději, že svou jedinou dceru ještě uvidí. Tak tady, na tomto místě, v této chatě, se oba mladí lidé kdysi, tak hrozně dávno, milovali... Před odchodem pomáhám ostatním chatu uklidit a připravit dříví na zátop. Necháváme zde i část svých potravinových zásob pro další návštěvníky. Přijdou sem někdy za měsíc, či za rok? Je to ale jakýsi nepsaný zákon.\nDne 29. srpna 1996 se na letišti v Moskvě připravuje ke startu letadlo typu TU-154, patřící soukromé ruské společnosti Vnukovo. Zamíří k vzdálenému arktickému souostroví Špicberků. Ukrajinští a ruští horníci s rodinami, kteří se po dovolené v rodné vlasti vracejí zpět za prací ve špicberských uhelných dolech, naposledy zamávají svým blízkým. Nikdo netuší, že to bude jejich let poslední... V té době je na Špicberkách nepříznivé počasí s nízkou oblačností. V letištní hale longyearbyenského letiště toto letadlo ale již netrpělivě očekává dalších 120 horníků, kteří se zase mají do vlasti vrátit. Kapitán letadla žádá pro silný vítr povolení k přistání ze strany moře, norská řídící věž však trvá na obvyklém přistávacím manévru ze strany opačné. Aniž by letadlo vyslalo jakýkoliv nouzový signál, v podmínkách snížené viditelnosti narazí krátce po desáté hodině do hory Opera, vzdálené necelých 10 km východně od letiště. Všech 141 osob včetně 3 dětí na palubě letadla zahyne...\nRusové mají na základě smlouvy z roku 1920, kdy Špicberky, tato země nikoho, připadly Norsku, volné právo těžit ve Špicberkách uhlí. A tak již ve 20-tých letech se zde utvářejí dvě národnostní komunity - norská a ruská, přičemž, co do počtu obyvatel, je ta ruská dokonce početnější. Je to zvláštní, ale vzájemné norsko-ruské vztahy tady na severu byly po celou tu dobu doslova příkladné, bez ohledu na všechny ideologické antagonismy, studenou válku, či jiné nesmysly s časově omezenou platností. Až tragédie letadla TU-154 do těchto vztahů vnesla jistý stín. Vždy se hledá viník a technický stav strojového parku ruských aerolinií, četnost nehod na ruských linkách, to vše v té době mluvilo proti Rusům. Mluvilo se i o opilosti ruských pilotů. Ale Rusové asi věděli své. A tak vzájemné návštěvy a tradiční společné kulturní a sportovní akce byly touto událostí na čas poznamenány. „Skutečně jsme se snažili svalit vinu za tuto tragédii na Rusy“, říká mi sympatický norský lovec. Povídáme si v osamělé chatě špicberského vnitrozemí. Pozval mě na kus řeči a jakýsi koňak, zde tak vzácný a drahý. Krátce předtím zastřelil soba, jehož vnitřnosti jsou teď rozvěšeny kolem chaty. „Ale nebylo to tak, chybu udělala norská obsluha řídící letištní věže při navigaci.“ A toto mi řekne hrdý Nor! Jaké je skutečná pravda ohledně příčin této katastrofy se ale asi nikdy nedozvíme, pokud to vůbec někdo ví. Nakonec, a není to tak dávno, ruská vyšetřovací komise prováděla na Špicberkách simulovanou rekonstrukci přistávání nešťastného TU-154. Neznám její závěry. Ale je dobře, že vztahy Norů a Rusů na Špicberkách jsou dnes zase dobré a stejně přátelské, jako byly dřív, po celá desetiletí..\nZastavuji se u kamenné mohyly na Platåfjelletu, postavené na místě, kde se kdysi Nina setkala s medvědem. Na mramorové desce je místo obvyklého epitafu jen fotografie. Fotografie krásné mladé dívky. Čerstvé květiny jsou důkazem, že na nešťastnou Ninu ani tady, na dalekém severu, její blízcí nezapomněli.\nJedna z nejsevernějších pevnin na zeměkouli polární souostroví Špicberky (Špičaté hory), nazývané též Svalbard (Studené pobřeží) leží na pomezí severního Atlantiku a Severního ledového oceánu mezi 74º a 81º s.š. Je tvořeno ostrovy: Západní Špicberk, Severovýchodní země, Barentsův ostrov, Edgeův ostrov a Mys prince Karla. Patří k němu i osamělé ostrovy Jan Mayen, Medvědí ostrov (Bjornøya) a mnoho menších ostrovů a ostrůvků. Jejich rozloha je přibližně stejná jako naší republiky.\n54% území tohoto souostroví pokrývají ledovce. Nejvyšší vrchol Newtonův štít (Newtontoppen) ležící na severozápadě, dosahuje výšky 1717 metrů. Od konce října do konce února je na Špicberkách polární noc. Teploty klesají až na -46º C. Nejvyšší naměřená teplota v létě byla +21,3º C. Během tohoto století se podnebí Špicberků ale výrazně oteplilo. Větev teplého Golfského proudu zasahuje do západní části Špicberků. Na pobřeží východní přináší studený proud od severu naopak ledové kry. To způsobuje, že západní pobřeží je výrazně teplejší a proto jen tam jsou trvale osídlená místa. Rostlinstvo na nezaledněných oblastech je skrovné - lišejníky, mechorosty a vyšší cévnaté rostliny.\nO souostroví se zmiňují poprvé islandské kroniky z roku 1191. Objevili jej tedy vikingové. To však upadlo v zapomenutí, a tak je jejich objev připisován Holanďanům - kartografu Willemu Barentsovi, který se v r. 1596 pokusil se dvěmi loďmi proplout Severovýchodním průjezdem a dostal se náhodou do jejich blízkosti. V 18. století se na Špicberkách začaly lovit velryby a začínají sem jezdit ruští lovci kožešin. V 19. století pak i lovci norští. Přesto až na přelomu 19. a 20. století norsko-švédská expedice poprvé souostroví prozkoumala a provedla jeho přesné zaměření. Tato země nikoho, která nebyla nikdy trvale osídlena, připadla v r. 1920 Norsku na základě mezinárodní úmluvy, kterou podepsalo i Československo. Všech 42 signatářů úmluvy má zajištěno právo těžit na Špicberkách nerostné bohatství, zřizovat zde výzkumné a spojovací stanice. Této možnosti však prakticky využívají jen Rusové.\nNa Špicberkách je pět trvale osídlených míst: norské správní středisko Longyearbyen, doly v Sveagruvě a výzkumná stanice v Ny-ålesundu. Rusové mají dvě uhelná střediska - Barentsburg a Pyramiden. Celkem v těchto pěti osadách žije asi 2800 obyvatel. Nepočítaje dvě meteorologické stanice - Isfjord Radio, kterou obsluhuje pět Norů a Hornsund s osmi Poláky.\nnapsal a vyfotografoval Vladimír Vojíř\n(toto je původní text, v geografickém magazínu KOKTEJL byl částečně upraven)\nPraha, 15. 5. 1999


Penziony na prodej Trhový Štěpánov | Eurobydleni.cz\nAktuální nabídka penziony na prodej Trhový Štěpánov denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si penziony na prodej Trhový Štěpánov než Vás někdo předběhne.\nKategorie penziony na prodej Trhový Štěpánov se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele penziony na prodej Trhový Štěpánov neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je penziony na prodej Trhový Štěpánov právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné penziony na prodej Trhový Štěpánov\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii penziony na prodej Trhový Štěpánov, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující penziony Trhový Štěpánov, a to penziony na prodej Trhový Štěpánov, pronájem penzionu pronájmy penzionů Trhový Štěpánov, Pension Trhový Štěpánov na dražba.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii penziony k prodeji Trhový Štěpánov nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích komerční nemovitosti Trhový Štěpánov, komerční nemovitosti k prodeji Trhový Štěpánov, komerční nemovitosti k pronájmu Trhový Štěpánov, Komerční nemovitosti Trhový Štěpánov na dražba.\nDalší lokality v okolí penziony na prodej Trhový Štěpánov\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii penziony na prodej Trhový Štěpánov, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr penziony na prodej Trhový Štěpánov. Určitě lépe naleznete penziony na prodej Trhový Štěpánov, který hledáte.


planes.cz - Letiště Atény - Eleftherios Venizelos\nATH | LGAV | Řecko\nHellas Jet (HEJ/HJ)\nAténské mezinárodní letiště Eleftherios Venizelos se nachází přibližně 33 kilometrů jihovýchodně od centra města. Pokud jste tedy ubytováni v centru Atén, počítejte, že vám cesta z letiště zabere téměř hodinu času, nechcete-li tedy příliš utrácet za taxi a zvolíte-li cestu městskou hromadnou dopravou. Ta jezdí 24 hodin denně.\nVe srovnání s jinými letišti evropských metropolí patří to aténské k těm menším, cestující se proto po areálu poměrně rychle zorientují. Letiště bylo postaveno v roce 2001 a má dva terminály a. Najdete zde však veškeré služby, na které jste zvyklí z jiných větších evropských letišť – obchody se suvenýry, módou, fast-foody, směnárny, bankomaty, úschovnu zavazadel za cenu od 6 EUR za den aj.\nZ letiště je nejsnadnější cesta do centra pomocí metra. Jedná se také o nejrychlejší variantu dopravy. Stanici podzemky najdete přímo v areálu budovy letiště a cena je zhruba 8 EUR. Cesta bude trvat asi 40 minut.\nZvolíte-li pro přepravu z letiště autobus, nebudete na něj muset dlouho čekat, jezdí totiž velmi často. Cena za cestu autobusem vás vyjde nejlevněji a to na 3 EUR.\nPřímo na letišti můžete využít jednu ze šesti autopůjčoven a zapůjčit si vozidlo. Služby zde nabízí Avis http://www.avis.gr/ , Budget http://www.budget-athens.gr/ , Europcar http://www.europcar.com/EBE/module/booking/FirstStep.do , Hertz https://www.hertz.gr/hertz/ , National Car Rental/Alamo http://www.nationalcar.gr/ , Sixt http://www.sixt.gr/gr/ .\nAuto si můžete zarezervovat pomocí internetu z pohodlí vašeho domova. Cesta z letiště po hlavní řecké silnici Attiki Odos vám potrvá zhruba 30-40 minut pokud nenarazíte na dopravní zácpu.\nAténské letiště je předměstskou železniční tratí napojeno na hlavní nádraží. Intervaly odjezdu jednotlivých vlaků jsou poměrně časté.\nPokud zvolíte pro svou cestu do centra Atén taxi, počítejte s cenou kolem 25 EUR.\nPo incidentu s letadlem Ryanairu riskuje Bělorusko částečnou leteckou blokádu\nUnited Airlines plánují nové linky do Evropy\nŘecko zakázalo a opět povolilo lety Wizz Airu\nAegean v rámci své expanze rozšíří flotilu, zavede nové linky a bázi na Korfu\nAegean Airlines zvýší se začátkem léta 2018 frekvenci letů z Athén do Prahy


Rekreační apartmán Wagner v Mariánské Lázně CZ3530.20.3 | Interhome\n"Wagner", 2-pokojový apartmán 38 m2, ve zvýšeném přízemí. Pěkně a útulně zařízeno: obývací pokoj/ložnice s 1x vysunovacím lůžkem (2 os.), jídelním stolem a TV se satelitním vysíláním. 1x pokoj s 1x dvoulůžkem. Kuchyňský kout (2-plotýnkový vařič, varná konvice, mikrovlnná trouba, mraznička). Koupelna se sprchou a WC. Velmi pěkný výhled do zahrady. K dispozici: Internet (WiFi, zdarma). Rezervované parkovací místo (oplocené) u domu u domu. Upozornění: nekuřácké ubytování. Maximálně 1 pes povolen.\nRecenze klientů - Rekreační apartmán Wagner


