BoJ s novým šéfem překonala očekávání trhu, rozšíří QE na dvojnásobek - Patria.cz\n04.04.2013 8:17, aktualizováno: 4.4. 9:45\nHaruhiko Kuroda po dvou týdnech v čele japonské centrální banky oznámil zásadní kroky směrem k dalšímu uvolňování měnové politiky. Bank of Japan rozhodla o zdvojnásobení měsíčního objemu nakupovaných dluhopisů, čímž chce ekonomiku vymanit z vleklé deflace. Zvýšený příliv peněz do ekonomiky by měl podle plánu BoJ vyhnat míru inflace do dvou let na 2 procenta.\nZasedání BoJ poprvé řídil její nový guvernér Haruhiko Kuroda, který je ve funkci od 20. března. Dnes oznámené kroky nejsou nijak překvapivé vzhledem k tomu, že se od Kurody razantní uvolňování měnové politiky očekávalo a apeloval na něj premiér Šinzó Abe. Bank of Japan bude nakupovat každý měsíc dluhopisy v objemu 7 bilionů jenů, objem vládních bondů a dalších cenných papírů ve svém portfoliu hodlá do dvou let zdvojnásobit. Zrušila také omezení splatnosti nakupovaných dluhopisů a průměrná splatnost dluhopisů v bilanci BoJ by se dle nového plánu měla zvýšit na zhruba sedm let ze současných necelých tří let.\nKuroda si svou strategií zřejmě získal investory na svou stranu, akcie reagovaly silným růstem (index Nikkei 225 v dnešním obchodování posílil o 2,2 procenta), zatímco japonský jen proti americkému dolaru výrazně oslabil.\nKurz JPY/USD za poslední 3 dny\nSoučasný předseda vlády se k moci dostal po volbách v prosinci a slíbil ukončit dvě desetiletí trvající ekonomickou stagnaci reformami, vysokými útratami vlády a agresivním uvolněním měnové politiky. Do čela centrální banky si proto vybral Kurodu, který je hlasitým zastáncem větších stimulačních kroků. Abe již donutil BOJ k razantním opatřením v lednu, kdy banka zvýšila svůj inflační cíl na dvě procenta, tedy dvojnásobek dosavadního cíle, a schválila plán potenciálně neomezených nákupů cenných papírů od roku 2014. Dodala, že za tímto účelem "vstoupí do nové fáze uvolňování měnové politiky z hlediska kvantitativního i kvalitativního". V lednu se spotřebitelské ceny v Japonsku meziročně snížily o 0,2 procenta.\nOhlášená opatření jsou podle reakcí analytiků smělá a překonávají očekávání trhu. „To je rychlá reakce… stanovení konkrétního horizontu dvou let je pozitivním překvapením,“ zhodnotil výsledek dvoudenního jednání BoJ hlavní ekonom Japan Macro Advisors Takuji Okubo. „Je to ten druh agresivního uvolňování měnové politiky, na který jsme zvyklí u americké centrální banky a který bychom rádi viděli ve větším měřítku u Evropské centrální banky," řekl k rozhodnutí japonské centrální banky analytik Kit Juckes z banky Société Générale.\nEvropská centrální banka bude o své měnové politice informovat dnes odpoledne. Očekává se, že ponechá základní úrokové sazby na rekordním minimu 0,75 procenta, její šéf Mario Draghi se ale zřejmě bude snažit ujistit finanční trhy, že dluhovou krizi v eurozóně neprohloubí ani záchrana Kypru před státním bankrotem.


Víkendový výplach #329 o Vaderovi a Star Wars | Diskuze | MovieZone.cz\nDiskuze k článku Víkendový výplach #329 o Vaderovi a Star Wars\nZatim Star Wars\n14 dní jsem měl na 18.12. koupený lístky a 15. se mi povedlo (respektive mi protihráčem bylo povedeno) na volejbale podvrtnout kotník (hodně :D) -> noha v sádře...5. ledna sundání a pak hned dohánim :D...takže nasranost největší\nViděl jsem vše, co jsem chtěl\nStar Wars jsem viděl dokonce 2x, což se před tím stalo jen u Kill Bill části 1, kdy jsem ji podruhé v kině viděl v rámci "maratonu" obou částí\nV kině jsem letos viděla 26 filmů, některé i vícekrát. Bohužel mi utekla Popelka a docela mě to mrzí.\nOstatní filmy, co za to stály, jsem v kině viděl. Na Marťana jsem tak dlouho ladil termín s přítelkyní, až jsem ho viděl doma. A mrzí mě to kino, výbornej film.\nTak nevím, ale ústřední zpívaná skladba u posledního Bonda se mě líbí, oproti mnoha jiným z těch minulých. Tady na ni někteří nadávají, jinde různě jsem slyšel zase chválu.\nBůůůů Jó já vím, posral jsem to!! Chtěl jsem si užít ten hype, ale nebyl čas. Tak snad aspoň v lednu\nWhiplash, M:I 5, Sicario\nJe toho asi ještě víc, na co jsem chtěl jít ale nakonec to nevyšlo. Zdraví nedovolilo . Snad bude příští rok lepší.\nWhiplash, Nightcrawler a Ex Machina\nJinak ještě spoustu dalších věcích. Rok 2015 byl hodně silný rok co se podepsalo na tom, že jsem v kině trávil více času, ale taky jsem se párkrát spálil.\nUrčitě obnovená Návratu do budoucnosti... Těžce nebyl čas a jít sem chtěl.\nto si neodpustim nikdy\nCo jsem v kině chtěl to jsem viděl :-) Spíš mě mrzí to, že jsem v poslední době utratil i 50,- za takovou pičovinu jako je Spectre\nTo mě mrzí hodně, protože jsem se na to vážně těšil a ještě jsem to ani neviděl.\nNapadá mě asi jenom Birdman...\nJá mám kino celoročně doma, takže si pustím vše co chci a když je to kktina, tak to vypnem, takže pohoda. Akorát budu muset nějaký den zajít na SW, na ty se mi nechce čekat .. zrovna se jdeme dívat na Everest a zítra asi Sicario\nVše, co jsem v kině vidět chtěl, tak jsem viděl. Plus pár věcí, které jsem vidět nechtěl, ale viděl :(\nPlnohodnotná projekce Mad Maxe\nLituji snad jen dvou projekcí Mad Maxe, kde jsem v obou případech vždy usnul. Zrovna období dp/státnic a únava prostě vyhrála\nVlastně jsem na to nešel jenom proto, že jsem nevěřil, že by se mi to mohlo líbit. Jo, to jsem posral plus Aliens.\nNaopak se ale musím pochválit, že všechno co jsem chtěl, jsem letos v kině viděl (a někdy i víckrát) a vlastně až na Ant-Mana a Fast 7 jsem ani jednou neodcházel zklamaný. V kině jsem byl 23x, takže výborná bilance.\nNeměl jsem kdy a bude mě to srát navždy\nTy vole v kině u toho bych byl jak v nebi.\nVincentův svět, Stážista\nJsem fanoušek seriálu a mám rád filmy Nancy Meyers (hlavně Po čem ženy touží), ale ani jeden snímek jsem v kině nestihl. :(\n36Solo: Star Wars Story: Blu-ray trailer 71Bubeník a princezna: Teaser 20Outlaw King: Trailer 15Simpsonovi a Griffinovi míří do kin? 14Jan Palach: Recenze 14Quentin Tarantino našel svého Bruce Lee 13Víkendový výplach #466 o Avengers a Ant-Manovi 12Bratři Paula Walkera chtějí jeho návrat do Rychle a zběsile 137Mission: Impossible - Fallout: Recenze 10Šíleně bohatí Asiati jsou novým Sexem ve městě, Wahlberg zklamal\nTOP 5 filmových vesmírů, které bolestivě selhalyRainMakeRTaky zabitý.... A ktomu ještě blbej film....s Malkovitchem a Ironsem....\nJohn Carter mě taky hodně mrzel.\nGolden compass to zkusí znovu a snad i lépe v televizi (snad to nebude jako kronika Shannara)\n47 Meters Down: The Next Chapter: Teaserhmyzontoto nebude velmi film pre tu rodinu co dovolenkovala v egypte\njednicku som nevidel, ale tento teaser neposobi uplne zle zabermi, len trosku lacno tou prezentaciou.\nTOP 5 filmových vesmírů, které bolestivě selhalyDCRStále nevěřím, že Dark Phoenix úplně odstaví, když už je to téměř dotočené. Kdyby jo, tak si herci zahráli alespoň dvouminutové cameo v Deadpoolovi 2. Má někdo informace co se v současnosti děje s těmi dvěmi xmenovskými projekty?\nTOP 5 filmových vesmírů, které bolestivě selhalyRandal K.Ja by som do rebríčku skôr prihodil Johna Cartera, Golden Compass, Green Lantern, Lone Ranger, A-Team.\nTo sú potenciálne filmové vesmíry, ktoré bolestivě selhaly. Oproti tomu sú Mummy a Amazing Spider-Man ťažká pohoda v čiernych číslach.\nNa obzoru: Sólovka Jokera a pokračování OsvíceníremyMádlovi hrozně přeju ať zas natočí tak super film jako je Pojedeme k moři\nCo chystá tvůrce Života pod vodou a Grandhotelu Budapešť?Randal K.asi žiadna novinka, ale ak by niekto náhodou neevidoval - odporúčam na YouTube pozrieť honest trailer "every wes anderson movie".\nTOP 5 filmových vesmírů, které bolestivě selhalyx_ander_jcMě teda nejvíc mrzí Dark Universe. Přece jen to bylo tím hororvým nádechem jinde než hromada komiksovek a zajít si jednou za rok na temný vesmír by se mi líbilo. Někde jsem četl, že definitivní stopku tenhle projekt ještě nemá, tak třeba z toho něco vyleze.\nA co se týká X-men origins, tak ty originy v podstatě nakonec schroustla First class, což je lepší výsledek než několik dost možná nezajímavých sólovek. Mrzí mě, za to hodně, jedna věc - Schreiberův Sabertooth. Ten byl naprosto skvělý, imho jeden z nejlepších filmově-komiksových záporáků a je obrovská škoda, že ho už dál nevyužili.\nTOP 5 filmových vesmírů, které bolestivě selhalyTedGeorgeZimmera jsem prepsal, dik...


Zeleninová polévka s divokým pestem | Prima Fresh\nZeleninová polévka s divokým pestem Autor: archiv Gurmet\njarní bylinky (bršlice, mladé listy pampelišek, medvědí česnek, řebříček, popenec) 2 plné hrnky\nlehce pražené ořechy (vlašské, lískové nebo mandle) 1 hrnek\nOlivový olej 1/2 hrnku\nstrouhaný parmazán 1/2 hrnku\nPESTO: Nejprve si připravte pesto. Omyté a osušené byliny, stroužky česneku a ořechy společně posekejte v mixéru. Postupně přilévejte olej, až vznikne jednolitá zelená pasta. Na závěr do ní vmíchejte parmazán, osolte ji a opepřete.\nOmytou a očištěnou mrkev a pórek nakrájejte na kolečka, oloupané brambory na kostky. V kastrolu rozehřejte máslo a vsypte do něj zeleninu. Restujte ji na mírném ohni 5 minut. Potom zalijte vývarem, osolte a opepřete. Vařte, dokud zelenina nezměkne, asi 10 minut.\nPolovinu polévky rozmixujte ponorným mixérem na krém. Přidejte 2 lžíce pesta a vše vraťte do původního kastrolu k nerozmixované části polévky.\nHorkou polévku rozdělte do talířů a podávejte se strouhaným parmazánem.\nPrima tip: Zbylé pesto uchovejte v chladu a použijte ho do těstovin nebo jen tak na opečený bílý chléb.


Parádní křeslo pro dva!\nSlendy Girl jak se jako leze nahoru ? Nebo tam nyskočila či co ? :)\nMajda Martincová Jak tam vlastně ta paní vylezla? :D\nFigiop Sice to nevadí, ale už to tu taky bylo.


Strážníky v České Lípě zaměstnala úplavice – Novinky.cz\nStrážníky v České Lípě zaměstnala úplavice\nNovou náplň práce mají nyní českolipští strážníci. Po městě totiž kontrolují veřejná zařízení a prostranství, jestli se po nich nepotulují obyvatelé ze dvou objektů, kde se objevila úplavice.\nsobota 27. září 2003, 12:40 - ČESKÁ LÍPA\nJde o dům pro neplatiče, tzv. N-Centrum a nedaleký oprýskaný činžák, známý jako Parlament. Z nich totiž pramení vlna úplavice, která decimuje Lípu. Za poslední tři týdny už onemocněly tři desítky osob. Pouze jediný případ je mimo tyto domy, obývané především Romy.\n"Kontrolujeme ve městě, jestli je nenačapáme někde, kde nemají být. Je to s těmito obyvateli těžké, nedodržují nařízení, utíkají a nechtějí chodit na výtěry, takže musíme u řady případů asistovat hygienikům," svěřil se Právu ředitel městské policie Lubomír Mery.\n"Je to asi tak jednoduché, jako přelít sítkem moře, jak si pamatuji z nějaké pohádky," doplnil ho jeden ze strážníků.\nStejnou zkušenost mají pracovníci realitní kanceláře, která se o objekt stará. "Jsou velmi neukáznění. Situaci zlehčují a asi 80 procent z nich, karanténu nedodržuje. Máme s nimi potíže," řekl Právu její majitel Lubomír Kouba. Jeho lidé musí každý den nosit do objektu dezinfekční prostředky, aby se tu dodržovala řádně opatření a pravidelně obnovovat vývěsky s veškerými pokyny pro osoby v karanténě.\nNájemníci totiž letáky strhávají a zahazují. "Hledají vinu u všech ostatních, jen sami u sebe ne," dodal zaměstnanec kanceláře.\nSpolečné záchody násobí nebezpečí\n"Není to naše vina. Máme tu málo záchodů a sami jsme z toho nešťastní. Říkají, že si za to můžeme sami, ale to si nemyslím," reagoval však nazlobeně nájemník centra.\nDalší žena si zase postěžovala: "Myjeme si pořád ruce, ale jsou tu takoví, kteří to nechtějí dělat a s tím nic nezmůžu. Stejně tu musím bydlet. Čekám, kdy taky onemocním."\nV N-Centru žije 166 nájemníků, kteří mají společné toalety a umývárny pro několik lidí na chodbách, což šíření onemocnění nahrává. Úplavice se v průběhu minulého týdne dostala i do nedalekého činžovního domu, kde mají neplatiči své známé. Mezi nemocnými jsou převážně děti, kterých se už nakazilo od začátku třiadvacet, 11 z nich jsou školáci.\nPolovina dětí není ve škole\nPodle ředitelky Zvláštní školy v Moskevské ulici, kam chodí většina nakažených dětí a jejich sourozenci, Jindry Pomikálkové, už situace dospěla tak daleko, že v pátek byla stoprocentní absence ve druhé třídě.\n"Všech šest dětí chybělo kvůli úplavici. Nemoc se šíří stále dál. Ve škole už máme nemocnost šedesát procent, protože některé děti jsou nakažené a jiné mají být v karanténě," konstatovala ředitelka.\nDodala, že v pátek uvažovali o uzavření školy, ale nakonec od opatření ustoupili. "Bylo by to ještě horší, protože potom by mnohé děti nedodržovaly už vůbec žádná opatření a stejně by se potulovaly po městě."\nSnaha úřadů může být marná\nInformovány jsou úřady, kde se sociálně slabší a nepřizpůsobiví občané víc vyskytují, školy i veřejná zařízení. "Děláme všechno pro to, abychom zabránili dalšímu šíření úplavice," mínila místostarostka České Lípy Hana Moudrá (ODS).\n"Předpokládáme, že se další případy ještě objeví," nehýří však optimismem epidemioložka Jana Prattingerová z Krajské hygienické stanice v Liberci a hned své obavy zdůvodňuje: "Podstatou zastavení epidemie je dodržování hygieny. A s tím mají bohužel nájemníci velký problém."


