Pøíbìhy a polo¾ení neapolské\nTam svou pod utì¹enými vrchy støíbøící se, pìnami hláholného moøe zlemovanou rozvinuje Neapole sukni. Pravý, na bøehu západním se dlou¾ící pùlmìsíc její zahradami se rozmanitými, olivovými háji, hroznatými vinicemi, tvrzemi a letohrádky pøíjemnì hradí.\nV èele se hrdé Støedomoøe, lodími v¹ech národù poseté, dme, jeho¾ modrou hladinu ostrov Capri korunuje. Pùlmìsíèný bøeh k východu spojuje nekoneèným øetìzem milohradù mìsto Portici s Resinou, Torre dell Greco, Annunziata a dál¹í, jen jako bílé èáry oku se pøedstavující dìdinky, na které se Stabia øadí; hora Taurus pak vrchole své v prodlou¾ení a¾ k Sorrentu, odtud k Masse a k Amalfi rozvádí, kde se výhled oku tratí a s oblaky pojí.\nV ¹edivých èasích ji¾ Øekové, tuèností zdej¹ích pùd a pøívìtivým nebem jsouce jati, mìsto zde zalo¾ili, o èem v¹ecky zprávy v¹ak do bájek pøecházejí. Tomu jest, ¾e dcera krále thesalského Eumela, která¾ po dalekých plavbách støedomoøskou bouøí k tìmto bøehùm byla pøihnána a jejich rozmanitostmi oèarována, mìsto zalo¾ila a je podle svého jména Parthenope nazvala. Øímané zde své stany rozbíjeli, trávíce v zahradách svých pøíjemné ¾ivota chvíle, daleko sladèeji ne¾li v onìch vysu¹ených drninách øímských, proèe¾ zdej¹í okolí krajinou ¹»astnou (Campagna felice) nazývali.\nPo zhasnutí øímské slávy vítìzný národ vítìzným odtud vytlaèen býval. Ostgótové panství Odoakrovo si pøivlastniv¹e, do dolní Itálie pøirazili (550), od Øekù v¹ak vypuzeni byli. Tito poslední Longobardùm a¾ na vévodství neapolské a nìkolik námoøských mìst v¹e ostatní upustit museli. V Beneventu, v Salernu a v Kapui panovali vévodové longobard¹tí, k èemu posléz i Neapole následovala. Ze Sicílie pøíchozí Arabové a Saracénové usadili se v Kalábrii a v Apulii (870) a Bari k hlavnímu mìstu svého panství si vyzdvihli. Pozdìji císaø øecký Kapui a Benevent Ottovi I. a II. upustil.\nRoku 1029 putující Normanové do Svaté zemì vévodovi neapolskému proti Kapuánùm pomocni byli a za odplatu polo¾ení averské od nìho obdr¾eli.\nRobert Guiscard, syn hrabìte Tancreda z Hauteville, který zvlá¹tì v tomto boji nad jiné pøedèil, z selstva zdej¹ího tak výborné vojáky tvoøil, ¾e brzy Øekùm celou Apulii odtrhl a za leno pape¾ské stolice ji vyhlásil. Mlad¹í syn jeho Roger I. Araby v Sicílii pøemohl a roku 1085 po smrti otce svého v¹ecky dobyté krajiny s Neapolí spojil.\nRoger II., jen¾ vojnu v dolní Itálii dobytím ostatních k ní nále¾ejících krajin skonèil (toti¾ roku 1101-1154), pøijal jméno krále obousicílského. - Dcera jeho Constanzia byla za císaøe Jindøicha VI. zasnoubena; kdy¾ pak po Vilímovi normanská mu¾ská linie vymøela, Jindøich Království obousicílské si pøivlastnil a jeho syn, císaø Fridrich II., v Neapoli univerzitu zalo¾il.\nPøede¹lá kní¾ata, jen¾ s nedostateènou mocí na zdej¹ím trùnu udr¾eti se nemohla, vìt¹ím dílem tehdej¹í sílu a výsost pape¾skou o pomoc prositi pøinucena byla. Pape¾ové, kteøí ji¾ dávno krajinu za leno dávali, v krátkém èase Neapoli za své panství uznávali, a ¹váb¹tí panovníci, jako praví Fridrichovi dìdicové, tak naproti mysli jim byli, ¾e proti Konrádovi, Fridricha II. synu a dìdiènému královci, krvo¾i¾nivého vlka Karla, kní¾ovce z Anjou, naproti postavili. Po smrti Konráda jeho syn Konradýn, outlého vìku je¹tì, chtìje otcovského panství zase dobýti, byl od Klímenta IV. i s svými spolubojovníky do klatby dán, a jsa ve válce ne¹»asten, do rukou svých protivníkù padl; byv pak zajat, na rozkaz Klímentùv od Karla, jen¾ s celým svým dvorem jako¾to vítìz a soudce u veliké pompì pøítomen byl, i s Fridrichem Rakouským, mladým kní¾ovcem, který Konradýna do vojny provázel, a s mnohými znamenitými vlaskými zemany a rytíøi, jen¾ v jeho vojsku slou¾ili, na smrt byl odsouzen. Konradýn mezi katy na le¹ení stoje, s kleknutím bolestnì vykøikl: "Ó matko má, jakou bolest ti novina o mé smrti zpùsobí!" Pak na mno¾ství lidí okolo sebe se ohlídna, v oèích slze vida a sly¹e pláè hlasitý, rukavici mezi lid, k popuzení msty a války, hodil a pak se smrti podrobil.\nPanování Karlovo zatím Sicíliánùm tak se znelíbilo, ¾e se ho roku 1282 povstáním, které¾ nám pod jménem siciliánských ne¹por známo jest, zprostili a Petra III., krále aragonského, man¾ela jedné normanské knì¾ny, na trùn pozdvihli.\nRukavice Konradýnova, která od Jindøicha Dapifero zdvi¾ena a Petrovi Aragonskému pøinesena byla, stra¹nou, ale spravedlivou mstu za krev, kterou Francouzové v Neapoli a v Sicílii vycedili, zpùsobila.\nTyto sicíliánské ne¹pory následujícím zpùsobem se staly: V pondìlí velikonoèní roku 1282 obyvatelé palermitán¹tí dle starého obyèeje v houfích se na ne¹pory do kostela Montreal, jen¾ se tøi míle od mìsta nacházel, hrnuli. Francouzové dlouhý èas neslýchané nátisky obyvatelùm pùsobili, jich¾to se Sicíliáni, moc nepøátel svých znajíce, nijak zbaviti nemohli. Tito nepøíjemní hosté i královský plnomocník, který Sicíliánùm na tento den jindy obyèejné cvièení ve zbrani zapovìdìl, této slavnosti se zouèastnili. Palermitáné, po okolních lukách roztrou¹ení, sbírali kvítí a radostnými zpìvy pøíchod jara slavili. Jedna nevìsta, nejen krásou svou, nýbr¾ i rodem vzácným znamenitá, která¾ do chrámu se svým ¾enichem a s pøíbuznými ¹la, byla od jednoho francouzského strá¾níka jménem Drouet pod výmluvou, jestli pod suknìmi zbraò ukrytou nenese, tak nestydatì prohlí¾ena, ¾e hanbou do mdloby padla. Lid okolo jdoucí, opová¾livostí tou neslýchanou jsa popuzen, tak se zlostí unáhlil, ¾e okam¾ením v¹eobecný køik se vznesl: "A» umrou, a» zahynou Francouzové!" - Drouet byl první ¹avlí vlastní proboden a po nìm dvì stì mu¾ù, pøi slavnosti pøítomných, z kterých ani du¹e ¾ivá neostala, od neozbrojených Sicíliánù ztluèeno bylo, kdy¾ se právì na ne¹pory zvonilo. Vracejíce se do mìsta, ten samý køik stále opakovali a tím vìt¹í ¹arvátka poèala. Mu¾ové, ¾eny, dìti, v¹e, co k nenávidìnému národu francouzskému patøilo, za¹krceno bylo a vzteklost tak daleko se ¹íøila, ¾e i s tìhotnými Francouzkami nejukrutnìji se zacházelo, a tak 4000 osob v jedné noci o ¾ivot pøi¹lo. Odtud se do jiných mìst jako blesk zpráva ta roznesla a od mìsta k mìstu brzy po celém království rozhlásila; v¹udy obyvatelé zbranì se chopili, v¹udy Francouzové nemilosrdnì zabíjeni byli. Do Mesíny, kde¾ naposledy zpráva o krvavých ne¹porách se rozhlásila, nejvìt¹í poèet i s vikárem Karlovým se uteklo: nicmenì 28. dubna Mesín¹tí zbranì se chopiv¹e, Francouze potloukli, a ¾e osud s Palermitány sdìlejí, se prohlásili.