TJ Sokol Blovice - FK Nepomuk B, 17.kolo , Plzeňský | Plzeň - Jih | Okresní přebor , 2018-2019 | fotbalunas.cz\nJ. Parouz 34.\nT. Matoušek 80.\n72. M. Baran\nNepomuk "B" dost potrápil Blovice, které nakonec berou všechny body za těsný výsledek\n34. J. Parouz , 80. T. Matoušek - 72. M. Baran\nŽe se poslední zápasy Blovicím, které jsou aktuálně první v tabulce, příliš střelecky nedaří, už bylo psáno v minulých reportech. Dnes to také nebylo střelecky jiné. Naopak Nepomuk "B", který se momentálně pohybuje na dvanáctém místě tabulky dnes hodně potrápil favorita. Kdyby proměnil své velké šance v dnešním zápase, nemusely mít Blovice z dnešního zápasu všechny tři body. Nakonec po velmi sporném verdiktu rozhodčího, ze kterého posléze domácí kopali přímý kop, vzniknul rohový kop po odvácení hostující obranou a Blovice z něho nálsedně vstřelily druhý gól a tři mistrovské body tak zůstaly všechny doma!\nNeproměněné šance Nepomuku znamenaly těsné vedení Blovic\nZa chladnějšího jarního počasí se odehrál zápas mezi týmy, které dělí v tabulce velký bodový rozdíl. Na hostech však tento bodový diskomfort v prvním poločase nebyl nikterak znát. Nepomuk vyrukoval v zápase s velkou zkušenostní, když hned šest borců v základu bylo starší čtyřiceti let. Blovicím od začátku v jejich hře chyběla lehkost, obrana neměla patřičné sebevědomí a těžko hledala konstruktivní přihrávky, záloze chyběl především rychlý přechod do ofenzivy, což samozřejmě hrálo do karet soupeři, jenž přijel, jak už bylo uvedeno, se starším kádrem, ale o to zkušenějším. Nepomučtí se dokázali vždy včas vrátit za balon, kde se jim dařilo odvracet minimálně náznaky útočné aktivity domácích, což byl po celý zápas důležitý prvek, na který favorit jen těžko hledal recept. První velkou šanci spálil již v 5. minutě Rous, který na malém vápně minul branku. Ve 26. minutě pálil z pravé strany z přímého kopu kapitán Lajbl, ale jeho střelu pod víko vytáhl nad břevno brankář. Domácím chyběl v pokutovém území jak potřebný důraz, tak i patřičná přesnost. A tak to byli právě hosté, kteří mohli vsítit první gól zápasu. Na druhé straně se snažil překvapit zkušený Slach, dostal se do 2 šancí, ale naložil s nimi prachbídně. Jak uvedl po zápase, určitě s nimi měl naložit úplně jinak a mohly být protaveny v gól. Po těchto šancích se naopak opět osmělili domácí a s trochou štěstí se z úhlu v 34. minutě trefil Parouz, jehož centr zapadl nečekaně do brány - 1:0!. Pokud si vzpomínate na report z minulého kola, povedlo se Blovicím úplně to samé - lze se tedy domnívat, že to úplná náhoda nebyla, navíc takové branky prostě padají a v žádném případě nelze snižovat jejich kvalitu, vždyť branka padla po našem stálém snažení ohrozit branku soupeře. Pokud se tým do šance nedostane, nemůže ani taková branka padnout. V závěru poločasu ještě domácí orazítkovali tyč, ale i tak se šlo do kabin za hubeného výsledku 1:0!\nSrovnání Nepomuku v druhém poločasu však nakonec zápas do penaltového rozstřelu nedotáhlo\nHosté v prvním poločasu viděli, že když budou praktikovat jejich styl hry i ve druhémpoločasu, může to přinést srovnání - s takovým výkonem nastoupili hosté i do druhého poločasu. Domácí se snažili, ale v některých momentech zápasu je z bojovnosti vyučoval právě soupeř, jehož hráči hráli především srdcem. Pro domácí tohle mělo být varování, zvlášť když jedna ze střel soupeře měla gólové parametry, ale reflexivně zasáhl brankář Šabata. Hosté neupustili od své hry a nakonec se jim však podařilo vyrovnat, kdy po rohovém kopu se nemýlil hlavou dobře hrající Marek Baran - 1:1! Emoce začaly hrát prim na obě strany, nepřidaly k této atmosféře ani sporné výroky rozhodčího. V závěru se však nakonec domácí pře jenom radovali. Právě po sporném rozhodnutí rozhodčího, kterých měl v zápase několik, dostali výhodu přímého kopu domácí. Obrana hostů přes nesouhlas s tímto rozhodnutím si se zahrávaným přímým kopem poradila pouze odvrácením na rohový kop a z příslušného rohového kopu, který byl lehce přetažený vstřeli domácí branku. Dlouhán Tomáš Matoušek si naskočil na tento centr a nedal brankaři jedinou šanci 2:1! Závěr zápasu si již domácí pohlídali a tři mistrovské body zůstali nakonec doma.\nLuboš Horvát:\tačkoliv měl soupeř vysoký věkový průměr, opíral se především o svoji zkušenost. Všechny kluky znám osobně, některé i léta, mají můj velký respekt, minimálně nám dali lekci z bojovnosti. Zřejmě hrálo v hlavách mých hráčů i lehké podcenění, to si nemůžeme dovolit v žádném zápase, nikdo nám nedá body zadarmo. Necháváme se často strhnout emocemi a ano - chybí nám herní pohoda, která byla vidět v přípravě. Ale na druhou stranu nechci naše výkony nijak bagatelizovat, i když jsme kritizováni, na jaře jsme získali 11 bodů z 12. Chceme se především soustředit sami na sebe. Asi by každý rád z našich fandů viděl pověstný fotbalový válec, ale ne vždy je to možné. Dnes se mi líbil výkon Honzy Parouze, nedělal hrubé chyby, plnil si úkoly a navrch dal gól. Tento letošní maturant má z dospělého fotbalu již své zkušenosti.\nSlach Jiří:\tV zápase jsme lepším týmem nebyli, ale paradoxně největší šance v zápase jsme měli právě my - mimochodem, já v první půli dokonce dvě, ale neproměnili jsme žádnou! My se však dnes za svůj výkon nemusíme stydět a musím všechny kluky opravdu pochválit za obětavý výkon i přesto, že se prohrálo. Šest lidí v základu mělo přes čtyřicet let, takže zkušenost byla obrovská. Domácí dali druhý gól po faulu, na který máme názor, že ho rozhodčí odpískal naprosto špatně a byl vymyšlený. Mimochodem rozhodčímu se dnes zápas absolutně nepovedl a tím myslím na obě strany - myslím si, že ani domácí s jeho výkonem nemohou být spokojeni.\nJ. Šabata [-] - V. Šeba [-] (20. M. Houdek [-] ) , M. Heřman [-] , A. Zdvořáček [-] - O. Laibl [-] , J. Veselovský [-] , J. Sýkora [-] , J. Parouz [-] - J. Rous [-] , R. Šabata [-] (72. T. Matoušek [-] ) , Š. Merhaut [-] (60. V. Houdek [-] )\nD. Slivoň [-] - J. Slach [-] (66. M. Berkovec [-] ) , M. Baroch [-] , M. Baran [-] , M. Viktora [-] , F. Mareš [-] , J. Ticháček [-] , V. Švec [-] , J. Martínek [-] , P. Váňa [-] , V. Janoch [-]\nŽK: 23. J. Rous , 43. Š. Merhaut , 84. V. Houdek , 90. M. Houdek - 30. F. Mareš , 88. J. Martínek .\nPočet diváků: 40. Rozhodčí: SLABÝ Otto - KŘEN Jiří, SOBOTA Jaroslav.


Přemýšlíte o elektromobilu? 5 věcí, které byste měli vědět | Jo cestování magazín\n21 Úno, 2022 admin-007 Poznávací dovolené 372 views\t0\nTrend eletrifikace v posledních letech výrazně zasáhl automobilový svět. Téměř každá automobilka dnes uvádí na trh své známé modely v elektrifikované verzi, ale i úplně nové elektromobily. Říká se, že jak si jednou elektrické auto pořídíte, už nikdy nebudete chtít nic jiného. Co tedy obnáší takový vůz parkovat ve své garáži, kolik to stojí a vyplatí se vůbec jízda na elektřinu?\nChcete se během řízení cítit co nejpohodlněji a užít si tu pravou jízdu na maximum? Potom byste se měli zaměřit na elektromobily. Ty jsou podstatně jednodušší na ovládání – můžete zapomenout na manuální řazení a hučení motoru, které mnohdy odvádí pozornost od samotného řízení. Vaše cesta bude ve srovnání se spalovacím motorem o dost klidnější. Běžné automobily totiž mnohdy reagují opožděně a s utrápenými zvuky motoru. S elektromobilem na to stačí pouze šlápnout.\nPokud přemýšlíte o koupi elektromobilu, ale nemůžete si ho zatím dovolit, je tu i další varianta, která udělá vaší peněžence radost a tou je tzv. operativní leasing. „Popularita operativního leasingu u jednotlivců ale i podnikatelů rok od roku roste. Lidé si ho velmi oblíbili, protože při něm není vyžadována žádná akontace, ani vstupní poplatky. Jedná se vlastně o dlouhodobý pronájem auta, stejně jako si pronajímáte třeba byt. V ceně je servis auta, pojištění, asistence, STK i dálniční známka. Klient platí každý měsíc předem dohodnuté splátky, přičemž po splacení si může vybrat opět nové a bezpečnější auto. V případě naší společnosti je také možné dohodnout se na odkupu vozidla,“ vysvětluje Monika Vocílková ze společnosti Arval.\nVelmi častými mýty jsou dezinformace ohledně reálného dojezdu elektromobilu. U různých typů vozů se výrazně liší, někdy i o stovky kilometrů. Faktem ovšem zůstává, že nová generace vozů vyráběná v roce 2020 disponuje již reálným dojezdem s oficiálně udávanou hodnotou kolem 300 kilometrů a více. V reálu je ovšem potřeba počítat s hodnotou většinou o cca 20 % nižší. Je potřeba si před koupí promyslet k jakým účelům si auto pořizujete. Řada automobilek vyrábí vozy s dojezdem okolo 100 – 200 kilometrů. Ty jsou cíleny na méně náročné zákazníky, kteří auto používají do města, na nákup nebo do práce a nepotřebují jezdit delší vzdálenosti. Jejich hlavní výhodou je pak cenová dostupnost. K moři byste s nimi ovšem „na jeden zátah“ nedojeli.\nPředchozí Účastníci lednové Veggie Challenge zachrání téměř 7 000 zvířat.\nNásledující Hecht Cocis Zero: Do města i na výlet. Elektrický skútr pro dva\n0 Komentáře “Přemýšlíte o elektromobilu? 5 věcí, které byste měli vědět”


Zmatek a hněv. Cestovní pravidla Anglie přinesla vlnu kritiky - Seznam Zprávy\nZprávySvětZmatek a hněv. Cestovní pravidla Anglie přinesla vlnu kritiky\nLetiště London Heathrow v Anglii.\nCestovatelé z řady zemí jsou pobouřeni novými covidovými pravidly, podle kterých Anglie nebude uznávat očkování absolvované třeba v jižní Asii či Africe. Podle kritiků je přístup nelogický a diskriminační.\nBritská vláda minulý týden představila svůj nový plán covidových pravidel jako „zjednodušený systém pro mezinárodní cestování“. Změna má umožnit plně očkovaným cestovatelům přijíždějícím do Anglie vynechat karanténu a absolvovat menší počet testů. Zatímco značná část světa si díky tomu může oddechnout, ve druhé panuje hněv i zmatek.\nDůvodem je háček skrytý za tím, kdo je vlastně tamními úřady považován za plně očkovaného. Aby cestující mohli využít již zmiňovaných výhod, musí obdržet látku v rámci amerických, britských či evropských programů nebo musí jít o Británií schválenou látku. Očkování tak Anglie uzná jen v rámci určité skupiny států.\nNa seznam těch úspěšných se mimo Evropské unie či Spojených států dostalo hned několik zemí v Asii, Kanadě nebo Austrálii, bokem však zůstává třeba Indie i Afrika. Například africká Keňa, jak upozorňuje agentura AP, přitom od Velké Británie obdržela stovky tisíc dávek vakcíny AstraZeneca. Tamní lidé tak nerozuměli tomu, proč se jejich očkovací programy nezdají britské vládě dost dobré.\nV reakci na pobouření ale obě země zasedly k jednání a vydaly společné prohlášení, podle kterého by Spojené království mělo uznat vakcíny podávané v Keni. V prohlášení je ovšem zdůrazněno, že vytvoření systému, který bude vzájemně uznávat programy očkovacích pasů, vyžaduje čas.\nPředsedkyně Jihoafrické lékařské asociace lékařka Angelique Coetzeeová se již nechala slyšet, že tamní občané jsou „diskriminováni“ a situace je „zcela nepřijatelná“. Panují navíc obavy, že nová pravidla napomohou zhoršení váhavosti africké populace ohledně očkování. Plně očkováno je na kontinentu okolo 4 % lidí, za nízkou proočkovaností ovšem stojí i nedostatek vakcín nebo dezinformace.\nThe Hindustan Times, jeden z předních indických deníků psaných v angličtině, označil ve svém úvodníku rozhodnutí britských úřadů za „nelogické a škodlivé“. Ve spojení s Indií však Británie alespoň odstoupila od jednoho z dřívějších opatření, které také zvedlo vlnu nevole.\nPřípravek britské firmy AstraZeneca, který je vyráběn v Indii a je známý pod názvem Covishield, totiž původně nebyl na seznamu schválených vakcín. Výrobek zatím nebyl formálně schválen regulačními orgány Spojeného království, a to navzdory tomu, že některé dávky již země aplikovala a miliony jich byly odeslány do zemí s nízkými a středními příjmy.\nV průběhu tohoto týdne dokonce indický ministr zahraničí Harsh Vardhan Shringla varoval, že britská pravidla, která vstoupí v platnost příští měsíc, by mohla Indii donutit k uvalení recipročních opatření, pokud problém nebude vyřešen.\n„Neexistuje nikdo, s kým jsem mluvil, kdo by nebyl naštvaný. Lidé jsou zmatení,“ cituje britský list The Guardian jednoho latinskoamerického diplomata. Do anglických tabulek nepasuje právě ani Latinská Amerika. „Nechápu, jak to může být přípustné. Jednoduše mi to nejde do hlavy. Nedokážu vysvětlit, co za tím je, jen vím, že je to velmi, velmi, velmi nefér.“\nNa výzvu k vysvětlení, proč jsou vakcíny podávané v některých zemích přijatelné, zatímco v jiných nikoliv, již ve vyjádření odpověděl mluvčí britské vlády: „Naší nejvyšší prioritou zůstává ochrana veřejného zdraví a znovuotevření cestování bezpečným a udržitelným způsobem. Z toho důvodu musí certifikace očkovacích látek všech zemí splňovat minimální kritéria s přihlédnutím k veřejnému zdraví a širší škále faktorů.“ Neznámou však zůstává třeba to, co vlastně mezi zmiňované faktory spadá.