Jak shánějí neziskovky peníze | Můžeš.cz\nNavigaceMůžeš.cz » Aktuality » Téma » Jak shánějí neziskovky peníze\n26. 08. 2010, Radka Potměšilová\tA\nRubriky: Téma, září\tA ještě jednu věc mají oba společnou:\npřiznávají, že jako ředitelé\ns odpovědností za zaměstnance\ni klienty občas kvůli obavám\nz nedostatku peněz nespí.\n„Financování neziskovky je\ntvrdý celoroční každodenní boj\na úzkost a nervozita, jestli to vyjde nebo ne,“\nříká Alena Kábrtová.\n„Jistota neexistuje, ale za těch sedmnáct\nlet jsme si na to zvykli,“ souhlasí Jiří Jankovský.\nI v jiných ohledech mají Paraple i Arpida\nmnoho společného. Obě organizace vznikly\nhned na počátku devadesátých let z potřeby\nsamotných postižených, kteří se už nechtěli\nsmiřovat se životem na okraji společnosti\na za zdmi ústavů. V případě Paraplete to jsou\nlidé s poraněním míchy upoutaní na invalidní\nvozík, v případě Arpidy děti s kombinovaným\ntělesným i mentálním postižením, například\npo dětské mozkové obrně. Obě centra\nposkytují ucelený systém zdravotní i sociální\nrehabilitace, včetně vzdělávání a postupného\nzačleňování do zdravé společnosti nejen klientům\nv místě působení, ale z celé republiky.\npříjmů budou dotace od státu,“ říká Alena\nKábrtová v nové zasedací místnosti obrácené\ndo zeleně sídliště. „Čerpala jsem ze zkušeností\nze zahraničí, především z Francie, kde alespoň\nv začátku 90. let měly podobné organizace\nsilnou podporu státu.\nPokud se služba, kterou\norganizace poskytovaly, ukázala jako potřebná\na žádaná, získala organizace grant na čtyři\nroky. To zajišťuje kontinuitu a klid na práci.\nVe Francii byla tato podpora státu doplněna\ni silnou podporou soukromého sektoru v místě\norganizace. To byly prvopočátky inspirace, jak\nby to u nás mohlo fungovat. To se však ukázalo\nv České republice v začátku devadesátých\nlet jako utopie.“\nPředstava o státní podpoře se pak časem\nnaplnila jen zčásti a představa o její kontinuálnosti\nvůbec ne. O granty žádá Centrum Paraple\nstejně jako všechny ostatní neziskovky\nkaždý rok znovu a nikdy s jistotou neví, zda\nje dostane a v jaké výši.\n„Nejhorší měsíce jsou vždy na začátku\nroku, kdy zatím nevíme, jak uspějeme\nv grantovém řízení, dary od větších firem\nnám také chodí až v druhé půli roku. Nebýt\nfinanční rezervy, kterou se nám vždy podaří\nvytvořit, by bylo toto období kruté,“ říká\núčetní Paraplete Štěpánka Antošová.\nOrganizace na počátku vznikly jako nestátní\na stát dodnes zařízení, která by poskytovala\nstejné služby, buď nemá vůbec, nebo jich\n„Financování Arpidy byla od počátku jedna\nz největších neznámých, opravdový krok\ndo tmy. Ale takové kroky se udělat prostě musejí,“\npokrčí rameny Jiří Jankovský. I Alena\nKábrtová přiznává, že se do založení Paraplete\nona a její tým vrhli celkem bezhlavě.\nNaše očekávání? Utopie\nParaple sídlí v bývalých sídlištních jeslích, ale\nkdyby nebylo starých fotografií na chodbě\nv prvním patře, nikdo by je už v supermoderní\nbudově nehledal. Tělocvičny, pokoje pro\nklienty, kteří přijíždějí na týdenní rehabilitační\npobyty, počítačová učebna, kavárna. Všechno\nbezbariérové, zasouvací dveře, výtahy, čidla\nna vstupní čipy ve výši ruky sedícího člověka.\nNedávno centrum přistavělo další křídlo\ns třemi pokoji, klimatizovanou tělocvičnou,\nnovou počítačovou učebnou a velkou dílnou.\nCentrum Paraple za stavbu zaplatilo pětadvacet\nmilionů z vlastních zdrojů, sbírka trvala\nněkolik let.„Když jsme Paraple zakládali, předpokládala\njsem, že poměrně velkým zdrojem Z hlavy sype čísla: Centrum Paraple potřebuje\nna svoji činnost 22 milionů korun ročně.\nZhruba 45 až 50 procent celkových příjmů\ntvoří dary – od individuálních dárců, firem\na příspěvky z DMS, patnáct procent příjmů se\nza poslední dva roky ustálilo z grantů. Jistota\njsou platby od zdravotních pojišťoven, které\ntvoří asi třináct procent příjmů\nVětší organizace, větší nároky\nPřestože jsme Paraple navštívili v půlce\nprázdnin, bylo tam rušno. Na několika místech\njsme narazili na klienty, s nimiž cvičil\nfyzioterapeut, kavárna byla v době oběda\nplná. Hlavní nápor vozíčkářů přijde ale až\nv září. Služby, které jim Paraple poskytuje,\njsou komplexní a mnohovrstevnaté. Kromě\ninformací a poradenství to je intenzivní\nrehabilitační program, sociálně-rehabilitační\nprogram, rekondiční rehabilitace, kurzy\npráce na počítači, pomoc se získáváním\nzaměstnání, sportovní a kulturní aktivity\ni arteterapeutické kurzy. Na pobyty různých\ntypů přijíždí kolem čtyř set klientů ročně,\nz toho sedmdesát nových. Dalších služeb,\nambulantních návštěv a poradenství využije\npatnáct set vozíčkářů.\nTy tam jsou doby, kdy maličké Paraple\ns pár zaměstnanci mohlo žít takříkajíc z ruky\ndo úst bez potřebné rezervy. Teď je to profesionální\norganizace poskytující profesionální\n„Rozrůstáme se a finančních prostředků\npotřebujeme rok od roku víc. Máme mnohem\nprofesionálnější přístup k získávání\npeněz, ale nároky jsou vyšší,“ říká Štěpánka\nAntošová. S profesionalizací služeb přišel\ni další zásadní krok, možná nejdůležitější\nv historii Centra Paraple. Valná hromada již\nodsouhlasila, že se nynější občanské sdružení\nv průběhu podzimu začne transformovat\nv obecně prospěšnou společnost.Svaz paraplegiků,\npod nějž Centrum Paraple dosud\npatřilo, zůstane dál občanským sdružením\na v jeho fungování se nich nezmění.\nV Arpidě byl na rozdíl od Paraplete v srpnu\nmnohem větší klid. Přece jen bylo znát, že\ndětské centrum, které provozuje i různé\ntypy škol, drží prázdniny. Budova, kterou\npřed dvaceti lety vyprojektoval světoznámý\narchitekt Vlado Milunic ´ společně s kolegou\nJanem Línkem, byla nezvykle tichá. Ramena\nMnohé nestátní neziskové\norganizace fungují už mnoho let\na úspěšně suplují roli státu. Přesto\nmusejí každý rok znovu obhajovat\nsvoji potřebnost v grantových\nbudov v prostoru hlavního vchodu symbolizující\notevřenou náruč objímala jen prázdné\n„Kolegové, kteří se do toho dobrodružství\nse mnou tehdy na začátku devadesátých let\npustili, si mysleli, že se na provozu Arpidy\nbude ve velké míře podílet stát, ale já jsem takovými\npředstavami nikdy netrpěl. Na druhé\nstraně jsem tušil, že pokud se naše zařízení\nprosadí, peníze na jeho provoz nějak získáme,“\nříká ředitel Arpidy Jiří Jankovský.\nMyšlenka centra, kde se handicapovaným\ndětem na jednom místě dostane\nlékařské, fyzioterapeutické, rehabilitační\na sociální péče, kde mohou chodit do školky\na do školy a kam mohou rodiče přes den dát\ndo stacionáře i ty nejhůře postižené pacienty\na odpoledne si je zase vzít domů, byla na počátku\ndevadesátých let revoluční, ne-li téměř\nutopická. Komunistický režim znal pro\ntěžce handicapované jen ústavy, mít takové\ndítě doma bylo společensky neúnosné.\n„Začínali jsme s rozpočtem tři miliony korun\nročně a deseti dětmi. Teď potřebujeme\ndesetkrát víc peněz, máme přes sto zaměstnanců,\ndenně k nám dochází sto třicet dětí\na dalším stovkám poskytujeme ambulantní\npéči. Každoročně přijede na čtrnáctidenní rehabilitační pobyt více než 150 dětí\ns rodiči,“ vypočítává Jiří Jankovský.\nPrvní peníze na provoz Arpidy byl asi\njeden milion korun z loterie Vyhrává humanita,\ndíky níž stavba za šedesát milionů\nna bývalém vojenském tankodromu vznikla.\nS myšlenkou přišel dnes pětaosmdesátiletý\nMiloslav Ciboch, který dodnes na budovu\npostavenou díky němu vidí z okna své chaty.\nDalší peníze zařízení získalo vzápětí jako\nstátní dotaci na provoz speciálních škol.\n„Dnes musíme sehnat z vlastních zdrojů\nasi 36 procent rozpočtu. Zbytek jsou dotace\nna našich nyní deset školských subjektů,\npříspěvky od zdravotních pojišťoven za léčebné\nvýkony a menší část tvoří příspěvky\nod klientů,“ říká Jiří Jankovský.\nZměnu ve financování sociálních služeb,\nkteré tvoří významnou část nabídky služeb\nArpidy, přinesl rok 2007 a s ním nový zákon\no sociálních službách. Peníze od státu od té\ndoby nedostávají poskytovatelé sociálních\nslužeb, ale přímo klienti.\nPro Arpidu tato změna neznamenala\nodliv klientů. Ti dobře vědí, že služby, které\nzde poskytují, jinde nedostanou, přesto ji\ntehdy málem dostala na kolena. „Myšlenka\nnového zákona je jistě správná, ale největším\nproblémem bylo, že rodiny s postiženými\ndětmi dostaly peníze s velkým zpožděním,\nněkdy až půl roku. My jsme služby\nposkytli, ale oni neměli na jejich zaplacení.\nRok 2007 tak byl jedním z nejsložitějších\nv historii našeho centra,“ vzpomíná Jiří Jankovský.\nTehdy významně pomohlo město\nČeské Budějovice a Jihočeský kraj.\nNikdo nechce odejít\nZ ředitelny jsme se vydali nádhernou halou,\nkde cihlové zdivo doplňují dřevěné trámy a velká okna, chodbou kolem Rajského\ndvora. Architekti budovu Arpidy koncipovali\njako parafrázi konventu, kde však jeho\nobyvatelé nejsou uzavřeni zdmi, ale dům\nse velkými okny otevírá do okolní krajiny.\nZ českobudějovického sídliště Vltava je vidět\njen kousek, všude kolem je zeleň. Na louce\nse pase kůň Tomík, třiadvacetiletý vysloužilec,\nna němž první děti před lety začínaly\ns hipoterapií. Další dva, kteří po něm jeho\npráci převzali, klušou v ohradě.\nZamířili jsme do křídla s tělocvičnou.\nPrávě tady probíhá stavba, která pana\nředitele v poslední době často vytrhuje ze\nspaní. Snížením stropu tělocvičny vznikl\nnejen vhodnější prostor pro spastické děti, které ke cvičení potřebují teplo, ale nahoře\ni tři nové podkrovní učebny se zázemím.\nStejně jako v Parapleti i tady si musejí\npeníze na investice shánět sami. Proto si\nArpida ke dvěma milionům korun od sponzorů\nvzala stejně vysokou půjčku. Má s tím\nuž zkušenosti, čtyři roky splácí úvěr na malý\ndomek s chráněným bydlením. Vznikl jako\nzázemí pro klienty, kteří se už brzy budou\nmuset postavit na vlastní nohy a potřebují se\nJenže… Tady narážíme na problém,\nkterý pana ředitele už léta trápí. Handicapované\nděti, které musejí někdy kolem svých\ndvaceti let Arpidu opustit, jsou sice připraveny\nna samostatný život, ale nikde není\nzáruka, že od města dostanou bezbariérový\nbyt. Často se stane i to, že ho sice dostanou,\nale jejich důchod nestačí na vysoký nájem.\nV nejsmutnějších případech potřebuje rodina\nhandicapovaného jeho příspěvek na sociální\npéči a nenechá ho bydlet samotného\na o svých penězích rozhodovat. Ke klientům\nArpidy navíc patří děti, které jsou tak těžce\npostižené, že nebudou samostatného života\n„Jenže my se o ně nemůžeme starat\nod narození až do smrti, přestože někteří\nrodiče berou velmi úkorně, když musí dítě\nod nás odejít,“ krčí rameny Jiří Jankovský.\nU dětí bez mentálního postižení je to jednoduché. Po absolvování prvního\nstupně základní školy by měly být připraveny\nna integraci mezi zdravé děti do běžné\nškoly. U dětí s kombinovanými vadami je\nto mnohem složitější. Proto vzniklo přímo\nv centru třináct chráněných pracovních míst\npro bývalé klienty. Dalším krokem je příprava\nna otevření denního stacionáře pro těžce\npostižené dospělé do čtyřiceti let. V samotné\nArpidě pro něj sice není místo, ale centrum\nsi najalo jeden byt 1 + 1 v blízkém domě\npro seniory a počítá s tím, že s pěti klienty\na dvěma a půl pracovníka by mohli jeho\nAlena Kábrtová i Jiří Jankovský nad tím,\njaké kdysi mívali představy o financování\nnestátního neziskového zařízení, mohou\njen mávnout rukou. Přesto se jim za necelých\ndvacet let podařilo vybudovat silné\nprofesionální a hlavně funkční organizace\ns velkým renomé. Dosáhli toho vlastním\núsilím, vynaložením velké energie a osobní\ninvesticí, tím, že se naučili spoustu věcí a dokázali\nmotivovat spoustu lidí. Stát, z něhož\nneziskovky sňaly část břemene starat se o ty,\nkteří potřebují pomoc, jim vyloženě neházel\nklacky pod nohy, ale že by jim hodně pomáhal,\nto také ne. Situace dnes je mnohem\nlepší než před deseti patnácti lety, legislativa\nje srozumitelnější, možností, jak získat\npeníze, je víc. Nepochopitelné však je, že ani\nu takových organizací, které dennodenně\nobhajují svoji potřebnost a nenahraditelnost\n– a je jich dlouhá řada, neexistuje ze strany\nstátu možnost delší podpory jejich existence,\nnež je jeden rok.\n„Velkou výhodou neziskovky je, že jste\nsvým pánem a můžete si věci dělat po svém.\nNevýhodou pak samozřejmě to, že nevíte,\njestli budete ještě příští rok existovat. Je\ntěžké, když máte odpovědnost za desítky\nzaměstnanců a stovky klientů, zvyknout si\nna to, že žádná jistota neexistuje,“ říká Jiří