\nPo takové ztrátì Anjou vida, ¾e k osvobození Siciliáni ani zbrojnic, ani pokladù, ani vojska pravidelného, ani vládaøství poøádného, ani vùdcù zku¹ených nemají, nepøedzvídaným pøepadnutím stra¹nì se na nich pomstíti uzavøel. Sicíliáni v¹ak dokázali, ¾e hluboká nenávist a bázeò pøede mstou, jen¾ celému národu jednomyslnosti a v¹eobecné pøíznì dodávají, vlastnosti jsou, které k sjednocenému jednání vedou. Kde si v¹ak spojený národ k dosa¾ení cíle svého ¾ádné ztráty nevá¾í, tam pravidla na pevných základech stavená a v¹ecka kázeò vojenská mizí.\nKarel témìø dvì tøetiny loïstva a mnoho lidu ztratil, syna svého do zajetí pøipravil, a roku 1285 bez vyplnìní svého pøedsevzetí, aby buøièné Sicíliány si podrobil, ze svìta (kde ke cti bo¾í a slávì Svaté stolice tak mnoho krve vycedil) v pìta¹edesátém roce vìku svého se odebral.\nRoku 1442 pøi¹lo i Neapolsko na aragonské krále.\nAlfonz I. svého krom man¾elství zplozeného syna na trùn pozdvihl. Jeho vnuk Ferdinand II. jako dìdic domu Anjou Karlovi VII., králi franskému, Království neapolské odtrhl: ¾e se v¹ak vlaská kní¾ata proti nìmu spolèila, brzy zase ¾ezlo opustiti musil. Po Fridrichovi následoval Ludvík XII., král franský, a Ferdinand Katolický, král ¹panielský. Ferdinand v¹ak rozepøi o zdìlení trùnu k u¾itku si obrátiv, ke korunì si zase dopomohl. Nadarmo Franti¹ek I., král franský, Karlovi V. Neapoli odtrhnouti se pøièinil. Tento posadil na trùn roku 1554 syna svého Filipa II. Pozdvi¾ení pod Tomá¹em Aniello a Januárem Annasem, které roku 1647 zem od ¹panielského jha osvoboditi mìlo, ne¹»astnì vypadlo. Mírem v Utrechtu léta 1713 pøipadlo Království neapolské domu rakouskému, které¾ pak uzavøením pokoje vídenského 1735 ¹panielskéinu královci Karlovi postoupeno bylo.\nPo vystoupení Karla na ¹panielský trùn 1759 odstoupeno bylo Království obousicílské jeho tøetímu synu Ferdinandu IV. V jakém stavu tento osmiletý král trùn svùj nalezl a jaké hlavy neslychané síly tøeba bylo pøi poèetí jeho panování v¹ecky ty zanedbalosti a nerovné cesty v panovnictví do poøádku pøivésti, jen politiky dokonalý znatel prohlídnouti a to rozsuzovati mù¾e. Pøíznivci i nepøátelé Ferdinanda nejen jeho srdci, nýbr¾ i rozumu schopnosti k vedení ¾ezla upøíti nemohou a v dobøe zøízené správì zemské byl by s velkým u¾itkem svých poddaných panoval; zde v¹ak nejzastaralej¹í nenále¾itosti, pøevrácenost v zákonodárství, pouhovolnost, bezpravidelnost v policii a nepoøádnost ve v¹ech dílech vládaøství byly tenkráte outlého vìku princovi protivenstvím nepøemo¾itelným a jedním rázem z ohledu následku zjinaèiti se nedaly. Mladost jeho nedovolila ¾ezlo docela z rukou ministrùm vytrhnouti a pozdìji tomu èasové snad nebyli pøíznivi. Královna moudrá a smìlého ducha, známá s kabinetem man¾ela svého, brzy vchod do nìho si zjednala a v nìm vìt¹ím dílem dle své vùle ouèinkovala.\nPolitikové dokazují, ¾e nad ¾ádným národem není snáze panovati ne¾li nad neapolským. Nechají-li se jemu procesí a madony, polucinella, ¹prymovníci, k tomu nìkolikrát za rok nádherné ukazování dvoru, chléb laciný atd., nikdý mu nespokojenost na mysl nepøijde. Tento obecný lid ¾ádných novin neète, po ¾ádné novotì netou¾í, do nièeho se nemísí; co se mezi cizími národy dìje, o to nedbá, a mocné ruce poddanì se koøí.\nPosléz vzteklice Francouzské revolucí i sem pochodnì vhodila, a kde¾to naopak ne jako ve Francii obecný lid, nýbr¾ obyvatele první tøídy podpálila. Brzy pro nespokojenost a veøejné bouølivé projevení dvùr hlavní mìsto opustil. Ferdinand pøijda do Sicílie, kardinálem Ruffo, jen¾ nerozdílný pøítel královského rodu byl, protirevolucí vyhlásil; který¾to biskup také brzy v¹ecken obecný neapolský lid na svou stranu pøitáhl. Tato v¹ak hlùza neslýchané ukrutnosti a hanebné k nevypsání èiny odporujícím tropila. Ruffo své ponavr¾ení vyvedl, Francouze z Neapole vyhnal a královský rod znovu na trùnu upevnil. Po pøímìøí lunevillském i Neapole s Francouzi se porovnala, an jim ostrov Elbu a Piombino popustila: Pøece ale díl krajiny Abruzzo a Apulie od Frankù obsazený ostal. Roku 1805 Napoleon s rakouským dvorem válku veda, díl vojska v Neapoli stojícího potøeboval; proèe¾ s králem nestranné shodnutí uzavøel. Ferdinand v¹ak ruské a britanské vojsko sebrav, do váleèného stavu se postavil; èím¾ od Bonaparta z trùnu byv svr¾en, do Sicílie utéci musil a korunu neapolskou Napoleonùv bratr Jozef 30. bøezna léta 1806 obdr¾el. Po pozdvi¾ení Jozefa na ¹panielský trùn neapolské ¾ezlo Napoleon svému ¹vagrovi Jáchymovi Muratovi daroval. Jáchym za to témìø a¾ do posledního okam¾ení, kde Napoleonovi slou¾ilo ¹tìstí, vìrný stál, kposledu pak vida, jaký konec historie jeho pøíznivce vezme, 11. ledna 1814 s císaøem rakouským pøímìøí uèinil, kde¾ mu Franti¹ek pokojné vládaøství jeho krajin ujistil. Pøed svým vojskem tu Murat se projevil, ¾e tak dlouho na boku Napoleonovu bojoval, jak dlouho pøesvìdèen byl, ¾e jeho ¹vagr pro Francie slávu a mír bojuje; ponìvad¾ ale vidí, ¾e meè francouzského císaøe jiné, v¹em národùm záhubné náru¾ivosti vyhledává, ¾e se neostýchá s tìmi národy se spojiti, kteøí se k upevnìní trùnu a k zachování národní svobody umluvili; a v Evropì ¾e jen dva praporcové vìjí; na jednom ¾e se ète: Nábo¾enství, mravnost, spravedlivost, mírnost, zákony a ¹tìstí; na druhém: Pronásledování, ouskoènost, násilí, tyranství, válka, smutek v ka¾dé rodinì; proèe¾ vojsko aby volilo.\nNato brzy Ankonu a prostøední Vlachy, toti¾ Øím a Tu¹kánsko a¾ na øeku Po, obsadil, ale brzy jeho obojetnost patrnì se tím prozradila, ¾e na rozhodu války proti místokráli nièeho nedovedl a ku skonèení jí nijak nepøispìl. K tomu v¹ak odehnání Napoleona brzy v¹emu konec uèinilo. Murat Tu¹kánsko velkokní¾eti a Øímsko pape¾i zase odevzdal, a kdy¾ v¹ickni jeho ¹vagrové z uchvácených trùnù sstupovali, sám jediný na nìm sedìti ostal: ne dlouho v¹ak ho podr¾el. Kdy¾ vrácením Napoleonovým do Francie Murat mnoho ¹tìstí si pøipovídal a zvlá¹» popuzením ku povstání vlaských národù a v¹eobecným uchopením zbranì pøedsevzetí Bonapartovu prospì¹ným býti mínil, tato obojetnost do války s rakouským dvorem ho vrhla; od vùdceporuèníka Bianchi v¹ak, kdekoli se vyskytnul, v¹ude na hlavu byl pora¾en; posléz, døív ne¾ se nadál, byv z trùnu shozen, na outìk se dáti musil, kdy¾ zatím královna s celým rodem zajata a do Rakous odvezena byla. Sicíliánský královec Leopold v èele vojska rakouského s jenerálem Bianchi do Neapole pøitáhl a ve jménu otce svého v království se uvázal. Ferdinand dne 19. èervna do mìsta Neapole s velikou pompou se vrátil a zvlá¹» od obecného lidu s plésem pøijat byl. Zatím kdy¾ Ferdinand upevnìním obecného poøádku a ticha se zaná¹el, Murat, kterému nepodaøilé pøedsevzetí Napoleonovo v bitvì u Waterloo tak nepøíznivé bylo, z Provence, kde nadarmo lid k protivení se nabízel, do Korsiky se odebral, kde¾ také bez ouèinku obyvatele k uchopení se zbranì lákal. Nemoha své koruny lehce oplakati, do Kalábrie k vzbouøení lidu se pøeplavil; byv ale od obyvatelù zajat, v Pizzo jako buøiè 13. øíjna roku 1815 poruèením váleèného, z Neapole urèitého, soudu zastøelen byl.