Polské tankové vojsko 21. století: Modifikace T-72 a jak dál? | ArmadniNoviny.cz\nPolský tank PT-91 Twardy / DVIDS (Zvětšit)\nSoučasné polské tankové vojsko\nObrovská území Polska tvoří roviny, které jsou ideálním místem pro operace mechanizovaných jednotek. Ostatně není náhodou, že nacistické Německo si vybralo polské území jako tranzitní prostor pro svůj výpad na východ.\nPolsko přitom i dnes řeší stejné geopolitické problémy ‒ nachází se na hlavním strategickém směru východ-západ, přes který mezi Německem a Ruskem proudí zejména suroviny a zboží. Navíc představuje jakýsi nárazníkový prostor mezi Německem a Ruskem. Jacek Bartosiak, „hvězda“ polské geopolitiky, který mimo jiné přednáší na polských vojenských školách i na polském Generálním štábu, v této souvislosti uvedl, že Polsku nezbude nic jiného (pro zajištění stability), než mít nejsilnější pozemní armádu v Evropě.\nGeografie a geopolitika jsou jedním z důvodů, proč Polsko přisuzuje tankům značný význam. Polská armáda aktivně provozuje 797 tanků (12 praporů + jeden budovaný), což po Spojených státech, Turecku a Řecku představuje nejpočetnější tankovou flotilu v NATO.\nV polské armádě najdeme 105 tanků Leopard 2A5, 142 tanků Leopard 2A4 (modernizované na Leopard 2PL), 232 tanků PT-91 Twardy (modernizovaný T-72) a 318 tanků T-72M1:\n2 prapory v 1. varšavské obrněné brigádě (102 ks Leopard 2A5 Leopard 14 ks Leopard 2A4 Leopard);\n2 prapory v 10. obrněné jezdecké brigádě (116 ks Leopard 2A4);\n2 prapory v 9. obrněné jezdecké brigádě (116 ks PT-91 Twardy);\n1 prapor v 15. mechanizované brigádě (58 ks PT-91 PT-91 Twardy);\n1 prapor v 2. mechanizované brigádě (58 ks PT-91 PT-91 Twardy);\n2 prapory v 34. obrněné jezdecké brigádě (116 ks T-72M1);\n1 prapor v 20. mechanizované brigádě (58 ks T-72M1);\n1 prapor v 21. brigádě podhalanských střelců, který ale bude převeden do budované 19. mechanizované brigády (58 ks T-72M1);\n1 nový prapor pro budovanou 19. mechanizovanou brigádu (58 ks T-72M1).\nTanky T-72M1 byly vyrobeny polským závodem Bumar-Labedy v letech 1986 až 1991, koncepčně jde ale sovětský tank vyráběný od 70. let minulého století. V letech 1994 až 2002 bylo vyrobeno 93 nových tanků PT-91 Twardy a modernizováno 140 T-72M1 na standard „Twardy“. Autor polského článek Tomasz Dmitruk upozorňuje, že standardní doba životnosti T-72 a PT-91 je 30 let, i když je možné prodloužení životnosti.\nPrvních 128 starších tanků Leopard 2A4 Polsko získalo z Bundeswehru za symbolickou cenu v letech 2002 až 2003. V letech 2014 až 2015 Polsko získalo 105 tanků Leopard 2A4 a 14 tanků Leopard 2A4, tentokráte Polsko za druhou dodávku zaplatilo 180 milionů euro.\nV letech 2019 až 2021 dojde k modernizací 142 tanků Leopard 2A4 na standard Leopard 2PL (hlavním rozpoznávacím rysem je nové pancéřování věže). Náklady za modernizaci dosáhnou 2,7 miliardy zlotých.\nPůvodně se počítalo s náhradou T-72 a PT-91 za nové polské vozidlo přímé palebné podpory Gepard. Vozidlo Gepard mělo být vybaveno 120mm kanónem s nabíjecím automatem umístěným v zadní části věže, hmotnost vozidla neměla přesáhnout 35 tun. Projekt ale potkaly několikaleté odklady. Nyní má být vývoj vozidla Gepard dokončen v roce 2024, ale jeho osud je i tak nejistý.\nSoučasně v Polsku probíhají koncepční práce na projektu Vlk (Wilk), což má být „konečné“ řešení pro polské tankové jednotky. Zvažuje se několik řešení, včetně výroby zcela nového tanku Vlk polským průmyslem.\nPřed pěti lety polská firma OBRUM představila koncept lehkého tanku PL-01. S realitou ale toto vozidlo nemá prakticky nic společného.\nProtivník T-72B3 a T-72B3M\nPolsko při rozvoji svých tankových jednotek bere v úvahu schopnosti hlavního potenciálního oponenta, a to Ruské federace. Navzdory tomu, že Rusko již v roce 2015 na moskevské vojenské přehlídce představilo nový tank T-14 Armata, vývoj tohoto tanku ještě neskončil a první tanky se v ruské armádě objeví příští rok.\nPodle polského odborníka na tankovou techniku Jaroslava Wolského, Ruská federace má v aktivní službě asi 4400 tanků:\nVíce než polovina výše uvedených tanků (2299 kusů) tvoří tedy tanky T-90, T-80 a modernizované T-72B3 / T-72B3M, které technologicky překonávají polské T-72M1. Další ruské tanky T-72 mají rovněž lepší parametry než polské T-72M1.\nHlavní údernou sílu ruské armády tedy tvoří (a nějakou dobu budou tvořit) tanky T-72B3 a T-72B3M. Schopnosti těchto tanků bralo Polsko jako etalon, při původním návrhu (viz dále) modernizace T-72M1.\nHlavními modernizačními uzly T-72B3 je nový systém řízení palby, nové pozorovací a zaměřovací senzory, včetně stabilizovaného zaměřovače Sosna-U s denní / noční kamerou, francouzskou termovizní kamerou Catherine-FC a laserovým dálkoměrem. Tank T-72B3 získal také nový stabilizátor hlavně a modernizovaný kanón 2A46M5. V tanku najedeme i nové komunikační vybavení.\nT-72B3 pohání modernizovaný motor W-92S2 s výkonem 842 kW. Typickým rysem T-72B3 jsou pak pancéřové kazety s dynamickou ochranou Kontakt 5. T-72B3M má stejný motor, ale vylepšenou převodovku, lepší pancíř a nový panoramatický senzor velitele s funkcí „lovec-zabiják“ (hunter-killer).\nPodle polského autora ruské T-72B3/B3M dalece přesahují z hlediska palebné síly, pancíře, manévrovatelnosti a situačního povědomí možnosti polských T-72M1.\nJedna z navrhovaných modernizací polských T-72M1; větší foto / Bumar-Labedy\nRozsah modifikace / modernizace T-72M1\nJak bylo uvedeno výše, ještě v roce 2016 Polsko nepočítalo s modernizací tanků T-72M1 a PT-91, zejména s ohledem na zastaralost těchto tanků a se snahou polské armády zbavovat se sovětského vybavení. Avšak již v listopadu 2015 se nad programem Gepard, který měl oba tanky nahradit, stahovala mračna, protože dodavatel nebyl schopen v předložené technické dokumentaci splnit provozní požadavky polské armády.\nPostavení ministerstva obrany k modernizaci tanků T-72 a PT-91 se zásadně změnilo v důsledku nového Strategického přehledu obrany 2016 (dokončen v květnu 2017). Přehled doporučil modernizovat houfnice Gvozdik, raketomety WR-40 Langusta, houfnice DANA a tanky T-72 a PT-91.\nV případě tanků mělo jít o „povrchovou a nákladově efektivní“ modernizaci. Zároveň dokument doporučil nakoupit určité množství nových tanků. Přehled obrany byl nakonec přijat a zohledněn v dalších strategických plánovacích dokumentech polské armády.\nPoprvé se veřejně začalo mluvit o nutnosti modernizace T-72 v listopadu 2018 v polském parlamentu. Ministerstvo obrany mimo jiné modernizaci T-72 obhajovalo kvůli zkušenostem z ukrajinsko-ruského konfliktu a odkazovalo se na úspěšné projekty modernizace T-72 v jiných zemích.\nNa zájem polské armády zareagoval polský průmysl. Ten na výstavě MSPO v Kielcích postupně od roku 2016 představil různé modernizace tanků T-72, od velmi hloubkových PT-16 a PT-17, až po finančně realističtější PT-91M2.\nJak upozorňuje polský autor, původně se tedy počítalo s kompletní modernizací tanků T-72M1, aby se mohly rovnat ruským T-72B3/B3M. Jak bylo uvedeno výše a jak čtenáři Armádních novin ví, nakonec byla přijata lehká modifikace T-72M1.\nDmitruk v článku dále uvádí, že ohledně modernizace T-72 se na ministerstvu obrany strhly bouřlivé debaty. Polský průmysl samozřejmě propagoval nejširší modernizaci T-72, ale ukázalo se, že původní finanční odhady ministerstva byly třikrát nižší, než bylo potřeba. Jelikož vyhrazené prostředky nebylo možné zvýšit, na konci roku 2018 se rozhodlo o provedení omezené úpravě T-72.\nNakonec tedy 22. července byl podepsán kontrakt ve výši 1,749 miliardy zlotých na renovaci až 318 tanků T-72 pro roky 2019 až 2025. Podle polského autora ale toto číslo zahrnuje také opci a skutečná garantovaná smlouva se vztahuje na opravu 230 tanků (+ 88 v opci).\nPT-17; větší foto / archiv autora\nModifikace T-72 a jak dál?\nRozhodnutí o modifikaci tanků T-72 se stalo terčem kritiky. Někteří kritizovali zastaralost tanků T-72, jiní naopak mělkost modernizace, která údajně neumožňuje udržení bojových schopností polských obrněných jednotek až do příchodu nového tanku Vlk.\nNákup nových tanků Vlk je zahrnut v novém „Plánu technické modernizace polských ozbrojených sil na období 2021–2035“, který má být dokončen v září letošního roku. Podle polského autora je ale problém, že ministerstvo přijalo překlenovací řešení, aniž by znalo cílový stav ‒ nikdo není schopen určit, jak a kdy budou získány nové tanky Vlk.\nMinisterstvo obrany zpočátku deklarovalo svou ochotu účastnit se evropského projektu tanku čtvrté generace MGCS (Main Ground Combat System), ale za poslední dva roky se v tomto směru prakticky nic nedělo. Že navíc vývoj francouzsko-německého tanku nebude žádný med, dokazují současné tahanice o podílu francouzského a německého průmyslu na projektu. Původně se počítalo s podílem 50 % pro francouzský Nexter, 25 % pro německou firmu KMW a 25 % pro Rheinmetall. Podle šéfa Rheinmetallu, Armina Pappergera, je však podíl prací pro Rheinmetall příliš nízký.\nZatím tedy nebylo přijato žádné závazné rozhodnutí o programu MGCS a nedá se předpokládat, že bude k dispozici dřív, než po roce 2035. Polský autor upozorňuje, že šance polského programu podílet se na projektu MGCS jsou velmi malé a je otázka, zda si Polsko bude moci dovolit koupit 13 praporů tanků MGCS.\nOstatně po roce 2024 rovněž Česká republika plánuje přijat rozhodnutí o náhradě tanků T-72M4 CZ. Naprosté zvažované minimum je 40 tanků (jak bylo oznámeno v médiích) a o parametrech kontraktu se rozhodne v letech 2022 až 2023. Není třeba zbytečného filozofování, aby bylo jasné, že jediní dva kandidáti jsou buď německý Leopard 2 (maximálně hybridní eurotank) nebo jihokorejský K2 Black Panther. Při troše imaginace lze také přemýšlet o amerických lehkých tancích MPF (Mobile Protected Firepower).\nNabídka modernizace T-72 od firmy Bumar-Labedy (MSPO 2018).\nCo se týče možností polského průmyslu v projektu MGCS, polský autor vidí tyto zásadní překážky:\nAbsence polské národní průmyslové a obranné strategie. V důsledku toho polský obranný průmysl neví, co ministerstvo obrany od něj očekává, zejména z dlouhodobého hlediska;\nNedostatek zkušeností průmyslu a institucí ministerstva obrany z velkých mezinárodních výzkumných a vývojových obranných projektů (Polsko se dosud tak velkého projektu nezúčastnilo);\nOrganizační slabost Polské zbrojní skupiny (PGZ) způsobila mimo jiné vysokou fluktuaci zaměstnanců a neexistenci právní úpravy holdingu;\nNedostatek skutečné (politické a finanční) státní podpory pro uskutečnění takového projektu, plus nedostatečné zdroje PGZ;\nMonopol PGZ na domácím trhu, v důsledku čehož nepociťuje potřebu zahraniční spolupráce (ministerstvo obrany zajistí objednávky pro PGZ k zamezení sociálních protestů);\nŠpatné nastavení právních ustanovení k provádění mezinárodních projektů výzkumu a vývoje v oblasti obrany;\nMalé množství moderních technologií vlastněných společnostmi PGZ;\nV této věci neexistuje dohoda mezi politickými uskupeními a je třeba si uvědomit, že takový projekt může přesahovat dvě až tři volební období.\nVývoj tanku Vlk pouze v réžii polského průmyslu může trpět podobnými nebo dokonce většími problémy. V současné době navíc polský průmysl nevyrábí většinu hlavních tankových komponent, například: hlavně, systémy řízení palby, moderní podkaliberní munici, pohonné jednotky nebo moderní pancíř (s výjimkou reaktivní ochrany).\nJedinou možností je tedy dovoz moderních komponentů nebo nákup licencí. Podobnou cestou se vydalo Turecko u svého tanku Altay, ale i tak vývoj tanku Altay začal v roce 2008 a se zavedením do výzbroje se počítá až v roce 2021. Podle polského autora ale jde o jedinou možnost, jak v Polsku vyvinout v přiměřeném čase a s omezeným rizikem novou generaci tanků.\nProblém ale není jen tank vyvinout, ale také vytvořit životaschopný obchodní model a zajistit dostatečnou rychlost výroby. Pokud polský průmysl vyrobí (optimistický odhad) 30 až 40 tanků ročně, přezbrojení pěti praporů s T-72M1 potrvá sedm až deset let. Pokud vezmeme v úvahu délku vývoje a výroby, tak kompletní přezbrojení prvních pěti polských praporů proběhne až v roce 2040. V důsledku toho lze považovat za vysoce pravděpodobné, že modifikovaný T-72M1 zůstane v provozu po dobu minimálně 15 až 20 let, což podle polského autora má být určujícím faktorem pro rozsah modernizace T-72M1.\nSpolečné manévry amerických tanků Abrams a polských Leopard 2\nVlk ‒ pět možností\nJaké jsou alternativy? První možností je pro pět praporů (290 tanků) pořídit nové tanky třetí generace, což ale bude stát 15 až 20 miliard zlotých (89 až 119 miliardy Kč), ale na to polské ministerstvo obrany nemá peníze. Otázkou je také rozsah zapojení polského průmyslu.\nDruhou alternativou je nákup používaných tanků třetí generace. Problém ale je, že na trhu není dostatek používaných tanků Leopard 2 a nákup tanků Abrams, dle polského autora, má mnoho nevýhod, od logistických problémů, přes náklady na údržbu až po nejistý podíl polského průmyslu. Navíc po 15 až 20 letech by bylo nutné opět řešit náhradu používaných tanků třetí generace.\nTřetí možností je komplexní modernizace T-72M1 na minimální úroveň T-72B3/B3M. Náklady na hloubkovou modernizaci 290 tanků autor odhaduje na 5 až 5,5 miliardy zlotých. Výhodou jsou přiměřené finanční náklady, vytvoření skutečné bojové hodnoty proti ruským T-72B3/B3M a pozitivní vliv na technologický rozvoj polského průmyslu.\nČtvrtou možností je zkombinovat menší nákup nových (nebo použitých) tanků třetí generace a renovace zbývajících T-72M1. Tato varianta je de facto navržená v přezkumu strategické obrany, který mluví o nákupu „ určitého počtu“ nových tanků.\nV případě nákupu 116 nových tanků Leopard 2A7 (pro dva prapory) a renovace 174 tanků T-72M1 (pro tři prapory) lze náklady odhadnout na přibližně 7 až 11 miliard zlotých. Výhodou je rychlé posílení polských tankových jednotek, nevýhodou vyšší cena, menší podíl polského průmyslu a nízké bojové možnosti renovovaných T-72M1.\nPátou a poslední možností je snížení počtu tankových praporů, při udržení nebo posílení schopností boje (pomocí zavedení jiných zbraňových systémů) proti obrněným silám protivníka.\nPolský autor Tomasz Dmitruk renovaci polských T-72 shrnul následovně:\nPodepsaná smlouva na úpravy tanků T-72M1 umožní pouze zachovat bojové schopnosti pozemních sil. Bohužel tyto schopnosti nedovolí T-72M1 účinně bojovat proti většině ruských tanků. Situace bude ještě obtížnější v případě zavedení ruských tanků čtvrté generace T-14 Armata;\nPlánovaná modifikace T-72M1 umožní zlepšení pouze ve dvou oblastech ‒ schopnost bojovat v noci a komunikace;\nLehce upravené T-72M1 budou v praxi fungovat spíše jako vozidla palebné podpory, určená pro boj s méně pancéřovanými vozidly a pro ničení zodolněných cílů;\nSmlouva umožní výcvik vojáků pěti praporů tanků až do zavedení nástupce T-72;\nUzavřená smlouva odstraňuje významné výdaje spojené s modernizací obrněných jednotek na pozdější období, což ušetří peníze pro prioritnější modernizační programy;\nPodepsaná dohoda umožní udržovat pracovní místa ve společnosti „Bumar“, ale neposkytne společnosti žádné nové schopnosti. Výsledkem je, že technologické zaostávání firmy se může v následujících letech prohloubit;\nUzavřená smlouva smížila riziko možného protestu odborových organizací působících ve firmě Bumar před podzimními parlamentními volbami a poskytla tak politické body vládě;\nT-72M1 měl být původně vyřazen z provozu a co nejdříve nahrazen novou konstrukcí (nejlépe 4. generací), avšak...\ns ohledem na nedostatek zdrojů v rozpočtu ministerstva obrany na nákup nových tanků 3. generace, společně s přáním udržet 13 tankových praporů v pozemních silách, je obnova T-72M1 nutností;\nZatímco renovaci T-72M1 lze považovat za nezbytnou a oprávněnou, důvodem největší kritiky je nepochybně stanovený rozsah modifikace;\nDodnes není známo, jaké nové tanky ministerstvo obrany hodlá pořídit a kdo bude jejich dodavatelem. Současně běží dva programy nástupce T-72, tj. Gepard a Vlk, což situaci dále komplikuje. Bez konkrétních rozhodnutí se může ukázat, že přijaté „překlenovací“ řešení se stane cílovým řešením na mnoho let;\nVe výsledku se tak může ukázat, že pět praporů z 13 bude mít s tanky T-72M1 v dalších 15 až 20 letech pouze omezenou bojovou hodnotu (proti předpokládaným protivníkům). Další čtyři prapory s PT-91 budou mít bojovou hodnotu jen o něco vyšší. Při takovém scenáři polské ozbrojené síly zůstanou početnou obrněnou silou v NATO, ale pouze na papíře.\nMimochodom, vyšťúral som na japonskej wikipedii, že nízky počet doteraz vyrobených Type10 nie je spôsobený kapacitou výrobnej linky, ale neustálymi politickými zmenami koncepcií rozvoja pozemných síl. Objednávajú sa preto iba veľmi malé série a dokonca vo FY2019-FY2035 má byť vyrobených iba 30 tankov (!?!): https://translate.google.com/t...\nPostřehl jsem tu výtky ke K2, že je krátká ale pořád tu zaznívají touhy po Type10, který je ještě menší a to ve všech směrech.\nJaponsko je sice po Německu druhý největší investor v ČR, takže by utužení ekonomického pouta smysl dávalo, ale Korea je hned za ním. Navíc se Korea aktivně snaží prodávat zbraně i s převodem technologií. U Japonska bych si tím zas tak jistý nebyl. To, že je naše politická a vojenská špička ignoruje (jako u vrtulníků) je chyba.\nA čo by vám bol taký prevod technológií platný? Na čo by ste ich asi tak využili? Nech si Mitsubishi Heavy Industries postavia závod v niektorom priemyselnom parku, vyrábajú si tam podľa svojich technológií toľko tankov (a špeciálov), koľko len v EU dokážu predať (so zapojením čo najviac miestnych subdodávateľov) a nech za to odvedú daň. Hotovo. Čo viac by ste chceli?