Září 2019 – Únor 2020 Zář 2019 – Úno 2020\nAPOST – pošta 277 16 Všetaty\nZář 24 – Říj 4 celý den\nNálepka Apost s přítiskem Památník J. Palacha k příležitosti otevření památníku.\nAPOST – pošta 460 01 Liberec 1\nZář 25 – Zář 29 celý den\nNálepka Apost s přítiskem Výstava známek 2019 k příležitosti Národní výstavy poštovních známek Liberec 2019\nAPOST – pošta 464 01 Frýdlant v Čechách\nAPOST – pošta 466 01 Jablonec nad Nisou 1\nAPOST – pošta 511 01 Turnov 1\nAPOST – pošta 671 29 Strachotice\nŘíj 7 – Říj 11 celý den\nNálepka Apost s přítiskem 150 let pošty k příležitosti založení pošty před 150 lety.\nAPOST – pošta 701 00 Ostrava 1\nLis 4 – Lis 8 celý den\nNálepka Apost s přítiskem 100 let skautingu k příležitosti 100. výročí skautingu v Ostravě.\nAPOST – pošta 397 01 Písek 1\nLis 21 – Lis 23 celý den\nNálepka Apost s přítiskem Žel. most v Červené k příležitosti 130. výročí postavení.\nAPOST – pošta 390 01 Tábor 1\nLis 25 – Lis 29 celý den\nNálepka Apost s přítiskem 100 let skautingu k příležitosti 100. výročí skautingu v Táboře.


Metalové kapely zahrají na benefici pro Mateřídoušku - Sokolovský deník\n"I tvrdí rockeři mohou mít měkká srdce,“ říká s úsměvem ředitelka Mateřídoušky Věra Bráborcová (na snímku během vánoční besídky ve stacionáři). | Foto: Deník / Žippaiová Lucie\n„Nemají život takový jako zdraví lidé,“ řekl si před osmi lety Milan Beran. A zrodil se nápad uspořádat koncert, jehož výtěžek bude věnován Mateřídoušce. „Nápad to byl můj, ale pomohla mi slečna Červenková z pivnice Skleník. Dala mi prostor, kde se koncert pořádá, kapelám nějaké to pivečko a hlavně zkušenosti s pořádáním takových akcí,“ přiblížil začátky. Dneska už je to, dá se říct, „zajetá“ benefice, které se účastní především metalové kapely a každoročně kolem stovky posluchačů.\nKapely jsou ze vzdálenějšího i blízkého okolí. Letos to nejdál mají hosté ze Slovenska. K výtěžku ze vstupného se přidávají i jednotliví sponzoři a výsledek získává stacionář. „Peníze využíváme na nadstandardní věci pro klienty, například vybavení do oční místnosti, zakoupení techniky, třeba tabletů. A kupovali jsme i výukový program pro klienty s poruchou autistického spektra,“ vyjmenovala ředitelka Denního centra Mateřídouška Věra Bráborcová, jaké využití získané peníze mají. Tu zájem pořadatelů velmi těší. „I tvrdí rockeři mohou mít měkká srdce,“ říká s úsměvem. Samotného koncertu se klienti ani vychovatelé většinou neúčastní.\n„Vždycky se trefí, když máme ples Harmonie, letos navíc jsme se stánkem i na Josefských trzích. A ona to taky není hudba pro každého, i pan Beran říká, že si je vědom, že je to hudba jen pro odvážné,“ směje se ředitelka. Milana Berana si však pro jeho snahu pomoci Mateřídoušce velice váží. „Je dobrosrdečný, vždycky se nám snažil pomáhat a přišel vlastně jako úplně cizí člověk, zvenčí,“ ocenila. „Proto jsme ho teď nominovali na cenu Ď a moc bychom mu to přáli,“ dodala.\nBenefice pro Mateřídoušku se koná v sobotu 17. března od 19.30 v chodovské pivnici Skleník.\nBenefice pro Mateřídoušku - kapely\nVaginal Diarrhoea (gore grind) – Cheb\nKing Keporkak (sludge hc) – Praha\nAttack of Rage (grind core) – Slovensko\nMelancholy Pessimism (death grind) – Uherské Hradiště\nLe Bain De Maind (painful hc) – Chodov


Nasladko - zdravě, moderně, snadno - Tereza Obermajerová » Booktook.cz\nNacházíte se: Booktook.cz → Populárně naučná → Gastronomie → Zdravá, štíhlá kuchyně → Nasladko - zdravě, moderně, snadno\nAutor: Obermajerová Tereza\n251 x 170 x 10 mm; Knihy - vázané; 110 stran\nZdravě, moderně, snadno Na sladké se dá jít zdravě a tato kuchařka je toho důkazem. Kombinuje raw, veganský a bezlepkový i klasický přístup. Nevzdává se cukru, ale snaží se ho nahrazovat přírodními sladidly. Namísto pšeničné mouky je použita mouka zdravější. A i když se v kuchařce laktóza neřeší, najdete experimenty i s nemléčnými výrobky. Autorka peče klasické dorty a koláče, samozřejmě po svém, miluje raw dorty a vymýšlí sladké drobnosti ke svačině, kávě nebo aperitivu. Zkuste to jako ona – sladce a zdravě! A nebojte se, nebudete potřebovat žádné speciální roboty, vystačíte si jen s mixérem, holýma rukama a vařečkou.