\nZ tohoto krátkého obsahu dìjù neapolských snadno uzavøíti mù¾eme, jak okolním národùm na dobytí této krásné a ourodné krajiny zále¾elo, jaké neslýchané a èasté revolucí zde poèínaly a jaké zlé následky takové národní rozepøe a zmìny zemského vládaøství u vzdìlání národu míti musily, a zajisté div jest, ¾e takové ne¹»astné pøíhody nynìj¹ímu stavu, v kterém národ ten nalezáme, je¹tì více, ne¾ se potud stalo, nepøeká¾ely.\nJaká to pøe¹»astná krajina, v které pøirozenost v¹eho pìkného a u¾iteèného obyvatelùm pøehojnì udìluje: nejkrásnìj¹í místo ve svìtì k zalo¾ení mìsta, nejpøíhodnìj¹í oblouèný prostranný výmol k zhotovení pøístavu, nebe mírné, témìø v¾dy vyjasnìné, tuèné pùdy, a jedna pøednost s druhou se stíhá, aby Neapoli na první stupeò mezi hlavními mìsty v Evropì vyvý¹ila. - Povìtrnost zdej¹í sobì rovné nenalezá, zimy studená ruka jíním byliny nikdý neposype, ani¾ nesmírné vedro zelený odìv jejich opálí. Obyvatelé nikdý povìtrností protivnou trápeni nejsou, neb nejvìt¹í vedro 24 stupnì v mìsíci èervenci a nejpøísnìj¹í zima druhého stupnì v lednu nikdý nepøestoupí, a kolikaletá zku¹enost dokazuje, ¾e v roce 211 èistìjasných, 58 po¹mourných a 96 de¹tivých dnù se poèítati mù¾e. K tomu jest zdej¹í polo¾ení je¹tì od pùlnoci vrchy odev¹ad litým, z lednatých krajin se sem ¾enoucím vìtrùm bránícími ochránìno. Tím krajina, zvlá¹» mìsto, jeho okolní pahrbkové a vinohrady jen polednímu výslùní se otvírají a teplí vìtrové, ¾ivoèichùm a bylinám pøízniví, z Afriky sem vìjí a ourodné de¹tì pøiná¹ejí. Obyvatelé pøíjemné, celý rok mírné povìtrnosti u¾ívají a témìø z nepøestávajícího jara se radují, ponìvad¾ zelenost a vzrùst nikdý se nepøetrhuje, a prosinec s lednem rovnì tak vzácné zeleniny rodí jako mìsícové letní. Kvítí, jen¾ nijak ne¾ v¾dy v otevøeném poli roste, nikdý neschází, ka¾dý skoro den nový druh rodí a o bylinárnách (èili bylnicích) tady se neví. Z ovoce nejvíce pomoranèové a citronové se ¹tìpí, jich¾to nesèíslné mno¾ství se zde rodí, ale je¹tì více a tak mnoho se jich tráví, ¾e ouroda nestaèí a ze Sicílie a z Malty mnoho lodí s pomoranèi se sem plaví. Zvlá¹tì se pomoranèe z Malty tenkou ¹lupkou a slad¹í ¹»ávou od neapolských pøednostnì rozeznávají. Jiný druh, nìco men¹í, jest vnitø èervený. - Toto ovoce jest národní, po makaronech nejpøíjemnìj¹í lahùdka a prodávají se nejménì tøi velké za krejcar na trhu; po zahradách i osm a deset dostaneme. Toto ovoce celý rok nikdý neschází a v zahradách je¹tì hojnì v chumáèích visí, kdy¾ zatím strom ji¾ zase kvete. Èasto vídáme na tom samém stromì kvìt, polouzralé a k èesání schopné ovoce. Kvìt pomoranèový, kdy¾ strom docela se obìlí, do polovice se sbírá, z èeho¾ vonná, nám známá pomoranèová voda se dìlá a draho prodává.\nSotva leden vchod do nového roku otevøe, an u nás hlubokými snì¾nými závìjemi doliny s vrchy se vyrovnají a daleko se rozvinující planiny pustou bìlinou nepøehlídnutelnou pøikryté le¾í, an hájové holí, jinovatkou lesklou obtí¾ení v hlubokém mlèení stojí, an rybníky a huèící øeky kùrou ocelovou ukované nesmírná bøemena nesou: tenkráte zde ji¾ jaro první rozsívá dary. Tady ji¾ petrùklic na výslùní z sucholistí se tlaèí a mandlový stromek a ramenaté broskviny v pøemilý se odívají ¹at. V dubnu ji¾ usmívající se chumáèe tøe¹òové okolojdoucí k po¾ití vábìjí. Jeden druh ovoce jiný stíhá. Ka¾dých osm dní jinou ¹»ávou jazyk chladiti a a¾ do pozdních podzimních dnù ovocem, ba v zimì je¹tì na stromích ¾lutými pomoranèi baviti se mù¾eme. Z kvìtu kdy¾ pomoranèového malé ovocné se vytoèily kulièky, po stromích zase do polovice se sbírají a do lékáren prodávají. Na tisíce jich, na ètvrt a polovic zralých, dolù padá, a pøece ovoce tolik na stromì se ukazuje, ¾e se poka¾dé kmeny vázati musejí. Ze syrových pomoranèù se zvlá¹» v letì k ochlazení taknazvaná oran¾áda s ledem pije. Ovoce pùsobí na stole milou lahùdku. Kùra v líkárnì, u cukráøe, v kuchyni a v vinopalnì mnohotnì se u¾ívá.\nLimonové zdej¹í dosahují nevídané velikosti a kulatìj¹í a men¹í s tenkou ¹upinou jsou velmi ¹»ávní, zákyslej¹í a dra¾¹í. Cedry, cedroni jsou mnohokráte zvící dìtské hlavy, i ¹»avy pro tlustost ¹upiny, èím vìt¹í, tím ménì mají a v té pøípadnosti celé jako jiné ovoce se jedí. Po tìch následují fíky neboli smokvy, kterých se zde mnoho sází, a po hoøe Vomero husté háj e fíkové se koøenìjí. - V pùli mìsíce èervna stromy ovoce ji¾ vydávají; z ostrova Ischie (Aenaria, Pithecusa) v¹ak je¹tì døíve se sem pøivá¾í. Zahradníci s tak pøevelikou ourodností je¹tì docela spokojeni nejsou, a sotva strom zelenati se vidí, ji¾ by jej i s listem a koøeny i s zemí rádi prodali. A¾ by pøirozeným zpùsobem fíky dozrály, to jest jim pøedlouhý èas a ka¾dý se pøièiòuje ovoce ranìj¹í na trh pøinésti a o grán víc za nì utr¾iti. Sotva tedy fíky polovice velikosti dosáhnou, ji¾ se po stromích leze a ovoce olejem oma¾e, èím prý se dozrání fíkù pohání. Od pùli èervna a¾ do posledního øíjna fíkové trvají a ty pozdìj¹í nejen chutnìj¹í, ale i zdravìj¹í jsou. Mimo nesèíslného mno¾ství jich, jen¾ se syrové jedí, zvlá¹» po vesnicích pøíhodného polo¾ení, které od hlavního mìsta vzdálené jsou, na slunci se su¹í a pak do ciziny rozvá¾ejí. Tøe¹nì na zaèátku máje ji¾ se prodávají; jsou vìt¹í a pøíjemnìj¹í a daleko slad¹í ne¾ v na¹ich krajinách. Ty celé plné tøi mìsíce trvají. Broskve veliké po vinicích a beze v¹eho pøièinìní vinaøova vycházejí; ¾ádná tu roho¾ka v zímì pøed vìtry je nechrání; ale na¹im v pøíjemné chuti rovnati se nemohou. Meruòky velmi mouènaté bývají. - Mimoto blumky, ¹pendliky, roòky, slivky, køupavky, kardlata, mandelinky, zelené ¹vestky (modrých tam není), jablka v¹ech druhù a hru¹ky nejvzácnìj¹í sorty, vlaské, lískové oøechy okolo Neapole málo se ¹tìpují a to sem v¹e od hor pøichází, kde¾ toto ovoce bez pøíèinìní rolníkova samo se rodí; ¾e v¹ak prudkým sluncem jest pohnáno, není tak chutné jako na¹e. Mandlové stromy ji¾ v mìsíci lednu kvetou a ovoce polovièného vzrùstu buï do cukru se nakládá, neb èerstvé se po stole jí; zralé a suché pak kupeckým zbo¾ím bývá. Ka¹tany se peèené, vaøené a syrové jedí. Zvlá¹tní lahùdka obecného lidu jsou melounové vodní, kterých¾ nesèíslné mno¾ství v zelenárnách okolních se seje a v hromadách velikých se skládá, odkud¾ zase men¹í obchodníci je odkupují, krámky si po ulicích staví a s rozdìlenými melouny, srovnanými do v¹elikých figur, okolojdoucím laskominy tvoøí.