\nVyrobili bychom těch 40-50ks. Pak by propadla licence, a zase vše při starém. Ale proč nenafouknout náklady :)\nAká licencia? Však by to vyrábali Japonci vo vlastnej fabrike, len na vašom území. A mimochodom, ak odrátame vežu, ktorá má prinajmenšom 20-24 ton, tak dostaneme korbu s podvozkom o váhe okolo 20-24 ton. Na tom by sa dalo postaviť ťažké BVP a mali by ste vymaľované (pochybujem, že sa vám teraz podarí niečo "vysúťažiť").\nPro to aby tu někdo postavil továrnu musí mít zajištěn odbyt minimálně na to aby se mu investice vrátila a vygenerovala alespoň nějaký zisk. To Česká rapublika se svou potřebou max. 100 tanků nemůže zajistit ani náhodou. To stejné je BVP na tankovém podvozku, takové úprava by se jim pro 210 vozidel nikdy nezaplatila.\nScotty: Ani automobilky sa nestavajú iba pre potreby jednej krajiny. Viac nižšie ...\nKdyž budu vycházet z ceny 194 mil Kč, tak 40 kousků Type 10 by nás vyšlo na 7,7 mld Kč + stejná suma na zázemí a sme krásně na 15 mld Kč co chceme utratit za tanky. Samozřejmě jde o cenu co za tyto tanky platí japonská vláda, ale myslím, že by se ta exportní moc nelišila. Rovněž Japonci by asi byli rádi, pokud by mohli rozjet výrobní linku o něco rychleji. Do tří let by bylo hotovo. Na nějakou linku v ČR bych asi klidně rezignoval.\nPřípadné ztráty se budou doplňovat transportem tanků přes půl zeměkoule?\nLicence na 30-40 kusů nemá smysl a ani transfer technologií. Ten počet je zkrátka marný. Tanky v Evropě vyrábí akorát v Řecku a Španělsku, jen Leopardy, nic jiného.\nS tím naprosto souhlasím. Ovšem pro nákup takto exotických tanků by byla nezbytná domluva se zemí která poptává větší množství tanků (např. v našem případě Polsko) a spolupracovat s nimi na licenční výrobě.\nPokud by šlo o nákup 40 tanků je nejjednodušší koupit Leo2A7V a provozovat je ve spolupráci s Bundeswehrem.\nkdyž už Leopard (nový nebo jetý, to je jedno), tak a´t se na něj posadí věž z Leclercku - tak jak je tomu u EMBT (viz obrázek). Má parádní pancíř, nabíjecí automat, moderní elektroniku. Oproti Leclercku jej pohání zavedený powerpack a do korby se v případě potřeby vejde celá osádka (když se trochu překope vnitřek - odstraní munice v korbě).\nJá ten přenos technologií beru jako přidanou hodnotu. Nemuseli by jsme je tu dělat, stačí, že si je budeme moci opravovat, upravovat a vytvářet třeba mostní tanky. Vždyť pandur nám jasně ukazuje, že namontování té Izraelské věže bez možnosti vlastních oprav byla chyba. Kolik jich tráví dlouhé měsíce čekáním na banální opravy.\nStejně by ten K2 nebo Type 10 dával smysl pouze za předpokladu, že by se pro ně rozhoupalo Polsko. Jinak je podle mě pro nás nejlepší cesta EMBT. Poláci si ostatně také na těch jejich 2A4 nechávají předělávat pouze věže a nemění powerpack.\nScotty: Mojou predstavou by bolo ponúknuť Japoncom výrobnú základňu vo vnútri EU, kde je veľký a zatiaľ iba veľmi slabo pokrytý dopyt po moderných tankoch nahrádzajúcich L2 a T-72 (bez ohľadu na to, koľko by sme z tých tankov nakúpili my samotný.\nKeď už nákup nejakej licencie, tak by stačilo iba na podvozok (podobne ako Poliaci kúpili kórejský podvozok z K9) a vyvíjať naň špeciály, prípadne BVP.\nOni doma na lince dělají výrobu rychlosti 2ks / rok, a budou stavět novou linku!\nDve výrobné linky nakoniec nemusia vôbec stačiť vyrábať ... skôr to vidím na tri, pokiaľ by tým nahrádzali aj Švajčiari svoje obstarožné Leopardy - tí si aspoň 3/4 vozidiel budú chcieť postaviť licenčne doma.\nNemecko-francúzsky projekt sa totiž takmer iste oneskorí a Poliaci aj keby išli do K2, sotva budú stíhať vyrábať pre seba.\nTak, to prawda ,poważnych zmian w konstrukcji kadłuba nie ma., dodano APU ,to daje możliwość pasywnego działania pojazdu ,jest pare zmian we wnętrzu i wyszła jedna rzecz do zmiany w trakcie badań.\nBVP nie ma konstrukcyjnie nic wspólnego z K9PL , na marginesie ..pierwsze spawane korpusy w HSW, trafiły w tym roku do armii\nProdává technologie, na základě nich si můžeš vyvinou tank na úrovni roku 1970, viz. Altay vs L2.\nJeště jeden malý detail. Japonci Typem 10 nehodlají nahrazovat těžší Type 90, je to jen doplněk k nim. Něco mezi MBT a lehkým tankem. Pak i dává smysl, že jich nedělají tolik.\nType90 budú musieť skôr či neskôr nahradiť, lebo už je konštrukčne nevyhovujúci pre vstavanie nových technológií, ako napr. systém C4I. Len ešte nie je jasné, koľko tankov vlastne chcú mať v armáde.\nNapriek tomu, že je Type10 celkovo ľahší, ako Type90, jeho veža je v skutočnosti výrazne ťažšia a lepšie chránená! Čiže to porovnávanie ťažší-ľahší je zavádzajúce.\nPřesto to nic nemění na faktu, že Type 10 slouží jako mobilní podpora pěchoty a tank pro manévrový boj, zatímco Type 90 je primárně určen pro boj s tanky. 10 nebyla vyvinuta jako náhrada 90 ale jako náhrada 74. Očividně jejich koncepce počítá s oběma druhy.\nNavíc poslední 90 jsou jen 10 let staré. Vzhledem k historii je teda pravděpodobnější, že přijdou s jiným těžším tankem než že by přezbrojily čistě na 10.\nVymýšľate si! Japonci si od Type90 ťažší tank nemôžu dovoliť, lebo aj ten majú veľký problém prevádzkovať kdekoľvek mimo ostrov Hokkaido. Type10 má lepšie pancierovanie i výzbroj (vysokotlaký kanón), než Type90, čiže sa lepšie hodí na boj s nepriateľskými tankmi a na dôvažok má aj lepšiu taktickú mobilitu. Je to už iná generácia MBT.\nA ešte má Type10 pri boji s nepriateľskými tankmi výhodu v podobe zabudovaného systému C4I, ktorý do Type90 nie je možné integrovať ... jeho situačné povedomie o bojisku a schopnosť koordinácie medzi jednotlivými tankmi je tým pádom niekde úplne inde, než u Type90.\nTyp 10 má operovat proti vylodění a na plážích.\nTakže klasický příklad mobilita vs odolnost, tady vyhrává mobilita.\nType10 je odolnejší, než Type90!\n6-tonový rozdiel vo váhe je daný použitím hydropeumatiky miesto tozných tyčí, kompaktnejšími rozmermi, kompozitnými materiálmi a samozrejme aj menším motorom.\n"Pancíř Typu 10 je modulární a lze jej přizpůsobit potřebám mise, a tím upravit také hmotnost a jízdní vlastnosti vozidla; hmotnost se pohybuje od 40 do 48 tun\nNa více webech se ta hmotnost uvádí variabilně. Rozdíl je 2t, což odpovídá slabšímu motoru a pokroku v technologiích.\n40 ton je hmotnosť úplne prázdneho vozidla. 44 ton je bojová hmotnosť aj s muníciou, palivom a spol.. 48 ton je hypotetická hmotnosť vo variante, ktorá ešte nebola nikdy reálne prezentovaná.\nno vypadá to opravdu hrozivě, ale zase tak málo jich nemají. Podle tabulky co tam je, bude letos dodáno 6 kousků a celkem tak budou mít 99 tanků Type 10. Náklady na vývoj se odhadují na 6,3 mld jenů (1,3 mld Kč). Jednotková cena za tank Type 10 činila v roce 2011 přibližně 950 mil jenů = 11,9 mil dolarů (196,2 mil Kč). Tak nějak jsem čekal, že cena byla výrazně vyšší.\nAle to je iba prvý rok. K roku 2014 sa už zvykne uvádzať jednotková cena 8,4M USD.\nTak v kurzu z roku 2014 na koruny, jde pořád o 194 mil Kč. Cena je to ale rozhodně zajímavá a fakt bych chtěl vidět Type 10 na nějakých vojskových dnech v ČR.\nTo jsou 2 ks / rok, dobrej job. Zajímalo by mě jak to zamává z jednotkovou cenou vozidla.\nCoś co powinno ACR zainteresować\nPodobno Portugalia i Finandia "rzuci na rynek" leopardy 2\n...ale my jesteśmy pierwsi w kolejce ;)\nTak si říkám, že než kompletní přestavba T-72, by bylo lepší pořádně okouknout ojeté Leclercky. I s modernizací totiž vychází docela slušně. Francouzi se je snaží udat. Záleží ale v jakém jsou stavu.\nJa mám z Francúzov taký pocit, že sa chcú zbaviť hlavne veží (projekt Eurotank) a podvozky si ponechať pre také špecializované vozidlá, ako T40.\nNo T40 byl primárně na export, ve snaze zbavit se alespoň podvozků. Ale chápu tě.\nLeclerk, je jako Ch2 dnes cesta do pekel. Velice rychle bychom se stali jediným uživatel toho vozidla a co pak?\nFrancouzi si Leclercky právě modernizují a počítají s nimi ještě dlouho (2040?). Pokub by ty tanky pro nnošlyás prošly stejnou modernizací, nebyl by problém. Oproti tomu Britové ještě neví, jak hlubokou modernizaci zvolí.\nAž za rok 2040: https://www.armyrecognition.co...\nApropo, zvykne sa tu porovnávať o koľko výkonnejší je napríklad kanón od Rheinmetalu L55 než L44, ale ako je na tom francúzsky kanón CN 120-26?\nL55 nie jest wcale taka lepsza od L44. Poprawiona L55a1 ,lepiej sobie radzi i ma swoje zalety ,ale L44 z upgrade ma swoje przewagi nad L55\nDocela zajímavá otázka. CN 120-26/52 váží 3,5 tuny a délka činí 52 ráží (L52). Hlaveň má hladký vývrt a je chromovaná, chrání ji tepelně izolační obal z hořčíkové slitiny. Závěr je klínový a dvojrovinný stabilizátor se pohybuje díky elektrickým servům. Díky nabíjecímu automatu dosahuje kadence 12 výstřelů za minutu. V zásobníku se nachází 22 nábojů a v přední části korby, napravo, se nachází dalších 18 kusů munice. CN 120-26/52 může používat klasickou tankovou munici NATO. Počáteční rychlost průbojné munice LKE1 (obus flèche OFL) vyvinuté v Německu kde je známa jako DM43, činí 1790 m/s. U explosivní munice (obus explosif à charge creuse, OECC) činí počáteční rychlost 1100 m/s.\nVzhledem k délce hlavně si myslím, že bude překonávat L44, ale bude o něco slabší než L55 - nechce se mi ale dohledávat rozdíl v počáteční rychlosti atd. L55A1 je poněkud jinde, ale myslím že i Francouzi budou mít na Leclerckách zařízení pro možnost střílet časovanou munici. Zda bude moct použít i novou německou vysokotlakou munici, tak jako L55A1, bohužel nevím, řekl bych že ne.\nNa francúzzkej wikipédii som nešiel rozdiely úsťových rýchlostí tej munície medzi L/44 a L/52 ( https://fr.wikipedia.org/wiki/... ), z čoho súdim, že rozdiel medzi L/52 a klasickou L/55 bude asi takmer zanedbateľný. Asi najmarkantnejším rozdielom bude, že francúszky kanón je takmer o 700 kg ľahší, než nemecký L/55.\nRase: Koupíme tank, co nedostane další modernizaci, armáda ho dostane v roce 2028+, a po roce 2040 by se vyřazoval?\nCena bude určitě vyšší než co platí FRa, protože my bychom chtěli starou uloženku. Zase díky sériovosti by mohla být zajímavá.\nDám nějaká čísla. V roce 2015 na janes.com, konkrétně rozhovor s Stéphanem Mayerem, ředitelem Nexteru, se mluvilo o tom, že francouzská armáda bude prodávat 206 z nadbytečných tanků Leclerc (nejspíš 1. série). Prodej bude zprostředkovávat Nexter za zbytkovou cenu 4 mil dolarů za kus. Zájem prý měli Arabové, ale od té doby ticho po pěšině.\nNutno zmínit, že Francouzi zaplatí za modernizaci 200 Leclerců a 18ti podpůrných vozidel, na standard Leclerc XLR, celkem 300 mil euro - cca 8 mld Kč. Všechny tanky mají být zmodernizovány v letech 2020-2028 a má prodloužit životnost minimálně do roku 2040. Jednotková cena vychází zhruba na 1,5 mil dolarů.\nv ideálním případě by tedy ojetý Leclerc zmodernizovaný na XLR by vyšel na 5,5 mil dolarů za kus. 40 kousků by vyšlo na nějakých 5 mld Kč. Když to vynásobíme dvěma kvůli zázemí atd. tak to máme 10 mld Kč. Za mě docela zajímavá možnost. Šlo by o zajímavý krok k zájmu o nový euro tank - nebo spíš francouzský tank nové generace (pokud se MGCS rozpadne).\nUrčitě je to lepší jak T-72. Ale dost pochybuji, že tu bude mít někdo koule koupit tanky za 10+ mld. na 12.let :)\nmyslím že pokud se rozhodneme rychle, tak budou i docela rychle dodány. Samozřejmě, pokud budeme čekat až do roku 2025, s dodáním ideálně okamžitě, tak to možnosti dost omezuje. V podstatě by pak zbyl akorát pronájem Leopardů 2A7EU. Leclercky u francouzské armády a vlastně i u nás, bude muset vydržet tak dlouho, jak bude potřeba. Nejde říct, že se v roce 2040 všechny rozpadnou nebo tak něco :-D\nObecně bych se do budoucna držel raději francouzské tankové školy (lehčí tank se silnou výzbrojí a důrazem na elektroniku). Ideálně abysme za nákup Leclercků byli přizvání k jejich projektu (klidně jen dodávka malých částí) - pokud se německo-francouzský rozpadne.\nProc se vsichni dnes tak boji udelat klidne dlouhodobejsi reseni? Vsichni se spolehaji ze dnesni tanky jsou zastarale, v ocekavanich na revoluci, ale ona nemusi prijit. Nehlede na to ze pokud se eurotank zamyslel na roky 2030-2035, tak uz tehda se dalo mezi radky vycist ze to bude nejdriv 2040, pak nejaka ta dekadicka na vyladeni linky a produkci takoveho poctu tanku, ze budou hrat v jednotkach kolem nas prim a jsme kde? Nu, strelim od boku, ale tipnu ze za 2050. Takze je koupe Leo2 nebo Leclercu a postaveni jich na uroven toho nej co zname dnes hloupost? Nemyslim si. Kdybychom zacali jednat dnes, tak mame moderni (jedno jestli nove vyrobene, nebo hloubkove zmodernizovane ulozenky) tanky za 5 let a poslouzi dalsich 30.\nRase: Linka je do 2028 vytížena dodávkami pro Fra, takže my až po nich :)\nProblém je, že to bude repas. Něco jako máme dnes T-72, a kdo zaplatí modernizaci v roce 2040-5? Fra bude dojíždět náhradní díly, protože budou vyřazovány na úkor nového tipu. To není více dílů pro nás, ale ukončení jejich výroby :(\nClanek: S tebou souhlasím, ale repasovaný Leclerk/L2 není nový tank!\nPřitom náklady na zázemí budou stejné jako u nového.\nPokud někam dáme tolik peněz, mělo by té mít potencionál, další alespoň jedné modernizaci. Služba 15+, modernizace(2-5)+15.\nPři pohledu po okolí ČR a do světa se mi čím dál víc líbí představa oživení vývoje 15ti tunové věže s možností zástavby buď německé, případně polské, ukrajinské nebo slovenské verze 120 kanonu (za úvahu stojí i možnost zástavby derivátů původní ráže). Francouzský modulární pancíř, izraelské senzory, česká optika, ideálně osvědčené věci, které už se používají jinde. Hrát si s tím, aby se dala posadit na libovolnou verzi podvozku T-72.\nTy korby ještě svou práci odvedou a je jich po světě spousta. Pokud by se povedlo něco takového s čelní odolností kolem 750mm RHAe, nulovými požadavky na úpravu podvozku (max. výměna generátoru) a udržet cenu do 2 mio USD, 200+ zákazníků by se určitě našlo.\nZvýšení bojové hodnoty by bylo řádové, akviziční a provozní náklady by nijak výrazně nevybočovaly z toho, co dnes armáda provozuje. Exportní potenciál by držel při životě výrobu a snad by se nestalo, že za pět let nebudou díly k dispozici.\nJak se začne sahat do powerpacku, prodlužovat korba a podobně, tak ty náklady letí raketově nahoru a ztrácí to celé smysl.\nPůvodní motor je slabý, nová věž a pancéřování by určitě byla těžší než ta malá ruská, nový powerpack a pancéřování korby asi nelze vynechat.\nLiberal shark: proto říkám limit do 15 t, což byla hmotnost kalkulovaná hmotnost věže T21, předpokládám s ohledem na nosnost podvozku.\nPokud jde o výměnu powerpacku, tak opět, alternativy již existují a bylo by je možné řešit postupně s koncem životnosti stávajících pohonných jednotek. Ale nějaké zaangažování ČR do vývoje považuji za nerealistickou ambici.\nJinak co se týče podmotorovanosti, předpokládám, že ambicí tankových jednotek v AČR nikdy nebude provádění obchvatů nebo rychlých průlomů do týlu nepřítele.\nEtapovou výměnu věží a postupné nahrazování powerpacku považuji za zajímavou cestu, jak rozložit akviziční náklady na akceptovatelné výši a přitom postupně zvyšovat bojeschopnost. Zároveň udržet na uzdě provozní náklady, např. výcvik řidičů by mohl klidně probíhat na oživených uloženkách, nebylo by nutné opotřebovávat novou techniku. Zároveň by patrně nebylo nutné okamžitě měnit podvaly, tahače, vagony, kompletní opravárenské zázemí atd...\n"Zároveň by patrně nebylo nutné okamžitě měnit podvaly, tahače, vagony, kompletní opravárenské zázemí atd..."\nTo snad ani nevyslovuj nahlas.... Pak raději tu 7. mech zrušme. Když nemáme ani na vybavení, aby vyjeli za kasáren na cvičák.\nJirosi: já jen reflektuji realitu. Když vidím, jak to vypadá dnes, nečekám, že se stane nějaký zázrak a za pět let bude všechno jinak. Proto raději hledám realistické scénáře, než optimální.\nRealita je taková, že buď všechno to vyměníme, nebo budeme někdy v budoucnu budovat od znovu. Přitom nové vybavení tohoto typu musí jít i z BVP, takže dává smysl na to navázat i tankové. Když slouží spolu v jednotce.\nVe své době (cca 1995) měla věž T21 stát zhruba 2,8 – 3,5 mil dolarů. Přitom modernizace T-72M4CZ vyšla zhruba na 5,5 mil dolarů za kus (150 mil Kč). Dnešní ceny by asi byly o něco jinačí.\nRase: jo, ale v té době byla většina uvažovaných komponent prakticky high-tech. Věřím, že při maximálním využití existujících komponent s zaplaceným vývojem a bez snah o zbytečnou customizaci, by cena mohla být výrazně nižší.\nI když tam nenacpeš top hračky, ale dobře sladěné, dá se udělat spousta muziky za rozumné peníze.\nBud chceš moderní věci, nebo levnou věž. Obě věci nejdou.\nVěž T72 M1 váží 14 tun T72 M4cz bude těžší cislo neznám takže nechápu význam dělat novou věž. Zabudovat slovenský kanon,ten má jaky výhody o proti stávajícímu?\nJinak nemixovat, pancíř co dokáží Francouzů umíme taky, od izraelcu raději už nikdy nic, ne že by neumeli ale dokud neposkytnou materiály na vyšší stupně oprav tak s jejich přístupem a rychlosti bude zase půlka mašin stát a čekat než něco opraví. Co se týká motoru, stávající V84 je pralesní motor ale postačuje, každý kdo s tím jezdil potvrdí že když jedou t72 M4cz a mají v sestavě starý vyprošťovací t72 ta starý hajtry nijak extra nezaostávají za modernou, každopádně je to příjemný bonus udělat powerpack už jen kvůli udrzbe a k tomu pár koní na víc.\nJen se opravím klasika má v46 která se dá upravit na v84.\nZ úplne rovnakého dôvodu, prečo aj Rusi plánujú pre svoje modernizované staršie T-90 nové, zvárané, veže (tie zaviedli až s verziou T-90A) - vyššia odolnosť. Ďalšou výhodou je, že nová veža je už v základe projektovaná na nové požiadavky, čo pri modernizácii pôvodnej môže spôsobiť nemalé konštrukčné problémy a nevyhnutné kompromisy.