Tipy na módní kousky, které nesmí chybět ve vašem šatníku - Lifestyle21\nNení žádným tajemstvím, že téměř všichni čas od času rádi obohatíme svůj šatník nějakým novým kusem oblečení či módním doplňkem. Existuje celá řada obyčejných, avšak elegantních kousků oblečení, které člověku dodají šmrnc a radost z nošení. Na některá z nich se v tomto článku podíváme a poradíme vám, jak je efektivně nakombinovat.\nKlasické šedé triko\nJak už jsme zmínili, i obyčejné věci dokážou být v dobré kombinaci s ostatním oblečením elegantní. Ano, klasické šedé tričko rozhodně patří mezi ně. Přece se neříká nadarmo, že v jednoduchosti je krása. Pokud tedy už tento kousek v šatníku máte, stačí ho správně nakombinovat, třeba s riflovými džíny a teniskami. Jestliže jste spíše zastánci „pouličního stylu“ tak, ani tepláky neurazí. Samozřejmě – pokud se chystáte na oslavu, nebo třeba na rande, tak raději tepláky vynechte.\nTento typ košile nachází svou výhodu v tom, že se hodí nejen na formální setkání, jako jsou pohovory do práce, nebo společenské události. Velkou popularitu mají tak firemní polokošile, ale velice elegantně a vkusně působí i při běžném nošení. Můžeme je rozdělit na dva druhy- na společenské a volnočasové. Je pouze na vašem vkusu, které z nich ubytujete ve své skříni. Obléknout si k nim můžete například džíny nebo kalhoty, a to v kombinaci s teniskami či společenskou obuví.\nTip: Polokošile zakoupíte například na https://www.xfer.cz/polokosile.\nZa zmínku určitě stojí, jak vůbec polokošile vznikly. Dá se říct, že poněkud vtipně. Tuto košili používali hráči póla v Indii jako dres. Ještě než vůbec tento typ dresu vznikl, hráči museli nosit nekomfortní a těžké košile. Ty jim při sportování vadily a znepříjemňovaly prožitek ze hry. To je přivedlo k nápadu připínat límeček pomocí knoflíků ke košili. No a světe div se, máme nový módní trend.


Dámské plážové šaty Louisa z kolekce Phax\nDámské plážové šaty Louisa z kolekce Phax\nProdyšné plážové šaty Louisa z lehkého materiálu s červeno-černým vzorem.\nJsou z příjemné 100% viskózy, která je prodyšná\nPřední stranu zdobí geometrický motiv, výstřih je na zavazování\nRamínka jsou tenká a na zádech nápaditě řešená\nV zadní části obvodu je vložena tenká guma v tunýlku\nStřih do písmene A lichotí postavě\nDélka šatů do poloviny stehen (dle výšky postavy)\nHorní díl dámských dvoudílných plavek Strappy Pink\nHorní díl dámských dvoudílných plavek v krajkovém designu. Originální vzhled, který jinde nenajdete! Plavkový materiál – příjemný a rychleschnoucí Netradičně střižený top bez všitých kostic je v přední části krajkový Oblast koší.. Další informace >>\nJednodílné sportovní plavky Rosario v originálním barevném provedení. Pevnější plavkový materiál s rychleschnoucími vlastnostmi Mají klasický sportovní střih, který je ideální nejen na plážové sporty, ale i do plaveckého bazénu Předn�.. Další informace >>\nDámské luxusní dvoudílné plavky Touch s kosticemi\nLuxusní dámské dvoudílné plavky s podprsenkou střihu bardot. Z exkluzivní letní kolekce David Mare! Příjemný plavkový materiál s rychleschnoucími vlastnostmi Plavky jsou zdobené květinovým vzorem, podprsenka má navíc lesklé kamínky Podprse.. Další informace >>


HC VERVA Litvínov | Skatemill? Hrozně mi pomohl, tvrdí Slavík. Ve volném čase chce dohnat kondici\nKoronavirové omezení zasáhlo také litvínovský dorost, který pomalu najížděl na vlnu výher. V sestavě se objevil i uzdravený Marek Slavík, ten stihl v březnu pouhá dvě utkání. V obou ale Severočeši vyhráli a vypadalo to na parádní formu před play off. Jak vidí Slavík aktuální situaci a co se mu honilo hlavou při prvním zápase po návratu?\nPátého března změřili dorostenci síly s týmem z Havlíčkova Brodu a byla z toho pohodlná výhra. Lví podíl na ní měl právě Slavík, který na dvě branky nahrál a jednu sám dokonce dal. „Pomoct týmu po tak dlouhé pauze bylo krásné,“ říká na úvod mladý útočník. „Kluci mě sice trochu popichovali, ale to mě vlastně motivovalo,“ dodává na adresu svého návratu na led.\nMladí chemici měli v posledním hraném kole na svědomí šňůru čtyř výher, ve dvou střetnutích hrál právě talentovaný hráč, zafungoval snad „faktor Slavík“? „Nevím, jestli nějaký faktor existuje,“ komentuje s úsměvem. „Musíte se zeptat spoluhráčů, ale já byl se svým výkonem spokojen,“ pokračuje pravidelný reprezentant.\n„Zkoušel jsem ho i před zraněním, takže jsem věděl, jaké to je.“\n— Marek Slavík o skatemillu\nSlavík chyběl bezmála tři měsíce, když si v juniorském utkání zlomil lýtkovou kost v oblasti kotníku. Při náročné rekonvalescenci využil také tzv. skatemillu. „Zkoušel jsem ho i před zraněním, takže jsem věděl, jaké to je. Byl jsem na něm v Liberci, ale také v Litvínově,“ přibližuje svoji přípravu hráč, jež působí na hranici dorostu a juniorky.\n„Stihl jsem tři lekce ve dvou týdnech, ten další už jsem hrál zápas,“ popisuje Slavík časový harmonogram. „Hrozně mi to pomohlo a jsem rád, že je skatemill i v Litvínově,“ komentuje novinku na severu Čech. Do úplného rozehrání se ale postavil nečekaný protivník, český hokej ohrožuje celosvětová pandemie koronaviru.\n„Je to smutné, byli jsme natěšení na play off,“ míní Slavík. „Nicméně když vidím, jak se ten vir šíří, tak to byla jediná možnost,“ dodává rozhodně. Hokejisté mají nečekaný volný čas. „Snažím se ho využít k dohnání kondice,“ říká forvard. „Co se týče školy, tak nám učitelé zasílají úkoly přes internet,“ komentuje Slavík.\nMladý hokejista také bedlivě sledoval boj litvínovského áčka. „Litvínov sleduji od doby, co jsem začal hrát hokej,“ připomíná. „Poslední sezony jsme byli ve spodní části tabulky, ale ze dna se nejlépe odráží, takže příští sezónu čekám play off,“ věští s úsměvem budoucnost černožluté úderky.\n„Dostat se do NHL je víc než sen, každý tam chce hrát, ale je to úplně jiný svět.“\n— Marek Slavík\nSám nevylučuje, že by si rád v kádru Vervy zahrál. „Mým snem je hrát nejkvalitnější evropské ligy jako například tady v Česku, Švédsku, Švýcarsku, Rusku či Finsku,“ líčí své cíle Marek Slavík. „Dostat se do NHL je víc než sen, každý tam chce hrát, ale je to úplně jiný svět,“ dodává střízlivě.\nA co Marek Slavík a jeho oblíbení hráči? „V Česku to nemůže být nikdo jiný než František Lukeš,“ vzdává hold litvínovské legendě. „Jeho myšlení a především jeho dělovka,“ popisuje důvody, proč právě černožlutý matador. „V NHL sleduji hráče jako Mathew Barzal, Brayden Point a především David Pastrňák,“ přibližuje Slavík. „Všichni hrají na pravou stranu a jsou neskutečně šikovní,“ komentuje výběr.


Bleskovka z jednání zastupitelstva - Hradecký deník\nBleskovka z jednání zastupitelstva\nHRADEC KRÁLOVÉ - Místo provizorního autobusového nádraží bude Palác Koruna. Zastupitelé dnes, tj. v úterý 29. května odpoledne, schválili záměr prodeje pozemků společnosti HB Reavis Group CZ.\nBleskovka z jednáníFoto: Archiv HD\nSoučástí polyfunkčního domu budou kanceláře, desítky bytů, obchody, restaurace a sportoviště, například bowling či fitness centrum. Firma navíc slibuje vybudování podzemního parkoviště pro 730 aut.\nDruhý uchazeč, společnost Plaza Centers Czech Republic, podá proti rozhodnutí zastupitelů námitku.


Kryštof Kolumbus - Koukat na seriál online - milujeme-modu.cz\nEmail: info@milujeme-modu.cz https://milujeme-modu.cz/zkouknout?zanr=dobrodruzne&serial=Kry%C5%A1tof%20Kolumbus Sledujeme celé seriály a pořady online zdarma. Poslední díl seriálu. Nejlepší seriálové a televizní novinky.\nDobrodružné Dobrodružné, Sledovat, seriál, Kryštof Kolumbus, na výběr titulky Dobrodružné\nSledovat seriál Kryštof Kolumbus, sledovat online v HD, nejsledovanější. Zkouknout celý online seriál zdarma a bez omezení. Sledovat online s možností stáhnout seriál. Kryštof Kolumbus je podle hodnocení…\nPřehrát seriál Kryštof Kolumbus z alternativního zdroje 1\nPřehrát video Kryštof Kolumbus z alternativního zdroje 2\nStáhnout seriál Kryštof Kolumbus v HD kvalitě\nseriál Kryštof Kolumbus je podle hodnocení …