\nTykve, které u nás se nejí, kolikeronásobné lidem lahùdkou jsou a takové velikosti dosahují, ¾e jest mnohdykráte jedné co nésti.\nMezi zelenými vìcmi karfiól, jen¾ celou zimu v otevøeném poli roste, a cibule nevídané velikosti bývají. Obilí nejvíce Apulie rodí a témìø celé království ním zaopatøuje; mnoho v¹ak ze Sicílie, ba i v ourodných letech, se pøivá¾eti musí, ponìvad¾ obecný lid nejvíce i pøi nepozorovaném zmen¹ení neb nedostatku chleba k nespokojenosti veøejné náchylen bývá. ®eò se na zaèátku èervna, a nejpozdìji od l. èervence poèíná; a sotva se obilí sklidí, hned na to místo zelené vìci se sejí a po tìch je¹tì jedenkrát jiné zeleniny se sázejí, ne¾ pùda zase pro zrní se pøipravuje. Pøièem¾ je¹tì pozorovati musíme, ¾e v tìchto polích velké stromy stojí, o které se vinní koøenové toèí, a tak celá krajina jedna sjednocená, nepøestávající, ourodná vinice, zahrada, rolina a spolu zelenárna jest.\nV této daleké vinici výborné víno se rodí, nejen celou zem bohatì zaopatøuje, nýbr¾ v hojnosti ze zemì se vyvá¾í. Nejvýbornìj¹í druh vína zdej¹ího jest Slza Kristova, Lacrima Christi, které¾ na kùøe hory Vezuva po ukoralých, vìkem zvìtøelých lavoproudích se ¹tìpuje, granátové barvy jest, pro sílu ohnì jeho mnoho se ho u¾ívati nemù¾e.\nNa Vezuvu sousedné hoøe, Somma, výborné víno v mnohotnosti se rodí, které ¾e ménì krev obtì¾uje, pøíjemným nápojem stolním bývá. Víno kalabriánské jest svou výborností vùbec známo a ono bílé z ostrovu Ischia a Capri zvlá¹tì u cizincù pochvaly dochází. V¹ecko skoro víno zde dobré a laciné jest, ale chovati se nedá a dalekou cestu pøes moøe konati nemù¾e.\nKdyby zdej¹í obyvatelé tak jako na Rejnì, v Uhøích nebo v Rakousích s vínem zacházeti umìli, velikého zdokonalení schopno by bylo.\nPo horách a v oudolinách, tuènou pastvou oplývajících, stáda bujných, statných býkù se pasou, kteøí svou kostnatostí a vysokými rozlehlými rohy uherské a polské pøedèejí.\nMaso telecí nikde výbornìj¹í se nalézti nemù¾e. Kozí stáda pøes koøenaté náhoøí se honí, bravové abruzz¹tí v¹eobecnì se vyznamenávají. Vepøové tuèní, vìt¹ím dílem èerní, dávno ji¾ jsou schváleni a slaniny zdej¹í, kde¾ velký poèet jich roènì se nakládá, daleko se rozvá¾ejí. Po lesích zvìøe v¹ech druhù hojnost, po jezerách vodních ptákù bezpoètu a v moøi ryb v¹ech druhù pøes potøebu.\nPøirozenost nejen zdej¹í krajinu v¹emi vìcmi k zachování ¾ivota potøebnými obdaøila, ale i krásou v¹elikou pro potì¹ení oka zem vy¹lechtila. Jakého tu kvítí zjara se puèí! Jeho barva, jeho vùnì v¹ecky kvítky na¹ich krajin pøedèí. V ¾ádném paøníku (høíjnu) jasnost barvy jeho nebledne, ani¾ zahradník starostnì jedinkého dochovaje kvìtu, o zachování jeho tøásti se nesmí. Zde v¹ecko pod ¹írým nebem se puèí, barvou jasnou se vyznamenává a líbeznou vùní dýchá. Mezi v¹ím kvítím v¹ak karafiátové zvlá¹tì tady se daøí. Jejich velikost jest neobyèejná; rozliènost barev, mno¾ství na keøi a lehké, ba témìø ¾ádné jich hledìní ku podivu nás nutí.\nKvetoucí aloe (k ní¾ u nás, jestli ve sta letech kdes zakvete, jako k zázraènému obrazu kvìtomilovníci putují) tady nic neobyèejného není. Aloe zde dosahují tlou¹tky stromové i dìlají se z nich ploty. Po pahorcích cypøí¹ ¾alostí, bobkový strom ve ¹vihlém vzrùstu oko na se pøitahuje a nízká myrta a akácie (èili trnovník) lahodné vìtøíky v sobì pøechovávají. Na¹im v¹ak bøezinám a habrovým stráním zjara veselým výhledem a èerstvì zeleným ¹atem se nevyrovnají.\nVá¾ný pohled na huèící jedlový les nebo kurnou borovinu, na tisíce hrdì rostlých, k oblakùm se pnoucích smrkù tady k dokonalé kráse venkovské chybuje. Dubiny najdeme staré, ale na vìt¹í èástce v rovinách. Kopcové v¹ak, vìt¹ím dílem holí, oko urá¾ejí. Moru¹e tak jako v horních Vla¹ích hedbávníky ¾iví a ovoce, pruty, listí a døíví velmi pøíhodnì obyvatelùm poskytuje. V zimì ka¹tanové lesy døíví k palivu dávati musejí. Bukové døíví nebo dubové jest vzácné a draze se prodává.\nzpìt na obsah Dal¹í: Chrámové


Chiptuning Mercedes, chip tuning Mercedes Actros 1835 L | DIESEL TECHNIK\nChiptuning Mercedes Actros 1835 L - 260 kw Chiptuning, zvýšení výkonu motoru, snížení spotřeby, chip tuning se zárukou.\nChiptuning Mercedes Actros 1835 L - 260 kw se zárukou. Zvýšíme výkon a snížíme spotřebu motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw. Na provedený chiptuning poskytujeme záruku v délce 24 měsíců. Chiptuning motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw může uspořit až 15% paliva.\nProč chip tuning od společnosti DISEL TECHNIK? Především proto, že nabízíme značkový chiptuning motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw se zárukou. Díky dlouholetým zkušenostem čipujeme odborně a bez rizika poškození motoru. Na rozdíl od různých "garážových" tunerů nabízíme prvotřídní chiptuning servis.\nSnížení spotřeby a zvýšení výkonu motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw. Jak je to možné? Jednoduše - DIESEL TECHNIK disponuje profesionální technikou, která umožňuje úpravu software řídící jednotky, tedy chiptuning motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw. Díky této úpravě dojde k optimalizaci parametrů řídící jednotky. To má za následek snížení spotřeby a zvýšení výkonu při zachování emisních parametrů a životnosti motoru Mercedes Actros 1835 L - 260 kw.\nChiptuning Mercedes Actros 1835 L - 260 kw. Zvýšení výkonu motoru, snížení spotřeby, chip tuning se zárukou!


Kořen slova učebna – Moderní koupelny\nLogin: heslo: Zapomněli jste heslo? Proveďte rozbor stavby slova : odplavit, podvodní, horský, základna, přehle výprava, rozsypaný, deník, procházka, vycvičit předpona kořen část příponová. K daným kořenům slov utvořte skupiny slov příbuzných: -byt-.\nTvořením slov se zabývá slovotvorba (latinsky derivologie). V češtině se nová slova tvoří. Odvozování (= derivace). Předpona (prefix) – stojí před. Digitální učební materiál.\nSpeciální vzdělávací potřeby: žádné. Klíčová slova : slova příbuzná, slovotvorný zákla odvozování. Seřaď následující slova do skupin podle společného kořene , kořen vypiš před skupinu: myslit, mísit . Druh interaktivity: aktivita. Zapisuj slova do tabulek podle kořene : Přístroj, náro rodný, strojní, nástrojař, národní, strojník předpona kořen přípona rod předpona kořen přípona stroj. Podstatná jména vybarvi červeně, slovesa modře.\nZ úst jí utíkala nová slova. Teď, když rolety v oknech zase vystoupaly a učebna se opět ponořila do světla, si to sobotní odpoledne vybavila. Novou látku rychle pochopila, měla pocit, že je všechno naprosto jasné.