\nVýhodou zavedenia 120mm kanónu je, popri kompatibilite s absolútnou väčšinou spojencov, aj lepší prístup k účinnejším typom munície - Rusi svoje najnovšie technológie do NATO vyvážať nebudú.\nTak nějak u rusů to pochopím,tam ty počty jsou někde jinde. U nás bych volil z finančních důvodu věž M1 doplněnou o reaktivní pancíř. Přece jen ta koncepce má už něco za sebou a ty plánované počty spíše slouží k udržení tankového vojska, šel bych levnější a pro výcvik efektivnější cestou. Vlastně armáda se tak i při modernizaci rozhodla a žádná extra modernizace snad kromě srp to nebude.\nTechniku a tady s tebou souhlasím. U nás ty nové T-72 by jezdili 15(20)let.\nV Rusku budou rádi když dostanou za 40.let generálku.\nTechnik: kromě důvodů, které uvedl PavolR přidám ještě servopohony, snazší zástavbu stabilizace kanonu atd..., která už je hotová, vyvinutá pro jiné typy věží a prostornější interiér. Ale klíčová je odolnost na dvojnásobku současné hodnoty i bez použití drahého reaktivního pancíře.\n120 kanon kvůli exportnímu potenciálu. Máš řadu zemí, které T-72 mají nebo je nikdo nebude popotahovat, když koupí sociální verzi tanku sice s ruským podvozkem, ale NATO věží. A vzhledem k tomu, že LEO 3 hned tak nebude, máš tady pořád krásných 15 - 20 let otevřený trh. A souhlas, V84 na dojetí do obranných pozic celkem stačí, větší problém vidím v pomalé zpátečce, než v samotném motoru.\nČo je to za vežu M1?\nT-72M1 = Věž z M1.\nNěkde jsem četl, že by do t72 měl jit zamontovat bez vetsich zásahů do konstrukce šasi výkonnější motor i převodovka, který vyrábějí Srbové. Na to věž z PT-17 a byl by to posun.\nTady Frantíci nabízejí powerpack s motory od Scanie s výkonem až 880kw.\nJak píše liberal shark, pokud by to s modernizací T-72 někdo myslel vážně je náhrada původního motoru a převodovky novým powerpackem nezbytná.\nAle pak z původního tanku zůstane jen:\n-Stání v garáži\n-Registrační číslo u armády\nZbytek bude nový :(\nNo tak to je. Proto nejsem příznivce modernizace T-72. Pokud se to má udělat pořádně tak z původního tanku moc nezbude. T-72 je zkrátka tank vyrobený pro nasazení v obrovských počtech a pro strukturu armády kterou tu už dávno nemáme.\nJen vysílačky za 1,5 miliardy Kc :)\nOmlouvám se. Ale pořád mám pocit že armáda má v nákupu pořád co dohánět. A máme sotva na nákup pár desítek Trabantů. A přemýšlí se jestli koupit do výbavy ostřikovače. A pořád zde někdo pobíhá a myslí že někdo zaplatí Mercedes. Nebo alespoň dopředu dát logo. Ať to vypadá lépe. Vezmu to z druhé strany. Mi opravdu nemáme na nejdražší tanky na světě. A ani nechci dopadnout jako Rakousko s letadly. . Může zde někdo jasně říci že na 90% na něco nedosáhneme ani náhodou. Děkuji.\ntak je klidně možné, že se nákup bude protahovat tak dlouho, než se změní vláda nebo přijde ekonomický sešup. Ostatně s radary a vrtulníky (a vlastně vším) je to samé oddalování. Jelikož ale BVP-2 prakticky přesluhují životnost, tak by se narychlo nechaly zmodernizovat u VOP CZ ve finském stylu (tedy dost lehce). Ve výsledku by pak měli Slováci mnohem lepší stroje než my :-)\nO cem pisete, o penezich nebo o vuli? CR totiz nema nedostatek penez, CR se dlouhodobe potyka s nedostatkem vule je utratit ne na dalsi tisice uredniku, ne na zvedani socialnich davek, ne na repku a jiny mor prirody, ale na armadu ALESPON v mire prislibene alianci v case vstupu do ni. Pokud se tahle vule nezmeni, pak ano, skutecne CR "nema" na high tech hracky. Kdyz ale pripustime zebychom meli plnit alespon to k cemu jsme se zavazali, pak svete div se ma CR ruce volne a muze si dovolit v aktualne poptavanych poctech vlastne vse.\nJediny skutecny problem pak bude to ze ted zvoni hrana velkemu mnozstvi techniky najednou, takze nakupovat ted vse a v nejvyssi kvalite, ne, na to CR objektivne vazne penize nema. Kdyz se ale planovane nakupy rozprostrou do 1-2 dekad opet neni problem, tedy ne v penezich.\nTo si trochu pleteš, to není náhoda! To je cíl. Přidělíš armádě prostředky, ale pak je vrátiš do rozpočtu a ukážeš vyrovnaný rozpočet. Přitom účet budou platit další vlády a karavana jede dal :)\nJedinou sociální dávkou co se zvýšila je doplatek na jízdné! Vlajková loď ANO!\nZbytek jen napravoval stav směrem k roku 2008-9.\nTam bude i problém ve schopnosti nebo spíše neschopnosti lidí, kteří o nákupech rozhodují, plus zákonů a předpisů, které to ješte vice komplikují. To že ministři za ANO jsou neschopné a bezpatření loutky, které dle stranického zadání jen vracejí peníze zpět do rozpočtu je jen třešničkou na dortu.\nPředchozí ministři snad byli lepší ? Ti, co náhodou něco koupili, málem skončili v base :-(.\nOno to nelze soudit jen optikou barvy vlády, ale taky optikou kondice ekonomiky CR.\nPodle me v rámci toho vývoje zjistí že od píky to vyjde strasne nákladne. to může být čistá skládačka.. nakup korby s licencí Korea, vež Německo/ Francie, vybaveni vnitřku Polsko/ EU.\nU nas by byla i pekna skládačka korba Japonsko/IS, vež Nemecko, vybava Meopta/EU-USA. A Samozrejme motory Nemecko. Software CZK.\nSystém ten umí to a ten zas tamto, se tu dělal. Ale do hromady už nám nefunguje skoro nic :)\nV diskuzi je hodně zmiňován K2 z J.K. Měl bych otázku kolik si jich vlastně pořídila, ekonomiky Polska a J.K. asi nemá cenu srovnávat.\nSkôr než o hospodárstvo, ide o rozdielne štrukturálne zloženie tankových vojsk. J. Kórea disponuje cca 1500 tankmi K1 (z čoho 1/3 je K1A2 a zvyšok sa práve modernizuje na úroveň K1E1), ktoré sú rovesníkmi nemeckých L2A4 a L2A5. Tanky K2 nie sú určené na náhradu K1, ale M48 a preto je ich v troch sériách objednaných 338 ks (z čoho sa zatiaľ s omeškaniami postavilo asi 100).\nČiže Kórejci majú už teraz asi 1600 tankov porovnateľných, alebo prevyšujúcich tých cca 250 poľských Leopardov a netlačí ich čas.\nTedy 100ks, děkuji. Mě je celkem jedno kolik mají dalších.\nUž jen to, že těchto mají jen "100". Tzn. 1/3 plánovaných ukazuje na výhodnost koupě... a úspory při provozu.\nNetlačí je čas, je poněkud alibismus. U tanků stárne jejich vybavení, a linka na výrobu se musí zaplatit. Pokud by jela výroba 300+ ks doma nemuseli by je prodávat, neměli by čas na výrobu jinam.\nOno to "netlačí ich čas" nie je obhajoba pomalosti výroby, iba zdôraznenie, že nemajú dôvod k panike. K1 plánujú modernizovať do roku 2026 (ale som múdry s wikipediou), čiže majú o minimálne do 2050 vystarané.\nČo sa rýchlosti výroby týka, s tým sa nedá vôbec nič robiť. Výroba prvých 100 tankov in trvala 6 rokov, podobne ako Japoncom pri Type10 a pochybujem, že by ktokoľvek bol schopný vyrobiť a zaviesť prvých 100 technologicky porovnateľných tankov od toho rýchlejšie - s každou ďalšou generáciou je tento proces pomaľší.\nChápeš, že místo nákupu nových modernizují staré...\nRychlost výroby 100ks/6.let ... Polsko chce, chce tak kterého bude mít 800-1000ks, při téhle rychlosti by ho vyráběli 60.let!\nJirosi: To predsa aj Američania (a Nemci).\nVtip je v tom že taký moderný tank, z ktorého by dokázali Poliaci (alebo ktokoľvek iný) postaviť požadované množstvo v kratšom čase, neexistuje.\nJirosi: Ale vždyť u K2 nemusíš díky licenční výrobě řešit tempo výroby v JK. Tady by šlo jen o to kolik by jich dokázali za rok smontovat v Polsku.\nCervus: JK, je dokáže sekat zmíněnou rychlostí. Při své technické vyspělosti, a finančních zdrojích.\nV Polsku je budou dělat 2x-3x(4x) rychleji. Tomu opravdu věříš?\nLicence = možnost to vyrábět, ale co dnes znamená vyrábět?\nSmontovat do hromady díly, co se vyrobí jinde.\nJirosi: Tak vždy mohou mít větší montážní linku. Korejci navíc tvrdili, že se nebrání přenést celou výrobu i s know-how. Jestli doma vyrábí tanky tou rychlostí tak to může být jen potvrzení jejich ochoty.\nOno i tak podle mě nemůžeš takhle na dálku přesně vědět proč jich dělají jen tak málo. V Německu také nemají jen A7, ale mají spousty A6 přitom mají kapacity na jejich modernizaci. Moderní vševojsková armáda s námořnictvem prostě stojí strašně moc a obměna techniky je finanční zátěž i pro bohaté státy.\nNěmecku nestojí na hranicích Francouz co jim každý den pošle jednu až dvě noty o zničení jejich země. V Německu nemají jen pozastavenou válku.\nUž si viděl stát co zastavil, nebo brzdil výrobu levné a funkční pokrokové techniky?\nTohle se dělá jen ze dvou důvodů peníze, nebo jsou z technikou problémy.\nPeníze jsou v Pl určitě větší problém než v J.K.\nTechnické problémy těžko vyřeší, když chtějí kupovat celou licenci.\nJak je na tom Polsko vztahově s Izraelem? Historické vazby by měly být silné... že by svoji "nouzi" vyřešili tím "nejhezčím" možným způsobem a my bychom by se s nimi svezli...\nNevím jak dnes, ale historicky bylo katolické Polsko vždy hodně antisemitské.\nA to se moc nezmenilo.\nDlatego mieliśmy największa diasporę żydów w Europie...\nTak - to jest logiczne...\nTak ja wiem, zawsze przedstawiało się i przedstawia Polaków jako antysemitów - ale fakty i cyfry są nieco inne\nNo ale wiadomo - katolik = samo zło...\nTraduje se,že Poláci zabili více Židů než Němců.\nNěkteré americké armádní prodeje mohou být podmíněny kompenzací pro potomky polských Židů.Jen hodnota zabaveného majetku činí 230 miliard zlotých.\nJediný evropský národ, který má vůči židům 100% čisté svědomí, jsou Dánové. Všichni ostatní včetně Rusů se na židovském holokaustu nějakým způsobem podíleli.\nHistoricky ne, polský antisemitismus lze datovat (jako rozpoznatelný fenomén) až někdy od 17-18. století. Ve středověku polská aristokracie naopak Židy vyhnané ze západní a střední Evropy vítala a často je nechávala spravovat panství (byli velmi vzdělaní a uměli obchodovat), bohužel tím vznikaly antisemitské nálady mezi sedláky jimž někteří Židé de facto šéfovali. Po rozdělení Polska se to, hlavně v ruském záboru, ještě zhoršilo. Rusko bylo vždy silně antisemitské (viz Protokoly sionských mudrců). A meziválečný sanační režim byl otevřeně antisemitský, samozřejmě nikoliv tak jako třeba III. říše. Polský režim chtěl postupně Židy z Polska vystrnadit rozhodně ani na vteřinu nikoho nenapadlo je zabít, proto třeba podporoval (penězi i zbraněmi) radikální sionisty v tehdejší Palestině (když budou mít vlastní stát, tak postupně odejdou), uplatňoval různé administrativní překážky jak kvóty pro Židy na universitách (proto mnoho Židů z Haliče studovalo v Praze, za všechny Simon Weisenthal). Ale to se netýkalo jenom ˇˇŽidů, obecně byl polský režim národnostně nesnášenlivý, Situace největší, tj. ukrajinské menšiny se třeba s postavením menšin v ČSR z hlediska možnosti studovat ve vlastní řeči, možnosti vydávat knihy, časopisy atd. byla tristní. O polonizaci se vláda snažila i u české menšiny na Volyni, české učitele, které carský režim toleroval (pokud je nemusel platit) ihned odvolali a celé školství bylo důsledně polonizováno, přičemž v tu samou dobu Polsko neustále poukazovalo na "útlak" polské menšiny v ČSR (přičemž polské školy u nás normálně existovaly a existují).\nNejhorší to samozřejmě bylo za okupace, k dobru je nutno Polákům přiznat, že tzv. podzemní stát se k pronásledování Židů a jejich udávání Němcům stavěl velmi nepřátelsky a Zemská armáda některé takové kolaboranty popravila. Nicméně různé ozbrojené formace se k tomu stavěly různě. Z hlediska antisemitismu na tom byla nejlépe levicová Lidová armáda, u AK záleželo na místních okolnostech a vlivu vedení v konkrétní jednotce. U dalších formací jako NSZ či rolnické prapory to bylo již horší. U části civilního obyvatelstva, zvláště venkovského nebylo zabíjení ukrývajících se Židů, případně jejich udávání Němcům (za proviant) nic neobvyklého, ale nelze ani omylem říci, že to byl jev masový, byť v některých částech Polska to bylo častější než v jiných. K pogromům (Kielce, Krakov) došlo i po válce. Následně to spustilo utečeneckou vlnu přes ČSR. ČSR se tehdy zachovala slušně, otevřela hranice a umožnila lidem z JOINTu ty lidi ubytovat a následně transportovat dál do Evropy (cíl byl Izrael). Dnes je polská židovská komunita prakticky neviditelná a málo početná. Přesto lze u části polské společnosti (řekněme té méně vzdělané a silně konzervativní) pozorovat cosi jako "antisemitismus bez Židů". Obecně tato část polské společnosti nechce tyto historické fakty akceptovat (stejně jako např. část české společnosti s podobným zázemím nechce přijmout skutečnost, že na socialismu v ČSR potažmo ČSSR nelze najít nic kladného) protože to nabourává mýtus o Polsku jako o hrdinné oběti, které všichni vždy ubližovali, ale Polsko nikdy nic špatného neudělalo. Jeden můj polský kolega, velmi vzdělaný a otevřený člověk tyto lidi charakterizoval jako "Rusy co si o sobě myslí, že jsou Francouzi"\nJesteście w stanie odróżnić działania instytucjonalne (czytaj państwa / społeczności / organizacji) od poczynań indywidualnych.\nJa już nie mówię o tym co jest prawdą a co nie - bo na przykład pogrom w Kielcach mógł być celową prowokacją\n(Akurat to długa rosyjska tradycja )\nGdzie na szczeblu państwowym "prześladowano żydów"\nW tym że nie mogli handlować w niedziele?\nPiszesz o prześladowaniu mniejszości - a czy wiesz że owe mniejszości (np. Ukraińcy) aktywnie współpracowały z wywiadem państw obcych (UPA współpracowało z Abwehrą)\nO tym się dużo nie mówi ale napady, zamachy (np. zabójstwo ministra Pierackiego) to były "realia" II RP.\nJa nie popieram tego co robiła sanacja - zwłaszcza w drugiej połowie lat 30tych...\nAle też nie jestem na tyle głupi by nie dostrzegać że sprawy nie są czarno-białe.\nTak samo z żydami\nKażdy żyd który padł ofiara - to ofiara "antysemityzmu"\nA czy to jest prawda? Jeśli ktoś zabił żyda-konfidenta NKWD to był to akt antysemityzmu czy może akt samosądu?\nA jak żyd był po prostu rabusiem (a podczas okupacji było mnóstwo uzbrojonych rabusiów) to też ofiara "antysemickiej nagonki"?\nCzy wiesz jak działały żydowskie milicje wewnątrz getta?\nSami żydzi masowo mordowali swych ziomków - skala była tak ogromna ze w latach 60tych izraelski Kneset musiał uregulować sprawę specjalna ustawą\nNo ale z perspektywy biurka wszytko jest takie proste... Tak?\nSzczególnie po lekturze Grossa - oszusta który na drukowaniu dobrze sprzedających się kłamstw robi "karierę".\nRozlišovat co bylo jednání jednotlivců či skupin a co bylo oficiální politika státu. Ale vždyť přesně to dělám, rozlišuji mezi tím co dělal stát (polský režim) a co dělali jednotlivci (např. udávání Židů ze strany některých sedláků).\nTo, že existovala mezi válkami administrativní šikana Židů a dalších národnostních menšin ze strany polského státu je fakt, viz mnou zmíněný "numerus clausus" pro Židy a další na polských univerzitách je fakt. Takže to nebylo jen o nemožnosti nedělního prodeje.\nJestli byl pogrom v Kielcích provokace či ne, je jedno. Prostě tam Poláci zabíjeli Židy protože byli Židé, v létě roku 1945. Stejně jako, že někteří Poláci Židy zabíjeli či udávali Němcům a nebylo jich málo je též fakt, nikdo neříká, že tak činili všichni.\nUkrajince do toho netahej, otázka se týkala polského antisemitismu, nikoliv ukrajinského, českého či třeba řeckého.\nVážně nechápu proč se tak vztekáš, že měla nemalá část (a má do dnes) Poláků problém s antisemitismem (byť třeba latentním) je prostě fakt. Každý národ či společenství má nějakého kostlivce ve skříni, to není žádná vaše specialita. Důležité je si to uvědomit a snažit se to změnit.\nA vážně nevím proč se tak vztekáš,\nKielce - ma ma znaczenie bo ani Ty ani ja nie możemy powiedzieć nic o MOTYWACH.\nSądownictwo w cywilizowanych warunkach wymaga określenia MOTYWU działań - tak?\nMOTYW jest brany pod uwagę przy osądzie czynu.\nTak więc MA znaczenie....\nNie nie mam nic o mówienia o trudnych tematach.\nAle wokół tego stworzono mit z którym nie można dyskutować, nie można rzetelnie (w oparciu o dokumenty) badać.\nJest jedna oficjalnie obowiązująca narracja.\nKażdy żyd jest "ofiarą' - ale o żydowskich kolaborantach - nie można mówić - bo to antysemityzm\nO żydowskich rabusiach nie można mówić - bo to anstysemityzm\nO tym że już przed II na zachodzie pisano o milionach żydów - ofiar "polskiego antysemityzmu!" (patrz Morgenthau Report )\nA prawda jest prosta - to była wojna - wojna zawsze potęguje najgorsze ludzkie skłonności. A ta wojna była wyjątkowo okrutna w europie centralnej i wschodniej. Walka o przetrwanie co tyko spotęgowało zwierzęcy instynkt. I mordowali sie wszyscy - bez wyjątku i bez dorabiania do tego ideologi\nTylko teraz jedna grupa usilnie próbuje zrobi z siebie ofiary - i nie jesteśmy to my. (Żebyś wiedział jak częste i jak gorące u nas są dyskusje o przeszłości)\nZ tymi uniwersytetami to przypominam że wówczas autonomia uniwersytetów była dużo większa niż obecnie\nA samo ograniczenie liczby studentów na uczelniach państwowych wynikała z podłoża EKONOMICZNEGO - to było coś w rodzaju parytetu który miał 'wyrównać szanse"\nIlość miejsc miała być proporcjonalna do obecności żydów w społeczeństwie\nJakbyś chciał wiedzieć to dziś w USA na uczelniach też masz zarezerwowane miejsca dla na przykład czarnoskórych studentów - czy to nie dyskryminacja innych studentów, którzy chcieli by studiować a nie mogą bo nie ma dla nich miejsc?\nTo jest ogromny i skomplikowany temat którego nie da się opisać kilkoma zdaniami w internecie...\nSzczególnie w sytuacji gdy mamy autocenzurę w postaci hasła "antysemityzm"\nNa koniec powiedz jaki kraj i jaki naród nie jest 'antysemicki'\nNo v současné době si Poláci s Izraelcema moc nerozumí, vlastně spíš naopak. Zrušil se kvůli tomu i summit V4, který měl být v Izraeli, protože Poláci řekli že oni do Jeruzaléma nikdy nepojedou....\nJe to taková ta klasika - Izraelci občas mluví o tom, že za na holokaustu v Polsku mají svůj díl viny i Poláci. Ti na to reagují že je to lež a že se Izrael musí okamžitě omluvit a tak furt dokola...