Za údajně rasistické texty českobudějovické kapely Imperium si její zpěvák Michal Moravec odpyká tři roky ve vězení. Moravcovo dovolání zamítl Nejvyšší soud.\naz budem taky chodit na skoleni o blahu diverzity:\nPrislusny skolitel si libuje, ze ted uz lidi tem "spatne smyslejicim" neprizvukuji, naopak se tvari nesouhlasne a je videt, ze uz si osvojili nazor spravny...\nNo to je ale blabol ten clanek (taky co jineho cekat od Guardian), nastesti z komentaru je videt, ze si lide jeste zachovavaji zbytky zdraveho rozumu a svobodne mysleni...\nAle aspon jsem se nad tim slusne pobavil\nTak to je slušná snůška nesmyslů,asi jako v některých multikulturalistických ódách na idnesu.\nabych trosku prispel do diskuse, tak tenhle clovek toho ma trosku vic na svedomi nez jen zpivanky atd...o tom se bohuzel uz autor clanku nezminuje...\nVíš něco víc, nebo jen tak plácáš, aby sis připadal důležitý? Pokud máš lepší informace než redakce, sem s nimi, jinak raději mlč!\nAbych plácal a byl zajímavej nemam zapotřebí... Každej kdo je z CB, tak ví o co jde... navíc si stačí přečíst předchozí článek kde se dozvíme o napadení, řízení pod vlivem atd... řek bych že je toho ještě hodně málo...\nNejsem z CB, tak nevím o co jde. Pokud by však byl souzen za něco jiného než za své texty, jak nekonkrétně naznačuješ, proč by to zrovna novináři tajili?\nAno, to se zde uz diskutovalo. V tom pripade by mel byt spise popotahovan za tyto skutky, nez za to, co prozpevuje, ne?\nNo jelikoz mel podminku, tak se neni cemu divit...pokud by slo jen o zpivani ( viz jeho obhajoba) tak by k tomu mozna soudce prihlednul pokud by byl jinak "cisty a cestny clovek" jelikoz je to recidivista opakovane pacha cinnost neslucitelnou s pravnim radem, tak myslim ze mu pobyt v chladku prospeje a plne si ho zaslouzi....\nNo a tak je třeba tajit odůvodnění rozsudku. Tady něco smrdí, viď Eddy a Ty to snad cítíš taky? Že by nějaká hniloba? Zatuchlina za dvacet let? Pravda, je to recidivista. On nezpíval jedenkrát. Ve zpívání by pokračoval, tak mu třeba zacpat hubu. Nic nového. Pamětníci ví o čem je tady řeč. Soudci mají zkušenosti. Pokud by šlo jen o nějaké letáky a nechození na lampionový průvod ale to je narušitel našeho socialistického zřízení, ohrožuje pracujícím vymoženosti socialistického dělníka a socialistickou společnost si rozvracet nedáme. Kdyby jenom zpíval ale on taky vedl protisocialistické řeči a podívejte se jak vypadá, ani se nesnaží před našim socialistickým soudem ukrýt to své tetování. Je to zvlášť nebezpečný recidivista a na to musí být vzat zřetel při stanovení rozsudku...\n3 roky na tvrdo???\nTo je vtip ne? Nácky nemusim, ale tohle mi teda přijde krapet přehnaný. Mě už je z toho fakt špatně. Až bude sedět a ostatní se ho budou ptát... Ty kámo, za cos vyfasoval tři roky? Neúmyslný zabití, loupěžný přepadení? Ne kámo, za písničky.\nRe: 3 roky na tvrdo???\nTakhle nejak sedel na pranyri ve hre "Balada z hadru" Voskovec coby antousek Georges. Taky za pisnicku.\nkdepak je asi konec "hvezd" z 90. let... Artaban, Branik Power....\nArtaban? To myslíte Operaci Artaban? to se asi hodně pletete....\nMam za to ze do podobne "skatuleů patrili taky, ale je to uz dlouho co jsem to slysel a uznavam, ze se mohu mylit.\nAle Valasska liga je snad jasna.\nOperace do tehle "skatulky" nepatrila. Jako celek ne, to jestli nejaky byvaly clen presel na jinou stranu je zase vec jina.... ale OA byla vzdycky ciste skinheadska kapela, ne "neonacisticka", na druho ustranu diky bohu ani SHARPacka.\nNejdřív si zazpíval a nyní bude bručet...\nJá si myslím, že to musí být kontraproduktivní,\nza prvé bude za mučedníka a za druhé vše zakázané automaticky táhne. Pokud jen zpívají a nic nedělají tak bych to neřešil.\nRe: Já si myslím, že to musí být kontraproduktivní,\nKontraproduktivní, jak se to vezme. Je do hnusné, ale zase si snad několik dalších lidí uvědomí, že dnešní klaka se od komoušů vůbec neliší. Zavírat za slova, věty, názor, dyk jsme to tu měli 40 let...\nTak nějak jsem to v podstatě myslel.\nJak texty, tak rozsudek.\nRe: Nevýslovně odporné.\nNaprostý souhlas. Fašisty nemusím, a takový Joch je rozhodně nebezpečný a kandidát na zavření (nebo napřesdržku). Ale zavírat za slova písně - a pozor, na tři roky, to je opravdu odporné. Svoboda slova? Cha! Leda tak pro někoho.\nA Romana Jocha byste pro změnu zavřel zase za co?\njá nevím, jestli jsou na to paragrafy, proto ta varianta s výpraskem, ale za přímé ohrožování demokracie, a za propagaci fašismu.\nnebo ruda revoluce je OK ? Ja jen abych vedel..\nKaždý režim, který ztratil svůj kredit u veřejnosti\nmusí svoji existenci hájit represemi vůči lidem ale taky umělcům. Žádný režim tento způsob vlády neudržel nadlouho. Stupňující represe byly vždycky písní k rozloučení s odcházející garniturou. Zbývá ještě zmlátit v Praze demonstranty pohotovostními pluky policie anebo co já vím co ještě a pak se bude předávat. Stejné chyby nedělejme. Nestačí jen vyměnit vládu. Třeba taky dosadit nové soudce až to přijde, jinak budeme přešlapovat stále jenom na místě a bude se opakovat ta chvíle iluze demokratického režimu s totalitní skutečností. Jinak komunismus u nás bude věčně.\nRe: Každý režim, který ztratil svůj kredit u veřejnosti\nNo nejenom v Praze. Už před několika lety, když se v Bruselu konala demonstrace proti islamizaci Evropy, tak tam policie všechny zmlátila ve stylu czechteku a bylo jim fuk, kolik je tam starých lidí a žen. Aktuálně tam byla demonstrace tento týden, protože občané nechtějí platit za to, co eurosocialisti rozkradli a říkat tomu úsporná opatření. To se zase pro změnu zabarikádovali za protitankový ježky a ostnatej drát. No prostě demográcie.\nV tomhle státě si můžeš říkat co chceš\nale počítej s basou od tří do deseti let. Ani komouši za normalizace nedávali za protisocialistický vystupování takový tresty. Co je špatně?\nRe: V tomhle státě si můžeš říkat co chceš\nvítej zpět v 50. letech\nCo je špatně? Špatně bylo těch posledních dvacet let od minulé revoluce. Totalita pokrytecké pravdylásky, které už má veřejnost plné zuby. Lhaní které vychází na povrch a veřejnost si začíná uvědomovat své chyby a přehnanou toleranci k parazitismu, pozitivní diskriminaci která vždy znamená negativní diskriminaci někoho jiného. Projevuje se to na výsledcích voleb. Mění se politika ale soudní moc zůstává stejná. Proto takto přísné tresty a proč mám dojem že je pan Moravec neodsedí celé? Proč mám dojem že z vězení půjde rovnou do vrcholné politiky? Uvěznění je vstupenkou a není to poprvé v dějinách České republiky.\nTotalita dostává strach a vystrašený totalitář vždycky dával přísné tresty.\nPo posledních volbách není moc patrné že se lidi dostatečně poučily. Parazity zvolily opět a tak budeme dál čekat co se stane.\nHmm. Je načase si po dlouhé době pustit Orlík. A just si u toho otevřu okno, ať z toho něco má i veřejnost.\nRaději si předem sbal zubní kartáček...\nC'mon, to je jako kdyz si u nas v bloku uziva naplno svych lidovych songu jiste etnikum a taky si otevre okno, aby nas gadze kulturne obohatilo.\nNebudme jako oni\nBacha na smejdy z OSA. Ti te stahnou vo autorsky poplatky a pak te nechaj zavrit.\nAle ten orlik bych mohl nekde najit taky .\nTo se mi nelibi!\nSice mi ten clovek pripada mirne dementni, ale zavirat nekoho za nejake prihlouple pisnicky mi prijde takove bolsevicke. Nesoudi ho stejni soudci, co posilali do vezeni lidi za protisocialisticke pisnicky?\nRe: To se mi nelibi!\nnjn, co se v "mládí" naučíš ....\nA kdo jinej? Proč myslíš, že si je tam ten vládnoucí ksindl podržel? Vždyť oni umějí tak krásně krotit masy...\nMno - soudce soudi podle zakonu, ktere mu vytvori parlament.\nTakze bych stiznosti smerovala spis tam.\nProti nepřizpůsobivým občanům ať si zpívá co chce. Ale oslavovat "velkého otce", "sílu železného orla" a tak, to mi příde trochu a možná bych mu přidal i něco navíc.\nSVII jsem sice nezažil, ale stačilo mi pár dokumentů a návštěva Auschwitz-Birkenau, abych si udělal hrubý obrázek, co to bylo za zvěrstva.\nProč vedete minulé války? Dnešní nepřítel už je někdo jiný ale ten je podporován\nže komouši-stejní zločinci jako nacisti si klidně dřepí v parlamentu, mi zavírání za písničky(ať jsou jakkoli blbý), přijde hodně mimo.\nTato věta zní teď ve světle tohoto případu tak nějak ehm divně že pravdoláskový Venco\nNojo, jsme podstatně horší. Za komunistů Plastici vyfásli 8, 12, resp. 18 měsíců. To je holt ten "pokrok".\n...to snad není pravda...!!!\n...Byl hrozný tento stát, když musel jsi se dívat...jak zakázali psát a zakázali zpívat...!!!....\nRe: ...to snad není pravda...!!!\njo, přesně tohle mě napadlo. "... a bylo jim to málo..."\nKdoví, třeba tenhle pán bude novým prezidentem... Proč ne? Když se tady už zase zavírá za písničky.\nČernoši všech odstínů zpívají často mnohem horší texty a nikdo to neřeší, proč asi.\nRe: Novej prezident.\nBikóz voni sou správný gangsta nigga yeah, a určitě měli nelehké dětství samozřejmě vinou těch zlých bílých rasistů\ntaky rasistické bankomaty třeba rozbít. Bílým dávají peníze a barevným akorát tak kulové


Publikace | Ecoology\nV návaznosti na pravidelnou konferenci Naše společná přítomnost vycházejí publikace s širokou tematikou vztahu lidí a životního prostředí z pohledu různých společenských věd. Jedná se o recenzované články nebo knižní kapitoly vycházejících z konferenčních příspěvků nebo sepsaných při její příležitosti.\nKniha Kyber a eko: digitální technologie v environmentálních souvislostech editorky Zdenky Sokolíčkové navazující na konferenci z roku 2018 již vyšla.\nNa konci roku 2015 bylo v časopise The Journal of Culture 4 (2) publikováno několik článků volně navazujících na příspěvky z konferenci z roku 2015. Obsah je k nahlédnutí zde. Přečíst si můžete článek Thomase H. Eriksena Role antropologie v přehřívajícím se světě a zamyšlení Václava Bělohradského Antinomie našeho věku. V tomtéž čísle časopisu také vyšla zpráva shrnující dosavadní historii konference Naše společná přítomnost, k přečtení zde.\nČesky psaná kolektivní monografie Ekonomika v souvislostech volně navazující na konferenci z roku 2014 vyšla v září 2015. Objednat si ji můžete v e-shopu FF UK jako tištěnou knihu, e-book a nebo je možné jednotlivé kapitoly stáhnout zde v nižším rozlišení.\nAnglická monografie s názvem Current Challenges of Central Europe: Society and Environment navazující na konferenci z roku 2013 vyšla na konci roku 2014. Tištěnou knihu si můžete zakoupit v e-shopu FF UK. Jednotlivé kapitoly v nižším rozlišení lze stáhnout zde. E-book lze zakoupit též v e-shopu FF UK.\nDruhé monotematické číslo Acta Universitatis Carolinae, opět řada Philosophica et Historica 2/2013 – Studia Sociologica XIX – Naše společná přítomnost II navazující na první ročník konference v roce 2011 vyšlo v roce 2014. Obsah a úvod nalezente zde, anglické summaries článků si můžete přečíst zde. Časopis si můžete zakoupit v knihkupectví Karolinum nebo v e-shopu FF UK. Všechny články jsou dostupné online zde.\nPo konferenci v roce 2012 byly vydány v témže roce dvě publikace. Anglicky psané monotematické číslo časopisu Journal of Landscape Ecology 5 (2) si můžete přečíst zde. Českou monografii Měnící se společnost? si můžete objednat v e-shopu FF UK, anotace jednotlivých kapitol jsou k nalezení zde.\nNa první ročník konference v roce 2011 navázalo v následujícím roce první monotematické číslo časopisu Acta Universitatis Carolinae, řada Philosophica et Historica 1/2009 – Studia Sociologica XIV – Naše společná přítomnost I. Obsah a úvod je zde, anglické summaries českých článků pak zde. Časopis můžete zakoupit v knihkupectví Karolinum nebo v e-shopu FF UK.