Autodoplňky, které vám zpříjemní cestování - TOPZINE.cz\nAutodoplňky, které vám zpříjemní cestování\nTOPZINE.cz ➤ Cestování ➤ Autodoplňky, které vám zpříjemní cestování\n17. 4. 2020 Komerční sdělení Vstoupit do diskuse\nTémata: auta, Auto\nMáte velkou rodinu, rádi byste ochránili své auto nebo si chcete jen maximálně užívat každou jízdu? Přinášíme vám tipy na užitečné autodoplňky.\nPokud často využíváte veřejná parkoviště a obáváte se, že by vaše auto mohl odřít nezodpovědný řidič, zvažte pořízení lišty na nárazník. Tento nenápadný doplněk vám ušetří spoustu starostí i peněz. V případě lehkého nárazu dojde k poničení pouze samotné lišty, takže nemusíte okamžitě jezdit do autoservisu a platit za opravu.\nJeden zavazadlový prostor už vaší rodině nestačí? K cestám na dovolenou či výlety jsou ideální střešní boxy neboli rakve. Díky nim získáte spoustu prostoru navíc a pohodlně odvezete všechna svá zavazadla. Na výběr máte ze dvou základních typů – zimní a letní. Pokud patříte mezi nadšené lyžaře, pořiďte si zimní box, který je určený především pro přepravu lyží a snowboardů. Bez obav však do něj uložíte jakákoliv jiná zavazadla a naplno ho využijete i během léta. Boxy bývají otevíratelné jednostranně, nebo oboustranně s centrálním zámkem. Střešní boxy mají aerodynamický tvar, díky kterému se nezvyšuje spotřeba paliva, a nezhoršují se jízdní vlastnosti automobilu.\nStále větší oblibě se mezi řidiči těší kamery do auta, které natáčí celý průběh jízdy. Ptáte se, proč byste něco takového měli chtít? Pokud dojde k nehodě, po přehrání záznamu snadno a rychle zjistíte, kdo je viníkem.\nNejen během horkých letních dnů se vám bude hodit cestovní chladnička, kterou je možné napájet z klasické autozásuvky. V chladicím boxu bezpečně převezete chlazené potraviny na chatu i dovolenou, a nezáleží na tom, jak dlouho bude vaše cesta trvat. Box můžete umístit do kufru i za sedadlo, zkrátka kamkoliv, kde budete mít právě místo. V cílové destinaci vám box poslouží jako přenosná chladnička k uchování občerstvení pro celou rodinu.\nAutodoplňky na cesty\nHledáte inspiraci na další autodoplňky? Automobilovedily24.cz nabízí široké spektrum doplňků do interiéru i exteriéru. Rodinám s dětmi se budou hodit autosedačky pro děti, podpůrná sedadla nebo nosiče na kola. Velkým přínosem pro všechny řidiče pak mohou být navigační systémy, držáky na mobilní telefony a parkovací senzory.


JenProŽeny » Rozumný potrat\n19 389. tolik žen u nás vloni podstoupilo interrupci. Matky dvou dětí přitom tvoří celou třetinu z nich. Ony už totiž dobře vědí, co všechno musí při rozhodování vzít v úvahu.\nTy se ještě umocnily ve chvíli, kdy zjistila, že její přítel, se kterým se znala necelý rok, je v exekuci. Udeřila na něj a ukázalo se, že dluh si způsobil pojišťovacím podvodem, za který byl ve vězení. Bydlel v nájmu, auto měl na leasing, ve firmě pracoval na dohodu o práci… Dala si dohromady jedna a jedna, a když se na přítele podívala perspektivou budoucí matky, zjistila, že se těhotenstvím učiní závislou na člověku, který pro ni a jejich společné dítě představuje spíš riziko než bezpečí. Jeho cholerické výlevy najednou taky vnímala z jiného úhlu pohledu, stejně tak občasné lži nebo údaje, které do sebe nezapadaly. Začala i na svůj vztah s ním mít jiné, větší nároky a musela si pozvolna připustit, že ten člověk vlastně není a nebude kvalitním partnerem, o kterého by se mohla opřít, když sama nebude moct, a se kterým je zodpovědné sdílet dítě, ať už vztah vydrží, či ne.\nAutor: Jana CiglerováFoto: Shutterstock


'K jedinečnému Putinovi není zatím alternativa' | Svět | Lidovky.cz\n5. prosince 2011 12:18 Lidovky.cz > Zprávy > Svět\nMOSKVA Premiér je osobnost, v jejímž stínu zůstává i prezident Medveděv, řekl LN Anton Smirnov, jedna z výrazných postav proputinovského mládežnického hnutí Naši.\n„Čechy miluji. Opravdu. Moji rodiče se seznámili v Liberci!“ prohlásil mladý učitel historie Anton Smirnov. Byl přitom nadšený, že vidí českého novináře. „Praha je nádherné město. Každý rok k vám jezdím. Ale teď tam je nějak moc černochů, kteří obchodují s drogami. Jinak je to ale město se zvláštním duchem,“ zasnil se federální komisař proputinovského mládežnického hnutí Naši a ředitel výkonného výboru organizace Stal.\n* LN Proč se do Moskvy sjeli mladí z celého Ruska, aby zde hlasovali, když mají bydliště jinde?\nTo hlavní není, aby tady v Moskvě hlasovali. Musejí tak učinit, protože jsou zde na Fóru občanských aktivistů. Ale jejich úkol spočívá v tom, aby lidem logicky a v klidu vysvětlovali, co všechno se za posledních pět let - od minulých voleb - změnilo. Že je řada pozitivních věcí, o kterých nikdo nechce mluvit. A tito naši mládežníci musejí lidem připomenout, co je v naší zemi pozitivního, že je to zásluha našeho vedení v čele s Vladimirem Vladimirovičem Putinem.\n* LN Stále více Rusů ale poukazuje na nedemokratické metody, kterými premiér Putin a prezident Dmitrij Medveděv řídí zemi. Je zvláštní, že zrovna mladým lidem určitá míra despotismu nevadí. Ba právě naopak...\nVíte, když si vzpomenu na chaos 90. let, jsem šťastný, že to někdo zastavil a zavedl pořádek. Dokázal, že si z nás ve světě přestali dělat legraci. Že si nás zase začali vážit.\n* LN ... nebo se spíš bát?\nTo je stereotyp ještě ze sovětských časů. Není důvod se nás bát. Máme sice zase slušnou armádu, ale její cíle jsou výhradně obranné.\n* LN Vy jste ale tehdy snad ani nebyl na světě?\nByl jsem malý, ale moji rodiče mi vyprávěli, co se v Rusku dělo. Jsem rád, že už to je za námi. Dnes máme naštěstí více demokracie, než mají USA, nezdá se vám?\n* LN Upřímně? Nezdá. A opozice je také krajně nespokojena s poměry, které v Rusku panují. Není mezi opozičními uskupeními nikdo, kdo by dokázal oslovit mladé lidi?\nMladé měl oslovit prezident. Dosud se neprojevuje příliš osobitě. Ale vedle Putina, který je výraznou, nezaměnitelnou osobností, se každý musí ocitnout tak trochu ve stínu. Zatím prostě není v Rusku alternativa k Putinovi. On je jedinečný a plnohodnotného nástupce nemá. Ten ještě musí vyrůst.\n* LN A nevadí vám, že se snaží silou potlačit opoziční hnutí?\nJeště prostě nepřišel čas. Je příliš brzo na to, měnit naše vedení. Musíme se dále rozvíjet, to je jediná možnost. Zatím ať je Medveděv premiér a Putin se vrátí do Kremlu. Ano, Medveděv je skutečně větší liberál než Putin, ale toho zatím potřebujeme mnohem víc.\nBritský tisk: Rusové se už nedají vodit za nos\nMasové protesty v Rusku rozháněla policie\nV. Novák Myslíte velkozloděje Chodorkovského nebo Berezovského?Nebo nacionálbolševika... 14:58 5.12.2011\nV. Novák měla být reakce na p. Tolmana ... 15:49 5.12.2011\nM. Stuchlik Re: Myslíte velkozloděje Chodorkovského chcete nám snad nalhávat, že kromě... 20:18 5.12.2011\nJ. Tolman Jó, není alternativa když se všichni schopní protivníci zlikvidují, pozavírají... 14:28 5.12.2011\nM. Stuchlik Re: Jó, není alternativa Jenže vysvětlete to těm mladým blbům 20:14 5.12.2011