\nPo tom diplomatickém faux pas, co předtím předvedl Izrael, se jim ani nedivím.\nPoláci by nejradši aby je všichni brali jako jednu z evropských velmocí a z toho pramení jejich arogance, problém je v tom že přes svojí velikost vždycky hráli a hrají pouze druhé housle a tak se se ta jejich arogance občas překlápí v hysterii toď vše....\nČímž se mentálně nikterak neliší od Rusů nebo Francouzů :-).\nDíky všem za vhled, i Lukášovi, zřejmě na tom podkožním antisemitismu něco bude... a Merkava nebude... :)\ndíky za překlad. Dovoluji si však upozornit, že pro AČR rozhodně nejsou zvažovány pouze dvě zmíněné varianty - nový Leopard 2A7 a K2. O korejském tanku se na ministerstvu nemluví prakticky vůbec, naopak u Leopardů se kromě nákupu uvažuje i o pronájmu vrámci EMBT. Je však také velmi zvažována možnost další modernizace T-72 nebo přechod na lehké tanky, postavené na bázi kupovaných BVP. Osloveny patrně budou i USA, Velká Británie a Francie o nabídku odprodeje starších tanků.\nZkrátka filozofovat netřeba, leč reálných možností je mnohem více.\nT-72 bych už nechal zemřít v pokoji u AZ. Skoro cokoliv NATO kompatibilní s moderním hunter killer SŘP a spojením bude ok. 58 Leo 2 s trophy na leasing by aktuálně na 10 - 15 let situaci řešilo. Lehký tank s vysokotlakou 120mm proč ne. K2 za mě ne. Abrams sep3 s uranem by byl mazec, ale dost těžké. Hlavně, ale celý prapor a ne ty naše 30 kouskový parodie.\nZdáte se být zasvěcen, proto se zeptám:\nJe mezi zvažovanými možnostmi také vývoj nové věže pro T-72 s kanonem 120 mm NATO ?\nPlánuje se alespoň oficiální dotaz u Japonců na možnost koupě Type 10 ?\nPochybuju, Type 10 stejně dosud není prozatím uvolněn k exportu. Nedohodli se ani Turci. Jo, kdyby jsme měli zájem o 200 tanků, tak by se dalo domluvit ledaco. Mě by spíš víc zajímalo, zda tam vleze průměrný český tanktista :-) Češi patří k nejvyšším národům na světě a jsme o 10 cm delší než Japonci. To s korejským K2 by nemusel být takový problém, ti jsou menší jen o 5 cm.\nProto se ptám, jestli se je v plánu se Japonců alespoň zeptat, abycom nebyli odkázáni pořád jen na spekulace.\nVšak jim napiš a uvidíš ....\nodkazuji na svůj článek v červnovém čísle ATM, kde jsem se problematikou věže a výzbroje zabýval do detailu. Když bych měl odpovědět na vaši otázku, pak ANO, mezi zvažovanými variantami rozhodně JE i další modernizace T-72. Dle mého soukromého názoru to tak ale nedopadne, oni prostě nakoupí nové Leopardy, jak se tady čeká od začátku.\nAle pokud by se náhodou opravdu T-72 modernizovaly, zeptám se jinak. Myslíte, že by se současnou věží mělo smysl ty tanky provozovat? Podle mě ne. A řekl bych, že ve VÚPV, kde se právě v těchto měsících řeší budoucnost našeho tankového vojska, to vědí taky. Ani ověsit to dynamickou ochranou nedává smysl, když původní věž má na čele kolem 380mm RHAe proti kinetické munici a dynamická ochrana vám to vytáhne někam na hodnotu 520mm RHAe. Pro srovnání Leopard 2A4 = 733mm RHAe, Leopard 2A6 1380 RHAe. Nadto penetrace ruských kanónů 2A46M-5 začíná s moderní municí někde na 700mm RHAe.\nV tom článku zmiňuji (a pokud by se modernizovaly T-72, tak bych toto řešení doporučoval) přídavné kompozitní pláty od německé firmy IBD Deisenroth, které použili Poláci v modernizačním projektu PT-16, podobné těm od stejné firmy, které v rámci projektu Leopard 2 Evolution vyvinuli pro Rheinmetall. Dohledal jsem, že navrhují jak přídavné pláty, tak výrobu zcela nových věží a že v takovém případě mají pak na čele věže hodnotu 1000mm RHAe, bohužel se neví, jestli tím výrobce myslí proti kumulativní, nebo kinetické munici.\nV případě kanónu je to ještě jednodušší. Musí se vyměnit jak samotné dělo, tak původní sovětské stabilizátory 2E28M, které naprosto deklasovaly modernizační projekt T-72M4 CZ. Přitom výběr je skvělý. Slováci na bázi 2A46 vyvinuli kanón 125MS (původně 2A46MS), Ukrajinci nabízí na trhu podobný kanón KBA-3, ten má akorát trochu jiné nabíjení, pokud je mi známo. Oba by ale šly 100% použít.\nPokud by se T-72 modernizovaly, bude to řešení na deset patnáct let, proto pochybuji, že se tady někdo bude pokoušet přezbrojit to na ráži 120mm, přestože i tady je řešení v podobě ukrajinského kanónu KBM-3 L/50, který je pro modernizace T-72 přímo určený a polské a ukrajinské zbrojovky ho nabízejí hned v několika modernizačních projektech (T-72-120, PT-16, PT-17, PT-91M2 a dalších).\nKdyž to shrnu, možnosti modernizace jsou a jistě je zvažována (myšleno teoreticky zvažována) i vámi dotazovaná varianta, tedy modernizace T-72 a jejich přezbrojení na ráži NATO. Podle mého skromného mínění by to bylo technicky proveditelné a možná by to ani nebylo drahé, ale na Ministerstvu obrany se se tím nikdo nebude chtít zdržovat, proto se spíš nakoupí/pronajme něco nového.\nOtázkou pak je, co bude se 116 kusy T-72, které AČR vlastní. To je téma, které mě zajímá velice a kterému jsem se věnoval v červencovém ATM. Doufám, že to jako vždycky nepředají za suché z nosu našim zbrojařům, kteří to pak rozprodají do Afriky. Mít modernizované T-72 ve skladech je pořád rozumné řešení.\nkdyž už novou věž pro T-72, tak spíš než onu polskou svařovanou se stodvacítkou, bych zvážil možnost osazení věží Cockerill XC-8 s kanónem ráže 120 mm (nebo rozšířenější Cockerill CT-CV 105HP se 105 mm). Sice jsou tyto věže docela lehké a pancéřová ochrana nebude moc velký (i u té svařované je to otázka) a snad by taky šly osadit zmíněnými bloky. Výhoda je ale v rozšířenosti těchto věží a nebyl by problém je později osadit na podvozek BVP. Cockerill XC-8 byl nedávno (2015) k vidění na polském Rosomákovi 8x8. Pandur by ji nejspíš neunesl, ale pro představu dobré. Za mě tedy raději již existující věž (komplet) než nějaký pokus co je jen na papíře. Souhlasím ale s tím, že se nejspíš pořídí Leopardy (nové nebo pronajaté).\nDobrý den, musím upozornit, že ty věže s kompozitním přídavným pancéřováním nejsou pouze na papíře, ty už byly reálně vyrobené a testované, jak na PT-16, tak na PT-17. Stejně tak 120mm kanón už byl\nVyvinout hybrid - těžce pancéřovaný podvozek T-72 a na něm lehce pancéřovanou věž Cockerill, Kongsberg, atd., to mi nepřijde jako rozumné řešení, pokud nechcete vyvinout vozidlo palebné podpory. To už by mi dávalo smysl spíš to rovnou posadit na podvozek BVP a jasně říct - máme lehké tanky.\nVěží pro T-72 je docela dost. Pokud byste chtěl zvolit nekonvenční "tankové" řešení, můžete sáhnout po indických věžích z modernizovaných Arjun 2, ty už byly na podvozcích T-72 testované, nebo upravených věžích z tanků Leclerc, které se také testovaly pro použití na podvozcích T-72 v rámci projektu T21.\nA i pokud byste chtěl zvolit konvenční řešení, je tady spousta nám dostupných věží z modernějších variant T-72, než je M/M1, které máme k dispozici. Ukrajinci třeba nabízejí T-72E, což je přepracovaný T-72B. Ten je na věží cca o třetinu lépe pancéřovaný a s dynamickou ochranou se dostanete někam k 600mm RHAe. To už je schůdné.\nDobrý den, děkuju za zajímavé poznatky. Pokud jde o věže oněch polských modernizací, tak jsem předpokládal, že jde jen o upravenou odlévanou věž - tedy odřízlá zadní část doplněná o box s municí. Pokud již existuje celosvařovaná věž, tak je to jedině dobře. Pokud bude zajímavá i cena, možná by to mělo i smysl k zamyšlení.\nps. věž T21 mám moc rád a pořád si říkám, že je velká škoda, že nebyla nikdy zavedena - nabízena byla i jinde než jen u naší armády. Zda by ale šlo projekt nějak oprášit bohužel netuším - myslím že spíš ne, ne kvůli 30-40 kusům (co poptáváme).\nJiří Vojáček: "To už by mi dávalo smysl spíš to rovnou posadit na podvozek BVP a jasně říct - máme lehké tanky."\nOpravdu posazením věže na podvozek BVP dostanete lehký tank, nebude to jen vozidlo palebné podpory?\nLehký tank, dostanete až když ten podvozek předěláte. Zvýšíte jeho čelní odolnost.\nJirosi: Terminologie je v tomhle nejasná a rozdíly lehký tank vs. vozidlo palebné podpory jsou spíš v určení, používané munici, vybavení, určitě ne v pancéřování.\nObecně se u těchto typů techniky můžete setkat od úrovně 1 po úroveň 6 podle STANAG 4569. To máte rozptyl od standardní 7,62mm munice po průbojnou 30mm munici. A vezměte si, že i někteří výrobci pro tendr AČR deklarují úroveň 6 při použití návěsných pancéřových sad.\nŽe by cokoli z tohoto okruhu techniky odolalo novým rážím 40, 50, 57mm nebo dokonce tankovým kanónům, to nikdy nebylo a nebude. To bychom museli kupovat Namer. A to je taky třeba důvod, proč jsou tak ceněné švédské verze CV90 s obstarožními kanóny Bofors 40mm.\nWiadomość powiązana z powyższym artykułem , Pani prezes to silna osobowość i z charakterem , może jest szansa na coś pozytywnego . http://zbiam.pl/elzbieta-wawrz...\nTo je sice pravda. Ale jak sám píšete v boji se to pozná velice rychle.\nOno těžko porovnávat, něco co má mít leteckou přepravitelnost a lehký tank o kterém se bavíme.\nAle pokud se bavíme někde od 40-60ks, pak mi prostě nesmysl investovat do lehkých vozidel. Pokud budeme spekulovat o stovkách ks, dalším praporu, atd.\nPak se můžeme bavit o lehčím vozidle. Ale pokud tu někdo hovoří, že 40-60 nabíječů je zásadní problém ACR, tak nových 100ks vozidel je armáda duchů.\nSoučasná věž je samozřejmě neperspektivní. Musela by se vyvinout nová "západní" věž s horizontálním zásobníkem vzadu. A to by se vyplatilo jen pro společný modernizační projekt všech uživatelů T-72 v NATO.\nTak zhruba před 20 lety vznikla věž T21 - šlo o společný projekt společností DMD Holding a.s. (Slovensko) a GIAT Industries (Francie) nyní Nexter, která měla dodat až 80% dílů. Vypadala velmi slušně - taková odlehčená věž z Leclercku, bohužel ale byla moc drahá (v době kdy sme poptávali cca 300 tanků nebo kolik).\non někdo fakt reálně uvažuje nad tankem na lízačku?\nPokud si vzpomínám, tak s tím nápadem před pár lety přišli Němci, když hledali někoho, kdo by za ně provozoval jejich Leopardy 2.\nKdyz je nekdo ochotnej pronajmem resit pater PVO, proc by nemel uvazovat podobne i u pateri pozemnich jednotek?\nto už mi přijde jako vrchol retardace ..\nProč? tanky na leasing měli/mají španělé, kanaďani, dánové. Jednoduchý počty - víš kolik platíš je v tom servis, munice, výcvik. Lepší než rozpadající se zbytky T-72.\nMy tanky potřebujeme v době, která není pro nákup zbrusu nových tanků právě příznivá. Trh je omezený, T-72 na sračky,... Čili zbývá za drahé prachy nakoupit Leo s tím, že je to vlastně výběhový model a nebo vylepšovat T-72 a bude z toho sice levnější ale pořád drahý kočkopes. Pronájem toho nejlepšího, co v Německu mají na překlenutí období, kdy bude lepší výběr je více než elegantní řešení. Kdyby jsme Leo koupili, tak je prostě 30 let budeme mít ať chceme nebo ne. Kolik dalších modernizací ještě snese? Leopard 2A7+ má 67,5 tuny a kolik bude mít další modernizace?\nPoly: A je problém, že má 67,5t.\nNebo je problém, že stejné vybavení podvozek T-72 neunese.\nproč je to vrchol retardace? Pronajímat si čtyřicet tanků, které nikdy nebudou tvoje, v počtech, které nestačí ani pro výcvik, na tož pro boj. No k čemu ti to je? To můžeš používat i téčko.\nV takových počtech je to jen o tom, aby velitelé věděli, že v bahně ti to zapadne.\nSkelet: Takže když ti dám místo pronajatého počítače na čtení internetu "logaritmické pravítko", taky to bude ok?\n"které nestačí ani pro výcvik, na tož pro boj"\n40ks tanků nestačí pro výcvik 40 ks osádek?\nNestačí na boj koho, proti komu?\nPlánujeme mít 125ks BVP, 29ks veliteských\nS těmi je v plánu na kooperaci 40+ks tanků...\nJe to k službě u mechanizované jednotky, nikoliv u tankové.\nPokud chcete tankovou, musíte vložit do struktury ACR další nový prapor, brigádu.\nPřitom podle vás je stěžejní problém "nabíječ" (40+lidí). Kolik lidí je v brigádě...\nJaké navýšení dalších prostředků na jejich podporu to znamená? (to jsou také lidé na víc).\njirosi jaké logaritmické pravítko?\n1) 40 tanků nestačí v boji proti nikomu. Maximálně proti Slovákům, ale to je tak vše (můžeme se bavit o tom, že sousedi jsou spojenci bla bla bla)\n2) 40 tanků na výcvik extra nestačí, neb je nonstop hobluješ. A pak tě stojí údržba majlant.\n3) nemotej tu logaritmické pravítko. PC vs PC, nikoliv logaritmické pravítko vs PC.\n40 tanků, ti stačí na boj z SR, Rak, Mad v našem regionu. Případně taková podpora mechanizované brigády, kterou dáváme jako příspěvek mnohonárodnostním silám v NATO.\nAno, nestačí ti na boj z 3+x větším Pl, stejně tak z 8x větším Německem....\nAle pokud chceš vést soukromou válku z Ruskem, zbytkem Evropy, případně USA, Čína. Tak jich opravdu potřebujeme kolem 20 000...\nKdyz i takova prumyslova velmoc jako Jizni Korea sla u sveho MBT cestou vyzobavani tresnicek, nakupu licenci nebo primo celych uzlu v zahranici, pak si nasi severni sousede musi nalit cisteho vina a uvedomit si ze nelze udelat skok z trabantu rovnou do 7er. Musi si davat primerene cile (kde na zacatku tim primerenym cilem muze klidne byt jen to umet ten tank slozit, pripadne co to vyrobit na zaklade toho co nakreslili moudre hlavy v zahranici, nic vic). Kdyz si jako nezkuseny horolezec vytycim jako cil rovnou zdolani everestu, tak holt s 99% jistotou zajdu jiz v zakladnim tabore (a bude me to stat stejne penize, jako ty kolem me co se az nahoru vyskrabou).\nTo, ne relativni sila nebo "sila" polske ekonomiky, je skutecny problem. Navic, kdyby na to sli takhle od lesa tak maj hotovo driv, s mensim prekrocenim rozpoctu a jeste by jim to vychazelo i casove vzhledem k dosluhujici technice co maji a mohli by si udrzet svou bez legrace impozantni tankovou silu. Navic, kdyby byli chytri tak hodi nejakou tu vyvojovou/produkcni omrvinku cez hranice CR a SR a rovnou by si podchytili prvni 2 zahranicni uzivatele, kteri jsou na tom jako PL. Tanky bud nemaji nebo jen na okrasu a pritom ani ACR ani OSSR se jich bez nahrady zbavit nechteji. 1 prapor je v obou pripadech naproste minimum (v pripade ACR spis podminimum).\nTanky jsou super a proste k armadě patri..je to i dost psychologická zbran..ale momentálně mám dojem ze nejlepší rozhodnutí pro MO je s pořízením tanků počkat..je nejmenší pravděpodobnost nasazení a potřeby...primárne muze AČR potřebovat letectvo, bvp, kbvp..delostrelectvo s dlouhým dosahem..zvýšený rozpočet by se měl využít na přechod k moderním technologiím..ten kyber utvar je hodne dobrá věc a do toho bych urcite investoval co nejvic...budu doufat ze do roka bude vybrano bvp, vrtulnik a dokonceny radar a mozna i ve finále nahrada za uaz, v3s, rozjeta soutez na delostrelectvo..přezbrojeni na bren 2 i pro zalohy a dokonceny prilby a vesty.\nA hlavne ruku na srdce...příjde mi ze na trhu není nic co by stálo za to koupit na dalších 30-40 let...takze si vycekat nejakou novou generaci nebo reseni na bazi stredniho tanku muze byt lepsi...stejne jako F35...pořídit po letech nejakou 8-9 serii po několika aktualizacích a o desítky procent lepsi cenou nez to kupovat mezi prvnima a resit nedostatky.\nPrávě proto, že na trhu není nic co by stálo za koupení pro dalších 40 let (snad s výjimkou K2), přijde mi k vážnému zvážení to nejméně populární řešení, tj. modernizavat T-72 všech verzí na jednotnou verzi vzešlou z M4CZ, s výměnou věže s kanonem 120 NATO, která by se koupila už hotová např. z Ukrajiny a s aktivní ochranou. Takto modernizované tanky by posloužily 20let, limitní cena, aby to stálo za to, je 4-5mil USD/ks a tanky by celkem splnily nároky na soudobý tank.\ns tím souhlasím. bud tak jak rikaš a nebo zrizeni dvou praporu kde prapor záloh bude mit nynejsi cz4 bez modernizace a profi prapor pak nejaky leopardy na lízačku třeba se smlouvou na 10 let..pro zachovani schopností a navyknutí na moderní systémy, které pak vyuzijí v novém tanku..to muze prijit za 10-15 let podle nabídky a ceny...ono ja si porad myslím že potencionální vítěz na bvp, díky zakázce vyvine i nejaky střední tank na podvozku bvp a ten nam nabídne..finance na vyvoj bude mít a vyuzije to na rozsirení palety mozností..nejvic bych to cekal na Lynx protože Nemci uz s tím Leo2 moc parády neudelaji a L3 muze byt klidne za 20 let.\nPokud budeš modernizovat T-72 všech verzí stylem:\n"Modernizace se dotkla více než 90 % dílů, kdy byly díly buďto vyměněny za nové nebo upravené."\nTo je ti málo a plánuješ vyhodit celou věž, atd. Nebyla by levnější novovýroba?\nUšetříš, za rozebíraní...\nNějak z toho výběru možných tanků pro AČR vypadla Sabra. Ano M60 už je dávno out, ale i tak pro evropské bojiště dělaný tank s technologii z Merkavi bude pravděpodobně stejně lepší, než sebevětší modernizace T-72. A nebo zvolit jiný "olítaný" typ dle vkusu (dají se ještě sehnat starší L2 za rozumný peníz?) a nechat na to Izraelce nalepit, co mají. Pokud někdo má know-how k modernizacím, skutečně špičkovou technologii a výrobní kapacity i schopnosti projekt dotáhnout do konce, tak jsou to právě izraelci. Navíc udělají přesně to, co si nadiktujeme a výsledná cena bude pravděpodobně menší než za zbrusu nový L2, nebo K2.\nNahádzať to všetko na M60 vyjde narovnako ako nahádzať to na T-72. Mimochodom, Izraelčania robia aj modernizácie T-72. ;-)\nA má ta izraelská modernizace T-72 už vyřešený uložení munice?\nTo vyřešila T-72-120\nMimochodem Leoš má munici v korbě, a štve to někoho? :D\nJenže L2 tu munici v korbě vozit nemusí na rozdíl od T-72.\nTo je jen velký odkladač na pití!\nNa tom místě má zásobník spousta tanků, nikdo to nebylo hodnoceno jako příliš velké riziko.\nNo a v téčku nemusíš brát munici až po vrch, a máš to vyřešené stejné jako v tom Leošovi.\nJirosi: na tom místě má zásobník jen jeden tank - Leopard. (a možná Ariette, nejsem si jist).\nU T72 osádka vždy sedí na munici. Kdežto pokud v Leopardu necháte trupový zásobník prázdný je munice uložena jen za přepážkou ve věži.