Kousek Odry do moře II/II Dolne Siadlo - moře - článek - Vodácký průvodce www.raft.cz\nTisk z adresy https://www.raft.cz/Clanek-Kousek-Odry-do-more-II-II--Dolne-Siadlo---more.aspx?ID_clanku=2259\nuveřejněno dne: 21.12.2020 | popisované řeky: Odra\nV noci spím výborně. Nejspíš tím pivem a taky klidem, kdy jsem schovaný za plotem a nic mě neruší. Kdybyste ale chtěli ušetřit těch 20 zl a místo nich si dát 3 Tyskie, mám pro Vás tip. Hned za kempíkem je krásně zkultivovaný malinký parčík s krásnou trávou, lavičkami a místy na grilování. Stanování je tam povoleno. Přímo v Dolnem Siadle si můžete i půjčit kajak. Ráno si povídám s majitelem Alexandrem. Ten kempík s marinou vysloveně vyrval ze spárů bažinám a trvalo mu 3 roky než to uvedl do nějakého stavu. S obcí má smlouvu na 10 let za nějakou symbolickou sumu. Ale jak to tak bývá, obec zjišťuje, že kempík s marinou vydělají více než bažina a taky by si ráda smočila zobáček. Historek je více (třeba o tom, jak jej okradl pracovník banky, kde měl účet) a tak vyplouvám až v 10:30. Voda už úplně stojí.\nZápadní Odra na při vplutí do Štětína\nDo Štětína to je jen 8 km. Pluju opět hezkou, opuštěnou přírodou, postupně začíná přibývat u řeky boudiček. Město samotné nese pozůstatky nejen zanedbaného komunismu, ale i devastující války. Spousta baráků je v troskách, ale jak se blížím k centru, fasády zlátnou. Střed města je už jako v jakémkoliv větším západoevropském městě. Z vody toho moc nevidím, ale to, co vidím, se mi líbí. Ve městě zrovna probíhá nějaký festival lodí. U břehu kotví plachetnice Dar mládeži. Ta má velmi pozoruhodný příběh, který by stál za samostatný článek. Tak jen v krátkosti. Polsko za komunismu v době výjimečného stavu postavilo výukovou plachetnici pro studenty námořních škol. Peníze získali ze sbírek Poláků po celém světe. Loď plula kolem světa v letech 1983 až 2006 se studenty středních škol, kteří se učili řemeslu a zároveň na ni absolvovali normální školní rok. Přestože se ještě účastní mnoha mořských a oceánských plaveb, slouží převážně jako plovoucí muzeum. Kromě ní kotví u břehu další lodě. Na vodě jsou nějaké menší plachetnice. Zdá se, že zrovna probíhá nějaký exhibiční závod. Je tam opravdový frmol a zmatek, ke kterému přispívám i já a pár dalších turistů, kteří si pronajali kajaky ve městě.\nDar mládeži ve Štětíně před radnicí.\nChtěl jsem někde zastavit na jídlo, ale není kde. Tak zastavuji až kousek za centrem u zahrádky a dávám se do řeči s majitelem, kterému jsem zasedl židli u vody. Dává mi instrukce, jak se držet při pravém břehu. Trochu pochybuje nad schopností mého Safari zvládnout plavbu po Štětínském zálivu. Údajně, když fouká 7 bf., mohou se tvořit až čtyřmetrové vlny.\nNásleduje loděnice a pak jakási vodní křižovatka, kde se voda stýká ze čtyř stran. Jedna větev jde doleva kolem přístavu, kam prý nemohu, druhá vede rovně. Mapa v telefonu (stažená ze Seznamu) se mi točí dokola, kolem projíždějí motorové loďky a tak se stane, že místo abych odbočil doleva, pluju rovně. Za chvíli se ocitám na obrovské vodní ploše. Mám radost z toho, že je naprosto klidná. V dáli vidím nějaký břeh. Ptám se ještě rybářů na cestu a posílají mne rovně. Když po hodině usilovného pádlování dopluju k břehům, podívám se znovu do telefonu. Tentokrát se netočí mapa, ale má hlava. Nemohu uvěřit svým očím. Místo toho, abych se pohnul kus po řece, jsem úplně mimo ni na jezeru Dabie. Vracet se mi už nechce, a tak v ohybu zatáčím na sever a už to začíná. Protivítr, vlny a 6 km k další řece přede mnou. Když si uvědomím, že jsem celou tu plavbu po téměř stojící Západní Odře absolvoval proto, abych se vyhnul jezeru Dabie a teď stojím uprostřed něj, je mi nanic. Do dneška vůbec nechápu, jak jsem si mohl splést řeku (byť v tomto místě už hodně širokou) s jezerem. Kupředu to sice moc nejde, ale zase je na co se dívat. Na jezeře fouká a používají je jako cvičné všelijaké jachty.\nKdyž se z jezera konečně odděluje řeka Csapina, zastavuji, abych si uvařil oběd. Podaří se mi rozlít čaj a pak i polévku. Kousek řeky Csapiny a Babiny a jsem už zase na Západní Odře. Pěkný výlet a naprosto zbytečné kilometry navíc. Doplouvám do města Police. Odtud pochází Alexander Doba. Polský důchodce, který po sedmdesátce překonal na kajaku Atlantik. Dvakrát ve směru do Ameriky a jednou z Ameriky. (Vidíš Vláďo, ten Řád tří moří určitě dobudeš!)\nPřichází obligátní hledání místa na spaní. Tentokrát mám štěstí. Přímo naproti přístavišti vylézám z vody na místě označeném symbolem stanu. Je to malé, vlhké místo, do kterého se vejde akorát tak rybář a basa piv. Když jdu ale kousek dál, otevře se přede mnou násep a za ním nádherná, velká louka bez bobků i kravinců. Když pak večer sedím ve stanu a dívám se na proplouvající lodě (je právě neděle a lodě z výstavy se vrací do svých přístavů), je výlet do jezera už zapomenut.\nTen den jsem uplaval bídných 26 km.\nDruhý den ráno lámu rekordy a vyplouvám už v 9 hod. Přichází krátká bouře (jediná za celou dobu výpravy). Po ní si vybírám Polický kanál, který je přece jen užší než souběžná Odra a umožní mi se schovat trochu lépe před větrem. Následují 3 hod pádlování přes Oderskou zátoku až do městečka Trzebiez. Tady definitivně končí Odra a začíná Štětínský záliv. Je to obrovská vodní plocha cca 13x větší než Lipno. Ve škole nás učili, že se Odra vlévá do Baltského moře. Není to ale pravda. Odra se vlévá do Štětínského zálivu. Ten je sladkovodní a vytékají z něj do moře dvě řeky. Swina a Dziwna. Ale k tomu se ještě dostaneme.\nMísto, kde se Odra vlévá do Štětínského zálivu (ten je ještě více vlevo)\nW Trzebiezi parkuji v malé a hezké maríně a jdu do blízké restaurace. Jsem tam sám. Pak malý nákup a v 16:30 vyplouvám. Čeká mě přeplutí ústí Odry do zálivu. Ústí má necelé 2 km a uprostřed jej rozděluje malý ostrov. Rozhodl jsem se, že se do moře dostanu řekou Dziwnou, která vytéká z východní strany zálivu. Druhou variantou je řeka Swina. Ta vytéká přibližně v polovině zálivu. Přes ní bych to měl výrazně kratší. Stačilo by plout podél plavební dráhy v nejužším místě zálivu a pak řekou Swinou až do Svinoústí. Svinoústí je obrovský přístav pro ty největší kontejnerové lodě a ropné tankery. Proplout by mě nepustili. Takže zbývá Dziwna.\nTen den má foukat 2-4 bf, výjimečně 5 bf. Není to málo, ale při troše štěstí to půjde.\nJe to jako na přechodu. Podívám se nejdřív doleva a pak doprava a když nic nejede, vydávám se přes ústí. Plavební dráha vymezená bójkama má možná 200 – 300 m na šířku, snažím se jí přeplout co nejrychleji. Vlny jsou do půl metru, Safari si s tím bez problémů poradí. Ostatně vlny byly už celý den. Za hodinu jsem na druhé straně a můžu si oddechnout. Pak následuje plavba podél pobřeží do Czarnocina. Na malé písčité pláži zastavuji. Chtěl jsem plavat ještě dále, měl jsem minimálně hodinu, než se začne stmívat, ale místní mě varují. Následuje totiž výběžek, kde volně žijí divocí koně. Prý jsou docela nevychovaní a dokáží rozkousat i pneumatiku auta. Nabízet jim stan nebo loďku na večeři nechci, tak zůstávám na místě. Je to hezké místo v borovicovém lese s lavičkama, na kterých vařím večeři. Došla mi jedna bomba, tak jsem použil novou. Zřejmě nekompatibilní. Poznal jsem to podle toho, že bomba nejprve šlehla a pak začala hořet. Místním jsem připravil menší ohňostroj. Naštěstí byl všude kolem písek, a jak známo, pískem se hasit smí. Od nynějška tedy už jen studená strava. Dneska to bylo ještě bídnějších 20 km.\nV noci jsem spal mizerně. Zdálo se mi, že někde v okolí hlasitě dýchá nějaké obrovské zvíře. Odhadoval jsem to na mamuta. V 5:00 vylétám ze stanu, lepím uvolněný límec lodi (Krtku, díky za tip) a snídám konzervu studených fazolí. Docela jsem si pochutnal. Když v 6:50 vyplouvám, je naprosté bezvětří a mlha. Naštěstí se mohu držet břehu. Řeka Dziwna vytéká z východního cípu zálivu, nelze to nenajít. Přesto dokážu bloudit. Nakonec se držím bójek, které mne do vyústění zálivu do řeky dovedou.\nRáno je Štětínský záliv jako zamlžené zrcadlo.\nDziwna znamená Divná. Měří jen 32 km a ten název dostala podle toho, že co hodinu mění směr toku. Z moře do zálivu a naopak. Prostě je divná. Před 11 hod jsem ve městě Wolin, které je známé svým vikingským skanzenem. Já volím ale italskou pizzerii a rychlý oběd. Ve 12:00 hodin vyplouvám. Mám v plánu doplout až do moře. Ale 32 km po stojaté vodě s protivětrem ve mne budí nedůvěru ve vlastní síly.\nŘeka Dziwna ve Wolinu (napravo před mostem je vikingský skanzen).\nŘeka je smaragdově zelená. Barva ale nepochází ze smaragdů ale od sinic. Tím, jak se vodní masa skoro nehýbe, prostě začíná zarůstat. Snažím se plavat tak, abych řezal zatáčky po vnitřním oblouku. Když se ale řeka rozšíří skoro na 1,5 km, přestane mě to bavit. Na řece jsem skoro sám, výjimečně propluje okolo mne nějaká loď. Ve větru je celkem chladno, chtěl bych si protáhnout nohy. Ale opět kvůli rákosí není kde zastavit. Až po třech hodinách objevuji soukromé molo vedoucí k baráčku. Usměju se do kamery a ulevím si do rákosí. Sním tyčinku a pluju dál.\nDziwna se pak rozdvojuje a mohu si vybrat, zdali popluji doprava přes Tichou zátoku a Kamienský záliv nebo zůstanu vlevo a ještě kousek popluji po řece než přijde Kamiensky záliv, kterému se nedá vyhnout. Zase bych si potřeboval ulevit. Ale není kde zastavit. Přemýšlím, že bych to zkusil z lodi. Má to ale dva háčky. Jakmile přestanu pádlovat, okamžitě pluji zpátky a loďka se začne nekontrolovaně houpat. Tak zatnu zuby a pádluju. V Kamienském zálivu pluju prostředkem podél plavební dráhy tou nejkratší cestou, kašlu už na všechno. Když ho přepluji už opravdu nutně potřebuji zastavit. Ale zase jen rákosí. Pak přece jen vidím malé molo. Když jsem u něj, všimnu si cedule, že se jedná o vojenské území a na molo se nesmí. Vzpomenu si, že polský voják není český voják, a tak místo úlevy si dám aspoň tyčinku. Takže pokračovat. V 19:15 vidím okraj městečka. Hned jak to jde, zastavuji. Do moře zbývají sotva 3 km. To by se dalo. Ale jsem už tak grogy a klepu se zimou, tak měním plány. Převléknu se do suchého oblečení a na druhý pokus se mi podaří najít penzion s příhodným názvem Vlna. Kuchyňka, sprcha a teplá peřina taky nejsou k zahození.\nCelkem 43 km, slušná rasovina.\nDziwna ráno v Dziwnowě, do moře už je to jen kousek.\nDruhý den ráno v 7:30 pokládám na vodu. Je zima, ale voda je naštěstí jako zrcadlo. Bez bagáže to pluje skoro samo a zbývající 3 km mám hned za sebou. Průplav do moře lemují betonové zídky, od sebe tak 40 m. Moře ukazuje svou sílu a pořádně to se mnou hází. Safari a já máme co dělat. Za chvíli jsem na moři. Vlny jsou už hodně velké, snažím se pádlovat co nejdál od kamenné zídky, na kterou mne příliv tlačí. Postupně a opatrně se oddaluji od zídky a přibližuji k písčitému břehu. Už jsem blízko, přichází velká vlna, natočím se k ní předpisově zády, ale nemám šanci. Krásná vývrtka na závěr. Naštěstí jsem už skoro u břehu, voda je teplá a zrovna začíná svítit slunce.\nMoře v Dziwnowě. První a poslední nedobrovolná koupačka.\nUschnu u šumění vln a zpět se vydávám pěšky přes dunu. Pak rychle zpátky do řeky přes otevřené dveře kapitanátu a už pokládám na vodu. Když se ohlédnu, vidím, jak nějaký chlap v uniformě ukazuje na mě a nadává dvěma další, že mě nechali proběhnout. Asi se to nesmí. Zbytek je už za odměnu. Krásně svítí a užívám si pocitu, že se dobrá věc podařila.\nCelkem: 3 km do moře a zpět.\nCelý výlet cca: 213 km.\nPři plánování cesty jsem využil hlavně tuto reportáž.\nExistuje (nad)člověk, který splouvá řeky od pramene do moře. Ale v opačném směru. Je to, jak jinak, Polák a jmenuje se Robert Tomalski. Dal nejen Odru, Wislu a Wartu, ale také Dunaj a Volhu. Tady je nějaké video.\nKousek Odry do moře II/II Dolne Siadlo - moře, 21.12.2020 (právě čtete)\nKousek Odry do moře I/II Kostrzyn - Dolne Siadlo, 16.12.2020\nEště se ptám, Vladimír, 21.12.2020 15:11\n| Re: Eště se ptám, Guma, 21.12.2020 16:05\nDobrý, Chobotnice j., 21.12.2020 20:52\nVolné řeky, Chobotnice j., 21.12.2020 21:16\nSever, Chobotnice j., 21.12.2020 21:43\n| Re: Sever, Guma, 21.12.2020 22:51\n| Re: Sever, Chobotnice j., 21.12.2020 23:15\n| Re: Sever, Guma, 22.12.2020 7:51\n| Re: Sever, Vladimír, 21.12.2020 23:24\n| Re: Sever, Guma, 22.12.2020 8:53\n| Re: Sever, Vladimír, 23.12.2020 11:59\n| Re: Sever, Chobotnice j., 23.12.2020 19:43\n| Re: Sever, Chobotnice j., 23.12.2020 19:44\n| Re: Sever, Slávka, 22.12.2020 10:30\n| Re: Sever, Vladimír, 23.12.2020 12:14\n| Re: Sever, Slávka, 23.12.2020 13:02\n| Re: Sever, Vladimír, 23.12.2020 15:42\n| Re: Sever, Guma, 23.12.2020 16:02\n| Re: Sever, Chobotnice j., 23.12.2020 19:53\n| Re: Sever, Guma, 24.12.2020 11:14\n| Re: Sever, Chobotnice j., 24.12.2020 16:06