Čínský horoskop na týden 22. - 28. listopad - Astrohled - Kartáři a Astrologové jen pro Vás!\nHome - Články - Čínský horoskop na týden 22. - 28. listopad\nČínský horoskop na týden 22. - 28. listopad\nMěsíc listopad pomalu finišuje a pro mnohé si připravil pár lehkých stresíků a časovou tíseň. Pokud se chcete těmto drobným nepříjemnostem vyhnout, nastudujte si nový čínský horoskop! Když budete vědět, za kterým rohem číhají nástrahy, už vás nezaskočí a zvládnete je levou zadní. A pozor, možná vám týden přinese i nějaké milé překvapení!\nV závěru měsíce roste atraktivita pro okolí. Daří se vám vše, nač jenom pomyslíte, a to právě díky vašemu vzezření. Není divu, že pro méně úspěšné je vaše štěstí trnem v oku. Dejte si pozor na závist, která… ČTĚTE VÍCE!\nMilí Buvolové, nedávná změna konečně začíná přinášet výsledky. Těší vás, že si toho někdo všimne a ocení to chválou. Mezilidské vztahy bohužel nejsou ukázkové. Počítejte s častějšími neshodami i… ČTĚTE VÍCE!\nDobrosrdečnost vám přináší spoustu přátel, ale ne každý, který se kolem vás vyskytuje, to s vámi myslí dobře. Rozdávejte laskavou pomoc jen tomu, kdo si ji zaslouží. Rozhodně se nenechte… ČTĚTE VÍCE!\nČeká vás fantastický týden, kdy se cítíte božsky. Překypujete energií a dobrou náladou. Báječně se vám daří v mezilidských vztazích. Poznáváte inspirativní tváře, ve vzduchu dokonce visí i nová láska! Při vší… ČTĚTE VÍCE!\nMilí Draci, poslední listopadové dny si užijete. Najdete zábavnou činnost, díky níž se vaše nálada zlepší o sto procent. Zadaní se rozhodnou vyzkoušet koníček svého partnera a budou mile překvapeni, jaká… ČTĚTE VÍCE!\nJako by se rok sám o sobě chystal rekapitulovat. Postaví do cesty tváře, se kterými jste se delší dobu neviděli. Je příjemné prohodit pár slov a navázat kontakty, na které jste pomalu zapomněli. Zavzpomínáte… ČTĚTE VÍCE!\nImunita Koní není v těchto dnech v nejlepší kondici. Zapracujte na obranyschopnosti organismu, aby vás nepřekvapil žádný bacil. Dopřejte tělu vitamín C v kombinaci se zinkem, otužujte se, doplňte do jídelníčku… ČTĚTE VÍCE!\nNadcházející týden se nese v duchu seznamování a získávání kontaktů. Hvězdy k vám sesílají spoustu zajímavých tváří a každá z nich má ve vašem životě nějaký význam. Nenechte se zmást prvním… ČTĚTE VÍCE!\nNa konci listopadu zmobilizujete síly. Konkurence vám šlape na paty a přinutí vás bojovat o své místo na slunci. Platí to pro kariéru i lásku! Naštěstí vás hvězdy nenechají ve štychu, dodávají vám spoustu… ČTĚTE VÍCE!\nKněžka lásky pomáhá Kohoutům najít osudovou lásku. Vábí zástup ctitelů a ctitelek, ovšem hlavní iniciativa leží na vašich bedrech. Nestyďte se být aktivnější, oslovujte tváře, které se vám líbí. Žijte společensky… ČTĚTE VÍCE!\nPoslední listopadové dny skrývají naději na seznámení! Jen je potřeba opustit bublinu a zkusit něco nového. Přihlaste se do jazykového kurzu, začněte sportovat, nechte se kamarády vytáhnout do baru. Je důležité… ČTĚTE VÍCE!\nZadaní Vepři prochází menší krizí. S drahou polovičkou se neshodnete v otázce volnočasových aktivit. Každý očekáváte něco jiného a podle hvězd je nejrozumnější dopřát si volnost. Rozhodně z toho nedělejte… ČTĚTE VÍCE!


Umělá úponky Taro Araceae 80 cm\nUmělá úponky Taro Araceae 80 cm 359 Kč\n480 ks skladem ihned k odeslání\nPotos je rod rostlin z čeledi áronovitých.\nPotos je popínavá, rychle rostoucí rostlinka původem z Indonésie. U nás ji znáte i pod jménem "divný Janko" nebo "divoký Janko" .Tyto rostliny rostou poměrně rychle a dosahují délky až 20 m. Na stonku v paždí listů vytváří potos vzdušné kořeny, hlavně ve vlhčím prostředí. Rád se ovíjí kolem opory. V přirozených podmínkách tvoří potos podrost dřevinám. Vzdušnými kořeny se přichytává o kmeny stromů a šplhá se po nich vyšší (podobně jako břečťan ). Roste rychle a je velmi životaschopný. Zajímavou a prospěšnou vlastností této rostliny je, že čistí vzduch od škodlivin.\nNašli byste ho na více místech světa. Například v jihovýchodní Asii, Indonésii a na Šalamounových ostrovech. V tropických deštných pralesech jedná o překrásnou rostlinu, která se s oblibou pnout po stromech, nejednou do závratné výšky. Potosu rostou ve vlhkých tropických deštných lesích, kde rostou jako vysoce šplhající popínavé rostliny po stromech či skalách. Potos je mírně toxický pro lidi, škodlivý pro domácí zvířata.\nNaše umělá úponky potos je dlouhá 80 cm. Je přirozené zelené barvy, se světle zelenými flíčky. Na jedné plastové stonku se nachází 178 listů, které jsou na dotek jako živé a působí velmi realisticky. Dodává se bez květináče se zapichovacím trnem, díky kterému je s úponky jednoduchá manipulace.\nNaše umělá úponky potos dokonale zapadne do jakéhokoliv interiéru. Výborně vyplní "hluchý" prostor ve vašem interiéru. Doporučujeme výběr správného dekorativního květináče z naší široké nabídky. Použijte 2 a více, pokud chcete, aby rostlina měla hustší vzhled. Dají se použít mnohostranně či v kuchyni, ve vaší zimní zahradě nebo vstupním prostoru. Díky vzhledu věrně napodobují přírodu bude tento celek stylovým doplňkem ve vašich obytných a obchodních prostorách, svěžím výrazným ozdobným prvkem vašeho prostředí.\nUmělou úponky můžete kombinovat s jakoukoliv rostlinou. Naše úponky potos bude pěkně ladit s Břečťanem, klidně is podzimním jinanu, či pelargonií. Všechny tyto produkty najdete na naší stránce. Umístění této rostliny do závěsného květináče, do vázy či do aranžmá, jsou perfektní způsoby, jak vytvořit skvělou atmosféru, nebo přidat zelenou rozmanitost.\nKód produktu 20231\nDĺžka 80 cm\nVýška vetvy 10 cm\nPočet vetiev 11 ks\nŠírka listu 9 cm\nPočet listov 178 ks\nDĺžka tŕňa 10 cm\n-21% Umělá úponky Peperomia 80 cm\n-20% Umělá úponky Ginko zelená 80 cm\n-21% Umělá úponky Břečťan bílo-zelená 80 cm\n-20% Umělá girlanda Ginko zelené 190 cm\n-20% Umělá girlanda Ginko žluté 190 cm\n-20% Umělá girlanda Brslen 190 cm\n-20% Umělá úponky Pelargónie zelená 80 cm\n-20% Umělá úponky Bazalka zelená 80 cm\n-21% Umělá úponky difenbachie 80 cm\n-21% Umělá girlanda potos 190 cm\n-20% Umělá úponky Pavinč zelený 80 cm\n-19% Umělá úponka Šípová růže 84 cm\n-21% Umělá girlanda Javor zelený 190 cm\n-21% Umělá girlanda Přísavník 190 cm\n-21% Umělá úponky Kaládium 80 cm\n-21% Umělá úponky Kaládium barevná 80 cm\n-21% Umělá úponky Philodendron Cordatum 80 cm\n-21% Umělá girlanda potos pestrý 190 cm\n-21% Umělá girlanda Begónie 190 cm\n-21% Umělá girlanda červený Javor 190 cm\n-21% Umělá girlanda fitónie 190 cm\n-20% Umělá úponky Břečťan 80 cm\n-20% Umělá úponky Pelargónie zeleno-červená 80cm\n-21% Umělá úponky fitónie červená 80 cm\n-20% Umělá úponky Přísavník 80 cm