\nCenturion, M60, L1, T-54, T-62,..\nL2, Leclerc, Ch1, ...\nUrčitě jich bude ještě více, ale mě se už nechce hledat :(\nTy Sabry jsou tanky že 70 tých let. Sice několikrát modernizované, ale slouží 50 let i když jsou posledních 10 v záloze. Je hloupost budovat zázemí pro tank, kterého se snaží jediný další vlastník zoufale zbavit. Vyplatí se jen těm co už mají ve vyzbroji patton jako byli Turci.\nLeopard 2 je taky tank z 70 let ;) a přitom je to to nejmodernější, co se dá koupit. Tenhle argument věkem je trochu na vodě....\n:-D M60 vyjel z fabriky na konci 50. let. Leopard na konci 70. let. Předpokládám, že 20 let už asi nějaký ten rozdíl je a nebo ti to přijde málo?\nTak pozor ty M60 máji výrobní štítek zhruba s rokem 1965. Leo je sice tank ze 79, ale 2A4, kterých je ještě pár na prodej jsou z let 85-92. A7, která by u nás připadala na zvážení vyjela ve 2010. Navic to je uz tank nové generace. M60 pořád vychází z tanků z 2sv.\nTakže je M60 20 let za nejmodernějším tankem, co jde koupit? :) Psal jsem to proto, že srovnávat techniku podle toho, kdy byla poprvé uvedena do výroby je prostě nesmysl...\nNesmysl to není ani trochu. M60 je druhoválečná koncepce, která už dnes nemá na bojišti místo ani sebelíp modernizovaná. Všechny ostatní nabídky jsou koncepce z dob studené války a nebo modernější. To už by bylo lepší si modernizovat naše T-72 u Poláků a vyjde to levněji a výsledek bude lepší. Staré herky se nenakupují, ale modernizují pro vlastní potřebu, když nejsou prachy. Izrael má hromady M60 a neví co s tím, tak to zkouší udat. A jak jsem psal, hledá nějakého dementa, kterej si je koupí. Sabry nejsou ani levné. Ten tank nám nemá co nabídnout. Možná že ten pancíř je co k čemu, ale to jsou jen dohady.\nNechám se poučit, jaký je teda rozdíl mezi "druhoválečným" konceptem u SABRY a "studenoválečným" konceptem u T-72?\nSabra(M60) poskytuje lepší komfort pro posádku, a pak podává v boji lepší výkony.\nIzraelci zkouší, jestli jsme fakt tak tupí a o Sabru by jsme měli zájem. Ostatně nedivím se jim. Stačí aby sledovali, jak jsme zpackali jiné nákupy...\nKoncepce tanku bude mít brzy 60 let. Upgrade proběhl před 12 lety. Čili je to stará herka a základní modernizace je rovněž stará. Dělo má stejný problém jako Merkava = nic moc průbojnost (L44). Počítejme, že naše tanky by se teoreticky setkali s Leopardy a nebo ruskými tanky. Na to bych raději pořádný kanón á la L2A7 a nebo K2 Black Panther. Ani lehká není - Sabra Mk II má 59 tun, Mk III jsem nenašel, ale bude zase těžší.\nJo, mít tak M60 ve výzbroji, tak by nám mohli upgrade provést. Tohle je asi stejně dobrý nápad, jako vyhodit T-72M4CZ a koupit jinde ty samé, ale modernizované za těžké prachy. Turci si to koupili, protože mají stovky starých M60 Patton.\nSabra by nutně mohla působit jen jako FSV, ne jako MBT.\nČili Sabra, tank jehož hlavní devizou je pancéřování a ochrana obecně, bude použit jako FSV. To je fakt postavené na hlavu. Pořizujeme si BVP a pak tanky. Tak je to daný. A kdyby jsme měli choutky MBT přece jen zavrhnout, tak se rozhodně bude jako FSV volit úplně jiné, levnější, lehčí a obratnější řešení.\nNo takhle je to jasný, ale situace bude pravděpodobně jiná - žádný nový tanky se kvůli ceně kupovat pravděpodobně nebudou a pokud tak ne dřív jak za 10-15 let. V této situaci už ten pohled nevypadá tak moc špatně...\nPoláci to mají hezky odstupňované: 4 prapory LEO, 4 Twardy a 4+1 T72.\nHlavně ale ty jejich prapory jsou 2x větší než ten náš. Jaká je vlastně jeho organizační struktura? Kolik tankú má tanková četa a rota a kolik tankový prapor doprovází mechanizované pěchoty? Kamarádi z Polska, povězte.\nA Češi - co s tím naším budoucím tankovým vojskem, bude lepší mít 2 prapory po 30 tancích nebo jeden s 58? Možná kdyby se nějak prosadilo zvětšení praporu, tak to projde spíš než vybudování nového ...\nPred dvoma týždňami Lukas k predošlému článku o polských tankoch napísal:\nPolskie bataliony czołgów mają\nkompania 3 plutony + 2 wozy w plutonie dowodzenia (14 wozów)\nbatalion - 4 kompanie + 2 wozy w kompani dowodzenia (58 wozów)\nTak jest od czasu przyjęcia leopardów 2A4 i przekształcenia 10 BKPanc "na wzór" niemieckich PzBrig.\nWcześniej było 53 (4x13 +1)\nNo vypadá to, že Poláci nebudou jenom tankovou supervelmocí... Poláci letos překonali Rusko ( Rusko nakoupilo letos 96 tun zlata ) a Čínu (Čína letos nakoupila 74 tun zlata) v objemech nákupu zlata...\nPolsko šokovalo trh se zlatem i Evropskou uniI oznámením, že během první poloviny roku 2019 nakoupilo 100 tun zlata.\nVývoj Polských zlatých rezerv\nPro srovnání graf vývoj Českých zlatých rezerv :\nNení nad to hodit do placu něco k tématu. Ideálně u toho poukázat na Rusko a Čínu jako bonus :)\nNemluvě o tom, že nakupování zlata nemá nic společného se stavem ekonomiky. Nemluvě pak o faktu, že zrovna Polsko má deficit jak kráva. Ale to je jedno, začal nový den a zaměstnavatel chce po trollovi prostě něco super o Rusku a nebo aspoň o Číně. Je jedno, že s tankem to nemá nic společného :-D\nHlavně to přináší jen další náklady za jeho uložení.\nMá zmysel nalievat financie do modernizácie T72? Myslím že nie. Je to prekonany a vybehovy typ.\nAk už, tak investovať zmysluplne s dlhodobejšieho hľadiska.\nOrientovat sa na T84 Jatagan, tiez nevidím zmysluplne s ohľadom na politickú stabilitu na Ukrajine.\nZaujímavý by bol výber medzi L2A7 a Abramsom M1A2. Keďže L2 už zaviedli/zavedú v PL a HU, dáva zmysel skor europske riešenie, hoci Abrams ma viac bojových nasadení.\nV prípade L2 by mohlo byt zaujímavé zjednotenie viacmenej identickej tankovej platformy medzi štátmi V4, zdielanie suciastkovej základne, opravarenskych kapacít, vymenu skúsenosti, spoločných cvičení atd. Otazkou je čo na to kompetentný v OS SR a AČR resp. politické vedenia v oboch krajinách.\nsi nevybereš.. výběhové jsou vlastně všechny typy co jsou k mání.\nA nebudeme si nic nalhávat. Tanky jsou to poslední co by mělo AČR zajímat.\nV následujících letech musíme vyřešit náhradu za Gripeny, náhradu za Sokoly, Kuby půjdou taky do pryč, dělostřelectvo taky tahá z posledního. Stavy munice pro letectvo a stavy PTŘS jsou mizerné...\ntakže buď koupíme obskurdní počet tanků, který bude vhodný jen k výcviku a lá film Tankový prapor nebo stejně obskurdní počet tanků přetavíme z T-72 (třeba z Chorvaty). Bojovou hodnotu to bude mít stejnou, výcvikovou hodnotu rovněž.\nProblém je, že to nebude vypadat kůl.\nChápem. U nás sme sa aspoň pohli s UH60 a F16. Vyzerá to že radary budú izraelské a nove hufnice sa podpisali včera. Mali by sa vyrábať s vasimi podvozkami\nAk by sa podobne vedeli dohodnúť na spolupráci pri obstaraní L2, bolo by konečne vidieť hmatatelny výsledok a nielen recnenie o blízkosti našich národov.\nAle topánka nás tlačí aj inde, treba vymeniť SA vz. 58, dovyzbrojit UH60 resp. uplatniť opciu na nakup ďalších kusov, riesit PVO, otázka je co bude s novou Vydrou, nakupit protitankove zbrane vo vacsich počtoch (Carl Gustaf), dokoncit tender na 4x4....\nJako v tankovém praporu to bude vypadat po další modernizaci T-72!\nLeoš je stejný archaismus jak ta T-72. Dinosauři své doby. To téčko aspoň nemá druhoválečný archaismus zvaný nabíječ\nNabíječ v L2 nebo M1A1 dokáže nabíjet rychleji než ten automat v téčkách.\nJeště jste zapomněl zmínit hmotnost, a problém z mosty.... :)\nBohužel T-72 se modernizuje podstatně hůře než L2. Což u tanku starého 50.let je dost podstatná věc :) Dokonce podstatnější, než nabíječ a hmotnost.\nScotty: nejde o rycyhlost nabíjení, ale o člověka navíc, v době kdy má AČR problém s naplněním svých tabulkových počtů\nJirosi: mosty se předělávají, ty mě netankují. Ale chápu, že máš rád morálně zastaralou výzbroj :)\nTím chci říct že nabíječ není relikt minulosti. Američani a Němci dobře věděli proč radši volili na nabíjení dalšího člena osádky. Ostatně u 130 mm kanónu se automat plánuje hlavně kvůli váze munice.\nje to těžký relikt minulosti. Nabíječ byl zkrátka levnější a osvědčený. Toť všo.\nPolákům můžeme pouze závidět, zda modernizovat 200 nebo 300 tanků :-D To co zůstalo AČR je k ničemu.\nTanky jsou na můj vkus "málo modrý" tak možná budu mít nemístný dotaz. Nebylo by lepší místo 210 BVP pořídit radějí 140 BVP a 80 nových tanků? Osobně by mi ta brigáda pak připadala vyváženější. A cena nového BVP a Tanku Leopard bude podobná.\nPočet BVP zachovat a k tomu samostatný tankový pluk.\nNo a přebyteční pěšáci budou chodit pěšky?\nOd toho je to přece pěchota :-) ... bučovická jednotka by se mohla zahledět do historie a nafasovat zase jízdní kola.\n...teĎ trochu vážněji, tankové jednotky taky potřebují dost lidí a jak jsou na tom u 7. s tabulkovým naplněním se asi nedozvíme, každopádně s tím co slýchávám, tak asi 100% to nebude.\nOtázkou je pro koho se kupuje velké množství vozidel Titus?\nTitus se kupuje ve verzi spojovací, štábní a místo koordinace palebné podpory. Je to tady primárně určeno jako náhrada za skříňové nástavby na V3S.\nZ 210 pořizovaných BVP bude:\nPokud uvažujete 140, musíme přikoupit!\nPolsko má v aktivní službě "318 tanků T-72M1" cca 30% takového vojska. CR má těch samých tanků cca 90ks. Kde je ten rozdíl mezi našimi a jejich?\nA těch zbývajících 60 budou všechny ostatní plánované verze?\nNo, každopádně mi samotná flotila BVP bez MBT přijde divná.\nTen poměr opravdu není katastrofa.\nPodle informací z loňska pracují na Ukrajině, na vývoji vlastního tanku nové generace:\nOsobně si myslím, že je to docela proveditelné a nijak přehnané. Snad vznikne alespoň prototyp - výrobní možnosti si radši neidealizuju. Za mě ale pěkný návrh. Něco podobného by se jistě hodilo i Polákům.\nPouze část dnešního článku na téma tanky a Ukrajina...\nTanky Ukrajiny: současnost a budoucnost\nNa ukrajinském internetovém zdroji „Apostrof“ se objevil rozhovor s ředitelem závodu v Charkově. „Bude na Ukrajině„ tank budoucnosti “: jaký druh bojových vozidel jsou vytvořen pro armádu“, jak to bylo, odhalující stav a vyhlídky ukrajinské nádrže. V rozhovoru byly popsány „nové produkty“ ukrajinského vojensko-průmyslového komplexu, T-64BM Bulat, tanky T-84U Oplot a slibný tank Nota.\nTank T-84 je kompletní kopie sovětského sériového tanku T-80UD. Toto je poslední úprava tanku T-80U, která byla uvedena do provozu v roce 1984..... Jak by se v roce 2011 vyvinul nový ukrajinský tank T-84U "Oplot" jako další vývoj tanku T-84. Vyznačoval se instalací motoru 6TD-2E s výkonem 1200 koní, pomocné dieselové pohonné jednotky s výkonem 10 kW, svařované věže, dynamické ochrany Duplet, tepelného zaměřovače střelce s dováženými součástmi, panoramatického zaměřovače velitele s laserovým dálkoměrem a kanálu pro zobrazování teplot, navigačního systému s tabletem zobrazujícím informace pracující na GPS / GLONASS...\nCelkem byl vyroben jeden tank T-84U Oplot. Vzhledem k rozpadu průmyslu a nedostatku finančních prostředků nebylo možné organizovat hromadnou výrobu. V roce 2011 byla podepsána smlouva s Thajskem na dodávku 49 těchto tanků, která byla stěží dokončena až v roce 2018.\nVylepšený tank T-64 BM „Bulat“ a T-84 z hlediska palebné síly a mobility na úrovni ruského tanku T-72 B3 se zaměřovacím systémem střelce „Sosna U“, zaměřovacím systémem velitele „Agat-S“ a motorem o výkonu 1000 koní , stejně jako na úrovni T-90 se zaměřovacím systémem střelce „Irtysh-Reflex“, zaměřovacím systémem velitele „Agat-S“ a motorem s výkonem 1000 koní T-84U Oplot tank na úrovni tanku T-90SM se zaměřovacím systémem střelce Sosna U....\nMýty o tanku "Note"\nŘeditel závodu vypráví o nečinných spekulacích o nadějném ukrajinském tanku Nota, o tom, že neví a nechápe podstatu problému. Říká, že projekt tanku Nota se v Sovětském svazu stále vyvíjel s neobývanou věží, kresby byly přesunuty do Moskvy a tank se tam opakoval, čímž se vytvořila Armata. Je těžké přijít s takovými nesmysly, pohádky jsou čistě v ukrajinském stylu.\nJsem účastníkem vývoje posledního sovětského tanku "Boxer", který nemá nic společného s "Note". Práce na tankeru "Boxer" byly v roce 1991 přerušeny kvůli kolapsu Unie a neschopnosti vést na Ukrajině takový složitý a nákladný vývoj. Jednalo se o vývojovou práci s výrobou několika prototypů, ale konstrukční kancelář byla v jiném stavu a práce byla ukončena.\nTank "Boxer" byl klasický nákres s věží s posádkou...... Koncepce tanku byla dobře známa na ministerstvu obrany, její projekt byl zvažován a obhajován za účasti zástupců ministerstva obrany Kubinky, VNIITM, pro odborníky nebylo tajemství, vývoj mnoha komponentů a systémů tanku byl prováděn také v Rusku.\nMýtické příběhy, že se na Ukrajině vyvíjí nový slibný tank, lze považovat pouze za vtip. Na to neexistují zdroje ani příležitosti. Tank vyvíjí nejen kancelář pro konstrukci tanků, ale i množství subdodavatelů, bez kterých nemůže být vytvořen. Na Ukrajině takoví subdodavatelé dnes neexistují, ve vědě a průmyslu existuje globální devastace, jaké tanky jsou tam!\nNa konci 90. let provedla KMDB rešeršní výzkumnou práci „Nota“, jejímž cílem bylo hledat koncept tanku budoucnosti a nic víc. Jeden z účastníků tohoto projektu již na internetu napsal, že namalovali obrázky tanků, nikdo na nich vážně nepracoval, a navíc nebyl vyvinut tank a všechny jeho komponenty a systémy. Děje se to v jakékoli konstrukční kanceláři a dokonce i amatéři v něm nemá smysl. Tato práce skončila už dávno s ničím, tanky vytvářejí týmy odborníků v různých průmyslových odvětvích, a to je možné pouze v silném a bohatém státě, a nikoli v chudé a rozpadající se Ukrajině.\nTanky T-84BM Bulat a T-84U Oplot nejsou v ukrajinské armádě ze dvou důvodů: zaprvé je nemožné založit jejich sériovou výrobu kvůli kolapsu průmyslu; za druhé, takové sofistikované tanky s vysokým výkonem a náklady nejsou pro Ukrajinu při vojenských operacích v Donbasu nezbytné, takže se o ně nepožaduje. Nikdo nedovolí Ukrajině vstoupit na zahraniční trh se zbraněmi, nikdo tam nepotřebuje konkurenta. V tomto ohledu jsou vyhlídky na výstavbu ukrajinských tanků velmi žalostné.\nNěco z Ukrajinských zdrojů o spolupráci Polska a Ukrajiny:\nUkrajina kupuje polská obrněná auta místo nedokončeného Dozor.\nUkrajinská armáda již více než 3 roky neobdržela nové obrněné vozidlo Dozor, které bývalý prezident Petro Poroshenko předpovídal, že se stane hrdostí ukrajinského obranného průmyslu.\nUkrajina nemohla upravit obrněné vozidlo Dozor a místo vlastních obrněných vozidel kupuje polské protějšky, které byly vytvořeny na základě ukrajinského vývoje. Ministerstvo obrany Ukrajiny potvrdilo: za poslední 3 roky ve skutečnosti nezakoupili jediný ukrajinský Dozor.\nMinisterstvo obrany Ukrajiny, podle nařízení státní obrany na roky 2018 a 2019, kupuje polské obrněné transportéry Oncilla," uvedlo ministerstvo v odpovědi.\nPolský obrněný vůz zároveň vypadá podobně jako Dozor a vytvořil jej na základě ukrajinského vývoje. Za tímto účelem Polsko zakoupilo produkční licenci na Ukrajině.\nPrvní Oncilla byla představena v roce 2013, tj. Téměř o 10 let později než ukrajinské dvojče. Podle odborníků to však Polákům nezabránilo překonat ukrajinský protějšek. „Podle armády, která provozovala Oncillu, bylo auto sestaveno lépe, prostornější uspořádání ...\nČína čeká na rozhodnutí prodat Motor Sich\nPekingská investiční společnost specializující se na investice do leteckého průmyslu obnovila úsilí o získání podílu v ukrajinské společnosti vyrábějící motor Sich. Příslušnou žádost posuzuje ukrajinský protimonopolní úřad. Toto bylo hlášeno Global Times.\nUkrajinská společnost, která vytvořila motory pro největší dopravní letadlo An-225, může Číně pomoci v její touze zvýšit její aktiva v leteckém průmyslu.\nNová žádost byla předložena příslušné vládní agentuře 7. června. Očekává se, že do Skyrizonu odjede více než 50 procent Motor Sich. Zájem Číny o tento podnik je způsoben skutečností, že v Číně je provozováno 13 typů a více než 1200 leteckých motorů vyrobených společností Motor Sich.\nSpojené státy zároveň vyjadřují nespokojenost s možnou dohodou, protože věří, že to představuje riziko pro národní bezpečnost. U ukrajinské společnosti však prodej jejích aktiv umožňuje rozšířit její přítomnost v Číně, zejména vzhledem ke ztrátě ruského trhu.\nRase - to tania propaganda\nGivicz - mam wątpliwość czy to nie fake-news (fałszywy wywiad z dyrektorem Małyszewa)\nTakie "cuda' w rosyjskim internecie są - np. FAKE-interview z dowódcą polskiej 12 Dywizji Zmechanizowanej.\nMam wątpliwości bo w tekście oprócz prawdy jest klika oczywistych kłamstw\nV Europe tri dominantne narody, Francuzi, Nemci a Rusi a jeden čo už staročia finacuje lotroviny - Briti. Prave dnes odchadzaju Briti definitivne z Europy, Francuzi sa stavaju zufalcami s vlastnymi neriešitelnymi etnickymi problemami a tak zostavaju len Nemci a Rusi. Ani jednym sa do nejakej vzajomnej vojny nechce a tak Rusi tahaju plynovod cez more, aby ani nahodou nevznikol problem, ktory by zlomyselne vyrobili Poliaci a Ukrajinci a na oplatku Nemci stavaju v Rusku svoje fabriky, aby nemuseli dodržiavat sankcie a neboli im hatene dodavky do Ruska.\nNo a v tejto situacii sa rozhodli Poliaci branit Západnu Europu (nas brania Ukrajinci a Karpaty). V podstate maju predstavu, že budu chranit Nemcov pred Rusmi. V dnoch ked si pripominaju Waršawske povstanie to je prečudesny až smiešny politicky a vojensky plan. Jediny vitaz tohoto zameru čo dobre zatrasie mešcom danovych poplatnikov sa bude volat: Korozia.\nminulý týden jsem trávil dovolenou v Polsku a na toto téma jsem se bavil s místními. Oni nemají představu, že budou bránit Němce před Rusy. Oni mají představu, že musí bránit sami sebe před Němci a Rusy.