Služby na klíč „STEP by STEP“ | TFG Domy\nSlužby na klíč „STEP by STEP“\nPoradenství & Odborná konzultace\nOdborná konzultace a poradenství při výběru vhodného pozemku k výstavbě domu.\nPosouzení proveditelnosti záměru realizace stavby.\nPrověření stavu a možnosti napojení na inženýrské sítě.\nPrověření územního plánu a regulačního plánu.\nTvorba či zjištění představy o budoucím bydlení.\nTvorba cenové nabídky projektové dokumentace včetně doprovodných služeb.\nZákladní tvorba cenové nabídky realizace stavby.\nKonzultace postupu a podmínek spolupráce.\nKontrola a odborný dozor všech postupů a dohod, provádí Obchodně – Technický manažer, který ručí za kvalitu služeb od prvního kontaktu po vybavení interiéru. Velmi dbáme na odsouhlasený rozpočet investorem.\nFinanční služby & Financování\nNabídka financování bydlení od 16 finančních institucí na území ČR.\nZjištění potřeb zájemce, včetně posouzení.\nZvolení vhodné možnosti či kombinace možností financování bydlení.\nNabídky financování bydlení. Porovnáváme vždy nabídky 5 nejlepších výsledků.\nZajišťujeme příjmy zájemců ve vztahu k hypotéce, ale i k životnímu standardu.\nMáme unikátní program na předčasné splacení hypotéky, tím dosahujeme úspor v řádech desetitisíců.\nZajištění majetku – pojištění nemovitosti, vinkulace, pojištění domácnosti.\nPrůzkumy & Zaměření\nAbychom mohli co nejpřesněji nacenit budoucí výstavbu rodinného domu, je zapotřebí nejprve provést průzkumy a zaměření parcely, na které bude stavba realizována. Průzkumy a zaměření jsou nedílným podkladem pro zhotovení kvalitní projektové dokumentace ke stavebnímu povolení/ohlášení stavby.\nPolohopis a výškopis je základní geodetické zaměření parcely. Zjišťujeme profilaci terénu. Dům prostě musí být vždy v rovině.\nZákonem stanovené radonové měření. Změřená hodnota ovlivňuje typ, způsob a množství použité izolace u zakládání objektu. Naměřené vysoké hodnoty mohou pro stavbu znamenat i opatření v podobě nuceného odvětrávání.\nInženýrsko-geologický průzkum nám zjistí důležité informace (základové poměry, únosnost půdy a jiné) pro statika, který dle těchto informací dimenzuje založení stavby.\nHydro-geologický průzkum nám určuje možnost vsakování dešťové vody do půdy, tudíž jaký zvolit systém řešení pro odbavení dešťové vody.\nVyjmutí ze zemědělského půdního fondu – tento zákonem povinný výpočet, nám stanoví výši poplatku odboru životního prostředí za zastavěnou plochu.\nMěření hluku. Na základě posouzení projektantem (určuje zákon) je třeba vyhotovit měření hluku. Když je změřená hodnota nízká nic víc není třeba. Je-li však vysoká, vzniká povinnost vyhotovit protihlukové opatření. Toto jediné měření, je nejvhodnější zhotovit v průběhu prací na projektové dokumentaci – před dokončením (každá skladba má jiné izolační vlastnosti).\nArchitektonická & Projekční činnost\nOdborná konzultace při výběru vhodného pozemku. Před koupí nemovitosti (zjištění skutečného stavu objektu). Při rekonstrukci či opravě stavby.\nPřed projektová dokumentace: hmotová studie – architektonická studie exteriéru ve 3D, urbanistická studie, studie dispozičního řešení.\nProjektová dokumentace ve všech stupních: pro ohlášení stavby, pro stavební povolení, prováděcí projektová dokumentace, dokumentace pro změnu stavby před dokončením.\nVizualizace interiéru ve 3D.\nJedná se o ucelený soubor činností, vedoucí k získání níže uvedených vyjádření od stavebního úřadu.\nPřed stavbou: Územní rozhodnutí, územní souhlas o umístění stavby, ohlášení stavby, stavební povolení, jednání s dotčenými úřady.\nBěhem stavby: změna stavby před dokončením, faktické provedení stavby.\nPo stavbě: kolaudační řízení.\nKalkulace & Rozpočty\nNa základě kompletně dokončené projektové dokumentace k ohlášení stavby/stavebnímu povolení je možné zhotovit slepý výkaz výměr a oficiální rozpočet stavby.\nZhotovený podklad vám slouží pro výběrové řízení realizační firmy, nebo jako podklad pro vyhotovení odhadu od banky, pro financování stavby.\nRealizace zděných staveb & Rekonstrukce\nVeškerá nabídka našich typových domů, s označením TFG, nabízíme jako nízkoenergetické domy, v energetické třídě B, ve stupni dokončení na klíč, dle patřičného materiálového standardu, včetně projektu domu. Nabízíme možnost se individuálně domluvit na stupni dokončení stavby.\nNa přání realizujeme typové stavby v jiném stupni dokončení: hrubá stavba uzavřená, stavba na dokončení. Jiné stupně dokončení ceníme individuálně, na základě dokončené projektové dokumentace.\nIndividuální zděné stavby, jsme schopni realizovat ve všech třech stupních dokončení (hrubá stavba, na dokončení a na klíč), nebo v jakémkoliv stupni dokončení dle dohody. Přesnou cenu realizace jsme schopni stanovit, na základě kompletně dokončené projektové dokumentace.\nRekonstrukce realizujeme na přání investora. Nejdůležitější je prvotní posouzení stavu stavby, následně zjišťujeme požadavky investora a možný použitelný rozpočet. Rekonstrukce je o trochu náročnější než realizace individuální stavby. Cenit rekonstrukci je možné až po zhotovení kompletní projektové dokumentace. S tím, že u rekonstrukce je vždy potřeba mít vytvořenou rozpočtovou rezervu ve výši 15-20% z rozpočtu na rekonstrukci. Historicky víme, že vždy vyskočí nějaký ten kostlivec ze skříně. V našem případě ze stavby.\nAutorský & Stavební dozor\nAutorský dozor – kontrola provádění realizace díla se schválenou projektovou dokumentací, účast na veřejnoprávním řízení a jednání s dotčenými orgány, kontrola při vytyčování stavby, poskytování vysvětlení k projektové dokumentaci na stavbě, povolování změn a odchylek od schváleného projektu, kontrola technologie navržených částí stavby, účast na kontrolních dnech, dozor nad průběhem zkoušek prováděných na stavbě, zaznamenávání zjištění a požadavků do stavebního deníku, doplňování detailů a dalších specifikací, které je třeba předem dohodnout.\nStavební dozor – je potřebný u provádění staveb svépomocí, zaměřuje se na kontrolu stavebníka, zajišťuje bezpečnost stavebních prací, odpovídá za soulad prostorové polohy stavby, odpovídá za správnost stavebních prací v souladu s ověřenou dokumentací stavby. Cena za službu je 1 – 2 % z ceny stavby, určuje se dle povahy a složitosti stavby.\nNa základě zhotovené studie/návrhu interiéru, vyhotovíme výrobní dokumentaci na vybavení interiéru.\nSpolupracujeme s profesionálním týmem truhlářů, s výrobci čalouněného nábytku a s kuchyňským studiem. Kuchyňské linky dodáváme včetně požadovaných spotřebičů a montáže. Na míru řešíme i systém osvětlení včetně svítidel.\nKomfort a široká škála nabídky služeb nekončí. S námi můžete opravdu „VŠE“, vyřídit na jednom místě. U nás nehrozí, že bychom vás hnali do klientských center Čezu, Eonu, Pre, Inogy a jiných podobných institucí. U nás stačí podepsat plnou moc a vše zařídíme za vás, a to vždy o 10% levněji. Službu nabízíme pro dočasný odběr i pro trvalý.\nRealitní služby & Servis\nV případě, že se nestěhujete z podnájmu, vám zařídíme prodej původní nemovitosti či její pronájem.\nPříjem z původní nemovitosti umíme použít tak, abyste na financování nového bydlení ušetřili.\nVeškerou práci s inzercí vyhotovíme za vás. A ne jen to. Zajišťujeme odhady, vyřízení byrokratické agendy s úřady, seženeme vhodného zájemce.\nZdravá nemovitost. Jedná se o soubor technických prověření nemovitosti, včetně znaleckého posudku. Výsledkem je technický průkaz o reálném stavu nemovitosti.\nInvestiční nabídka & Investiční nástroje\nV rámci zhodnocení volných prostředku spolupracujeme se společností Arca capital a.s., Snapcore a.s. a Stuna holding a.s..\nJako jediní pracují s investičními nástroji, které nabízejí fixní zhodnocení od 6% do 9% p.a.\nInvestiční nabídky máme připravené krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé.\nLikviditu nabízí 3 měsíční, půlroční i roční.\nVyplácení zhodnocení je možné měsíčně, čtvrtletně, ročně i 2 až 5 letně.\nVýška investic začíná od 50.000,-.\nMožnost výběr měn: české koruny, eura, dolary, rubly.\nBenefity & Odměny\nDoba se vyvíjí a obchod se pomalu, ale nezastavitelně přesouvá na internet. Proto i my inovujeme.\nV dnešní době moderních technologií a nástrojů máme možnost vyřešit si velké množství nezbytných úkonů na internetu z pohodlí domova.\nPorovnej 24, vám přináší srovnání a přehled cen velkého množství produktů pojišťoven a bank.\nKromě možnosti Cash backu (provize) ve verzi PRO, získáváte navíc řadu zajímavých slev a benefitů – slevy jsou dlouhodobé, nikoliv pouze jednorázové.\nRegistrace je v základní i ve verzi PRO ZDARMA.\nVše si sjednáte on-line z pohodlí domova.\nRegistrace je možná přes QR kód, či na odkazu zde.\nRegistrujte se zdarma do PRO verze a čerpejte výhody okamžitě.