Česká právnička: Na Guadeloupu zpomalíte. Říkají tomu tropikalizace | Firmy a trhy | Lidovky.cz\n15. května 2015 6:00 Lidovky.cz > Byznys > Firmy a trhy\nVeronika Šťouračová. Právnička a honorární konzulka na ostrově Guadeloupe. | foto: Archiv Veroniky Šťouračové\nDESHAIES Loni v únoru se Veronika Šťouračová stala první českou honorární konzulkou na karibském ostrově Guadeloupe. Ve francouzském departementu žije čtrnáct let a známá je tam zejména jako odbornice na finanční právo. Poskytovala mimo jiné poradenství tamním podnikatelům.\nS titulem z pražských práv začínala v této exotické lokalitě jako servírka. Pomáhala i českým cestovním kancelářím, po čase se na ani ne půlmilionovém ostrově prosadila ve svém oboru.\nJako Češka často naráží na to, že ne vše jde tak rychle, jak je zvyklá z rodné země. “Systém je hodně byrokratický, a zároveň se tu projevuje fenomén kterému se říká tropikalizace, tedy zpomalení pracovního tempa,” popisuje Veronika Šťouračová.\nVeronika Šťouračová je další osobností, kterou představujeme v byznysovém seriálu o Češích, kteří se dokázali prosadit v zahraničí.\nPráci v právní kanceláří stíhá dohromady s funkcí honorární konzulky.\nPrávníci hledají pracovní příležitosti spíše v Česku. To mě ale neodradilo v mém záměru pokusit se přece jen práci v oboru najít v zahraničí. Po příjezdu na ostrov Guadeloupe jsem ale začínala jako servírka v restauraci.\nNaštěstí je francouzské právo, stejně jako české, součástí kontinentálního systému se základy v římském právu. Právní principy jsou v obou zemích podobné a tím pádem jsem se ve francouzském právu rychle zorientovala. Díky krátkému doplňujícímu studiu na místní univerzitě jsem si prohloubila znalost základů. Potom už přišla praxe, ve níž jsem se naučila nejvíce. Guadeloupe jako francouzský zámořský departement má navíc specifické předpisy, zejména co se týká finančního práva a daňových směrnic, praxe je tedy největší školou.\nSpolečnost, ve které pracuji, si udržuje svoji klientelu díky spolehlivosti a rychlosti při zpracování spisů. Naší zákazníci vědí, že nemusejí čekat na schůzku několik týdnů, pokud jde o naléhavý případ, klienta přijmeme i ve stejný den, kdy nám zatelefonoval. Takový pracovní rytmus je na ostrově trošku výjimečný, systém je hodně byrokratický, a zároveň se tu projevuje fenomén kterému se říká tropikalizace, tedy zpomalení pracovního tempa. Tomu napomáhá i místní systém: na Guadeloupu například existují kromě běžných pracovních svátků respektovaných v kontinentální Francii, ještě další specifické, vztahující se k místním událostem a osobnostem.\nVeškerá jednání, která na Guadeloupu probíhají třeba před notářem, jsou hlavně díky byrokracii a formalitám provázejícím třeba prodej nemovitostí daleko delší a více vysilující než v Česku.\nNarodila se v roce 1974 v Praze, kde vystudovala práva na Univerzitě Karlově.\nV Česku působila mimo jiné ve firmě Intergram, která se věnuje ochraně práv umělců.\nOd roku 2001 žije na ostrově Guadeloupe v souostroví Malé Antily. Jde o zámořský departement Francie a území Evropské unie.\nPomáhala českým cestovkám, následně rok poskytovala soukromě právní poradenství pro podnikatele.\nOd roku 2008 se věnuje obchodnímu a finančnímu právu ve společnosti HCE.\nLoni v únoru se stala honorární konzulkou ČR na Guadeloupu.\nJejí působnost se týká regionů Guadeloupe a Martinik a dvou ostrovů francouzského zámořského společenství Svatý Martin a Svatý Bartoloměj.\nKonkrétně jsem si do své práce přinesla českou vlajku. Od února loňského roku jsem totiž honorární konzulkou České republiky. Kancelář konzulátu je hned vedle sídla mého zaměstnavatele. Je hezké, že moji kolegové jsou na tuto moji roli hrdí. Stejně tak i naše klientela se nyní daleko více zajímá o Česko a svým způsobem jsem taková reklama na turistický ruch a kulturu.\nOd kolegů jsem se naučila solidaritu mezi spolupracovníky a potom asi smysl pro kreativní kritiku. Obecně mi připadá, že mezi nadřízenými a podřízenými je ve Francii přirozený dialog, asi také kvůli systému syndikátů, umožňujících snazší prosazení profesních požadavků a hodně silnou pozici zaměstnanců.\nNechci mluvit o stávkách, spíše je vztah v práci jasnější, průhlednější, bez ohledu na hierarchii. Díky tomu se potom logicky na pracovišti dostaneme až k přátelství, nebo skoro až rodinným vztahům. Pořádáme spolu různé akce, časté jsou společné obědy a někdy i tematické. Já třeba uvařím guláš a někdo z mých francouzských kolegů zase nějakou specialitu jejich kuchyně, která je hodně bohatá.\nHlavně asi znalost cizích jazyků. Čím více jich ovládáte, tím lépe. Zvlášť proto, že Francouzi nemají cizí jazyky moc rádi, a tak je vždy zapotřebí někoho, kdo je lingvisticky lépe vybavený. Pomohla mi také flexibilita a schopnost rychle se adaptovat v novém prostředí. Kulturně je život na ostrově také hodně odlišný, takže čím dříve porozumíte místním zvyklostem a pochopíte, co je citlivé téma společnosti - což zde je především minulost spojená s francouzským kolonialismem - tím rychleji vás okolí přijme\nJednou asi určitě, minimálně vrátit se zpátky do Evropy, na kontinent. Mám dvanáctiletou dceru a chtěla bych, aby našla svoje kořeny jak v kultuře, kde nyní vyrůstá, tak i v té české, se kterou se na vzdálenost sedmi tisíc kilometrů občas těžko udržuje spojení. A pro mě to samozřejmě také platí. Navíc bych jednou ráda využila zkušenosti, které jsem na Guadeloupu nabyla - a to buď ve Francii (ve stejném oboru) anebo i v Česku, kde bych snad mohla být někomu užitečná se svými znalostmi z právní francouzštiny.\nUrčitě bude těžké vzdát se krásných tyrkysových pláži, možnosti potápět se, šnorchlovat, jezdit na vodních lyžích. Život na ostrově trávíme většinou venku, myslím volný čas, málokdy jsme uzavření mezi čtyřmi stěnami. A ještě více se mi bude stýskat po přátelích, najít si je trvalo nějakou dobu a z vlastní zkušenosti už teď vím, že udržování přátelství na vzdálenost není lehká věc.\nFrancie | Češi úspěšní v zahraničí | Evropská unie | Univerzita Karlova | Guadeloupe | práce


Libertalia - Zatrolené hry\n„Jacku, hlášení!“ přivolal si k sobě kapitán Mořského lva, Jason Swallow, prvního důstojníka a střihnul si z láhve rumu. Přibelhal se starý jednooký pirát a skrz zuby procedil: „To mladý ucho našlo v podpalubí kus mapy k pokladu, šéfe. Ale bastard Sam nám z ňákýho důvodu podříz kuchaře. Jinak sou ztráty na naší straně zatím minimální.“ „Pes prašivej, zejtra mu naoplátku vodpráskneme tu jeho couru,“ pronesl kapitán, zařehtal se a otočil se k posádce. „Vy krysy, do boje! Chci svoje zlato!“\nVe hře Libertalia se dostanete do role plundrujících pirátů soupeřících s ostatními posádkami o poklady obchodní lodi. Máte tři týdny na to stát se tím nejbohatším kapitánem ze všech. Startovní pozice jsou vyrovnané a všichni hráči mají zpočátku stejnou posádku. K vítězství je potřeba taktika, blufování, dobrá paměť a také trocha štěstí.\nHráči si vyberou svou frakci, vezmou si destičku doupěte, balíček karet, 10 dublonů a umístí skórovací žetony do pozice 0. Na herní desku v podobě lodi se náhodně vytáhne stejný počet žetonů kořisti pro každý den jako je hráčů ve hře. Jeden z hráčů zamíchá svůj balíček posádky a vezme z něj 9 náhodných karet, ostatní hráči si najdou stejné karty.\nCelá hra trvá pomyslné 3 týdny, kdy šest dní vaše pirátská posádka plundruje loď Libertalia a sedmý den odpočívá – počítá se skóre. Na začátku dne hráč tajně vybere člena posádky, který půjde loupit a umístí jeho kartu lícem dolů na stůl. Společně se pak karty otočí a seřadí podle čísel na hrací plán lodi. K určení pořadí slouží číslo v levém horním rohu, remízu řeší menší číslo v levém spodním rohu. Někteří piráti mají takzvané denní schopnosti, ty se v tuto chvíli ihned vyhodnotí. A konečně přichází na řadu samotné rabování! Hráč, který má svého piráta nejvíce vpravo na herním plánu, si bere kořist jako první. Po něm následují další hráči v pořadí. Přeživší pirátí se s kořistí přemístí do doupěte, mrtví na odhazovací balíček. Nakonec se vyhodnotí případné noční efekty. Tento postup se opakuje, dokud na lodi nezbude vůbec nic. Spočítají se dublony a posunou skórovací žetony. Vše se pak připraví stejně jako na začátku jen s tím rozdílem, že „první“ hráč si dobere pouze šest karet a přidá je ke zbylým z předchozího kola.\nPo třech kolech (týdnech) vyhrává hráč s nejvíce body.\nSettlers - Vládcové severu


OBRAZEM: Kameny zmizelých připomínají obět holocaustu - Brněnský deník\nOBRAZEM: Kameny zmizelých připomínají obět holocaustu\nBrno - Až z Izraele přijeli v pátek sourozenci Siveovi, aby zavzpomínali na své nejbližší. Malý ceremoniál na brněnském Burianově náměstí byl součástí projektu Stolpersteine. Do chodníku před domem tam dělníci vložili tři kamenné kostky s mosaznými plíšky. Ty nesou jména příbuzných Siveových, kteří zemřeli za druhé světové války.\nSourozenci Siveovi z Izraele připomněli oběti holocaustu na brněnském Burianově náměstí. | Foto: DENÍK/Lubomír Stehlík\n„Jména patří mé babičce, dědečkovi a tetě, kteří byli deportováni do Terezína. Naše matka utekla do Izraele, když jí bylo šestnáct, takže jsme se já ani bratr Michael s prarodiči a tetou nikdy nesetkali," řekla příbuzná zemřelých Tala Siveová.\nPo položení kamenů pronesl Michael Sive židovskou modlitbu. „Mnoho lidí tvrdí, že je holocaust výmysl. Tohle je jeden z kroků, který by měl světu připomenout, že kvůli nacistům přišlo nespočet rodin o své nejbližší," dodal Sive.\nAutorem projektu Stolpersteine je německý umělec Gunter Demnig. Hlavním smyslem je uctít památku obětí nacistické genocidy. Každý kámen se položí u domu, ve kterém bydlely oběti holocaustu. Má vyjadřovat sílu příběhu, který skrývá. S nápadem pokládat kostky i v České republice přišla před pěti lety místní židovská mládež. „Akci pořádáme každý rok, přičemž v Brně kameny pokládáme už čtvrtým rokem. Dnes jich máme ve městě už šest desítek," vysvětlil garant projektu pro Jihomoravský kraj Boris Schelinger.


Gymnázium Ústí nad Orlicí / Příspěvky / Zahraničí / Historie kontaktu s Austrálií\nV roce 2002 jsme byli se studenty na výměnném pobytu na francouzském gymnáziu v Bitche. V té době tam pobýval na soukromé návštěvě u angličtinářky Marie Therese australský učitel pan Robert Motton s rodinou. Na společné mezinárodní večeři u Marie Therese jsme si povídali o cestování a studentských výměnách. Rob zmínil plánovanou cestu kolem světa pro 40 studentů s hudebně tanečním vystoupením „This is Australia“. Tu plánoval jako turné po pěti zemích světa a já jsem zpola žertem řekla:“ Tak přijeďte i k nám do České republiky, u nás je krásně!“\nTo bylo v září 2002 a na jaře 2003 jsem dostala e-mail s dotazem, zda s nabídkou mohou počítat. Vedení školy mi dalo zelenou a já začala rozechvěle zařizovat čtyřdenní pobyt 40 studentů a 5 pedagogů. Naši studenti byli nadšeni a neměla jsem nejmenší problém se zařízením ubytování všech studentů v českých rodinách. V dubnu 2004 Australané přijeli a předvedli tři vystoupení své show, která se velmi líbila. My jim na oplátku připravili program, aby aspoň trochu poznali Ústí nad Orlicí a okolí.\nObdobná cesta k nám se uskutečnila i v roce 2007 a pozvání do Austrálie se opakovalo. Pan Motton tehdy řekl, že je jedno, jestli posadíme studenty do autobusu a jedeme do Anglie, nebo do letadla mířicího do Melbourne.\nNyní mohu potvrdit, že to zas tak jednoduché není. Zorganizování všech náležitostí bylo napoprvé dost náročné, ale díky skvělé spolupráci s Lenkou Janyšovou a jejímu zapálení pro věc, jsme vše zvládly. Lenka navíc připravuje se studenty divadelní vystoupení, které bude prezentovat průřez českou historií až po současnost.\nBez vydatné finanční pomoci četných sponzorů bychom naši cestu snů nemohli realizovat. Patří jim velikánský dík.\nChemiklání 2018 - celostátní soutěž chemiků


Co budete číst o víkendu - 6 - Fantasymag.cz\nDomů Literatura Co budete číst o víkendu – 6\nUž se opět blíží konec týdne a s tím pro vás sepisuji víkendové tipy. Dnes jsem vybírala z knih, které jsem četla a líbily se mi dostatečně na to, abych vám je doporučila. Ne všechno by se dalo hodnotit přímo sto procenty, ale za přečtení to stojí, alespoň co se týče tématu 🙂\nMarťan, asi nejlepší kniha z výběru, která vás od prvních přečtených stran rozhodně nepustí. Já osobně ji četla jedním dechem a neskutečně se u ní bavila. Dech je zajímavá sci-fi o tom, jaké je to žít na Zemi, kde není dostatek kyslíku. A nakonec dvě knihy z naší domoviny. Noční labuť je debut autorky a opravdu dobrá fantasy a Frost je trochu netradiční, protože je docela sprostý a sexistický a hlavně jde o chlapský pohled. Přesto si myslím, že se docela pobavíte…\n“Je nejslavnějším mužem na Zemi. Má to však háček: není na Zemi…\nPřed šesti dny se Mark Watney jako jeden z prvních lidí prošel po Marsu. Teď je přesvědčený, že bude prvním člověkem, který tam zemře. Málem zahynul v prašné bouři a zbytek jeho posádky odletěl v domnění, že je mrtvý. Mark nemá jak odeslat zprávu, že přežil. A i kdyby se s lidmi na Zemi spojit dokázal, zásoby mu dojdou mnohem dřív, než by stačila dorazit pomoc. Mark se však nevzdává. Vyzbrojen pouze svým důvtipem, technickými dovednostmi a nevyčerpatelným smyslem pro humor, který se pro něj stane nejcennějším zdrojem síly, se pouští do tvrdošíjného boje o přežití. Jak zdolává jednu zdánlivě nepřekonatelnou překážku za druhou, začíná věřit, že by na cizí planetě přece jen mohl obstát. Jenže Mars mu ještě přichystá nejedno překvapení…”\nVydalo: Nakladatelství Knižní klub\nDoporučená cena: 349,-\n“Nic pro nás není tak přirozené jako dýchání. Představte si ale svět, ve kterém si jen privilegovaní mohou koupit dostatek kyslíku k tomu, aby mohli tančit či si zahrát obyčejný fotbal. Svět, kde chudí jen stěží zaplatí účet za vzduch nezbytný k životu. Svět, v němž po netušené katastrofě přežívá zbytek obyvatel v hermeticky uzavřených městech s vlastní atmosférou. Pustou planetu Zemi, kde nejvzácnějším rostlinným druhem je obyčejný strom. Právě v takovém světě žije Alina, Bea, Quinn a jejich přátelé. Od ostatních mladých lidí se liší svou přemýšlivostí a odvahou něco ve svém okolí změnit. Odvahou nadechnout se jinak než druzí – svobodně. Dystopický román mladé irsko-americké autorky plný dobrodružství, při němž se doslova tají dech.”\nVydalo: Nakladatelství Baronet\nDoporučená cena: už jen v bazaru\n“Narodit se s vlohami k černé magii není nic příjemného. Být zavražděn v sedmnácti letech ještě méně. Nix se stalo obojí, a přesto žije. Jak je to možné? Inu, řekněme si na rovinu, že s tou holkou není něco v pořádku.\nČistě teoreticky by už měla být po smrti, jenže konflikt dvou typů magie ji drží při životě. To neunikne pozornosti jak Řádu bílých čarodějů, tak černokněžnickému Konkláve. A protože ti první by tuto hříčku přírody nejraději sprovodili ze světa, nezbývá Nix než hledat ochranu u druhých. Ale budou o ni černokněžníci stát? A co za to? Inu, zadarmo ani havran nehrabe…”\nVydalo: Nakladatelství Gorgona\nDoporučená cena: 269,-\n“Válečný mág Zikmund Frost se místo prohánění sukní musí zase jednou věnovat práci pro Organizaci. Což mimo jiné obnáší eliminaci čarodějů a dalších potvor. Někdo na něj ale přichystal podraz. Zdánlivě běžná akce v brněnském pavilonu Anthropos se proto zvrhne v krvavou lázeň. Aby toho nebylo málo, na scénu přichází opravdu mocný hráč z dávné minulosti. V Býčí skále u Adamova tak po staletích opět zní nejen bušení kladiv, ale i zoufalý křik rituálních lidských obětí. Jisté je, že než Frost zjistí, kdo za tím vším stojí, bude muset vystřílet ještě hodně zásobníků. A taky přivolat posily. Naštěstí ví, kde je hledat. Na historickém pomezí Čech a Moravy stával v bažinách hrad Krotenful. A strážil jej někdo, s kým si skutečně není radno zahrávat.”\nVydalo: Nakladatelství Epocha\nDoporučená cena: 159,-\nPlaneta idiotů: na Blízkém východě je mír, Tálibán se otevírá ženám, Babiš ničí řepková pole a zve Bartoše ztraceným synem\nWhat if…? Zombie Avengers, Ultron jako vládce světa a temný Dr....\nNadace: nepovedená adaptace slavné sci-fi ságy Isaaca Asimova z dílny Apple...\nLost Judgment: slavný japonský detektiv vyšetřuje příběhy na soukromé střední škole...\nFilm & TV235