\nTo je ešte viac hodne vhodnych piluliek. V Polsku naozaj nie je nič, za čo by si Rusi alebo Nemci boli ochotni čo len malíček odrezat. Drang nach Osten sa zmenilo na Alternative für Deutschland a Rusom už konečne docvaklo, že Fiodor Michajlovič Dostojevskij mal pravdu a na nevdačnych stredoeuropskych katolickych Slovanov sa treba vyklašlat.\ntak už K.H. Borovský došel k závěru, že bude lepší si onoho "velkého slovanského bratra" držet co nejdál. Prohlásil:\n"Dosvědčiti mohu, že Rusové s ostatními Slovany nikoli bratrsky, nýbrž nepoctivě a soběcky smýšlejí. To už jsou mi milejší Maďaři, kteří proti nám bojují otevřeně, než Rusové, přibližující se s jidášským polibkem, aby nás pak strčili do kapsy. Tito pánové počínají všude místo ruský říkati a psáti slovanský, aby pak místo slovanský zas také ruský říci mohli."\nHavlíček byl zpočátku slavjanofilem, ale po několikaletém pobytu v Rusku změnil názor.\nRase, a čital si Engelsov nazor na Slovanov a tym aj na Čechov? „Ukazuje sa, že, zločiny´ Nemcov a Maďarov na Slovanoch patria k najlepším a najspravodlivejším činom, akými sa náš i maďarský národ môžu v dejinách pochváliť.“\nNo Marxov nazor na Čechov? : Česi, ku ktorým chceme počítať aj Moravanov a Slovákov, akokoľvek sa rečou a minulosťou od sebe líšia, nemali nikdy svoje dejiny a tento nikdy neexistujúci národ robí si nároky na samostatnosť? Nemajú žiadne právo na národnú samostatnosť a nemôžu ju nikdy dosiahnuť“.\nA Engels na Slovakov: „Slováci, ktorí majú v moci horské priesmyky, boli by nebezpečnejšími odporcami na svojom území, tak výborne sa hodiacom na drobnú vojnu, keby boli menej ľahostajní“ Vidiš prorokoval Slovenske narodne povstanie. :)\nTo naozaj ma zmysel vypisovat hluposti starych dejatelov?\nČeské snění o Rusku.\nČeské rusofilství a panslavismus. Jak Češi vzhlíželi a vzhlíží k Moskvě.\nRuský panslavismus opět na scéně. https://www.freemag.one/2015/1...\nSnění o Rusku. http://www.ceskatelevize.cz/ct...\nBorovský je zakladatel české žurnalistiky, velice zajímavá osobnost své doby. je u něj vidět změna názoru, kdy z onoho hejslovanství vyrostl po osobní zkušenosti. Marx a Engels mají zmíněné názory zcela tendenční v tehdejší německé maloměšťácké / celé společnosti. žádný vývoj v názorech - nic. Nevím co tím chceš dokázat.\nČeši a Slováci leželi mnoha němcům velmi dlouho v žaludku. Řekněme od poloviny 19. století. To ale i Slovinci a vlastně celé Rakousko-Uhersko. Ti praví rakouští Němci vždycky chtěli k Prusku / Německu a my jim tak nějak zavazeli. R-U se ostatně taky nechtělo rozpadnout, což je štvalo.\nRase, ale ved uplne rovnaki ako Nemci, boli aj Angličania. Potrebovali nas len na rozbitie Monarchie a proti bolševikom. Ale ked bolo treba byt spojencom, tak do Čiech poslali Runcimana s jednoznačnym scenárom, že Česi su slovanska haved, čo robi zle kulturnym a pracovitym Nemcom a to len preto, aby nemuseli Hitlerovi pohrozit vojnou.\nNo a povedzme si pravdu. Cez Druhu svetovu sme my boli spojencami Britov, ale či boli Briti našími spojencami realne a nie len na papieri je otazne. Naši dedovia prelievali krv pri obrane Ostrovov a na ich bojiskach. Pritom Briti pre nas neurobili zhola nič, len tu bombardovali nemecke tovarne a nešikovne zabijali civilov. No a potom nam to "spojenectvo" dali zaplatit do poslednej ponožky. Ale dnes je Konev okupant.\nTímto komentářem nechci urazit žádné slovenské občany jenž bojovali za CSR během WW2.\nPíšeš po slovensky. Takže by si měl vědět, že Slovensko 14.března 1939 vyhlásilo samostatnost a připojilo se k Němcům. Vy jste tedy nebyli spojenci UK, ale Německa! Dokonce jste vysílali i bojové jednotky do války...\nÚzemí CR bylo okupováno po Mnichovu Sudety. Po 15. březnu zbytek území.\nExilová vláda v UK se snažila bojovat po boku Spojenců. Ale protože nebojovala za UK, ale za osvobození CSR v předválečných hranicích, bojovala za svoje(naše) prostředky!\nChamberlain byl naivní hlupák, když věřil Hitlerovy. V té době, ale nebyl ve svém názoru osamocen.\nMoc nechápu co tě nutí tu šířit, případně věřit těmto nesmyslům. Ty slouží jen k podpoře novodobého "vůdce", co porušuje dohody a obsazuje jiné státy.\n/V Polsku naozaj nie je nič, za čo by si Rusi alebo Nemci boli ochotni čo len malíček odrezat./\nZajímavé, oba státy Polsko napadly hned na začátku WW2. Polsko je přímo ideální terén pokud potřebujete dostat obrněné jednotky z Ruska do Evropy, nebo i obráceně. No a den kdy se Rusové opravdu přestanou zajímat o středoevropské Slovany oslavím.\nVieš sam čo sa stalo. Keby boli Poliaci vydali koridor žiadna vojna by nebola. presnejšie žiadna vojna v roku 1939 by nebola. Ale kedže aj Chamberlaine čital Hitlerov Mein Kampf, tak vedel že Hitler chce sice Západ porazit, ale Vychod trvale obsadit a germanizovat. No tak Anglani zblbli naivnych Poliakov, ti začali šermovat šabličkami na všetky strany a vohnali Stalina do paktu M-R.\nUž si davno mal byt pod stolom. :) Rusi sa prestali zaujimat o stredoeuropskych Slovanov v okamihu, ked vykupili Karlove Vary. Už nie ste spojenci ale servismani. Len Zemanovi to nedocvaklo.\ntakže si za to Poláci vlastně můžou sami.. Palo satko ty jsi genius :D\nRuský spojenec jsme nebyli nikdy\nAnglani zblbli naivnych Polaku?\nA vehnali Stalina do paktu M-R?\nRusi sa prestali zaujimat o stredoeuropskych Slovanov v okamihu, ked vykupili Karlove Vary...\nKam na tohle chodite? Studoval jste VUML?\nSamozrejme, že si môžu sami. Ved dobre vedeli že Danzing je nemecke mesto a nechali sa Angličanmi oklamat, lebo chceli byt oklamani. Hitler utokom na Polsko hral vysoku hru, ktora mala realne skončit jeho poražkou. Lenže to by museli Francuzi a Angličania chciet bojovat. Poliaci sa nepoučili z osudu Čiech, lebo im ich "vojenska zdatnost a narodna hrdost" nedovolovali sa poučit.\nAnglani zblbli naivnych Polaku\nA vehnali Stalina do paktu M-R"\n...to je tak, když někdo historii studuje na facebooku v těch správných sociálních bublinách... čím více máme informací a jejich zdrojů kolem sebe, tím máme populaci blbější...\n29-30. Září 1938\nNěco málo k polskému militarismu.\nNěmecko muselo v meziválečném období překonávat potíže s tranzitem do Východního Pruska přes polský koridor vytvořený podpisem Versailleské smlouvy z 28. června 1919. Polský koridor byl 30 až 90 km široký územní pás, který v období mezi oběma světovými válkami odděloval Východní Prusko od hlavního německého území. Sestával z velké části z bývalé provincie Západní Prusko a z částí provincie Posen (Poznaň). Poté, co byl zřízen koridor, jezdily od roku 1919 koridorové vlaky mezi říší a Východním Pruskem. Vlaky byly opatřeny polskými lokomotivami a polským personálem. Železniční doprava přes koridor se potýkala s mnohými problémy. Vlaky byly zaplombované, někdy musela být zabedněna okna. Ale i civilní letadla byla na cestě z vnitřního Německa do Východního Pruska opakovaně ostřelována z polských lodí na pobřeží. Poláci vyžadovali tranzitní poplatky přes koridor pouze v polských zlotých, jinou měnu nepřijímali. Němci neměli dost deviz a už vůbec ne zloté. Polsko následkem toho uzavíralo postupně tranzitní železniční tratě a silnice, až Německu zbyla jen cesta po moři. V roce 1922 byl říšským ministerstvem dopravy zřízen tzv. Seedienst Ostpreußen (námořní služba Východní Prusko), která zajišťovala spojení východní oddělené části země s mateřskou zemí mořskou cestou. Zde ovšem nastaly velké obtíže s malou vykládací kapacitou přístavů ve Východním Prusku, takže mořská cesta byla jen podmíněně použitelná.Polsko bylo v roce 1919 „bohatě odměněno“ německým územím Západního Pruska, Poznaňska a Horního Slezska. Nová Polská republika anektovala velká území, kde žili Němci, Litevci, Bělorusové a Ukrajinci. Polské záměry byly podporovány především Francií a Británií, jelikož tyto velmoci potřebovaly mít na východní straně Německa spojenecký stát. Čistě německy osídlené město Gdaňsk (Gdaňsk) muselo na základě diktátu opustit říšský svazek a vytvořit vlastní svobodný stát. Díky podpoře především ze strany Francie si polský imperialismus mohl ještě o něco později přisvojit některá průmyslová území Horního Slezska. Ale i expanze směrem na východ slavila své úspěchy. Ve válce proti bolševického Rusku, vedené s francouzskou pomocí v letech 1919-1921, získalo Polsko i teritoria, ve kterých činil podíl nepolského obyvatelstva až 90 %.\nA od kiedy Rosja to słowiański kraj?\ndwa największe kłamstwa na temat Rosji to\n- Rojsa jest państwem europejskim\n- Rosjanie to Słowianie\npalo satko Głupoty piszesz\nGdański był tak samo miastem niemieckim co holenderskim czy duńskim, albo żydowskim...\nJak masz wątpliwości to pojedź do Gdańska - ale z porządnym podręcznikiem historii architektury...\nGdybyś cokolwiek wiedzial o niegdyś najbogatszym mieście morza bałtyckiego to być zrozumiał dlaczego Niemcy tak bezczelnie uzurpują sobie prawo do tego co nie było ich.\nNaprawdę trzeba duże niewiedzy by nie rozmieć że\nNiemcom nie chodziło o żaden Gdańsk, czy korytarz - to były preteksty. Niemcy jak i Rosja po prostu nie mogły tolerować istnienia Polski - kraju który przecież nie istniał od 1795 roku i miał nie istnieć. Niezależnie jaką PL wybrałaby politykę to w realiach Stalina i hitlera wojna musiała wybuchnąć...\nopowiadanie że mogło być inaczej świadczy o zupełnym niezrozumieniu istoty totalitarnego ustroju Sowietów jak i III Rzeszy\nPo prvej svetovej žilo v Gransku 95% Nemcov, takže Gdansk bol nemecky. Dat ho pod spravu Polska bola štandartna zlomyselnost povojnovych "mierovych" dohod. Fakt je taky, že by sa Polsko vzdalo Gdansku aj umožnilo Hitlerovi vytvorit koridor, keby nemalo zaruky Britanie, ktorá Poliakov podviedla. Ved Vam Poliakom Hitler sluboval čast Slovenska vymenou za ten koridor. Lenže Britania potrebovala presmerovt Hitlera na Vychod a vy ste zohrali ulohu hlupaka a stali sa obetou.\nPekne je to opisane tu: https://buchanan.org/blog/did-...\nA rovnake je to aj dnes. Američania Vas zneuživaju voči Rusom rovnako ako vtedy Briti proti Nemcom. Čo mysliíš, prečo USA nechcu umiestnit u Vas v Polsku obrnenu diviziu? No lebo trvale umiestnenie divizie si vyžaduje doviest vojakom a dostojnikom aj ich ženy a deti a nik v USA si nedovoli vystavit americke decka smrti pri obrane Polska. To len Vy ste pripraveni umierat za americke zaujmi vždy a všade.\nWow - naprawdę "mocny argument" po 123 latach okupacji terenu, po przesiedleńczej polityce Bismarka (oczywiście ty nic nie wiesz o tym że Prusy prowadziły politykę celowego wymuszania na ludności polskiej pozbywania się nieruchomości )\nTak samo nie wiesz że do dziś Niemcy nie chcą oddawać ukradzionych dzieł sztuki - i problem ma z tym zarówno PL jak i Czechy.\nNo ale Niemcy to "kulturalny naród" - nie?\nGdański i jego historia była i jest ściśle związana z PL\nTo piastowski gród którego potęga zbudowana była dzięki rozwojowy Polski.\nI bez PL Gdańsk by nie istniał choćby mieszkało w nim 100% Niemców.\nWy oddaliście Hitlerowi Sudetlandy? i co pomogło?\nJa osobiście nie chcę "amerykańskiej dywizji' - a na pewno nie na takich zasadach o jakich mowa - niech sobie stacjonują na Litwie - to byłoby jeszcze lepsze.\nTreba si prečitat Mnichovsku zmluvu. My sme nedali Nemcom Sudety. Nam bolo nariadene "spojencami" vydat Nemcom Sudety a to je obrovsky rozdiel. A nielen Nemcom Sudety ale v zmysle Godesberg Memoranda presnejšie ultimata vydat uzemie aj Polsku a Madarsku.\nLukáši, nie karm trolla. :)\nA proč se ho tedy už čtyřikrát pokusili zničit ?\nA przed kim się bronimy od kilkuset lat - przed afgańskimi talibami?\nArmii nie buduje się na dziś - tylko na jutro... zobacz ile się zmieniło przez 30 lat... co będzie w 2049 nikt nie wie...\nAle jedno jest pewne jeśli PL będzie istniała - to między Rosją a Niemcami\nVidím to úplně stejně. Kontinentální Evropa má tři velké vředy : Francii, Německo a Rusko. Tyto tři státy už celá staletí nedělají nic jiného, než se snaží ovládnout všechny ostatní státy a nastolit tam svou diktaturu. Naše politicko-bezpečnostní strategie by měla změnit osu uvažování z Východ - Západ na Sever - Jih, a konečným garantem naší bezpečnosti mohou být reálně pouze USA.\nA kdo je podle vás Sever a kdo jih?\nPokud vím na jihu otrokářské státy nejsou.\nMáme přirozené spojence s podobými zájmy - Finsko, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Polsko, Rakousko, Slovensko, Maďarsko a Slovinsko. S Francií, Německem a Ruskem žádné společné zájmu nemáme, spíš naopak.\nNorsko a Švédsko jsou sociál-fašistické diktatury, s těmi se spolupracovat nedá.\nTo je jako by se rozhodlo 5. mravenců spustit palácový převrat v mraveništi.\nNic proti, ale krom Slovenska. A dnes už ani tam nemáme společné zajmi ani z jedním z tech států.\nTedy pokud nepokládáte, za společná zájem to, že máme všichni vedle sebe jiného většího bráchu....\nPolsko má armádu k tomu, aby se bránili proti každému. Proto diferencují nákupy vojenské techniky. Během minulého století i užili svoje jak s fašistickým Německem tak s ruskou verbeží a to v nich zůstalo. Ani trochu se nedivím tomu, že hodně nakupují v USA, které je z jejich pohledu ten "někdo daleko", s kterým nikdy, ani v hluboké historii neválčili. A síla armády, ke které směřují bude více než dostatečným oříškem na to, aby každého, Rusko a Německo nevyjímaje, takový konflikt bolel opravdu hodně.\nS Polákama se bavím o kdečem, protože jsem s nimi z důvodu obchodu hodně často v kontaktu a hlavně večer u vodky.\nPoliaci medzi vojnami naozaj neboli "dobraci Europy". Boli v nepriatelstve temer s každym okrem Madarska. Pre vojnu sa rozhodli sami znamym argumentom: "Že prehrou s Nemeckom môžu stratit slobodu, ale spojenectvom s Rusmi stratia dušu." Nakoniec im nič ine ako spojenctvo s Rusmi nezostalo.\nNemecky revanšizmus je davno prekonane obdobie. Nemci nechcu ani Sudety a ani Sliezko. Na druhej strane si neviem predstavit na čo by Rusom bolo Polsko obyvane ludmi, ktori ich nenavidia. Armadu už v Nemecku nemaju a ak bude vojna s USA, tak sa udeje medzi USA a Činou.\nNapíšu to velice slušně a zdvořile: O pravdivosti vašich informací a čistotě vaší motivace by bylo lze s úspěchem pochybovat.\nAmbice AČR na nějakých 40 tanků jsou k pousmání v kontextu polského množství, když přitom jsou jen asi 3x početnějším státem. Nabízejí se tři možnosti, modernizovat těch cca 120ks T-72M1 a M4CZ na standard M4CZ s výměnou věže, třeba nákupem ukrajinské věže z jataganu, druhá možnost nové L2A7, třetí korejské K2. Ale předpokládám, že následující roky místo nákupu tak nějak prožvaníme.\nAktivně provozovat 120 tanků znamená postavit minimálně nový tankový pluk + dál provozovat jeden tankový prapor u 7.mb. Opravdu myslíte že jsou na to finance?\nObrana státu něco stojí, my máme bohužel dojem, že nás nikdo napadnout nechce a kdyby chtěl, že už se s ním nějak domluvíme. Takže každý tank přepočítáváme na nemocnice a peníze na armádu máme za vyhozené. Ano, k té otázce, tankový pluk je minimum co by AČR měla mít, opravdu minimum.\nDle dokumentú OBSE má ČR nárok provozovat myslím cca 380 tanků. Tak nějak jsme to v 90 tých letech podepsali. Kéž bychom měli aspoň toto.\nTady nejde o počty stanovené smlouvu o konvenčních zbraních, ale o to jak takový počet tanků smysluplně začlenit do AČR.\nA na kolik AČR má s ohledem na zastaralost veškeré další techniky peněz.\nmůžeme vlastnit 957 tanků\nZůstal bych nohama na zemi u jednoho aktivního praporu v sestavě 7. mbr se západním modelem 3 x (12 +2) ´+ 2 = 54 tanků + 6 kousků v záloze. Dalších 30 - 40 tanků uložit do skladu v rozsypu pro případ velkého konfliktu. Momentálně nevidím na trhu pro AČR nic vhodného (kromě Type 10 :-). Schůdná překlenovací varianta by mohla být nová společná věž a powerpack pro všechny uživatele T-72 v NATO. Taková obdoba T-90.\nOprava - 3 x (12 + 2) +2 = 44 + 6 = 50. Jsem to ale uň :-(.\nDovolím si předložit paličský názor na problematiku modernizace tanků. Předpokládám, že vyvolám záplavu nesouhlasných projevů.\nJak článek, tak i diskuze význam tanků se jednostranně koncentrují jen na technickou stránku procesu jejich modernizace. Navíc cestou prosté lineární aproximace. Nestačí pancíř o tloušťce 100 mm, tak se zvětší na 200 mm, ráže 120 mm má nedostatečnou průbojnost, tak se zvětší na 140 mm, vidím jen na 2000 m, tak zlepším pozorovací možnosti na 4000 m, atd. Metoda pouhé lineární aproximace, která je tak typická pro současný přístup k modernizaci nejen tanků, ale i ostatní bojové techniky, je cestou do pekel, když se nevezmou do počtu interakce nejen technické s ostatním zbraňovými systémy, ale i taktické s pěchotou, dělostřelectvem a letectvem a dalšími druhy vojsk. A bude vůbec tank příští generace schopen obstát proti robotickým zbraním, zejména pak proti rojům bitevních dronů pokud ho nebude krýt PVO.\nChybí zatím reálné posouzení, zda o generaci vyspělejší tank bude schopen ovládnout bitevní pole proti tanku starší generace, který bude nasazen v mnohonásobně větším počtu. Zkušenosti z II. Světové války přece ukazují, že vyspělejší tanky Tygr a Panter nebyly schopny odolat tankům T-34 a Sherman, protože ty svým počtem je mnohonásobně přečíslily zásluhou výrobní jednoduchosti a vysokých výrobních kapacit zbrojních závodů. Pokud by došlo ke střetnutí dvou stejně organizačně a technologicky vyspělých armád, tak ztráta jednoho tankového praporu během několika dní, při chybném rozhodnutí, i za jeden den, znamená ztrátu 30 až 40 tanků. To srovnejme např. s předpokládanou výrobní kapacitou Polské zbrojní skupiny (PGZ) 30 až 40 tanků za rok. Potom udržení bojeschopnosti v dlouhotrvajícím válečném střetnutí s takovou výrobní kapacitou by se stalo problémem.