Ford Focus dostal pohon zadních kol a osmiválec – Autozine\nFord Focus dostal pohon zadních kol a osmiválec\n9.11.2013 18.8.2021 - Honza Matoušek\nPrvní generace Fodu Focus, která přišla v roce 1998, byla před zásahem jednoho Američana docela obyčejným rodinným autem. Poté, co zmíněný člověk do automobilu investoval 21 000 dolarů (cca 422 000 Kč) se však rodinné auto přeměnilo na pěkného dravce.\nNa první pohled obyčejně vypadající Focus americké specifikace totiž pod svým kabátkem ukrývá pár opravdových pokladů. Pod kapotou totiž není obyčejný zážehový čtyřválec, ale poctivý osmiválec Ford vybavený vačkovou hřídelí E303 o výkonu 344 koní! A to není všechno. Převodovka C4 totiž toto úctyhodné stádo posílá na zadní kola! Ano, čtete správně – zadní kola.\nMajitel tohoto „šíleného“ Focusu se ho nyní chce zbavit. Na prodej je za směšných 18 000 dolarů (cca 362 000 Kč). Pokud máte zájem, podívejte se na tuto stránku, kde se inzerát na speciální Focus nachází.\nPředchozí článek Toyota je evropskou jedničkou ve snižování emisí\nDalší článek Volkswagen Scirocco – Render plánovaného faceliftu


Kdyby jim Gomulka nenechal postavit CMK, tak by na tom byli podobně, i když je to rovina…\nNeví někdo, zda poláci plánují taky změnu trakční soustavy?\nMaximálně na CMK, ale i to je hudba budoucnosti…\nNo pokud bude rychloměr polský,tak bych to viděl klidně i na 280km/h\nKamarád mi říkal, že když dělali na CMK tu rychlostní zkoušku Pendolinem, tak museli na trakcnim vedení trochu zvýšit napětí, protože na tyhle rychlosti je 3kV přeci jen málo.\nCo už nepřekvapí strojvedoucího po průjezdu hranic z PL? Napětí 4000 V. Třeba Lichk-Miedzylesie\nJestli ono to nebude podobné, jako se zvýšením napětí v trolejovém vedení při rekordech TGV. Jednalo se totiž o vyšší napětí mechanické, nikoliv elektrické.\nVzhledem ke kaskádě měničů mezi vedením a asynchronním motorem má velikost (el.) napětí v troleji na dosažitelnou rychlost vliv celkem marginální. Na rozdíl od motrorů napájených přímo z troleje…\nNa peršinku máte na kotvách max. 2300 V, ať je v troleji 2600 nebo 3600 voltů.\nPosledni dobou mám stále častěji chuť emigrovat na sever :-(.\nZa tři týdny budete zpátky. Nadšení z CMK rychle přebije třeba zděšení z NFZ.\nS platem a pracovními podmínkami strojvedoucího bych tam vydržel do smrti.\nTo teda plánujete dost krátkej život.\nVe své podstatě máte pravdu. Jít cca 13-14krat měsíčně do práce a každý měsíc čekat až mi na účet spadne něco okolo 45k. To bych dlouho nevydržel. Máte recht\nTak proč už tam nejste? 😉\nProtože tam strojvedoucím žádných 45k na účet nepadá :). Nedejbože, kdyby přelezli drugi próg podatkowy (32% daň z příjmu).\nTak třeba PKP Cargo nabízí na traťových výkonech 8000 zlotych (viz odkaz rok 2014) a pokud to spočítám dle polské kalkulačky na čistou mzdu, s tím že si zdravotní pojištění zaplatím v ČR tak jsem na 42480 CZK v čistém.\nNabízí 5-8 tisíc.. Jo, pět vám za normu dají. Pět a půl možná. Osmičku za normu samozřejmě ani náhodou, to leda kdybyste měl německej Führerschein. Mínus 18% daň z příjmu, mínus sociál (ZUS) a zdravotko (s polským zaměstnavatelem samozřejmě budete platit składki NFZ, ten vám maximálně vystaví E106 kvůli žluté kartičce u VZP)… z 5500 vám nezbyde ani čtyřka netto. Ale klidně si dál věřte na pohádky :).\nJo no, otázka, co na to manželka/přítelkyně …😊\nbydlím v Hoštejně. A na 6hod se do nedostanou…\nPokud není ultra šotoušek, který se doma vzrušuje nad jízdními řády ze 70. let, tak by bohatě stačil pohled do jízdního řádu.\nTak přidáme chybějící koleje na koridorech alespoň někde, kde to jde. Doděláme ECTS tam, kde chybí (takže skoro všude :). A jedeeeeem také.\nMyslel jsem samozřejmě ETCS.\nNejedem. Pokud stávající koleje umožňují 120-130 kvůli směrovým obloukům, tak nikdo nebuede bourat půlku Českého Brodu a jednu ulici v Kolíně, aby se to tam vešlo.\nJojo, Poláci, to je jiná liga. Kdo by to do nich ještě před deseti lety řekl. Sám jsem se loni přesvědčil, jak pokročili, zatímco u nás O 520 MD a SŽDC furt žvaní a žvaní. Teď se opět řeší Blending Call Velim – Poříčany, kde jou dobré okolnosti pro 200 (a mají na to obrovský balík peněz), ale SŽDC zas hledá argumenty, proč „to nejde“.\nNo a v sousední diskuzi vykřikují jiní šotoušci, jak je to v Polsku tragické a jak nepochopí jiný způsob přepravy než autem :).\nOno to je prostě stejné jako všude (s tím, že jinoligoví Poláci pořád ještě nemají opravený ani např. koridor Warszawa-Poznań-Německo).\nEC 42 zvládne 499,8 km dlouhou trasu Warszawa-Rzepin i s x minutovym pobytem v Poznani za 5:09. Což mi vychází průměrná rychlost cca 100 km/h. Což je rychlejší než naše Pendolino z Bohumína do Františkových Lázní (taky po koridoru) 586 km za 6:26. Tak asi tak\nTak započítávat do toho průjezd Prahou, jen aby vám to vyšlo, samozřejmě můžete.\nCo takhle to pendolíno porovnávat mezi Prahou a Ostravou? 351 km, 2 h 55 minut. Průměr přes 120 km/h.\nPrůjezd Warszawou a Wroclawi a Poznani? A Vy počítáte Pendolino s naklápěcí skříní na hlavním tahu ČR a já EC 42 klasické stavby na trati, která dle zdejších diskutujících není po opravě…\nKatowice – Warszawa Zachodnia. EIP 295km 2h15min průměr přes 130km/h + náskok 10min není nic nestandartního. A pendolíno u nás má často zpoždění…\nNavíc u těch EC Warszawa-Berlin se dá v úseku Warszawa-Rzepin stáhnout 25min zpoždění bez problému (jen jízdou, bez zkracování pobytu ve stanicích). Jinak ty EC mají 12-18min pobyt v Poznani…\nHm, linia nr 3 Warszawa-Poznań je ale aktuálně úplně zavřená :). Ono to samozřejmě z Warszawy do Rzepina není 500 km, to je odklonem přes Bydgoszcz… protože Poláci jsou s rekonstrukcema pozadu a teprve teď dělají nejdůležitější trať E20 (aktuálně Konin-Kutno, což je už taky ve skluzu).\nV Poznani je pobyt 3 minuty, třeba EC46 09:27 až\t09:30. To jen pro přesnost.\nSamozřejmě Praha, je velký problém, ale nejen ta, stačí se jen na SŽDC podívat na mapku „nejvyšších rychlostí“ na našich tratí a každému musí být zřejmé, že jsou na tzv. III. tranzitním železničním koridoru další hluchá (a „přiznaná“ místa se značným propadem rychlosti), a to především úsek Praha – Beroun s maximální rychlostí 85-100 km/h a bohužel nepřiznaný úsek Choceň – Ústí nad Orlicí s rychlostmi 80-90 km/h, byť zde Pendolino nahání minuty proti běžným soupravám, rozhodně jeho rychlost může být vyšší asi o 15%, což je asi 90 – 115 km/h, což má do 160 km/h stále daleko a… Číst vice »\nTak jsem si zrovna před pár dny projel trať Praha-Bohumín-Chalupki-Katowice-Varšava. Jak jsme přijeli hranice do PL, tak se klidná, plynulá, vcelku rychlá cesta změnila tak, že jsme se vrátili v čase 15 let zpátky. A to platilo až do Katowic. Drncání, cukání, kafe by si člověk na stolku nenechal, no prostě těžký, citelný, rozdíl a návrat do minulosti… Od Katowic lepší, teda rychlejší. Cukání soupravy menší. Nicméně proti na cestě po ČR, zejména tedy do Olmíku, se to nedá srovnat. Takže tak za mě.