Za špičkou jsem nejméně o deset vteřin, přemítá Micka – ČT sport – Česká televize\nZa špičkou jsem nejméně o deset vteřin, přemítá Micka\nJan Micka chce posouvat vlastní české rekordy a přiblížit se světové špičce. "Ještě mi chybí aspoň takových deset vteřin," poznamenal. Paradoxně však dodává, že nejprve musí zkrotit své sebevědomí.\nPřed měsícem ve Stockholmu kraulař Micka vylepšil vlastní dva roky staré české maximum na 1500 metrů téměř o sedm sekund na 14:48,52 minuty. Kvalifikoval se tím nejen na červencové mistrovství světa v Koreji, ale také na olympijské hry. V Tokiu si po Londýně a Riu připíše třetí olympijskou účast.\nRád by čas ale ještě stlačil dolů. "Ještě mi na evropskou a světovou špičku chybí aspoň takových deset vteřin," poznamenal. Na osobní rekord chce zaútočit na MS v Kwangdžu. "Kdybych zaplaval kolem 14:40, tak by bylo jisté, že budu ve finále. Už bych mohl plavat kolem pátého místa. Pokud by člověk chtěl bojovat o medaili, tak by musel plavat hluboko pod 14:40. Pro mě je cíl nový osobák, mít z toho radost a bojovat o finálové umístění," řekl.\nKubová: Chtěla bych překonat osobáky, hlavně pak na mistrovství světa\nVýrazný posun osobního rekordu na patnáctistovce mu ve Stockholmu dodal sebevědomí před osmistovkou. "Říkal jsem si, jak tu osmičku zaplavu skvěle. Vždyť jsem se udržel nějakých 1100 metrů s mistrem Evropy Florianem Wellbrockem. Fakt jsem si do té osmistovky věřil a ta se mi vůbec nepovedla," vzpomínal.\nI když čas 7:50,39 znamenal rovněž limit na MS i na OH 2020, znovu si ověřil, že mu příliš sebedůvěry před startem nepřináší nic dobrého. "Je lepší zůstat nohama na zemi a mít jistotu v nejistotě. Nejít do těch závodů s tak velkým očekáváním a zůstat nohama na zemi," řekl.\nMá spíše problémy s přemotivovaností než s nedostatkem sebevědomí. "Já si věřím pokaždé, ale potom na těch závodech to není znát. Když jsem měl krizi v tréninku, že mi to neplavalo a věřil jsem si čím dál míň, tak jsem zaplaval o to lepší výsledky. I Marian Jelínek, se kterým spolupracuji na té mentální přípravě, mi říkal, že jsem v tomhle fakt trošku divnej," vyprávěl.\nKdyž si věří až moc, není v bazénu precizní. "Člověk se nesoustředí tolik na techniku a průběh závodu. Začíná přehlížet chyby, které dělá," doplnil. O víkendu čeká Micku Velká cena Pardubic, kde poplave 400, 800 a 1500 metrů volným způsobem.


Věci, které jste do teď dělali při čištění zubů špatně\nBuďme upřímní, neznáme moc lidí, kteří by měli zubaře rádi, ikdyž po kontrole a pár návštěvách nám můžou ulevit od bolesti, rozbitých zubů nebo přijdeme dokonce s úplně novými zuby. Abychom se ale takovým problémům, jako jsou zkažené zuby, zubní kazy, oteklé dásně apod. vyhnuli, měli bychom si řádně čistit zuby. To nám říkají již od mala a k tomu jsme dostali i rady, jak si je správně čistit. V tomto článku se dozvíte, které rady nejsou úplně ty správné, které rozhodně nedělat a vysvětlení k dalším. Vsadíme se, že jste o většině z nich nevěděli.\nKaždý jistě zná nejrůznější marketingové tahy, kterých jednotlivé společnosti využívají právě kvůli tomu, aby dokázali lépe prodávat své produkty. V roce 2014 však provedená studie prokázala, že mezi lidmi, co zubní nit používá a nepoužívají není, co se kazivosti zubů týče, žádný rozdíl.\nJakmile zubní nit neumíte používat dobře, můžete si spíš přivodit další problémy – konkrétně kvůli dásním, pokud si je poškodíte.\nČistění zubů několikrát denně.\nJe všeobecně známo, že se nemá nikdy nic přehánět, ale jak to je s čistěním zubů? Mnohdy slýcháme, že nejlepší je čistit si zuby třikrát denně, což ale v případě slabšího chrupu nemusí představovat žádnou výhodu. Nejvíce ideální je čistit si zuby těsně po probuzení a těsně předtím, než jdete spát, a to plus mínus 2 minuty.\nPřidáno: 21.7.2017 10:51\n8 děsivých případů kanibalismu, ze kterých se vám rozhodně zvedne žaludek.\nClive Wearing - muž, který si pamatuje jen 7 sekund\nChce se stát cestovatelem v čase? Podívejte se na možnosti, které se nám nabízí.\nJak funguje vysávání krve od komára? Komáří píchnutí je mnohem děsivější než vypadá


E-kniha: Bleší trh – Jiří Kratochvil | Knihy.ABZ.cz\nE-kniha: Bleší trh – Jiří Kratochvil\n> Bleší trh\nElektronická kniha: Bleší trh\nJak sám autor o Bleším trhu píše: "Nemíním psát memoáry, ač už jsem v tom věku. Je mi to vzdálené, ba protivné, stejně jako psaní poezie, příliš osobní a příliš důvěrné. Dokážu jen parodie básní, a dokázal bych snad i parodii na své ... (celý popis)\nJak sám autor o Bleším trhu píše: "Nemíním psát memoáry, ač už jsem v tom věku. Je mi to vzdálené, ba protivné, stejně jako psaní poezie, příliš osobní a příliš důvěrné. Dokážu jen parodie básní, a dokázal bych snad i parodii na své memoáry, ale ta je koneckonců rozptýlena v mých románech a povídkách. Kdysi jsem napsal zde přítomný dopis Ludvíku Vaculíkovi a v něm je jakýs digest mého životního příběhu, a dál jít nemíním. Ale vlastně všechny texty Blešího trhu, eseje, fejetony, recenze, sloupky i neidentifikovatelné útvary, jsou mým literárním anebo životním vyznáním. Portréty spisovatelů anebo recenze jejich knih mi totiž odedávna slouží jen jako záminka k autorským konfesím a stejně tak je to třeba i s brněnskou architekturou, která tu v mém podání umožní nahlédnout hluboko, přehluboko do mé duše. A v tomto smyslu je Bleší trh má knížka nejosobnější." Svérázné memoáry českého spisovatele Jiřího Kratochvila.\nKatalog předmětový > K > Kratochvil, Jiří, 1940-


Juniorka přivítá Přední Kopaninu - Sokolovský deník\nJuniorka přivítá Přední Kopaninu\nSokolov - Po více než roce čeká sokolovské fotbalové příznivce opět divizní zápas. Po prohře na půdě teplického béčka (1:4) se představí juniorka sokolovského Baníku poprvé v domácím prostředí. V neděli od 17 hodin změří síly s dalším nováčkem divize, mužstvem Přední Kopaniny.\nUtkání FK Baník Sokolov B - FC Viktoria Plzeň B 1:4Foto: Zdeněk Plachý\n„Celek Přední Kopaniny má zkušené mužstvo, které je silné především na balonu,“ říká na adresu nedělního soupeře trenér sokolovské juniorky Jiří Dreiseitl. V čem vidí šanci svých svěřenců? „Přehrávat bychom je měli rychlostí a lepší fyzickou kondicí,“ věří kouč B–týmu Baníku Sokolov.\nZároveň Dreiseitl odmítá příliš spekulovat o soupeři. „Musíme se zaměřit hlavně na svůj vlastní výkon. Pokud hráči prodají to, co v nich je, a přistoupí k utkání tak, jak mají, měli bychom utkání zvládnout.“\nS jakou taktikou nastoupí záloha druholigového Baníku do zápasu? „Chceme se vyvarovat zbytečně inkasované branky v úvodu, proto budeme hrát v klidu a ze zabezpečené obrany,“ odtajňuje taktické plány trenér sokolovské juniorky a dodává: „Samozřejmě půjdeme jasně za vítězstvím.“\nJuniorka bude mít v neděli k dispozici znovu i několik hráčů z A–týmu. „O definitivním složení mužstva se rozhodne také v závislosti na zápasu A–mužstva,“ říká závěrem trenér sokolovského B–mužstva Jiří Dreiseitl.


Reportáž: Kradl jsem a oni se jen dívali - Kroměřížský deník\nReportáž: Kradl jsem a oni se jen dívali\nZlínsko - [VIDEO] Test reakcí na předstírané krádeže v prodejnách ochotně okomentoval také Martin Honzek, který se v něm ujal nevděčné role domnělého zloděje zboží.\nJak se krade ve Zlíně? Skvěle... | Video: Miroslav Herold\n„V drogerii na náměstí Míru, kde jsem bral testry parfémů, mě stoprocentně muselo vidět hodně lidí. Jeden pán se trochu zarazil, ale řekl to možná tak ženě, se kterou tam byl,“ uvedl Honzek.\nMladík který jeho „kradení“ později zastavil, prý šel na jisto. „Nevěřil mi ani, když jsem řekl, že je to test,“ uvedl figurant. Muž podle něj uvěřil, až když přišel redaktor a odhalila se skrytá kamera.\n„Ve zlínských Levných knihách jsem zase bral dévédéčka,“ pokračoval figurant. Také tam stála podle něj spousta lidí, kteří ho museli vidět. „Cpal jsem si pod mikinu a do batohu hodně zboží. Už jsem ani nevěděl kam ho dávat. Až pak mě jeden pán zastavil, a to ještě celkem mírným způsobem,“ přiblížil Honzek.\nI v Potravinách u Majáku ho prý lidé museli vidět, třeba když si soukal do kapes čokoládové tyčinky.\n„Jedna paní se dívala přímo, jak si dávám věci do mikiny a přesto v pohodě odešla. Podobné to bylo v Lukově,“ popsal figurant. Tam si ho v obchodě všimla i přibližně desetiletá dívka. „Zdálo se mi, že na mne chce upozornit. Ale asi se bála, byla ještě malá,“ dodal figurant. Při krádeži ho však viděla i dospělá žena, která pak v klidu z prodejny odešla.\n„Určitě to byl zajímavý zážitek. Jak je vidět, lidé ale raději zloděje nechají být,“ uzavřel Honzek.\n11.6.2008 Diskuze 1


Tvorba stránky v html kódu – Co jsem vyzkoušela\nDeváťáky se snažím každý rok krátce seznámit s html kódem. Před několika lety jsme dokázali vytvářet opravdu strukturovaný web i s použitím css stylů, ale to mi přijde v poslední době jako neskutečná utopie. Dnes jsem ráda, že si aspoň trošku přiblížíme, v jaké podobě k nim stránka dorazí a seznámíme se z několika jednoduchými tagy.\nK vlastní výuce nepoužívám žádný editor, ale prostě Poznámkový blok z Windows. Jako učebnici o html kódu využíváme web http://www.jakpsatweb.cz/. Takové přepínání oken s Poznámkovým blokem, otevřeným „Jak psát web“ a ještě vlastní stránkou a uvědomělé používání F5 v prohlížeči, je taky docela dobré procvičování.\nLetos jsem trošku povolila a pro úvodní seznámení jsem využila online službu Mozilla Thimble.\nClipped from: thimble.webmaker.org (share this clip)\nMožností má mnohem víc, ale pro naši potřebu stačí Start from scratch, tedy hezky od začátku. Objeví se obrazovka rozdělená na dvě části – v jedné se píše vlastní html kód, v druhé se okamžitě objevuje výsledek. Základní struktura stránky už je připravená a není třeba ji tvořit. Kód se opravdu píše, nefunguje žádné vybírání či nápověda, ale to je to, co v této fázi chci. Jenom když se objeví chyby, jako je neuzavřený tag, špatný tag či parametr, tak část textu zčervená a objeví se červený vykřičník s obecným popisem chyby.\nTřeba obrázky apod. musí už být někde na webu a nejde použít relativní cesta, to je daň za jednoduchost. Také jsme zatím nevyužili přihlašování. Kód stránky stačí zkopírovat a uložit v textovém souboru. Pokud se chcete přihlásit, musíte mít totiž registraci na serveru Persona (pro mne novinka).\nNa závěr vaši stránku můžete rovnou i publikovat. Výsledek je veřejně dostupný na podobné adrese jako https://thimble.webmaker.org/p/fp2k/. Také získáte adresu na editaci https://thimble.webmaker.org/p/fp2k/edit. Tedy tady si můžete zdroj stránky prohlédnout i editovat, ale uloží se na jinou adresu. Služba dovoluje i přímé sdílení na některé sociální sítě.\nPro nejjednodušší tvorbu stránky v html kódu je toto prostředí celkem dobře využitelné. Jednoduchá publikace je příjemný bonus. Stránka poskytuje i další možnosti tvorby, ty jsme nevyužili, ale třeba se budou hodit vám.\ntvorba webu, výuka.