Povinné ručení na nemajitele auta? Kde? | Poradte.cz\nVložit novou otázkuOdpovědět Povinné ručení na nemajitele auta? Kde?Od: angelofsorrow Datum: 16.03.14 23:09 odpovědí: 14 změna: 18.03.14 09:17\nZdravím Vás, potřebovala bych poradit ohledně povinného ručení.Je mi 26 let, ŘP mám teprve 3 roky, ale mám teprve první auto, u kterého zařízuju pojistku (r. v. 99, 1.6, 66 kW), když ji napíšu na sebe, tak to bude docela "drahá sranda", vzhledem k hodnotě auta (do 30 000 Kč),napadlo mne, zda by mohlo být povinné ručení vedeno na mého strýce? Jezdí už skoro 30 let, ovšem spoustu let služebním autem, kde za něho pov. ruč. platí firma, takže nevím, jakým způsobem se bude částka vypočítávat a zda si pomůžu a hlavně bych potřebovala vědět, zda je auto v případě pojištění na někoho jiného "ohroženo" případnou exekucí, která může být na pojistitele uvalena? Nevím o tom, že by strýc nějakou měl, ale na druhou stranu - třeba se mi s takovými věcmi nesvěřuje, takže bych nerada o své auto, na které jsem dlouho šetřila, přišla.Pokud byste mohli přidat nějaký tip na pojišťovnu, bylo by to super Předem vám děkuju za radu. Facebook\nOd: endyfrog®Datum: 16.03.14 23:53odpovědětZdravím pojištění vozidla může být na kohokoliv hlavně ho mít sjednáno a zaplaceno vy jste vlastník auta tudíš nemůže být exekuce na pojištění jedině na auto pokud váš strtrýc bude mít více bonusů a vyplatí se to klidně sjednejte pojištění na něho on ho sjedná jinak je spousta nabídek na internetu kde vám rádi spočítají pojištění třeba na vás nebo na strýce já mám toto a jsem spokojen mne to vhovuje http://www.klikpojisteni.cz/?utm_source=seznam&utm_medium=search&utm_campaign=KLIK%2B-%2BbrandOhodnoceno: 0x Od: jm*Datum: 16.03.14 23:54odpovědětDobrý večer. Auto můžete mít psané na sebe. Pojistku na třeba na babičku, to je jedno. Běžně se to tak dělá, aby bylo pojištění co nejnižší. Pokud by dotyčný měl na sebe exekuci, auto Vám nevemou v tom případě, když bude psané na Vás. Ohodnoceno: 0x Od: dusger®Datum: 17.03.14 01:57odpovědětNebo pojisku nesjednávej na pobočce pojišťovny, ale oslov nějakého malého dealera. Ti, aby získali klienty, můžou přiznat bonusy rovnou a nedržet se přesně podmínek. Tomu klidně nalži, že s pučenými auty jezdíš už dlouho a bez nehod Pak můžeš mít svou pojisku a platit stejnou cenu jako strýček. Když ti jeden nevyhoví, zkus jiného.Ohodnoceno: 0x Od: honzas1®Datum: 17.03.14 10:51odpovědětTo co pises je blbost protoze dealer ti tam naflaka bonusy ale nejspis dopadnes stejne jako ja. Po par mesicich dosla poukazka na vraceni bonusu protoze si zjistili ze na ne nemam narok.Ohodnoceno: 0x Od: bussDatum: 17.03.14 12:10odpovědětAsi tak, měnil jsem pojišťovnu, došlo někde k chybě a přidali mně dodatečně penízků, tak jsem dokladoval, že mám bonus už vyšší.Ohodnoceno: 0x Od: dusger®Datum: 17.03.14 17:08odpovědětBlbost to není. Nevím jak a proč jsi dopadl ty, ale já a několik mých známých jsme takhle pojistku pořídili. Poprve už před mnoha lety, mladý synovec na podzim.Ohodnoceno: 0x Od: honzas1®Datum: 17.03.14 17:26odpověděttak možná záleží u jaké pojišťovny.. ale když lezou ceny pojistného nahoru, tak věřím že si to pohlídají a pokud budou chtít tak není problém si to ověřit...než vymýšlet takové šmely, tak to radši uzavřu na otce např, po 30 letech na sebe a vyjde mě to na stejno i s mým 5% bonusem.. a nejásej předčasně.. já bych se nedivil kdyby si to vybrali i po roce nebo víc :D... btw u mě to byla generalli...Ohodnoceno: 0x Od: bussDatum: 17.03.14 10:11odpovědětKlidně na cizí osobu, jenže tak se nikdy nezíská vlastní bonus... Hledat,,kde se dají bonusy převádět. Ne vždy je to výhodné.Ohodnoceno: 0x Od: milancukrar®Datum: 17.03.14 14:14odpovědětangele, výběr pojištovny je snadný. Okopírujete techničák, rozešlete ho všem pojištovnám. Požádáte o nejlevnější pojištěni na rodné číslo strejdy. To budete mít za 15 minut hotové. První nabídky porovnáte s vyhledávači, páč vy nevíte, jaký bonus přiznávají strejdovi. To bude práce na 30 minut. Vyberete 5 pojištoven, které nejvíce vyhovují a budete jednat v dalším kole o další snížení.To že někdo za někoho platí pojištění, neznamená, že to vozidlo vlastní. Kdyby byla jedna pojištovna nejlepší, ostatní zaniknou. Proto jsou dobré všechny, ale jen pro někoho.Ohodnoceno: 0x Od: diesel®Datum: 17.03.14 17:57odpovědětNevím zda je tato možnost ,udělat PR na jinou osobu skrz výši plateb ,dobrá! Beru to tak že třeba deset let budete jezdit bez nehody na babičku strýčka,otce atd ,a pak dotyčný což je také běžné zemře a Vy budetet toto muset o5 řešit a začínat třeba v 35 nebo 40 letech na plné výší jako začátečník ,no nevím,ale pro mne by to bylo nepřijatelné.Nebudet pro Vás lepší raději slabší auto byť s relativně vyšším pojistným a vyjezdit si bonus?Toť otázka do pranice!A nyní rada-povinné můžete sama na různých portálech (jako třeba toppijisteni a další!) a na další otázku máte radu v dalších odpo-strýc či jiná osoba bude jen a pouze pojistník (nebo pojistitel?).Povinné ručení totiž ,stejně jako registr MV ,neřeší vlastnictví MV,toto řeší KS a proto si ji uschovejte,pro jistotu a doložení třeba CKP že jste byla majitel od - do.Někdy zkouší za předchozí majitele neplatiče PR toto po novém majiteli!doplněno 17.03.14 20:10: Totak-to je jasné,ale nechtěl jsem to zase až tak rozebírat,prostě jen pro ilustraci.Ohodnoceno: 0x Od: totak®Datum: 17.03.14 19:43odpovědětCitroene v jedné věci nemáš pravdu - ve třiceti nikdy nebude začínat na stejných cenách jako dneska. Zapoměl jsi že pojišťovny berou jako nejrizikovější skupinu mladé dívky do 25 let ve velkoměstě. Po pětadvaceti už automaticky dostane lepší podmínky než teď. Ideální by bylo napsat na sebe vozík nebo mopeda a tím být za pár korun v evidenci a sbírat bonusy. Za pár let pak teprve pojistit na sebe auto a uplatnit bonusy za bezeškodní průběh předchozích pojistek Celá sranda s ochotným strýcem má ale jednu slabinu - co když slečna udělá někomu z auta harmoniku a strýc přijde o bonusy? Jak se pak bude tvářit jeho zaměstnavatel na to že mu pojišťovna zruší bonusy a zvedne pojistku?Ohodnoceno: 0x Od: takjan®Datum: 17.03.14 19:47odpovědětJenže za tu bebetu získá bonus jen na malý moto!Ohodnoceno: 0x Od: pckop®Datum: 17.03.14 21:08odpovědětVe třiceti nebude začínat na cenách jako dneska, ale na vyšších, protože se stále zdražuje. Tazatelka píše, že jí je 26. Pokud na sebe napíše vozík, bonusy převede zase jenom na vozík, nikdy ne na auto. Tak to prostě nefunguje. Strýc může bourat jak chce, přijít o bonusy, ale jeho zaměstnavatel s tím nemá vůbec nic společného.Ten má smlouvy své.Pro tazatelku. Strýc má tolik bonusů, kolik si vyjezdil na smlouvě, ve které vystupuje jako pojistník (většinou vlastním autem).Ježdění služebním vozem nemá na jeho bonus vliv. Pojistěte na sebe.Ohodnoceno: 0x Od: erikch®Datum: 18.03.14 09:17odpovědětjako dnes vše,i pojištění(odpovědnosti,čili povinné) je o penězích-proč pojištovně(nám) platit víc než je nutné...?!? pokud je možnost(strýc,babička,děda,80.letá sousedka atd.),proč jí nevyužit...řešit bonusy sám na sebe v ani ne třiceti je za ty roky trošku dražší sranda(v součtu jsou to až desetitisíce) a ta možnost(strýc,babička...) se vždy nějaká najde...osobně jezdím stále na povinné přes dědu(a to mi bude pomalu čtyřicet),prostě má stále vyšší bonusy než bych měl já i kdybych jel od svých osmnácti-zkrátka názor "vyjezdit si" bonusy je trošku zcestný,nikdo vám na ten cenový rozdíl totiž nepřidá ani kačku...(např.za dvacet let ročně rozdíl tři,ušetřené, tisíce...to je ale krásná dovča, co dva roky,že?)Skočit na otázku


Yvetta Blanarovičová oslavila své narozeniny na Nemoros party | Seniorclub\nPřestože s tím původně vůbec nepočítala a na party vyrazila z úplně jiného důvodu, dočkala se půvabná herečka a zpěvačka Yvetta Blanarovičová skvělé oslavy narozenin. Když byla moderátorem Pavlem Andělem pozvána na pódium, ještě netušila, že vzápětí zaslechne narozeninovou píseň „Hodně štěstí, zdraví…“ Za jejího doprovodu nakráčel k pódiu číšník s hořícími svíčkami zapíchnutými v dezertech. Než se stačila Yvetta vzpamatovat, objevila se úspěšná malířka Anna Karan s dárkem v podobě velkého obrazu večerní pražské ulice. „To je Pařížská!“, zvolala nadšeně oslavenkyně, jíž se obraz velice líbil. Následovala řada gratulantů, mezi nimiž sice převládali kolegyně a kolegové ze šoubyznysu, nechyběli ovšem ani majitel Fresh & fat bistro – Stanislav Šubrt nebo majitel agentury Nemoros – Roman Rossi.\nAutorka: Helena Váňová Production a redakce\nPředchozí Noc vědy pro vnoučata, tatínky a maminky, babičky i dědy\nDalší Říkají mi Kája a zpívám pro radost dětí, rodičů, babiček a dědečků


Štěpán Kotrba: Čína je ochotna spolupracovat při budování otevřené světové ekonomiky | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Názory a petice » Štěpán Kotrba: Čína je ochotna spolupracovat při budování otevřené světové ekonomiky\nBez zájmu euroatlantického světa a bez jediného mediálního komentáře v Česku proběhl 4. 11. zahajovací ceremoniál 4. čínského mezinárodního importního veletrhu (CIIE), kde čínský prezident Si Ťin-pching přednesl zásadní projev o roli Číny ve světě obchodu s názvem „Nechte otevřený jarní vánek ohřát svět“. Exkluzivně přinášíme hlavní teze jeho projevu.\nČína vždy věřila slovům a rozhodla se podle skutků. Čína překonala dopad nové koronavirové epidemie a podpořila inovativní rozvoj zahraničního obchodu. Jako jediná velká ekonomika na světě dosáhla v loňském roce kladného růstu obchodu se zbožím. Významně přispěla k zajištění stability globálního dodavatelského řetězce, průmyslového řetězce a podpory obnovy světové ekonomiky. V současné době čelí ekonomická globalizace protiproudu. Pokud nepostoupíte, ustoupíte. Musíme pochopit obecný trend ekonomické globalizace, podporovat země po celém světě v otevírání se, postavit se proti unilateralismu a protekcionismu a tlačit lidstvo k lepší budoucnosti.\nSi Ťin-pching zdůraznil, že otevřenost je charakteristickým znakem současné Číny. Letos uplyne 20 let od vstupu Číny do Světové obchodní organizace. Během posledních 20 let Čína plně plnila své závazky vůči WTO a neustále rozšiřovala své otevírání, což aktivovalo prudký jarní příliv rozvoje Číny a také aktivovalo pramenitou vodu světové ekonomiky. Těchto 20 let bylo 20 let, kdy Čína prohloubila reformy a plně se otevřela, 20 let, kdy se Čína chopila příležitostí a čelila výzvám, a 20 let, kdy Čína převzala iniciativu, aby převzala odpovědnost a přinesla světu prospěch. Rozvoj a pokrok Číny za posledních 20 let je výsledkem tvrdé práce a houževnatého boje čínského lidu pod silným vedením Komunistické strany Číny. Je také výsledkem čínské iniciativy posílit mezinárodní spolupráci a praktikovat vzájemný prospěch a vyhrát - vyhrát výsledky. Rád bych vyjádřil své upřímné poděkování všem lidem ze všech společenských vrstev doma i v zahraničí, kteří se zúčastnili a byli svědky tohoto historického procesu a podpořili otevřený rozvoj Číny.\nSi Ťin-pching zdůraznil, že je nutné „vidět a vědět, jak vstoupit, a pozorovat minulost a vědět, jak přijít.“ Aby země a národ byly omlazeny, musí postupovat v logice historického pokroku a vyvíjet se v trendu vývoje doby. Odhodlání Číny rozšířit otevírání se se na vysoké úrovni nezmění, její odhodlání sdílet rozvojové příležitosti se světem se nezmění a její odhodlání podporovat ekonomickou globalizaci směrem k otevřenějšímu, inkluzivnějšímu, vyváženějšímu a oboustranně výhodnému směru zůstane beze změny.\nZaprvé, Čína bude neochvějně udržovat skutečný multilateralismus. Mnohostranný obchodní systém, jehož jádrem je Světová obchodní organizace, je základním kamenem mezinárodního obchodu. Čína podporuje rozvoj reformy WTO správným směrem, podporuje inkluzivní rozvoj mnohostranného obchodního systému a podporuje legitimní práva a zájmy rozvojových členů. Čína se bude aktivně a otevřeně účastnit jednání o tématech, jako je digitální ekonomika, obchod a životní prostředí, průmyslové dotace a státní podniky, zachová si svůj status hlavního kanálu pro mezinárodní tvorbu pravidel mnohostranného obchodního systému a udrží stabilitu globálního průmyslového řetězce a dodavatelského řetězce.\nZadruhé, Čína bude neochvějně sdílet tržní příležitosti se světem. Čína bude věnovat větší pozornost rozšiřování dovozu, podpoře vyváženého rozvoje obchodu, přidávání inovací demonstračních zón na podporu obchodu s dovozem, optimalizaci seznamu maloobchodních dovozů přeshraničního elektronického obchodu, podpoře zpracování dováženého zboží v rámci přeshraničního obchodu a zvýšení dovozu ze sousedních zemí. Čína podpoří integraci domácího a zahraničního obchodu, urychlí výstavbu města - mezinárodního spotřebního centra, rozvine elektronický obchod „Hedvábná stezka“, vybuduje moderní logistický systém a zlepší přeshraniční logistické kapacity.\nZatřetí, Čína bude na vysoké úrovni neochvějně podporovat otevírání se. Čína dále omezí negativní seznam přístupu zahraničních investic, systematicky rozšíří otevírání odvětví služeb, jako jsou telekomunikace a lékařská péče, zreviduje a rozšíří „Katalog průmyslových odvětví podporujících zahraniční investice“ a zavede negativní seznam přeshraničních služeb. obchod v pilotních zónách volného obchodu. Čína se bude hluboce podílet na mezinárodní spolupráci, jako je zelená, nízkouhlíková a digitální ekonomika, a bude aktivně prosazovat své přistoupení k „Komplexní a progresivní dohodě o transpacifickém partnerství“ a „Dohodě o partnerství v oblasti digitální ekonomiky“.\nZačtvrté, Čína bude neochvějně chránit společné zájmy světa. Čína se bude aktivně podílet na spolupráci mechanismů, jako je OSN, Světová obchodní organizace, Skupina dvaceti, APEC a Šanghajská organizace pro spolupráci, bude podporovat posílení diskusí o obchodu a investicích, digitální ekonomice, zelené a nízkouhlíkové otázky a podporovat globalizaci klíčových zdravotnických potřeb, jako jsou vakcíny. Spravedlivá distribuce a nerušený obchod v celém rozsahu podporují vysoce kvalitní společnou výstavbu „Pásu a stezky“. Čína se bude aktivně podílet na řešení změny klimatu, udržování globální potravinové a energetické bezpečnosti a bude nadále poskytovat větší pomoc dalším rozvojovým zemím v rámci spolupráce Jih-Jih.\nSi Ťin-pching nakonec zdůraznil, že „je těžké vstát, když jste sám, ale pro každého je snadné jít“. Nová epidemie covid se nevyléčila a světové hospodářské oživení má před sebou hrbolatou cestu. Lidé ze všech zemí potřebují pomáhat si a společně překonávat obtíže. Čína je ochotna spolupracovat s dalšími zeměmi na vybudování otevřené světové ekonomiky a nechat jarní vánek otevřenosti ohřát svět.\nČína , zahraničí , Kotrba , SI Ťin-pching