\nSoučasný tank, tím spíše tank příští generace, není jen „kupa železa“, ale sofistikovaný systém protkaný informačním technologiemi. Je to v podstatě skládačka nejrůznějších mechanických-hydraulických-optických-elektrických-elektronických-IT funkčních uzlů nejrůznějšího původu a výrobců, málem z celého světa, které finální výrobce kooperuje, integruje a po testování předá zákazníku. Stačí porovnat tanky T-54/55 a T-72, natož ve srovnání s modernizovaným T-72M4. Organizace takové výroby je složitým oříškem i při mírové výrobě, natož pak za války. Vypadnutí i jednoho komponentu znamená kolaps celé produkce.\nProto výběr tanku, vlastně každého zbraňového systému, je komplexní úlohou, kde jeho takticko technické parametry hrají významnou roli, ale vždy v návaznosti na jeho bojové použití v rámci bojového uskupení, s neopominutelným zvážením ekonomických možností státu, výrobních a finančních a nepominutelně politických. Musíme si uvědomit, že ne vše, co umožňuje vědecko-technologický pokrok, může být dostupné.\nDovoluji si citovat: „Vojenští plánovači chtějí, aby americké zbraně a vybavení, které jsou standardizované a modulární, poskytly americkým vojákům nejlepší zbraně a vybavení pro nejvhodnější situace, se kterými se vojáci setkají. Nemůžete mít vždy nejlepší pušku, nejlepší letadla, nejlepší tank, atd. To prostě není možné. Jistě, kdybychom měli neomezené peníze na výzkum, vývoj a akvizici, bylo by to možné, ale to není svět, ve kterém žijeme.“\nÚvahy nad novými tanky jsou hezké, jenže už i ta nejmodernější verze stávajících je hodně drahá i pro bohaté státy, navíc když ty minulých generací jsou pořád dobře funkční, když projdou modernizací. Takže i kdyby nakrásně naplánovali fungl nový tank, tak kolik si jich budou moci dovolit? Určitě ne stovky ale spíš desítky.\nZ toho si musí vzít ponaučení i AČR.\nKdyž seženeš hodně odhodlaných posádek do zastaralých mašin a budeš schopný zajistit přesunutí 5 x většího počtu tanků včetně kompletní podpory a celý ten moloch udržovat v provozu, tak proč ne. Obávám se ale, že i pokud budou nějakým zázračným počinem výše zmíněné problémy vyřešeny, bude to ekonomicky dost za čárou rozpočtu.\nTo porovnání Tiger vs T-34 je vskutku úsměvné. T-34 měly lehký život, protože jejich konstrukce byla moderní a setkávaly se s tanky jako PzKpfw III, které měly slabej kanón. Tím si vcelku protiřečíš, protože se ti nezamlouvá zlepšování pancíře a kanónu. Právě tím si T-34 zajistil mnoho zářezů. A když přišel na řadu nový Panther, tak i moderní varianta T-34-85 měla těžší život. Šlo o vyrovnané soupeře. T-34 získal převahu právě proto, že byl MODERNÍ a nejednalo se o nějakou x-krát vylepšenou desítky let starou mašinu.\nt34 bojovali proti tygrům a pantherům, nebo se snad pletu?\nPanther a vlastně i Tiger vznikly až jako reakce na T-34. Při invazi do Ruska se T-34 mohl setkat maximálně s tankem Pz IV, spíš ale s Pz III Pz 38(t). Je tedy vidět, že z počátku to byli Němci, kdo tahali za kratší konec a museli se nějak vyrovnat se silou nepřítele. Tak vznikl střední tank Panther (kategorie jako T-34) a těžký tank Tiger I, později II. Rovněž T-34 prošel různými fázemi vývoje - dnes si každý představí až pozdější T-34/85, ale ty přišly až po Kursku.\nTady podle mě trochu všichni přeháníte. Protiváhou T-34 byly pzIV s dělem kwk 40/L43 nebo L48. Ty první verze ne, ty byly určené na podporu pěchoty. PzIV byl tank na kterém stála od invaze do Ruska celá Německá mašinérie.\nPanther T-34 převyšoval. Ne nadarmo ho historici považují za nejlepší tank druhé světové války. Jen jich prostě bylo zoufale málo.\nPanzer IV byl páteří Německých tankových sil, ale až někdy od bitvy o Stalingrad.\nVšechny velká vítězství jsou zásluhou Pz.II, Pz. III, a Pz 38(t).\nPanther sice T-34 převyšoval, ale objevil se na bojišti až u Kursku. V té samé době, už byla prohraná Afrika a spojenci se vylodily na Sicílii.\nhurá konečně někdo kdo to chápe.\nDíky za kvalitní příspěvek\nTrend pôjde podobným smerom, ako sme videli u bojových lietadiel. Akonáhle sa dostali na hranice rýchlosti, manévrovateľnosti a výzbroje stočilo sa to smerom k stealth, výkonnejším radarom a rysuje sa možnosť ovládať drony.\nAj u tankov už prichádza trend zastierania svojej tepelnej i radarovej stopy a naopak maximalizácie situačného povedomia a zdieľania informácii medzi jednotlivými prostriedkami na bojisku. Ak jedna strana dokáže na bojisku eliminovať "fog of war" do takej miery, ako súper nie, bude to vcelku jednostranný masaker, bez ohľadu na akúkoľvek prevahu súpera.\nStačí pozrieť, ako to vyzeralo na východe Ukrajiny, keď jedna strana mala termovíziu a druhá nie - a to je ten úplne najprimitívnejší rozdiel.\nTechnologická prevaha moderného tanku môže ľubovoľný počet starších tankov vytesniť do role pohyblivých terčov na strelnici.\nNaprostý souhlas. Proto se mi nelíbí to volání po Leo 2. Budoucnost je v lehčím, všestrannějším tanku s velkou strategickou a taktickou mobilitou, logistickou udržitelností a hlavně informační převahou. Tlustý pancíř a velký kanon už nejsou priorita.\n"Budoucnost je v lehčím, všestrannějším tanku s velkou strategickou a taktickou mobilitou"\nNaše nejdelší cesta kam je budeme kdy teoreticky přesouvat je do Polska! (1 000km)\nVy se tu opět bavíte o armádách přesouvající tanky přes půl zeměkoule. (20 000km)\nLehčí tank(méně chráněny) bude znamenat pro tak malou armádu co máme mi dost problém. Nekoupíme 40 těžkých vs 100 lehkých.\nTady to bude 40 těžkých vs 40 lehkých.\n" bude vůbec tank příští generace schopen obstát proti robotickým zbraním, zejména pak proti rojům bitevních dronů pokud ho nebude krýt PVO."\nStejně jako PVO, dělostřelectvo, atd., není schopné se ubránit. Stejně tak tank není schopen se sám ubránit proti všemu. Ale jsou situace, kdy na bojišti dominuje.\n"Takže i kdyby nakrásně naplánovali fungl nový tank, tak kolik si jich budou moci dovolit? Určitě ne stovky ale spíš desítky. "\nTohle je spíše vaše přání, než realita. Stačí se podívat na F-35 a její porovnání z F-16, opravdu se nekupují 1:10 jak predikujete.\nNemá smysl hodnotit bojeschopnost samotných tanků. Na dnešním bojišti může efektivně působit pouze komplexní bojová formace s průzkumem, tanky, pěchotou, minomety, děly, PVO, ženisty, logistikou, vrtulníky a letouny a hlavně C4I. V podstatě jakási pozemní obdoba bitevní skupiny letadlové lodi. Síla a odolnost je dána kvalitou všech těchto prvků. Když jeden v boji ztratíte nebo zanedbáte, je porážka jen otázkou času.\nPolsko stejně nakonec po zkušenostech z předchozích projektů skončí stejně jako Turecko s upraveným K2. A AČR bude jen ráda jestli se na tom kolem toho roku 2030 také sveze. Protože ruku na srdce, ty naše historické T-72 určitě projdou další "modernizací" protože prostě nebudou prachy.\nV čem ten Altey, případně co vznikne v PL bude převyšovat L2?\nAltay v ničem, protože je to paskvil mezi K2 a L2. K2 bude L2 převyšovat minimálně v tom, že není sto let starý, navíc s nabíječem, v době, kdy každá armáda zápasí o každého vojáka.\nAltey, ale nemá autoloader....\nMožná se k němu někdy dopracují, ale to už je spíše scifi.\nproto píšu, že je to paskvil.\nV tom, že si ho budou montovat sami doma. Tady nejde o to aby byl lepší, na to Polsko prostě nemá, ale budou mít po několikaletém provozu a modernizaci jejich 2A4 dost zkušeností, na to aby mohli v licenci smontovat něco skoro tak dobrého a trochu si to upravit dle svých potřeb. Oni chtějí zmodernizovat zbrojní průmysl. Toho nelze dosáhnout jinak než přenesením technologie od někoho, kdo k tomu bude ochotný. A to Korejci jsou.\nChápu PL, ale nechápu ten přínos pro nás :)\nPoľsko má ambíciu prevádzkovať 800-1000 kusov tankov. Pri takom množstve neprichádza do úvahy nákup nových tankov odkiaľkoľvek ani čiastkové doplňovanie z uloženiek iných krajín. Takých strojov na trhu nie je dostatok. Taktiež čakať na nejaký eurotank za zmysluplné náklady je asi príliš vysoké riziko. Poľsko má v podstate len 2 reálne možnosti ak chcete prevádzkovať do budúcnosti také množstvo:\n1/ Previesť aspoň elementárnu modernizáciu T-72 tak, aby získali čas. Za tú dobu buď samostatne alebo v súčinnosti s inými štátmi vyvinúť vlastný tank s tým, že budú postupne nahrádzať T-72 a následne aj Leo 2.\n2/ Vstúpiť do projektu T-84 a buď odkúpiť licenciu alebo podporiť výrobu priamo na Ukrajine. Vzhľadom na politickú a ekonomickú nestabilitu Ukrajiny je bezpečnejší prvý spôsob. Rusko sa do Ukrajiny zahryzlo ako pitbull a až čas ukáže ako to celé skončí. Pri takých množstvách sa poliakom samozrejme oplatí investovať do vlastnej výroby. Pri zapojení SR, ČR by to mohlo byť aj zaujímavá spolupráca.\nPolsko sice plánuje provozovat 800-1000 ks, ale z toho už 247ks vyměnilo.\nV podstatě jim nejlépe vychází zkusit urvat co nejvíce výroby L2 doma, a pokračovat nastaveným kurzem pro zbývajících 553-753 ks.\nOsobne som veľkým fanúšikom unifikácie a veľmi by som si prial aby v strednej Európe vznikla univerzálna platforma pre stredné tank aj BVP či OT. Pri tých počtoch ak by sa zapojilo aj SK a CZ by to bolo zaujímavé aj po ekonomickej stránke. Iste, unifikácia prináša aj nutnosť istých kompromisov ale tie by zase vyvážila finančná a logistická stránka veci. Čo sa týka tých poľských Leo 2, tie tiež nie sú práve z tých najnovších kým by prišlo ku kompletnej náhrade T-72 tak bude nutné riešiť už aj tie leopardy\nUniverzální platformy ve střední Evropě vzniknout nemohou. Nikdo nestojí o závislost na Polsku. Stačí si to porovnat u těch tanků:\nPL - 800-1000 ks\nCR - 40-100 ks\nSR - 40ks?\nPodobné je to i u dalších platforem. Polsko by mělo všude hlavní slovo, a ostatní by se jen přizpůsobovali.\nAko povedal jeden nemecký pán: ,,Kde je vôľa, tam je cesta" Je jasné, že ide o politický problém a nie technický. Treba si však aj uvedomiť, že univerzálna platforma pre MTB, BVP prípadne OT by tie počty výrazne znásobili. A vyrobiť cca 3000+ podvozkov, to by zmysel dávalo. Jasné, nebol by to Mercedes s klimatizovaným volantom ale bola by to taká Octavia za prijateľnú cenu\nVůle je tam kde z toho pro vás plynou výhody. Z této spolupráce neplynou žádné. Jediné co toho bylo je munice pro opozici proti vládě.\nS téčkem na věčné časy :))\nJinak Ivanovi je jedno co státečky ve střední Evropě mají za tanky a jestli jsou či nejsou srovnatelný s T72B3, my byli,jsme a budeme pořád a jen nárazníkové pásmo, jak pro amiky tak pro rusy.\nAž tak jedno im (Rusku) to zase nie je. Keby im to bolo jedno tak by tu nefungovali Ruskom financované Sputniky a podobné plátky ktoré majú za úlohu v dlhodobejšom horizonte preklápať verejnú mienku smerom na východ. Rusko vie, že teraz na to nemá ale systematickou prácou si v bývalých satelitoch snaží udržať určitý vplyv aby si definitívne nezavreli dvere v tomto regióne.\nNevím v kolika jazycích Sputnik působí ale rozhodně tento web nemá za úkol to co píšeš. Nebo takhle má u jedinců kteří se nechají lehce ovlivnit ale tím se nemá smysl zabývat, desinformace byly, jsou a budou součástí informačních válek. Každopádně Rusko je rado že vůbec udrží při životě celý ten moloch a věř že střední Evropa není vůbec žádná překážka. Satelity jsou jasný, jediný co drží amiky dál od hranic ani se v tomhle Rusům nedivím byt to s demokracií má pramálo společnýho ale otázka, kdyby rf chtěla rozmístit na Kubě opět rakety, jaká reakce by byla ze strany USA? Jistě by zásah s demokracií neměl taky nic společnýho. Ostatně to jsme byli v minulosti svědky v podobě Iráku, Libyi, Sýrii.\nPopravdě, i tenhle web stojí Rusku za snahu sem nechat kopírovat odkazy na články....\nVe volbách tu 4x zvítězil pro Ruský prezident...\nJojo no lidi jsou tupci a ten Sputnik jim motá hlavu. Proamerický president by jistě souhlasil s výrokem trumpety že dostavění nordstreamu vede ze strany USA k zavedení sankcí pro uživatele. Oni neví že když budou brát ruskou ropu zčervenají kohouty, rafinerky, stroje ,lidi a jejich mozky, jak nebezpečné :))) máš pravdu tohle suverénní chování je nepripustne\nProč by měli zčervenat, v Rusku je totalitní demokracie. Nikoliv vítězství proletářské revoluce.\nAle za zisky z toho prodeje se nakoupí další tanky, letadla, atd. Prostě samé pozitivní věci....\nTakže Rusko sa nesnaží vplývať na ľudí prostredníctvom internetu? Ja mám doma internet od roku 2002, profesne využívam net ešte dlhšie čiže viem dostatočne kvalitne posúdiť ako sa menil sk/cz internet za posledných skoro 20 rokov. Zažil som fakt všetky vlny hoaxov a bludov ktoré sa na internete objavili (HAARP, svetové židovstvo, sionisti, NWO, Rockefeller a Rothschildovci ako hybná sila sveta či Tesla ako génius všeslovanskej vzájomnosti). Ale nikdy som nezažil takú masívnu vlnu proruských agresívnych trollov ktorí vytvárajú denne nové a nové nicky vo všetkých diskusiách. Akože kde boli tí ľudia doteraz? To až teraz si uvedomili, že Rusko je také skvelé miesto?\nZapoměl si na Chemtrails :), a spoustu dalších chujovin co vláda zatajuje.\nTak moment,copak Tesla nebyl génius?A sionisti nejsou spojeni s Rothschildem?Tady nevidím nic smyšleného.\nNení každý troll,kdo mé jiný názor.\nTesil: Tesla bol výnimočný ale v posledných rokoch sa z neho stal na internete skoro Boh. Vznikol okolo neho taký kult, že je to až smiešne. Najradšej mám keď o Teslovi na diskusiách píšu ľudia ktorí skončili vlastné vzdelanie pri malej násobilke. Keby to nebol ,,slovan" tak by nikoho nezaujímal. Zaujímavé, že takému Newtonovi ktorý je otcom vyššej matematiky z ktorej vychádza prakticky každý vedný odbor súčasnosti nikto pozornosť nevenuje lebo je to tzv. anglosas. Maximálne si na neho niekto spomenie pri historke s jablkom ktorá sa pravdepodobne ani nikdy nestala.\nMimochodom, aj serióznymi spravodajskými agentúrami prešla správa, že Rockefeller absolvoval 7 transplantácií srdca. A to dokonca v domácich podmienkach. Nakoniec sa istý recesistický časopis priznal, že ide o jeho výmysel.\nJirosi: Zabudol som na tzv depopuláciu. Chemtrails to je taký evergreen.\nPokud je Tesla oslavován,protože byl slovan,pak je Einstein preferován,protože byl žid.\nUrčitě je více vynálezců co přinesli vynálezy na úrovni Tesly..\nLidé co úplně změnily pohled na svět kolem nás jako A.E. se dají spočítat na prstech ruky.\nNie. To My jesteśmy "strefą buforową"\nWy jesteście kibicami - obserwujący widowisko na trybunie (Sudety)\nMyslím, že Poľsko môže byť nateraz pokojné. Najprv pôjde Ukrajina. Tam je najvyššia šanca. A netreba na to ani zbrane. Stačí systematická politická, sociálna a ekonomická destabilizácia\n"Jedinou možností je tedy dovoz moderních komponentů nebo nákup licencí. Podobnou cestou se vydalo Turecko u svého tanku Altay, ale i tak vývoj tanku Altay začal v roce 2008 a se zavedením do výzbroje se počítá až v roce 2021."\nKdyž by se jim to podařilo zahájit ještě letos, tak by mohli mít svůj první clon L2(70.léta) v roce 2032 :)\nI když Turky dost zdržovali jejich politické ambice.\nJen jestli by to polský průmysl vůbec dokázal zorganizovat a rozjet. V tomto ohledu nepíše autor zrovna moc optimisticky.\nEšte v diskusii nepadla reč o T-84-120 Jatagan. Ja osobne som síce od čias, kedy som rojčil o tomto tanku, prebehol ku Kórejcom a Japoncom ( :-) ), no bola by škoda nezobrať ho do úvahy. A má už na svojom podvozku vypracovaný aj koncept ťažkého BVP.\nPolsko chce buď moderní řešení, domácí produkci, nebo modernizaci toho co už má. T-84 Polská armáda nevede.\nPokud to patřilo CR, ta si vybere BVP ještě před tanky. Ukrajinci se nepřihlásily.\nUkrajinci jsou na tom stejně jako třeba Turci, nikdo soudný si nepořídí takto zásadní systém ze země u níž neví co bude zítra.\nAko už písal aj Rase, v prípade Poľska by prichádzala do úvahy licenčná výroba. Tým by sa dalo obísť napr. aj pomalé tempo výroby, čo ja osobne považujem za väčší problém, než stabilitu Ukrajiny.\nJeště dodám, že exportovat by je mohli společně, aby si nepřetahovali zákazníky.\nPánové, vy si to představujete jako Hurvínek válku. Dovedete si představit co by takový projekt komplexní lokalizace do PL znamenal? Takové projekty trvají léta, to není tak, že by Ukrajinci Polákům dali výrobní dokumentaci a fertig. To by vyžadovalo dlouholetou intenzivní spolupráci obou stran, což by vzhledem k ukrajinské nestabilitě mohlo lehce skončit fiaskem.\nA to ani nepočítám jistou míru animozity mezi oběma státy. Nyní (díky společnému nepříteli) utlumenou, ale i tak přítomnou.\nA vy snad víte, co bude zítra v Německu a ve Francii ?\nPravděpodobně to samé co dosud, soft socialismus. U Ukrajiny (a to konstatování mi opravdu radost nedělá) nevím ani to.\nOsobně to vidím daleko černěji. Obě země se nacházejí na prahu občanské války a Francie navíc státního bankrotu :-(.\nV Ger, Fra bude stále touha vlastnit tanky. Pokud dojde u jednoho z nich k vámi zmiňované občanské válce. Jen to posílí touhu druhého zavést novou techniku :).\nMně jde spíš o to, aby jednou ty svoje tanky nechtěli poslat proti nám :-(.\nTo je jako snaha o placatou zemi...\nTakový Oplot-M kompletně vyráběný licenčně v Polsku, s polskými komponenty a kanónem ráže 120 mm (ideálně od Rheinmetallu) by byl bezva. Mohli by použít technologie co získali od Rheinmetallu za modernizaci Leopardů 2PL. Tedy by výsledek mohl být velmi zajímavý i na pohled (mají i pancíř, byl k vidění na PT-17). Rozhodně mnohem lepší výsledek než modernizace ojetých T-72, nebo vlastní klon K2, který je moc drahý. S ukrajinci mají podepsaných dost zbrojních dohod. Spíš otázka, zda by měli zájem Ukrajinci.\nProblem jest taki że Ukraińcy nie są w stanie masowo produkować komponentów do Opłota...\nProdukcja małej partii dla Tajlandii była problemem i "rękodziełem"\nUkraińcy na przykład nie produkują armat KBM - tylko remontują "fabrycznie nowe" z zapasów\nTeoretycznie moglibyśmy je produkować (w HSW) - ale myślisz że Kijów sprzeda / przekaże dokumentacje? (Oczywiście że nie)\nGeneralnie "współpraca" przemysłu polskiego i ukraińskiego będzie wyglądała jak współpraca ślepego z kulawym.