Monika White dokončila realizaci kliniky Aether v budově Drn\nJste zde: Domů1 / Aktuality2 / Monika White dokončila realizaci kliniky Aether v budově Drn\n16.8.2019 / Aktuality / Kateřina Marková\nTaké si myslíte, že klinika estetické medicíny by měla svým klientkám nabízet bonus v podobě kvalitního prostředí, kde se vůbec necítí jak v lékařském prostředí, ale v opravdovém salónu krásy? Pak se vám bude líbit realizace kliniky Aether, která proběhla pod taktovkou Moniky White.\nTa se ve své realizaci záměrně rozhodla navázat na silnou architekturu budovy Drnu a kliniku navrhnout ve stylu nového typu luxusu: hrubý beton, stěrka na podlaze, přírodní dřevo, minimalistické vybavení, v protikladu s tím je prostor ozdoben zlatými, na míru vyrobenými, kusy nábytku, sametovými pohovkami a mramorovými stoly. Na sloupy byla použita italská technika zlaté krakeláže s hrubou omítkou. Neutrální šedo béžová barevnost je akcentována modrou a zelenou barvou.\nVíce se dozvíte na našem webu zde.\nNově v eshopu možnost balíku do balíkovny České pošty Blesk Bydlení o projektu Moniky White: Bydlení nad řekou


Vodní tok – Wikipedie\n(přesměrováno z Tekoucí voda)\nVodní tok je voda tekoucí po zemském povrchu v korytě mezi břehy. Koryto jsou dno a břehy řeky, které mohou být přirozené nebo umělé. Větší vodní toky jsou řeky, menší vodní toky jsou potoky. Vodní zákon rozlišuje vodohospodářsky významné vodní toky a drobné vodní toky.\nTok může být v celé délce nebo v části povrchový nebo podpovrchový. K rozlišení pravého a levého břehu se používá směr po proudu toku. V korytě vodního toku rozlišujeme kynetu (prohloubenou a trvale zaplavovanou část koryta) a bermu (prostor zaplavovaný jen při vyšším průtoku). Podélná poloha na toku se udává kilometráží, která se obvykle počítá směrem od ústí nebo soutoku proti proudu. Ta se používá jak k popisu vodní cesty (splavnost, kotviště, propustě, mosty a pod.), tak hydrologických poměrů (průtok, orientace toku, přítoky). Pro identifikaci vodních toků podle příslušností k povodím se užívá hydrologické pořadí nebo též hydrologické číslo.\nDílčí hydrologická disciplína zabývající se režimem řek a ostatních vodních toků se nazývá potamologie.\n1 Druhy vodních toků\n2 Prvky a úpravy vodních toků\n3 Vodní toky z hlediska vodního zákona v ČR\n4 Vodní toky z hlediska zákona o ochraně přírody a krajiny v ČR\nDruhy vodních toků[editovat | editovat zdroj]\nPodle původu se vodní toky se dělí na přirozené a umělé. Umělými vodními toky jsou například průtočné vodní kanály, náhony, meliorační vodoteče, vodní tunely či akvadukty. Mnohé přirozené vodní toky jsou regulované, t. j. koryto bylo uměle přebudováno. Důvodem regulace vodních toků je například umožnění či zlepšení splavnosti, protipovodňová ochrana, omezení přirozeného rozlivu za účelem využití sousedního území nebo výstavba vodních nádrží.\nVodní toky se podle velikosti rozdělují na několik typů, nicméně hranice ani vztah mezi jednotlivými pojmy nejsou pevně dané a ani hydrologové je neužívají jednotně. U jednotlivých toků rozhodují místní zvyklosti a tradice.\nbystřina – malý vodní tok se značným a proměnlivým sklonem dna,\npotok – menší vodní tok s vyrovnanějším a mírnějším sklonem,\nříčka – velikostní přechod mezi potokem a řekou,\nřeka – větší vodní tok,\nveletok – obvykle se vymezuje jako řeka alespoň 500 km dlouhá s plochou povodí alespoň 100 000 km2,\nprůtok – spojnice mezi dvěma vodními útvary.\nBystřina je obvykle považována za typ potoka, říčka či veletok za typy řek. Pojem říčka je někdy ztotožňován s pojmem potok. Skutečnost, že vedle zdrobnělého označení řeky existuje v některých jazycích pro potok i zvláštní slovo, je považována za doklad, že v chápání těchto vodních toků je rozdíl vnímán nejen jako kvantitativní, ale i jako kvalitativní. V češtině mají obvykle vodní toky vnímané historicky jako řeka nebo říčka název ženského rodu, potoky název mužského rodu.\nObjektivním kritériem mohutnosti toku v určitém profilu toku a okamžiku je průtok. Pro charakteristiku toku v daném profilu se používají průměry průtoku za určité období, maximální a minimální průtoky za určité období atd. Průtočnost vodního toku v určitém místě udává průtočnou kapacitu koryta. Podle průměrné četnosti dosažení určitých průtoků se vypočítává a udává N-letý průtok (například stoletá voda).\nTok, který zpravidla nevysychá (zpravidla je napájen podzemními vodami), se označuje jako stálý tok. Občasným tokem se nazývá tok, v jehož přirozeném režimu jsou období, kdy bývá vyschlý.\nPrvky a úpravy vodních toků[editovat | editovat zdroj]\nPočátek vodního toku se nazývá pramen či prameniště. Voda ve vodních tocích pochází z tajícího sněhu, dešťových srážek a z vody, která se vsákla do Země a na povrch znovu vyvěrá v místě nazývaném pramen. Některé řeky pramen nemají a začínají v jezerech, bažinách nebo tajícím ledovci. Poloha začátku řeky se může posouvat v rámci sezónních výkyvů vodnatosti toku, pokud nejvyšší pramen či část toku sezónně vysychá.\nV některých případech jsou však vodní toky pojmenovány tak, že vodní tok určitého jména začíná až soutokem zdrojnic, pokud žádná ze zdrojnic není přiřazena k pokračujícímu toku jako jeho horní tok. Koncem vodního toku je zpravidla jeho ústí do jiného vodního toku, jezera, nádrže či do moře. Úseky vodního toku lze označovat jako horní, střední či dolní tok podle relativní polohy ve vztahu k počátku a konci vodního toku. Pokud se dva vodní toky stékají, pak zpravidla jeden z nich je považován za přítok druhého, přičemž za průběžný bývá v daném místě považován ten, který je v místě soutoku vydatnější (vodnatější), nebo ten, který má nad soutokem větší délku, v některých případech se však tradiční pojetí a pojmenování může těmto pravidlům vymykat.\nVzácnější je rozvětvení vodních toků neboli bifurkace, kdy voda z jednoho vodního toku odtéká do dvou různých povodí. Pokud se vodní tok větví a následně opět stékají, nazýváme jeho větve rameny vodního toku a pevnina mezi nimi je ostrovem. Umělými rameny vodních toků mohou být například náhony a plavební kanály.\nVodní tok nebo úsek vodního toku může téci pod zemí, pak se nazývá ponorná řeka. Místo, kde vodní tok mizí pod povrchem země (což se často stává v krasových oblastech s rozsáhlým výskytem jeskyní), se nazývá ponor, místo opětovného vynoření vyvěračka a podzemní části řeky se říká punkva.\nNa vodním toku se mohou nacházet peřeje, vodopády, tůně, zátoky, meandry a další přírodní útvary. V době vyššího vodního stavu se vodní tok rozlévá do rozlivového či záplavového území, které v některých případech nazýváme nivou, specifickými záplavovými ekosystémy jsou lužní lesy. V rámci meandrování a divočení vodního toku mohou vznikat a zanikat jeho ramena a ostrovy, mohou tak vznikat i slepá a mrtvá ramena nebo může opuštěné rameno zůstat zcela vyschlé.\nMezi umělé úpravy vodních toků patří zejména přehrazování: přehrada s převážně vrchním přepadem vody po celé šířce se nazývá jez, přehrada se spodním nebo zúženým výtokem se nazývá hráz nebo přehrada. Přehradu (jez) může obcházet náhon, propusť pro plavidla nebo plavené dříví, plavební kanál nebo rybí přechod. Nádrže na vodních tocích mají různé názvy podle svého charakteru a charakteru vodního toku – tradiční nádrže na potocích a menších říčkách a se sypanou hrází se často nazývají rybníky, nádrže zadržené hrázemi na větších řekách se nazývají například přehradní, údolní či vodní nádrž, přehradní jezero, v běžném hovoru se často slovo přehrada přenáší na celou nádrž. Tradiční pojmenování konkrétních nádrží mnohdy neodpovídá aktuální terminologii, například Máchovo jezero je spíše rybníkem. Některé účelové nádrže mohou mít specifická označení, například požární nádrže nebo umělá koupaliště, splavovací nádrž neboli klauza aj. Účely přehrazování vodních toků jsou různé, od chovu ryb, přes účely energetické (mlýny, strojní pohon, výroba elektrické energie), vytváření zásoby vody pro různé účely (vodovodní síť, zavlažování, navyšování průtoku v sušších obdobích aj.), zmírňování povodní, zvyšování hladiny nad hrází pro účely rekreace nebo vodní dopravy aj.\nDalším typem úpravy vodních toků je jejich kanalizace, která spočívá jednak v omezení rozlivu, jednak v přizpůsobení vodní dopravě. Součástí takových úprav může být například napřimování vodního toku, odstraňování meandrů, ostrovů a ramen, navyšování břehů formou nábřeží, budování protipovodňových valů, hrází či zdí, prohlubování koryta aj. Ačkoliv kanalizace vodních toků mnohdy byla motivována získáním ploch pro zemědělství, výstavbu nebo dopravu, negativním dopadem je snížení záchytné schopnosti krajiny, čímž je zvyšováno riziko a intenzita povodní, rovněž může kanalizace být vnímána jako ekologická a estetická degradace krajiny. Proto jsou mnohde zvláště menší vodní toky vraceny zpět do podoby blízké přírodnímu stavu. Vodohospodářsky musí být kalkulováno také s rozlivem vody za účelem zmírňování povodní, v zátopovém území je regulována výstavba, na vhodných místech jsou budovány suché poldry a manipulační řády vodních děl musejí počítat s přiměřenými rezervami v kapacitě nádrží.\nVodní toky vytvářejí v krajině přirozenou bariéru. K dopravnímu překonání vodních toků mohou sloužit například brody, přívozy, mosty, přehrady a podobná zařízení, případně tunely. Větší vodní toky mnohdy tvoří státní hranici nebo hranici různých správních celků.\nVodní toky z hlediska vodního zákona v ČR[editovat | editovat zdroj]\nVodní zákon v ČR vymezuje vodní toky jako „povrchové vody tekoucí vlastním spádem v korytě trvale nebo po převažující část roku, a to včetně vod v nich uměle vzdutých. Jejich součástí jsou i vody ve slepých ramenech a v úsecích přechodně tekoucích přirozenými dutinami pod zemským povrchem nebo zakrytými úseky“. Vodním tokem podle toho zákona je pouze vodní proud. Koryto vodního toku a jeho břehy tedy vodní zákon nepovažuje za součást vodního toku.\nVodní zákon rozlišuje v ČR drobné vodní toky a významné vodní toky. Toto rozlišení je motivováno jejich současným a plánovaným vodohospodářským a krajinářským významem. Vodní zákon stanovuje, že každý vodní tok musí mít svého správce a vymezuje, co obnáší správa vodních toků.\nVodní toky z hlediska zákona o ochraně přírody a krajiny v ČR[editovat | editovat zdroj]\nVodní tok jako významný krajinný prvek zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny je třeba chápat nikoliv jenom jako vodní proud, nýbrž i včetně jeho prostředí, jímž je koryto vodního toku a jeho břehy (Věstník MŽP, částka 4, 2003).\n↑ MATĚJČEK, Tomáš a kolektiv. Malý geografický a ekologický slovník. 1. vyd. Praha: Česká geografická společnost, 2007. 136 s. ISBN 978-80-86034-68-3. S. 122.\n↑ Universum, všeobecná encyklopedie. 10. díl. 1. vyd. Praha: Odeon, Euromedia Group, 2001. 662 s. ISBN 80-207-1072-8. S. 288.\n↑ * KÖSSL, Roman; CHÁBERA, Stanislav. Základy fyzické geografie : přehled hydrogeografie. České Budějovice: Jihočeská univerzita, 1999. ISBN 80-7040-348-9. S. 53.\n↑ 9. Fluviální procesy a reliéfy jimi vznikající, kap. 9.2 Povrchové vody v krajině a reliéfy jimi vznikající, podkap. Vodní tok v krajině. In: Radomír Grygar, Jan Jelínek: Geomorfologie pro technické obory, Institut geologického inženýrství, Hornicko-geologická fakulta, VŠB-TU Ostrava\n↑ František Štícha: Substantiva deminutivní formy s lexikalizovaným významem, Naše řeč, ročník 61 (1978), číslo 3\nSlovníkové heslo vodní tok ve Wikislovníku\nObrázky, zvuky či videa k tématu vodní tok na Wikimedia Commons\nVěstník MŽP, částka 4, 2003 https://www.mzp.cz/web/edice.nsf/64391664C0912558C1256F5C002CD739/$file/Vestnik4.pdf\nVodní toky Evropy\nBNF: cb11952208p (data)\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Vodní_tok&oldid=19828930“\nStránka byla naposledy editována 13. 5. 2021 v 06:37.