Většina památek v Dlouhé Třebové je spojena s patronem obce, tedy se sv. Prokopem. Čestnou výjimku tvoří klasicistní socha sv. Jana Nepomuckého, která je od počátku roku 1996 naší chráněnou památkou.…\nDlouhá Třebová je historickou obcí, která „se táhne“ údolím Třebovky na Ústeckoorlicku. Obec je odedávna zasvěcena sv. Prokopovi, kterého tady donedávna připomínal hlavně zdejší negotický kostel a…\nV Českých Petrovicích můžeme objevit dvojici typově podobných sousoší či sloupů, spíše kamenných stél. Paradoxně starší není zahrnuto v seznamu památek, mladší ano. Tím mladším je sousoší Svaté…\nÚstí nad Orlicí-Mendrik - vyhlídka na město\nMendrik je součástí města Ústí nad Orlicí a rozkládá se poblíž soutoku Tiché Orlice s Třebovkou. Leží při dolním okraji historické cesty, která vedla z Ústí nad Orlicí do Litomyšle u bývalé výletní…\nÚstí nad Orlicí - Wolkerovo údolí\nWolkerovo údolí má charakter lesoparku, kterým protéká Knapovecký potok. Nachází se na východním okraji města mezi sídlišti Štěpnice a Dukla, asi 1 km od Mírového náměstí. Z centra města se sem lze…\nÚstí nad Orlicí - estakáda Mendrik\nVýstavba nové železniční estakády byla součástí modernizace železničního uzlu Ústí nad Orlicí. Soumostí tří stavebních objektů celkové délky 360 m překonává řeku Třebovku, silnici druhé třídy II/315,…\nNachází se západně od železniční stanice Ústí nad Orlicí v místní části Kerhartice na ulici Sokolské. Směrovník stojí naproti mostu pro pěší a cyklisty, který zde přechází řeku Tichou Orlici.…\nDalší významné náměstí se nachází v centru města jen o padesát metrů výš ve svahu kopce nad tím hlavním a nese název po známém spisovateli historických románů, při jejichž povinné školní četbě jsme…\nPolohy sídla, založeného ve východních Čechách při rozsáhlé kolonizaci v polovině 13.století, si zřejmě panovník velmi cenil, neboť jej nazval Zemskou korunou – Landerskrone. Tehdy ve svahu návrší…\nVýchodočeské městečko Králíky je položeno na rozhraní tří pohoří, jedné kotliny, dvou států a tří historických zemí. Ano na tak malý sídelní útvar je toho celkem dost. Ta pohoří jsou celkem jasná,…


Phoenix: Kanaan letos podruhé na Pole Position | iMotorSport.cz\nPhoenix: Kanaan letos podruhé na Pole Position\nar1, 23. března 2003, 01:24 Facebook Twitter Google+\nTony Kanaan z týmu Andretti Green Racing si dnes vybojoval skvělým výkonem své druhé letošní Pole Position na další závod letošního šampionátu, kterým je Grand Prix Phoenixu (Purex Dial Indy 200). Jeho vítězný čas má hodnotu 20.1667 sekundy a dosáhl tím průměrné rychlosti 178.512 mil/hod.\nZávod odstartuje zítra v 15,00 místního času na phoenickém pouštním oválu, který měří přesně 1 míli. Závod bude opět vysílat americký televizní stanice ABC a o týden později budeme moci shlédnout záznam z evropského vysílání stanice Eurosport.\nVe skutečnosti bude zítřejší start pro Tonyho Kanaana jeho třetí v kariéře, protože loni se ještě účastnil konkurenčního seriálu CART. Pouze si mohl odskočit na legendární závod 500 mil Indianapolisu. Kanaan se dnes stal pátým jezdcem, kterému se povedlo získat Pole Position vícekrát po sobě.\n“Cítím se senzačně“, prohlásil po kvalifikaci Kanaan. “Stále více se potvrzuje mé rozhodnutí o přechodu do týmu Andretti Green Racing“. “Je opravdu velmi zajímavé pracovat v jednom týmu s Michaelem Andrettim a Dariem Frenchittim“. “Vtýmu panuje velmi dobrá atmosféra“. “Jsem velmi šťastný“, dodal Kanaan. “Zítra bych rád vyhrál“.\nZítra se tak rozhodne, zda si Kanaan dokáže svůj výkon zopakovat a získá po startu nějakýý náskok. Každopádně to bude mít velmi težké, protože na druhém místě a v první řadě s ním bude postaven na startu nejlepší nováček roku 2001 Felipe Giaffone, který se kvalifikoval druhý. Giaffone dokonce po dlouhou dobu držel ve svých rukou dočasné Pole Position, než byl překonán právě Kanaanem.\nZa zmíňku ještě stojí, že dosavadní lídr šampionátu Scott Dixon se umístil na třetím místě. Čtvrtý čas zajel další Brazilec Helio Castroneves s vozem týmu Marlboro Penske a šesté místo na startu bude patřit již veteránovi Michaelu Andrettimu.\nDiskuze: Phoenix: Kanaan letos podruhé na Pole Position\nMonterrey: Paul Tracy nejrychlejší v 1. kvalifikaci


Doprava Zdraví Global\nZdravi-global.cz nabízí cenově velmi výhodné typy doručení. Objednejte za více jak 1500 Kč a neplaťte za dopravu vůbec (platí pro ČR)! V případě volby platby na dobírku se platí doběrečné vždy, avšak pouhých 25 Kč.\nOsobní odběr v naší pobočce na Praze 5 - Smíchov zcela ZDARMA!\nOsobní odběry na Zásilkovnách při objednávkách nad 1500Kč zcela ZDARMA, u objednávek nižších než 1500 Kč již od 49 Kč! Seznam Zásilkoven najdete přímo v košíku nebo zde - Seznam zásilkoven\nPro objednávky pod 1500 Kč slouží výhodný ceník v následující tabulce:\nDopravce Platba převodem Platba kartou Platba dobírkou\nOsobní odběr na prodejně v Praze 5 (Smíchov) zdarma zdarma, hotově také zdarma\nDPD při nákupu do 1500 Kč 89 Kč 89 Kč 118 Kč\nDPD při nákupu nad 1500 Kč zdarma zdarma 29 Kč\nZásilkovna při nákupu do 1500 Kč 47 Kč 47 Kč 76 Kč\nZásilkovna při nákupu nad 1500 Kč zdarma zdarma 29 Kč\nDoprava na Slovensko a do jiných zemí EU\nDoprava na Slovensko kurýrem* do 2000 Kč (cca 80 EUR) 4 € 4 € 4.96 €\nDoprava na Slovensko kurýrem* nad 2000 Kč zdarma zdarma 0.96 €\nZásilkovna na Slovensko nákup do 2000 Kč (cca 80 EUR) 2,9 € 2,9 € 3,86 €\nZásilkovna na Slovensko nákup nad 2000 Kč (cca 80 EUR) zdarma zdarma 0,96 €\nDoprava do jiných zemí EU - doprava se platí vždy** 250 Kč nebo 9.6 € 250 Kč nebo 9.6 € nezasíláme\n*Doprava na Slovensko kurýrem - GLS, Remax nebo UPS - vybere automat


Jana Doleželová vystavila dokonalé nožky na dovolené - Super.cz\nJana odletěla za teplem do Afriky. Foto: instagram J. Doleželové\n28. ledna 2020 17:21\nBez tepla, písčitých pláží a moře to nevydržela ani Jana Doleželová (39). Nejkrásnější česká lékárnice, jak se někdejší držitelce korunky krásy z roku 2004 přezdívá, odletěla za teplem do Afriky.\n„Jen tak se vyhřívat,“ napsala si modelka k fotce z pláže, kterou se pochlubila na sociální síti. Doleželová zapózovala v modrém modelu a odhalila své dokonalé, dlouhé nožky. Jana je stále v pohybu, a to nejen se svou dcerou Verunkou. Sportu se aktivně věnuje celý život a do formy se dostala i rychle po porodu.\nNyní si sexy brunetka užívá na dovolené v Africe a pohybu se nebrání ani tam. Když není zrovna azurové nebe, oblékne šortky, tílko a kšiltovku a vyrazí si zaběhat. Jana už také avizovala, že chce po delší době nafotit sérii fotek a fanoušci se tak budou moci po delší době těšit na profi snímky. ■\nDoleželová si užívá na dovolené. ■\nNeválí se jen u moře, ale vyráží i běhat. ■\nTakhle skvěle vypadala Jana loni v létě. ■\nFoto: instagram J.Doleželové


WiFi modul LG MR140 MR140 | BScom.cz\nBScom.czArchivWiFi modul LG MR140WiFi modul LG MR140multiroom řešení, WiFi, DLNA (MR140). Více informací\nKód produktu0467339Kód výrobce (PN)MR140VýrobceLGZáruka24 měsíců\nHlídat cenuPřidat k porovnáníPotřebujete poradit?Doporučit známémuVytisknoutPrůměrné hodnocenínehodnoceno0×0×0×0×0×Ohodnotit produktZobrazit recenze (0)PopisPodrobnostiDiskuze LG MR140 je chytré bezdrátové řešení, jež vám umožní snadno ozvučit celou vaši domácnost a sdílet hudbu mezi několika zařízeními. Tento modul dokáže propojit a synchronizovat reproduktory LG podporující režim Multiroom, aby přehrávaly stejnou či odlišnou hudbu podle vašeho přání. Zařízení funguje i jako Dual band WiFi 2,4/5 GHz modul. Tato fotografie je vypnuta z lightBoxu a nebude se v něm tedy zobrazovat.Vynechat z LightBoxu Není vyplněn Alternativní text k fotografii! ŽIJTE S HUDBOU NAPLNOLG Music Flow je chytré bezdrátové Hi-Fi Audio řešení pro snadné ozvučení celé domácnosti, které představuje zcela nový způsob poslouchání a sdílení hudby. Tato fotografie je vypnuta z lightBoxu a nebude se v něm tedy zobrazovat.Vynechat z LightBoxu Není vyplněn Alternativní text k fotografii! REŽIM MULTI-ROOMReproduktory umístěné v různých místnostech mohou přehrávat stejnou nebo odlišnou hudbu v závislosti na vašich potřebách. Synchronizujte reproduktory systému Multi-room tak, aby v každé místnosti přehrávaly stejnou skladbu. Tato fotografie je vypnuta z lightBoxu a nebude se v něm tedy zobrazovat.Vynechat z LightBoxu Není vyplněn Alternativní text k fotografii! SEAMLESS NETWORKSpojením technologie „mesh network“ a funkce Dual Band Wi-Fi (2,4/5 GHz) LG Music Flow vzniká stabilní a hladké spojení, ve kterém se neztratí jediný tón. multiroom řešení, WiFi, DLNA (MR140)Diskuze k produktuMáte otázku? Zajímá vás konkrétní detail? Zeptejte se nás.Položit dotazNový dotazVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Nadpis:Text příspěvku:Zeptat seVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Text příspěvku:Přidat reakci