\nS nákupem licencí a výrobní dokumentace z Východu máme u nás úžasné zkušenosti :-).\nalternativ moc není. Třeba by se něco dalo poskládat ve spolupráci s Rheinmetallem, BAE nebo korejci, ale obávám se, že výsledek by byl dražší než čekáte - i pokud by šlo o něco jen jako Altay (s ručním nabíjením a z dostupných komponentů).\nTak, to byłoby ciekawe... i ja tego nie neguje...\nOb 655 Nota byłby jeszcze ciekawszy...\nAle bądźmy realistami - ukraińsi przemysł potrzebuje dużo $ na inwestycje. Kto to da? A przede wszystkim kto zagwarantuje że pieniądze pójdą na modernizacje linii produkcyjnej i kadry (najlepsi ukraińscy eksperci już dawno pracują w Rosji i Izraelu) a nie w kieszenie oligarchów?\nTo jest "problem" - tam 'nie ma klimatu" do prowadzenia kosztownych i długotrwałych inwestycji.\nNota by byla samozřejmě ideální (slabší kanón asi stačí). Co jsem tak koukal, tak o tento tank se prý hodně zajímali v Číně ale i Saúdské Arábii:\nSpolupraca s Ukr by bola najlepsi sposob ako im pomoct ako statu. Cesi by mohli odoberat motory MotorSic pre svoje vrtulniky a potazmo nastupcu L159 a poliaci by mohli stavat s ich pomocou tanky. Az by takato hypoteticka situacia klapla, mozno by sa sami zacali stavat na nohy. Ich skusenosti nielen v bojoch s vyspelym protivnikom su na nezaplatenie.\nNáš LOM má certifikaci pro opravy od ruského výrobce. Nemůže tedy nakupovat díly které jim nedodá výrobce Mil nebo je alespoň neschválí. Dost tedy pochybuji že povolí přímý nákup z Ukrajiny. L39NG pohání americký motor FJ44-4M, je tedy velká pravděpodobnost že pokud vznikne nástupce L-159 bude mít americký motor také.\nAsi zase vyvolám lavinu nesouhlasných příspěvků,ale myslím se, že nákup MBT v počtu 60ks, bude jen předrahým způsobem jak udržet v naší armádě tento druh vojska. Svoji obranu musí ČR vždy zajistit v rámci nějaké aliance (dnes NATO) a z toho plyne otázka , jakou roli máme v tomto uskupení hrát. Dle mého názoru by AČR měla být platným členem , schopným okamžité reakce při podpoře svého spojence. Pokud Rusko nebo třeba Turecko napadnou naše alianční partnery, je naší nejrychlejší možností letectvo. Bombardováním nepřítele, ostřelováním pomocí PTŘS z vrtulníků atp , je možné třeba Polákům pomoci během velice krátké doby a mnohem účiněji než někam dopravíme pár desítek (třeba) Leopardů. Já jsem pro armádu se silným letectvem, PVO, dělostřelectvem a pozemním vojskem s technikou po BVP. Tomhle pořadí.\nUrčitě máte kus pravdy, ale tu jednu jedinou mechanizovanou brigádu by jsme snad postavit mohli :-). Jak se píše v článku, Poláci mají 4 obrněné a 5 mechanizovaných.\nZavázali sme se NATO vybudovat těžkou brigádu, tak nevymýšlejme jak to obejít. Modernizovaný T-72 nic neřeší, jelikož by byl v budoucnu problém získat certifikaci. Pár pořádaných MBT (+BVP) mít tedy musíme. Nad rámec ať si třeba provozujeme katapulty :-D\nTak ono existuje cosi jako vývoj ekonomické a bezpečnostní situace. Lpět na něčem co má poměrně malou bojovou hodnotu a odčerpává zároveň ohromné prostředky , není moc prozíravé.\nOna ta naše nedodělaná lehká brigáda a hypotetická mechanizovaná brigáda, spolu s prehistorickým dělostřeleckým a zanedbatelným plukem PVO jsou tak minimální minimum pozemních vojsk, že bych je raději nechal na pokoji už jen z pietních důvodů :-).\n"Lpět na něčem co má poměrně malou bojovou hodnotu"\nA co je tedy lepšího, než tank v pozemním boji?\nMyślę ze większym problemem dla brygady nie jest to czy czołg to T-72 czy Leo 2 czy ASCOD z wieżą Hitfact2, a to czy brygada ma własną organiczną artyleria i obronę przeciwlotniczą.\nProto také naším příspěvkem nemá být 7. mechanizovaná brigáda, ale 7. brigádní úkolové uskupení (zkráceně 7. BÚU). To bude mít jak děla, tak i nějakou PVO.\nTato expediční koncepce mohla snad fungovat před 15 lety. Dnes je příliš velké riziko přiřadit všechny dostupné jednotky bojové podpory do BÚU a zbytek armády nechat holý jako mimino :-(. Kdo bude podporovat 4. brn a jednotky teritoriální obrany ? Necháme je jako terče na střelnici ? Kdo bude bránit města a elektrárny ?\nPodle mně je nezbytné vrátit se k normálnímu uspořádání pro konflikty vysoké intenzity - tj. postavit manévrové prvky včetně jejich organických jednotek bojové a logistické podpory A k tomu i jednotky všeobecné bojové podpory (PVO, dělostřelecké, ženijní a logistické) pro ostatní úkoly (teritoriální obranu, zesílení podpory manévrových jednotek).\nA kdo v nich bude stát?\n"40-60" nabíječů je za hranicí náborových kapacit ACR.\n"Svoji obranu musí ČR vždy zajistit v rámci nějaké aliance (dnes NATO) a z toho plyne otázka , jakou roli máme v tomto uskupení hrát"\nA pro použití v NATO poskytujeme 7.mech brigádu. Takže, ji musíme udržovat i na jistém technickém standartu(zatím to moc nejde).\nNATO plánuje z přísunem sil z poza Atlantiku, a vy tu máte problém z přesunem do Polska, Řecka...\nVy z pozice internetového generála a v tom máte jasno. Ale mně zatím nikdo nedokázal rozumě vysvětlit, kromě toho ,že jsme slíbili, že si někdy koupíme nové tanky, což vím také. Proč máme investovat velké prostředky do tanků, které odvezeme někam , kde budou , možná chvilku něco platné, místo toho,aby jsme měli kvalitnější jinou techniku , která je efektivnější a flexibilnější, pro daný účel? Tzn. Zastavit nebo zadržet nepřítele.\nA jak si to zastavení a zadržení nepřítele bez mechanizovaných vojsk konkrétně představujete ? Air- Land battle koncept nebo zkušenosti z Donbasu vám nic neříkají ?\nMyslete trochu v reáliích. Konflikt hrozí s Ruskem, případně s Ukrajinou, nebo odspodu s Tureckem. Největší tankový útok může přijít jedině z Ruska přes Polsko. Snahu posílit pozemní vojsko je u Poláků logické, našich 50 moderních nakoupených tanků co by jsme tam mohli teoreticky dopravit, je jako nic. Nehledě na to, že doprava těžkých nákladů je z ČR do Polska dost technicky náročná. Já se domívám, že čs letectvo by jako podpora polských pozemních jednotek byla daleko efektivnější než pár tanků.\n"Nehledě na to, že doprava těžkých nákladů je z ČR do Polska dost technicky náročná."\nZajímavé, protože Rusové přijedou ze strany ze které je to ještě horší.\nUž jen splnit ty emisní normy, aby mohli do EU.... :))\nMáme mechanizovanou brigádu, nikoliv tankovou!\n"Proč máme investovat velké prostředky do tanků"\nKolik letadle by vaše řešení přineslo?\nZavázali jsme se mít připravenou brigádu, zatím to moc neplníme.\nO které technice v pozemním boji mluvíte?\nLetadlo vám, žádné území neobsadí.\nZavázali jsme se postavit těžkou brigádu podle standardů NATO. To znamená že musí obsahovat i MBT. Po dokončení přezbrojení 7.mb na nové BVP bude certifikovaná pro společné nasazení v rámci NATO a pravděpodobně bude přičleněná k polské 18. mechanizované divizi (stejně jako je 4.brn přičleněná k 10. tankové divizi). Takže pokud vám jde o posílení východního křídla NATO potom je přezbrojení 7.mb víc než potřebné.\nType 10 se snad už ani nevyrábí- nikdo by nám ho ani nenabídnul (s ostatními typy -/kromě Leo2 a Abrams/, je to podobné)- přesněji řečeno – určitě ne 40 ks (pokud ano – cenu novovýroby raději nechtěj vědět).\n1 prapor: Leo 2a7\n2 prapor AZ: T72 m4cz (výměna stabilizátoru)\nNetuším ve kterém státě žiješ. Ale tady u nás, v České republice, máme pouze roty AZ. A to ještě s těží...\nNepíšu o tom co máme, ale co minimálně máme mít.\nA vy jste členem AZ? Problémem AČR nejsou jen peníze, ale také (a hlavně) demografický vývoj populace. Počet mladých mužů schopných a ochotných sloužit v AČR nebo AZ bude v čase spíše klesat. Takže kdyby se na některé sny (např. druhá těžká brigáda) našly peníze, nebudou lidi.\n2. Tezkou brigadu bych sem nepletl to je fakt mimo. Co je podle tebe tezsi - doplnit AZ u jedne vybrane oblasti anebo pozidit 2. tankovy prapor- kde musis sehnat nejen lidi ale i techniku. U AZ udelaji m4 jeste paradu ikdyz ne v plnem poctu a za sebe doufam ze uz jenom u AZ.\nMyslím, že utopie je oboje.\nTěch 5000 lidí v AZ je podle mě dlouhodobý strop, zájem tím bude plus minus vyčerpán.\nNejlepší co se dá s M4CZ po jejich náhradě dělat je oprava a konzervace pro případ války.\nPo dodání nových MBT se počítá s přesunem T72M4CZ k rotě AZ u 73. tpr, která by měla mít 6 tankových čet.\nCo si myslíš o Merkavě IV? Těch pár kusů by nám beztak prodali, kdybsme se posnažili. Doposud nabídnuta Sabra je blbost, nebo jen takový pokus jsk udat staré M60.\nCesta nejmenšího odporu je nákup nových Leopardů 2A7, jelikož Leo je a ještě dlouho bude nejrozšířenějším tankem (MBT) v Evropě.\nPodle mě není Merkava IV pro nás úplně vhodná- je to fakt šité na míru zkušenostem a prognózám a tomu jak vypadají aktuální boje (dle zkušenosti) v Izraeli- městský boj s teroristy v písečném prostředí, v kooperaci s OT. Já myslím, že ty firmy samy cítí, že pro nás (pro náš styl) připadá v úvahu spíše klasický tank (bohužel kromě modernizované Sabry, pro nás nic jiného nemají).\nMáš recht. Jen jsem si říkal, že izraelci tady nikomu nevadí (tedy by nebrbrali ani kremloboti) a Merkavu provází velmi slušné renomé, což je taky plus. Mediálně by šlo o čisté řešení.\n...že by nám jako lepší ochrana posádky nejen zepředu a lepší situační povědomí bylo na obtíž?\nProblém vidím v tom, že na nákup je aktuálne vyčlenených iba 15mld Kč, za čo sa 30-40 ks Leo2a7+ s kompletným zázemím pravdepodobne kúpiť nedá. Čo sa za to vôbec kúpiť dá?\nJá bych v dnešní době raději tank s kanónem L55 než L44 a to Merkava nenabízí.\nType 10 se samozřejmě vyrábí, ale jen v malých sériích. Proto také vychází relativně draho. Další důvod bude i proprietární systém C4I a obecně vysoká cenová hladina v Japonsku. Větší problém je platný zákaz exportu zbraní, ale i ten se pomalu uvolňuje. Už dnes Japonsko nabízí vojenská dopravní letadla.\nMám jiné informace- bylo vyrobeno kolem 100 strojů a konec, z důvodu vysokých cen vznikla diskuze o možnosti exportu (s cílem alespoň částečně vrátit prostředky)..nikdo kromě Japonska tento stroj nevyužívá. Cestou by byla spíše kooperace s Japonskem ohledně některých vynikajících technologií- to se nás ale netýká- tohle se týká Británie.\nPokud jde o AČR, tak v médiích se naposled mluvilo o nákupu až 40 nových tanků, nikoliv minimálně. Jo, je to naprd.\nZ nových tanků připadá v úvahu jen Leopard 2A7 (V/EU), Merkava IV, K2 a repasovaný Abrams. Ani jeden není ideální řešení. Ojeté Leclecky jsou hodně ohoblované, to samé Challengery, a hodně peněz by stála pořádná modernizace. Pronájem Leopardů by získalo jen odklad na cca 10-20 let (?)\nVozidlo palebné podpory je fajn alternativa, ale NATO nám neschválí jejich certifikaci pro těžkou brigádu, k jejímuž vybudování sme se zavázali, tak alespoň nezbytný počet MBT potřebujeme.\nTady jsou vidět ty skvělé výsledky domácích řešení. Když se zamyslíte nad tím jakým směrem jde Polsko, tak za chvíli spadne do úplně stejné pasti modernizace T-72.\n1) Existuje i chorvatská modernizace M-95 Degman.\n2) Použití T-72 jako FSV není moc vhodné, protože kanon 2A46 je optimalizován na boj proti tanků a má mimo jiné i omezenou životnost. Pro tento účel je vhodnější drážkovaný kanon ráže 105 nebo 90 mm.\n3) Z logistického hlediska by bylo velice vhodné přejít na kanon 120 mm standardu NATO.\n"Ostatně po roce 2024 rovněž Česká republika plánuje přijat rozhodnutí o náhradě tanků T-72M4 CZ. Naprosté zvažované minimum je 40 tanků (jak bylo oznámeno v médiích) a o parametrech kontraktu se rozhodne v letech 2022 až 2023. Není třeba zbytečného filozofování, aby bylo jasné, že jediní dva kandidáti jsou buď německý Leopard 2 (maximálně hybridní eurotank) nebo jihokorejský K2 Black Panther. Při troše imaginace lze také přemýšlet o amerických lehkých tancích MPF (Mobile Protected Firepower)".\nPane Grohmanne, mohl byste laskavě uvést, jaké věcné důvody vás vedly k výše uvedenému tvrzení o jediných dvou kandidátech ? Děkuji\nRuské a turecké tanky nenakoupíme;\nMGCS - bude dostupný až po roce 2035 (sděleno přímo KMW);\nLeclerc se už nevyrábí;\nAbrams - velká cena, velké provozní náklady, nikdo v okolí je neprovozuje a nebude provozovat, nesmyslnost vybudovat provozní ekosystém pro 40 tanků;\nJaponský Type 10 - to samé co Abrams\nK2 - smysl jedině, pokud nakoupí Polsko nebo jiné země, pak jedině Leopard (má Německo, Rakousko, Polsko a Maďarsko).\nRozporovat tedy můžete mé tvrzení jen tehdy, pokud dokážete, že výhodné jsou pro nás tanky Abrams nebo Type 10.\nČistě pro úplnost Ariete je na tom podobně jako Leclerc.\n1) "Laciné" Leo 2 už nejsou k dispozici a neslyšel jsem o tom, že by se chystala výroba nových.\n2) Z hlediska geografické dostupnosti nevidím žádný rozdíl mezi K2 a Type 10. Oba mají motor i zbraně kompatibilní s NATO.\n3) Spoléhat se na nějaký společný projekt Francie a Německa je naivní.\n4) Provozní infrastrukturu pro nové tanky budeme muset v nějaké podobě vybudovat tak jako tak, nezávisle na zvoleném typu.\n5) Pořízení pouhých 40 nových tanků pro AČR mi přijde neekonomické. Sice neznám budoucí organizační uspořádání 7. mbr, ale předpokládám že by její tankový prapor měl mít "západní strukturu" - tj. minimálně 3 x 14 + 2 ´= 54 tanků, plus něco na výcvik a zálohu. Takže minimum bych viděl alespoň 60 kusů.\n1) Laciná je i novovýroba v porovnání z výrobou svého clonu.\n3)Oni ten tank vyvinou, dokonce i vyrobí! Možná vyrobí dva. Ale pořád je to reálnější, než řešení většiny diskutujících.\n5)Když neznáte, k čemu se pak vyjadřujete?\nLeopardy 2 se pořád vyrábějí, jen už ne v Německu, ale Řecku a Španělsku. Německé firmy dodávají díly a nabízejí je. Nové kupuje Katar, Maďarsko. Nedávno Řecko atd.\nJeště z nových tanků zmíním Merkavu IV ale s ní je to problém jako s Abramsem, nikdo je v Evropě neprovozuje.\nAbrams provozujue v Evropě US Army :-). Jinak souhlas - kupovat 70-ti tunové tanky by nebylo dobré.\nPokud je Merkvava 70t tank, pak je jen výběr mezi 60t tanky :)\n5) Na základě čeho píšete, že Type 10 je na tom z hlediska nákladů stejně jako Abrams ?\n6) Já nic nerozporuji, jen vás slušně žádám, abyste svá tvrzení něčím doložil. Není třeba být podrážděný :-)\nKdo jiný teď vyrábí rozumné tanky?\n(Abrams se řeší o pár odstavců dál. Taky mne do očí praštila jeho absence tady.)\nJG mne o chvíli předběhnul, koukám..\nKromě Japonců a Korejců nikdo :-).\nPokud se AČR rozhodne zachovat plnohodnotné tanky, tak jiné řešení nebude možné neboť to budou velmi pravděpodobně jediné dva typy, které budou na trhu k dispozici. Další možnosti:\nAltay - diskvalifikuje ho už původ\nAbrams - provozně drahý (plynová turbína)\nLeclerk, Chalenger 2, Ariete - výroba ukončena\nType 10 - extrémně drahý, není nabízen na trhu\nA projekty, které jsou dnes ve vývoji ještě nebudou ve výrobě.\nSe vším souhlasím, až na tu cenu Type 10\nTeta Wiky říká (milion USD):\nType 10 - 8,4 (2014)\nLeo 2 A6 - 5,74 (2007)\nK2 - 8,5 (2009)\nT-90 MS - 4,5 (2016)\nLeclerc - 4+ (2016)\nAbrams - 8,92 (2016 est.)\nDopočítej si inflaci a počty ks série ze které máš ty ceny.\nCena za 300+tanku bude jiná, než za 50ks 10, let po chodu linky.\nNa wiki bych v tomto ohledu nespoléhal. Navíc mám též pocit, že další výroba (po dodání cca 100 kusů) už není na pořadu dne.\nNic jiného než Wiky jsem nenašel. V Japonštině googlit neumím. Prvních 103 kusů vyrobili do roku 2016 a pak nejsou informace. Nicméně pořád provozují i Type 74 a Type 90, tak očekávám, že ty starší budou časem nahrazovat.\nDo Abramsu se montuje i powerpack.\nProč ho vyřadit, bych spíše viděl jeho ukončení životnosti USA army.\nHodně by mě zajímala reálná spotřeba v případě upgradu SEP V3, kdy mají instalovanou APU a k tomu porovnání třeba s 2A7. Možná ona omílaná děsivá spotřeba už nebude tak děsivá, ale stejná. V Zálivu jezdil Ambrams, který vážil 60 tun a Leopardy tou dobou vážili 50 tun. Jenže dnes má SEPv3 a 2A6/7 hmotnost plus minus stejnou a nectnost nenažrané turbíny u stojícího vozidla řeší APU. Tanky nakoupíme kdoví kdy. Nemáme ani vrtulníky ani BVP. Možná že je reálné, že v době, kdy budeme poptávat nový tank, tak Abrams bude mít třeba motory Diehl 570P3 a nebo TA 12V883. Cenu prozatím neznáme, to jsou jen dohady.\nAbramsy budou neprůchozí kvůli logistice, protože v Evropě je nemá nikdo. A taky budou neprůchozí politicky. To by soudruzi raději položili vládu. Navíc by si givi a spol uhnali tenisový loket až by žhavili klávesnici.\nZa mě jedině 2A7.\nJJ, v dnešní post- a pre- komunistické Evropě, posedlé nenávistí k USA, by nákup amerických tanků vyvolal masové prasknutí žilky :-).\nAbramsy má v Evropě US Army v počtech, které převyšují počet tanků leckterých evropských zemí NATO.\nNicméně úplně levné nejsou a bez speciálního pancéřování (ochuzený uran), které Američané neprodali ani do Austrálie, to zase taková hitparáda není, Leo 7 bude určitě odolnější.\nNo, kdyby měly normální diesel a moderní systém aktivní ochrany, tak by to snad šlo i bez toho pancíře z 238U. Problém představuje spíš ta enormní váha :-(.\nKdyby měly, jenže nemají. Respektive bychom to museli zaplatit.\nTa váha zase takový problém není, když to zvládnou Poláci a Maďaři, tak nevidím důvod proč bychom to nedali též.\nTak zrovna hmotnost by byla pro nás asi jiná, než jakou mají amíci. Hmotnost Abramsu způsobuje onen ochuzený uran. Uran je 2 x těžší jak olovo a 3 x těžší než ocel.\nNákupy za miliardy. Austrálie se připraví na ... 41 112×\nNové motory pro legendu: Bombardéry B-52 zůstanou ... 20 619×\nUnser Heer: Demilitarizace rakouské armády 8 993×\nTurecký dron Bayraktar TB2: Zabiják ruských ... 46 510×\nSuper-Suchoj: Ruskou stíhačku Su-57 čeká ... 38 411×