Fotokatalytický nátěr Protectam FN®1 - NanoSPACE s.r.o.\n> Nanovychytávky>Samočisticí nátěry>Fotokatalytický nátěr Protectam FN®1\nPravidlo pro výpočet spotřeby: 1 litr vystačí asi na 10-15 metrů čtverečních (3 nátěry).\n- Natírá se alespoň 3x, Můžete natírat válečkem, štětcem nebo použít natěračskou pistoli. Mezi jednotlivými nátěry udělejte pauzu cca 6 hodin, aby nátěr dobře vyschl a vytvořily se krystalky oxidu titanu, které jsou právě důležité pro samočisticí funkci.\nSanační suspenze FN®1 je určena jak pro venkovní, tak pro vnitřní použití. Jejím nanesením se vytvoří svrchní minerální fotokatalytická ochranná vrstva s vysokým obsahem nano oxidu titaničitého. Tato vrstva účinně likviduje ze vzduchu organické a anorganické polutanty, viry, bakterie a další mikroorganismy. FN®1 je certifikovaný produkt pro ošetření a ochranu betonu. Chrání ošetřený povrch proti erozivnímu působení řas, plísní, lišejníků a mechů. Povrch je dlouhodobě funkční a ani po pěti letech vystavení povětrnostním vlivům nevykazuje oslabení své funkčnosti. Nanesená vrstva je mrazuvzdorná. Přídržnost k betonu je 2,98 MPa. Penetrace podkladu není nutná.\nFN®1 je vysoce transparentní, s mírným bílým odstínem. Možnost barevných kombinací.\nFN®1 je vhodná zejména k ochraně ploch z betonu, porézních keramických materiálů, kamenných obkladů, silikátových či akrylátových omítek a nátěrů v exteriérech proti usazováním nečistot a růstu plísní, řas a dalších nežádoucích organismů. Složení suspenze zajišťuje, v první fázi po jejím nanesení, likvidaci spor a mikroskopických zárodků chemickým působením. V další fázi pak fotokatalytický efekt zajišťuje dlouhodobě účinné čištění vzduchu od škodlivin, zabraňuje novému usazování a růstu plísní a řas a dlouhodobě poskytuje vytvořenému povrchu samočistící vlastnosti.\nStříkáním jednou až pětkrát (optimálně 3x). Na hladké plochy typu sádrokarton doporučuje výrobce nanesení nátěru stříkáním. Nanášení štětcem v jedné až třech vrstvách je velmi vhodné pro špatně přístupná místa, hlubší difuzi aktivní látky a k ošetření ploch, které mohou být například zasaženy plísní. Nanášení válečkem v jedné až třech vrstvách je vhodné prakticky pro všechny plochy. Stejnoměrné nanášení vyžaduje určitou zručnost. · Dobře zakryjte všechny plochy, které nebudou ošetřovány FN1 Ò vrstvou · Vrstvu je nutné nechat uschnout mezi jednotlivými nánosy · Nenanášet za deště · Minimální teplota nanášeného podkladu, ovzduší a nátěru je +10°C · Pro správnou funkci vrstva potřebuje 24 hodin zrání za sucha · Pro lepší účinek doporučujeme plochy před nanesením vrstvy důkladně očistit.\nŘedění: Doporučujeme neředit. V případě nutnosti, ředit vodou.\nSpotřeba: 50 - 150 ml/m2 , typicky 1litr =10m2 3 vrstvého hotového nátěru)\nKombinace chemického a fotokatalytického efektu.\nVhodné řešení i pro silně kontaminované plochy.\nMá silný protiplísňový, antibakteriální a antivirový efekt—prevence chřipek a dalších přenosných onemocnění. Ničí kvasinky, houby, spory. Odstraňuje pachy, likviduje cigaretový kouř a redukuje alergeny.\nOdbourává ze vzduchu páry přebytečných desinfekcí.\nZabraňuje růstu plísní a parazitických hub na dřevě a na kmenech stromů.\nOchrana fasád a střech proti znečišťování prachem, sazemi a porůstáním plísněmi, řasami a lišejníky.\nČištění vzduchu v centrech měst a místech s vysokou zátěží emisí z provozu motorových vozidel na vnějších fasádách a střechách.\nTechnický list Protectam FN®1\nKe stažení (482.44k)\nBezpečnostní list FN1\nKe stažení (307.32k)\nKuličkové duté vlákno...


Diskuse s wikipedistou:BorisHK – Wikipedie\nDiskuse s wikipedistou:BorisHK\nDobrý den, je mi líto, ale váš článek byl smazán – a to hlavně proto, že takto se nové články nezakládají. Podívejte se na ostatní – vylepšujte, upravujte, editujte s odvahou. Dávejte pozor na encyklopedický styl a minimální rozsah, který by článek měl mít. Můžete se podívat na průvodce a nápovědu, zejména sekce první krůčky v editaci a styl. Pokud něčemu nebudete rozumět, vyzkoušejte si editaci na pískovišti nebo se zeptejte ostatních wikipedistů. Děkuji za pochopení. --Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:13 (CET)\n--Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:23 (CET)\nDalší pokus = blok. Zadejte pojem do Google nebo kamkoliv jinam, vyjede vám jen a pouze osada v Hradci Králové. To je přesně to, co na Wikipedii vystihuje pojem „zavádějící přesměrování“. --Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:23 (CET)\nNevyhrožujte, když jste nevzdělaný. Farářství je fara, neumíte ani googlit. --BorisHK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:29 (CET)\nTak to zklidníme:\n--Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:33 (CET)\nNedělejte to, opravdu. Co se týče toho farářství, nechme to na jiných, kolegové správci vaši žádost vyhodnotí. --Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:33 (CET)\nVy umíte jen vyhrožovat, otřesné chování. --BorisHK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:37 (CET)\nVy mne nazvete nevzdělaným a následně píšete o otřesném chování? --Jan KovářBK (diskuse) 1. 1. 2018, 16:43 (CET)\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Diskuse_s_wikipedistou:BorisHK&oldid=15699939“\nStránka byla naposledy editována 1. 1. 2018 v 16:43.


Krásné ručičky i v zimě!!! | RyRy-x-for-you\nKrásné ručičky i v zimě!!!\nJAK MÍT SEXY RUCE I V ZIMĚ!\nZkus tipy pro krásné a zdravé ruce! Během zimy potřebují ruce speciální péči. Tvoje pokožka je vystavována chladnému počasí venku a zároveň často přesušenému vzduchu v místnostech...\n10 TIPŮ PRO KRÁSNÉ RUCE\n1. Ruce omývej teplou vodou a kvalitními přípravky s vyváženým PH.\n2. Po každém omytí kůži i nehty osuš a hned ošetři dobrým krémem.\n3. Při úklidu chraň ruce rukavicemi.\n4. Pokud se ti potí ruce, můžeš zkusit používat krém proti pocení nohou.\n5. Nepoužívej nikdy nehty jako pracovní nástroj - například k seškrábání něčeho.\n6. Na lámavé nehty používej speciální nehtové regenerátory.\n7. Kůži rukou prospívá, když jí občas dopřeješ pleťovou masku, nejlépe večer\n8. Prováděj pravidelnou manikúru.\n9. V zimě nos rukavice.\n10. Nechoď s oloupaným lakem na nehtech... :-)\nČasté "krémování" Stejně jako si ruce několikrát denně myješ, měla bys si zvyknout po každém mytí pokožku rukou automaticky ošetřit hydratačním krémem. Je to proto, že mýdla mohou mít na pokožku negativní vliv - zvyšují její přirozené pH, odmašťují ji a vysušují. Následkem toho je předčasné stárnutí pokožky.\nRegenerace Během zimy bys rozhodně neměla zapomínat na regeneraci a relaxaci pokožky. Doporučujeme každý večer před spaním použít regenerační krém na ruce. Na popraskané, vysušené a unavené ruce jsou velmi účinné speciální zábaly. Na ruce nanes v silné vrstvě regenerační krém, zabal je do igelitových rukavic a přes ně navlékni ještě bavlněné rukavice. Po dvaceti minutách můžeš rukavice sundat. Zbylý krém setři a ruce promasíruj. Zábaly na ruce bys měla aplikovat asi jednou za týden.\nMasáž rukou Příjemný pocit můžeš svým rukám dopřát díky masáži. Krém nanes rovnoměrně na celou dlaň a hřbet ruky a druhou rukou ho důkladně vmasíruj. Masáž každé ruky by měla trvat kolem deseti minut. Jestli trpíš na záděry a popraskanou kůžičku u nehtů, zaměř se ni během masáže a každý nehet několikrát obkruž. Změkčenou kůžičku pak zasuň speciálním pomerančovým dřívkem.


Václav III. - HISTORIE\nHISTORIE > Rubriky > Václav III.\nVáclav III. byl druhorozeným synem Václava II., českého a polského krále, a Guty Habsburské, dcery římského krále Rudolfa I. Habsburského. Pocházel z dvojčat ( sestra Anna zemřela v útlém věku ). Přeživšími sourozenci byly (druhá) Anna Přemyslovna, Eliška Přemyslovna a nevlastní sestra Anežka.\n12.února 1298 byl Václav ve Vídni zasnouben s jedinou dcerou uherského krále Alžbětou. Ondřej III. se nedočkal dalšího potomstva a roku 1301 zemřel. Rod Arpádovců jím vymřel po meči.\nBylo nutné najít nového panovníka, v jehož těle kolovala arpádovská krev. Uherští magnáti nechtěli příjmout kandidaturu Karla Roberta z Anjou a hledali jinou možnost. V úvahu připadal Ota III. Dolnobavorský, Arpádovec po matce a Václava III. , vnuk Kunhuty Haličské a snoubence desetileté Alžběty. Nakonec rozhodlo bohatství českého krále. Václav II., přes nesouhlas královské rady, začal pro syna usilovat o získání uherského trůnu a uherští páni byli uplaceni kutnohorským stříbrem. 27. srpna 1301 byl dvanáctiletý Václav III. po mnoha jednáních ve Stoličném Bělehradě korunován uherským králem a v hierarchii uherských králů získal jméno Ladislav V.\nOpozice v Polsku i Uhrách proti přemyslovskému soustátí rostla. Římskoněmecký král Albrecht I. Habsburský se postavil na stranu papeže Bonifáce, který jediný z něj eventuálně mohl udělat císaře (byť s Václavem II. byli dosud spojenci a český král mu pomohl k německé koruně). Václav II. se marně snažil získat vojenskou podporu francouzského krále Filipa Sličného, který také neměl s papežem dobré vztahy. 31. května 1303 přiřkl Bonifác VIII. svatoštěpánskou korunu Karlu Robertovi z Anjou. Všechny poddané Václava III. zprostil přísah věrnosti.\nVáclav II. samozřejmě odmítl. Jeho syn v Uhersku začal rychle ztrácet podporu šlechty ve prospěch Karla z Anjou a nakonec zůstal obležený v Budíně. Roku 1304 ho otec musel vojensky hájit a Václav III. za otcovy vydatné armádní pomoci odjel i s uherskou korunou a rukojmími do Čech\nMladý král zrušil zasnoubení s Alžbětou v říjnu 1305, údajně čtyři dny po svatbě s Violou Těšínskou.Jednalo se o nerovný sňatek, jehož důvody nejsou příliš zřejmé. Ačkoliv pozdější kronikáři popisují Violu jako půvabnou, důvodem zřejmě nebyla právě její krása. Snad sehrála roli strategická poloha Těšínska na cestě z Prahy do Krakova. Alžběta byla tou dobou ve Vídni pod habsburskou kuratelou.10. října Václav ještě použil titul uherského krále a to na listině v Bruntále. Poté se titulu vzdal a společně s uherskými korunovačními klenoty jej předal bratranci Otovi Dolnobavorskému, který se v převlečení vydal do Uher. Václav uzavřel mír s Albrechtem Habsburským, kterému postoupil některá území (Chebsko, Plísensko a Míšeňsko), čímž si uvolnil ruce pro udržení polské koruny.\nNa jaře 1306, snad ke konci února či v březnu dobyl Vladislav Lokýtek královský hrad v Krakově držený českou posádkou (přestože již 26. ledna 1306 uzavřel v Toruni s „plnomocníky českého krále“ příměří, které mělo trvat „až do sv. Michala“, tedy do 29. září téhož roku).\nMladý král začal na přelomu června a července 1306 sbírat zemskou hotovost. Někdy po 5. červenci (toho dne ještě v Praze vydal listinu ve prospěch pražského měšťana a kutnohorského obchodníka) vytáhl z Prahy. Nevíme, kterého dne dorazil do Olomouce; jisté je, že ve čtvrtek 4. srpna 1306 po poledni odpočíval v Olomouci v domě bývalého olomouckého děkanství (v sousedství dnešního dómu sv. Václava) a byl zabit - neznámo kým, ale vina dlouho zůstala na jistém Konrádovi z Botenštejna - třemi ranami do hrudi. Byl zavražděn v necelých sedmnácti letech, dožil se tak nejnižšího věku ze všech českých panovníků. Svými současníky nebyl příliš vysoko ceněn.\nPravý vrah možná podplatil stráže, aby Konráda (který snad chtěl ohlásit vraždu) ubili. Strážím snad stačilo i to, když ho viděli s nožem. Za iniciátory vraždy byli často označováni Habsburkové nebo Vladislav I. Lokýtek, kteří z Václavovy smrti těžili. Josef Žemlička naopak tvrdí, že mezi českými historiky spíše převládá názor o jakési kolektivní vině české šlechty, ale zřejmě se jednalo o promyšlenou akci určité zájmové skupiny.


Internetové noviny CACT.CZ: únor 2014 - číslo 148\nÚnor 2014 - číslo 148\nÚnor 2014 ve sbírce u Pavlíčků Argentina a Chile 2012 (6) Aztekium valdezii - další poznámky To nejlepší z Mexika (10) Málem zapomenuté sukulenty (33) Mexiko 2008 – poprvé v domovině kaktusů (9) Foto měsíce - únor 2014 Popelničák č. 7 – Opuntia whipplei aneb Bába bláznivá Zájezd chrudimských kaktusářů na Plzeňsko (6) Jak jsem potkal Alfreda B. Laua Štefan Danko, známý slovenský ornitolog je i kaktusář Publikace o rodu Aloe od Romana Štarhy Databáze kaktusů Obrazové spravodajstvo z Kaktusárskeho plesu v Piešťanoch Opustil naše řady - MUDr. Vladimír Plesník Vzpomínky na MUDr. Vladimíra Plesníka Inzerce Nabídkový katalog podzim 2013 - jaro 2014 (PDF) Nabídka rostlin – jaro 2014 MEXIKO podzim 2014 - Velká cesta Pozvánka na tradiční jarní sympozium v Praze Speciální nabídka – kolekce importních semen\nÚnor 2014 u Pavlíčků\nVypadá to, že letos bude mizerná úroda, neb únor je všechno možné, jen ne bílý, takže pole nesílí. Kaktusáři, kteří zimují ve sklenících, ušetřili na topení fůru peněz, takže jim třeba přijde vhod upozornění, že je nejvyšší čas na objednávku rostlin z naší bohaté nabídky tvrdě pěstovaných semenáčů. Nabídka je součástí těchto novin. V únoru už kvetou další miniaturky, nyní vybírám jednu z nich – Porfiria schwarzii…\nMálem zapomenuté sukulenty (33)\nTentokrát to bude výjimečně sólo pro jedinou rostlinu. Kytku tak obyčejnou, že ze sukulentářů ji dnes už do sbírky skoro nikdo nechce. Znají ji ale úplně všichni, mnozí ještě jako Crassula lycopodioides, tedy „plavuňovitá“ nebo taky „plavuni se podobající“, ti mladší pak už spíše pod současným pojmenováním Crassula muscosa, což znamená něco jako „mechu podobná“…\nFoto měsíce - únor 2014\nJako zajímavost posílám snímek Sulcorebutia breviflora, která vloni vykvetla nejen věncem květů v horní části rostliny jak je obvyklé, ale i ze starých areol v dolní části, téměř z úrovně substrátu. Další snímek je kříženec Sulco-rebutia arenacea se S. menesesii, které jsem vyséval někdy před deseti lety, a které každoročně takto bohatě kvetou. Poslední obrázek je z trochu jiného soudku. Náš chameleon tráví čas od jara do podzimu nejraději volně ve skleníku, mezi sukulenty, a někdy je opravdu problém ho tam najít. Tentokrát se usadil na asi osmileté Operculicaria decarii. S pozdravem Jiří Zeman, Bučovice.\nJedny z nejzajímavějších rostlin. Čím jsou starší, tím krásnější. Sbírková rostlina na obrázku má šířku těla…\nJak jsem potkal Alfreda B. Laua\nVlastně správně je, jak jsem žil s rodinou Lau, ve Fortin de Las Flores, MX. Psal se rok 1977, což už je dávno, a s Rudolfem Šubíkem jsme se vypravili do Mexika. Nemyslitelná představa tehdy. Jen díky naší touze, vydat knížku…\n…Dohodli jsme se, že nám misie půjčí na 2 týdny auto, Alfred pojede s námi a ukáže nám nějaká místa. Ale bylo jinak. Ráno mi dal Alfred klíčky od kamionety (malej náklaďáček), brífing a čísla misií po MX, kam se mám obrátit, kdyby něco. A 250 $, protože my jsme byli úplně švorcoví. A to jsme se znali osobně 3 dny. A tak jsme díky Lauovým začali zkoušet Mexiko…\nŠtefan Danko, známý slovenský ornitolog je i kaktusář\nPan Štefan Danko z východního Slovenska nám už poslal nejeden pěkný obrázek. Mimo to, že mnoho volného času věnuje studiu ptactva a netopýrů, zbude mu ho trochu i na kaktusy. O ptácích i netopýrech napsal mnoho odborných článků a krásné knihy – Vtáctvo Senného v minulosti a dnes, Vtáctvo Vihorlatských vrchov, Netopiere Vihorlatských vrchov, a se spoluatory i Vtáctvo Slanských vrchov a také Rozšírenie vtákov na Slovensku a Cicavce Slovenska…\nObrazové spravodajstvo z Kaktusárskeho plesu v Piešťanoch\nKlub kaktusárov a pestovateľov sukulentov v Piešťanoch usporiadal tradičný Kaktusársky ples, ktorý sa konal 8. februára 2014 v spoločenskej sále reštaurácie Semafor na ul. A. Hlinku v Piešťanoch. Foto: 6. Kaktusársky ples v Piešťanoch v elegantnej ružovo – striebornej kombinácii; Na Kaktusárskom plese nikdy nechýbajú aranžmá z kaktusov; Pripravený kaktusársky bar - Oáza s miešanými nápojmi. Na výber sú drinky ako Master cereus, Ohnivá opuntia či Oroya land alebo Aztécke slnko…\nSpeciální nabídka – kolekce importních semen\nKOLEKCE čerstvých importních semen. Speciální nabídka platí pouze pro 10 prvních zájemců!…Z normální nabídky semen 2013/2014 lze objednávat ještě do poloviny dubna. I když už od dodavatelů objednávat nebudeme, asi 70% sortimentu je stále skladem. Sklad semen bude úplně zrušen 15. dubna, naskladněn čerstvými položkami bude opět během října 2014…\nArgentina a Chile 2012 (6)\nSpali jsme v údolí Rio Grande. Kluci už šmejdí po lokalitě. Odhrnuju plachtu u stanu a co vidí oko mé? Saglionis. Pěkná koule. Na vrcholcích hor napadl v noci sníh. Voda z hor se valí všemi koryty řek. Za vesnicí Huichaira San Pedrido je místo se saglionis, ticarense a Lobivia ferox. Podél silnice jsou umístěny bedýnky se zeleninou. Nevím přesně, jak vykupování zemědělských přebytků tady funguje, ale vypadá to asi tak. Pěstitelé přivážejí očištěnou zeleninu k silnici, kde ji naloží na nákladní auto, které jsem pravidelně přijíždí a odveze ji někam, pro mě neznámo kam. Projíždíme mnoha quebradami. Barevné kopce lemují údolí protkané zahradami a políčky. Stejně se dá i popsat Quebrada Del Mal Paso…\nMexiko 2008 – poprvé v domovině kaktusů (9)\nDen 18. - 10. listopadu 2008. Ráno balíme stany a chystáme se na delší přejezd na sever přes pohoří Sierra Las Iglesias. Ujeli jsme asi 300 km, jsme již ve státě Coahuila a zastavujeme za vesnicí La Pé. Vpravo vidíme kopec, docela strmý, a porostlý velkým množstvím kaktusů. Stoupáme nahoru a postupně nacházíme Lophophora fricii, Mammillaria lenta, Coryphanta durangensis, Echinocereus stramineus a ještě několik dalších. Je to tady moc krásné místo s mnoha hezkými kaktusy. Pokračujeme dál, projíždíme městem Viesca a míříme směrem na El Amparo, přes Laguna Viesca. Je to neuvěřitelná rovina asi 8 km široká a několik desítek km dlouhá, v období dešťů plná vody. Dnešní, poslední zastávka, je asi 6 km od vjezdu do laguny. Libor říká, že tady byl již v roce 2005 a chystá pro nás překvapení…\nPublikace o rodu Aloe od Romana Štarhy\nJedinečná, česky psaná publikace mapující běžně i vzácně se vyskytující Aloe. Čtenář zde nalezne informace o chemickém složení, výskytu taxonů či farmaceutickém využití aloí. Nechybí ani informace o pěstování. Ve speciální části knihy je zpracováno 297 druhů, kdy u každého taxonu je uveden popis rostliny, výskyt a možnosti záměny či podobnosti s jinými druhy. Rozsah textové části je 216 stran a jednotlivé taxnony jsou zdokumentovány 430 barevnými fotografiemi. Rozměr knihy tištěné na křídovém papíře je 17x24,5 cm, obálka je tvrdá laminovaná. Cena výtisku je 548 Kč/22 EUR (+ poštovné). Objednávky přijímá: Palkowitschia s. r. o., Mgr. Petr Pavelka…\nKlub kaktusářů Čelákovice oznamuje, že po letech byla opět zveřejněna modernizovaná a doplněná verze databáze kaktusů na www.zahradycz.cz/kkweb. V současnosti obsahuje asi 50.000 záznamů. U databáze jsou informace, jak ji optimálně používat. Databáze obsahuje asi 18.000 lokalit včetně map a 2.800 fotografií. Kolektiv autorů vyzývá další zájemce ke spolupráci. Podpořte nás, stále je co doplňovat. Navrhujte další vylepšení, upozorněte nás na chyby. Naší snahou je, aby z DB KK Čelákovice se stala DB SČSPKS…\nZájezd chrudimských kaktusářů na Plzeňsko (6)\nDalší z nedělních sbírek, kam jsme tentokrát v doprovodu Petra Česala zavítali, byla krásná sbírka Filipa Jelínka. V zahrádkách na okraji Plzně má Filip foliák a několik pařenišť s nádhernými kousky. Bohužel, opět jako předešlý den u Milana Kůrky, začalo pršet. Což byla podle mě snad jediná chybička, kterou tato prohlídka měla. Filip Jelínek preferuje mj. rod Ferocactus, ale k vidění bylo zastoupení ode všeho. A všechno moc pěkné…\nMEXIKO podzim 2014 - Velká cesta\nZájemce zvu na\nexpedici po Mexiku a Baja California v termínu\nod 1. do 30. října 2014.\nJe to expedice nepříliš náročná na fyzickou průpravu, zvládnou to při troše skromnosti snadno i senioři a dámy. Z Mexiko City pojedeme přes Queretaro, Zacatecas, Durango, Sinaloa, až k pobřeží Cortezova moře. Po cestě uvidíme například několik forem nádherného Echinofossulocactus zacatecasensis, několik ferokaktusů, budeme hledat ztracenou lokalitu Ferocactus schwarzii, a mnoho jiného. Poté přeplujeme trajektem na poloostrov Baja California. Ten projedeme celý od jihu na sever. Spolu se všemi bašskými ferokaktusy uvidíme i mamilárie, kochemie, řadu cereusovitých, Idria columnaris. Navštívíme i nejkrásnější ostrov, Isla Catalina spolu s Ferocatus diguetii. Ze severu Baja California přejedeme zpět do Mexika. Projedeme státy Sonora, Chihuahua, Durango, pak do Coahuila, Nuevo Leon, San Luis Potosí zpět do Queretaro a Hidalgo.…\nPozvánka na tradiční jarní sympozium v Praze\nNa tradiční 28. jarní sympozium v Praze Vás zve Spolek pěstitelů kaktusů a sukulentů Praha poslední sobotu v březnu. Místo konání: Velký sál Obvodního úřadu Praha 8 Libeň, Zenklova 43/8 (kapacita 240 osob), na stejném místě jako loni. Dostupnost: Metro trasa B, stanice Palmovka, tramvajové linky do stanice Stejskalova. Parkování - na Praze 8 volné parkování v přilehlých ulicích. Vstupné: 100 Kč (placeno na místě). V prodeji budou i přebytky starších časopisů, knihy a také kaktusy a sukulenty. Přednášky:\nDr. Harald Jainta (SRN) - Litopsy v přírodě; Ute a Hans Fröhningovi (SRN) - Průřez zajímavými rody kaktusů; Jaroslav Vích (ČR) - Rod Wigginsia; Ute a Hans Fröhningovi (SRN) - Asclepiadaceae na 3D…\nAztekium valdezii další…\nDostal jsem telefonáty i mejly, vyjadřující pochybnosti o možnosti objevu této formy aztekia už před lety. Aniž bych to či ono hledisko komentoval, nutno dodat, že sám biolog Valdez si nebyl jistý, zda jde o novinku. Dokonce měl zprvu dojem, že našel jen další lokalitu Aztekum hintonii! Aztekium valdezii je ovšem k A. ritteri velmi podobné, od něj se liší až velikostí a vybarvením květů…\nTo nejlepší z Mexika (10)\n11. 3. 2012 – den jedenáctý. Vypráví Vláďa Nešuta:\nPo noci strávené u vesnice San Juan de Boquilas, nás ráno ze stanů vyhání zima, ono 2,5°C není mnoho. Slunce nás ale rychle rozehřívá, a tak pomalu míříme k nedalekému hřebínku. Rovina pod hřebínkem je čerstvě „zoraná“ kaktus- nekaktus, a v brázdách je nasázená Euphorbia antisyphilitica, která jinak normálně všude jinde roste přirozeně, ale tady se jí rozhodli pěstovat…\nPopelničák č. 7 – Opuntia whipplei aneb Bába bláznivá\nNejen na zájezdech a návštěvách sbírek se dá přijít k vyděděncům. Občas k nim člověk přijde, ani neví, jak. Jednou z věcí, které nás s manželkou spojují, je pěší turistika. Jak máme možnost, sedáme do vlaku nebo autobusu, v místě A vystoupíme, abychom se v družném hovoru za stálého kochání se přírodou přemístili do místa B, kde opět vsedneme do dopravního prostředku, tentokrát směrem k domovu. Asi před pěti lety jsme takto vystoupili z autobusu na malinkatém náměstíčku ještě malinkatějšího městysu na Náchodsku a klikatili se mezi domečky a chaloupkami po turistické značce pryč z civilizace. Až úplně na okraji stála u cesty stará chalupa a protože bylo hezky…\nProdám velmi levně soubor 3 vzácných svazků: Herman Jacobsen, Das Sukkulent Lexikon (1970), bez přebalu, mírně opotřebované; Karel Crkal, Lovec kaktusů, 430 stran, život A. V. Friče, mírně opotřebováno; Časopis KAKTUSY, 3 ročníky vázané v jednom svazku, 1977, 78, 79, dobře zachovalé; za velmi přátelskou cenu…\nOpustil naše řady - MUDr. Vladimír Plesník\nNesděluje se mi to lehce, ale bohužel naše řady opustil dlouholetý člen Klubu kaktusářů v Ostravě, vynikající pěstitel MUDr. Vladimír Plesník. Ještě v pondělí jsme spolu mluvili na schůzce kaktusářů a v úterý mě dost ranila smutná zpráva, že tiše a klidně zemřel ve spánku ve věku 82 let, kdy jej zradilo nemocné a vyčerpané srdíčko. S pěstováním kaktusů začal v šedesátých letech v nově založeném Kroužku kaktusářů v Ostravě-Porubě, kde nedaleko bydlel…\nVzpomínky na MUDr. Vladimíra Plesníka\nPane doktore Plesníku, mějte se tam nahoře pjekňe a fajňe. Psal se rok 1969, kdy jsem toho kouzelného pána potkal poprvé. Coby mladý a perspektivní jsem byl vyslán na Sjezd kaktusářů v roce 1972, který se konal ve Zlíně. Spali jsme na spartakiádních lehátkách, na zimním stadionu. Bylo to skvělé, přijel pan Buining, aby československým kaktusářům vysvětlil, že Gymnocalicum nemusí mít jen čtyři trny, ale třeba pět, a pořád je to stejný druh. „Velitel“ ostravské skupiny byl doktor Plesník…\n15. březen 2014…\nPoslední aktualizace 24.03.2014


Prodloužení uzávěrky přihlášek do Europe Trophy | Česká asociace stolního tenisu\nObecné informaceProdloužení uzávěrky přihlášek do Europe Trophy\nPředběžné přihlášky do nového ročníku můžete zaslat do poloviny července tohoto roku\nV pořadí třetí nejvyšší klubovou soutěží v Evropě je Europe Trophy, která je určena pro kluby, které se v sezoně nezúčastní Ligy mistrů (Michael Maze či Han Ying vašimi soupěři tedy nebudou) nebo Poháru ETTU. Předběžné přihlášky do nového ročníku 2020/2021 mohou kluby zasílat na vedení soutěže do 15. července 2020. Vedení soutěže tedy o dva týdny prodloužilo termín uzávěrky.\nEvropská unie stolního tenisu počítá s tím, že se bude hrát v devíti regionálních divizích (české kluby mohou změřit síly s týmy z východních regionů Německa, dále Slovenska, Rakouska, Maďarska a Lichtenštejnska) a jejich vítězové postoupí do Grand Finals. Hrát se bude turnajovým způsobem, regionální kola v únoru a březnu 2021, velké finále pak na začátku července.\nNasbírat mezinárodní zkušenosti mohou hráči a hráčky klubů, které by si jinak jen těžko zahráli v některém z dvou nejprestižnějších evropských pohárech. Účastníci nejsou limitování postavením hráčů a hráček na evropském či světovém žebříčku, naopak přihlásit se mohou i kluby, které nepůsobí v nejvyšších národních soutěžích. Startovné je 250 euro a jednotlivá utkání se budou hrát systémem Swaythling Cup, tedy pouze dvouhry do tří vítězných bodů.\nDalší informace o novém ročníku Europe Trophy najdete ZDE\nPředběžnou přihlášku do soutěže mužů najdete ZDE\nPředběžnou přihlášku do soutěže žen najdete ZDE