\nA od nového GVD Warszawa-Gdansk 200 km/h.\nMožná na pár úsecích, ta trať je hodně obloukovitá, takže bez naklápění tam nelze čekat zázraky.\nKolik to psali na rynek-kolejowy.pl ? 45% úseku Warszawa-Gdansk rychlost 200\nPolaci, Nemci, Španělé, Italové atp možná. My ale přece máme lokalky jako páteřní system, alespoň dle představ šotoušků. ,,Jede mafinka, sice jen 30 v hodině ale jede, dudum dudum,, 😀\nNo, těch 30 je typických spíš pro zbytek polské sítě. Jestli trochu víte, jak to tam na ne-VRT vypadá…\nA ty to vis, nebo jsi mel jen nejaky vlhky sen a meles hov…nesmysly, jak vetsina pepiku?\nChcipla me koza, ale to nevadi, sousedovi taky! Co na tom, ze mu nechcipla…staci, ze si to myslim ja :))) Tak takhle mysli pepici.\nTakze pro vyjasneni, Polaci zadny VRT nemaji, maji hromadu paternich trati z nichz spousta uz je zmodernizovanych na 140-160\nJo, regionalka je vetsinou polorozpadla nebo uzavrena, takze tam nemaji vetsinou po cem jezdit ty veledulezite regiohnoje.\nTak pokud za VRT považujeme vše pro rychlost 200 a výše…tak od nového GVD tuhle podmínku splňuje 45% úseku Warszawa-Gdansk a CMK už dnes. Na obnovu těch polorozpadlych trati mají 500 mld CZK a modernizaci vozového parku pro regiony je už takřka hotová a na dálkovou dopravu mají 47 mld CZK. Tak asi tak.\nTady je odkaz na těch cca 45-47 mld CZK na modernizaci vlaků dálkové dopravy:\nA info o těch cca 500 mld CZK modernizaci tratí je na FB PKP Intercity, příspěvek ze 13.3.2019 v 17:57.\n….maji hromadu paternich trati z nichz spousta uz je zmodernizovanych na 140-160…\nAno. Bohužel mají stále nemálo pateřních tratí, které na modernizaci čekají, a jezdí se na nich 50 a míň. Prostě mě polská železnice až tak záviděníhodná nepříjde, pokud si myslíte něco jiného, umíte to napsat i slušněji?\nSoupravova inkarnace opět mele nesmysly, ale na to už jsme tady zvyklí.\nNevím proč z toho obvinujete stále nějakou vaši vymyšlenou skupinu. Pravda je, že to prostě bylo zvoleno za Klause jako největší low cost. A bylo to drženo dalších 15 let bez korekce.\nTéměř původní stopa, přejezdy, blbě stanice, blbě zastávky.\nAle musím uznat že i tak to pomohlo.\nAle my už VRT plánujeme jen o jednu generaci dál. Už v roce 2050. To tu sice dost z nás nebude, ale zítřky jsou světlé.\n200 km/h zvladnou nekolik trati. Treba Budejovice. Ale bez etcs je to hazard. Takze se spravne politici a szdc boji bez toho zvysit povolenou rychlost\nBez rekonstrukce nezvládne 200 žádná trať v ČR!\nBudějovice jsou ve stavbě a trať odpovídá návrchové rychlosti 190-200 na docole dlouhých úsecích.\njenže není tam s nejvyšší pravděpodobností na tyhle rychlosti navrhované trakční vedení, délky výhýbek, délky bloků…..\nA hlavne tam ostalo pomerne nemálo priecestí.\nOd Bystřice u Benešova do Nazdic ani jeden přejezd nezůstal a až do Sudoměřic nezůstane, 23-25 km v kuse. Bohužel, v Sudoměřicích přejzd zůstal, stejně tak pár km jižněji Chotoviny. Pak následuje omezení obloukem před Táborem, takže těch 200 přes Chotoviny fyzicky nelze kvůli oblouku. Nestihne se rozjet/zastavit, aby 200 využil. V Táboře má navíc zastavovat. Další přejezd je v Plané nad Lužnicí 8 km za Táborem. Planá – Soběslav projde rekonstrukcí, budou zrušeny přjezdy. V obci Řípec přejezd zůstal, ale nedaleko je nadjezd, přejzd je možné zrušit, pokud se již nestalo. Z Řípce až do Ševětína čisto, od Ševětína… Číst vice »\nPřejezd v Řípci už je jen pro pěší, jako přechod mezi nástupišti.\nCož je ale jenom na půl cesty, protože pro 160 + bude legislativa nejspíše i nadále vyžadovat mimoúrovňový příchod na nástupiště.\nAle samozřejmě, že v rámci určitých úsecích by po drobných úpravách reakce šlo jezdit 200 km/h, nicméně je to hlavně o etcs a o bezúrovňových kříženích, a to nejlépe se souběžným rušením některých přejezdů.\nNo jo, ale cela trat z Prahy do Benesova je 75-120 km/h, od Benesova do Veseli to je jen na nekterych usecich 160 km/h, vetsinou 100-140 km/h, Taborem jen 80km/h…\nDalnice D3 bude cela na 130 km/h a to se uvazuje o zvyseni na 140-150 km/h… celkove ta trat je odsouzena jen jako alternativa silnicni doprave…\nPomohla by vystavba VRT z Prahy do Benesova a zlepseni prujezdu pres Tabor…\nA proč tu ETCS už dáávno tratě nemají? Třea ve Švýcarsku ji má tuším každá lokálka..\nPovolit vyssi rychlost je velice snadne… klidne podepisou cokoliv. I 140, 160, 200km/h na dalnici. Ale uz se nikdo nepta zda to bude bezpecne. Napriklad polska Pendolina maji v podlahach diry po sutrech. Protoze maji povoleno 200 km/h bez zkoumani dusledku. V CR ale je slozite sehnat penize a schopne firmy na vybudovani etcs a prujezdne koleje nadrazim mimo nastupiste. A pak po vybudovani zjistime ze rychle expresy 250km/h jest nemohou, protoze pred nimi jede nakladni vlak ci osobak ci PID linky S 😀 Uz ted Pendolino nemuze misty jest 160km/h kvuli vlaku pred nim…. to ma dva dusledky. Uz… Číst vice »\nZa peníze, co by stál kanál Odra – Labe – Dunaj, by se určitě daly páteřní trati pro nákladní vlaky postavit (upravit).\nTo, co máme, jsou právě velice dobré trati pro nákladní vlaky. Předělávat koridory na 200 a víc je nesmysl, když bychom potom vedle stavěli úplně novou trat pro 120 km/h.\nMyslím, že bychom také chtěli. 🙁\nPočkal bych ty čtyři roky, na výsledek.\n„železniční značky“ je šílená pěst na oko teda…\nAbychom si jenom nestezovali… I my jsme byli na vrcholu. Jeste se pamatuji na doby, kdy u nas jezdil tzv. ‚Modry Sip‘. Tento letajici Hamburcan od byvalych, predvalecnych Risskych Drah (DR) to u nas dokazal rozjet az na tehdy neuveritelnych 165 km/h. Cestovni rychlost se ale postupne snizovala, spolecne s nedostatkem (zakazem dovozu) nahradnich dilu ze Zapadu (SRN). Ale jeste v padesatych letech to byl uzasny zazitek. Na tu cestu se svoji milovanou tetinkou nezapomenu. Pak ale prisly sedesata leta a unifikace u CSD. Pote tu byl jeste zablesk na konci 80. let a s nim prichod Asynchrona…\njakou souvislost s naší bídnou kolejovou infrastrukturou má asynchon??\nAsynchron byl, pokud vim, soucasti velkoryseho planu tehdejsich CSD na vystavbu/rekonstrukci koridoru na konci 80. let, kdy se pocitalo i s rychlosti kolem 200 km/h. Pocatek vystavby byl tusim planovan do dalsi petiletky (tedy nejspise 2. poloviny 90. let). Bohuzel vetsina projektu skoncila s rokem 1989 – at uz kvuli financim, jinemu politickemu klimatu, ci proste kvuli prehodnoceni strategie vyuziti infrastruktury (silnicni doprava na ukor zeleznicni). Jedine na co se ekonomika CSSR zmohla v te dobe byla modernizace useku u Prerova a pozdeji byly plany upraveny a prehodnoceny (uskromneny).\nTyhle pohádky o tom, jak sametová revoluce zabránila ambiciozní modernizaci ČSD doporučuju nevynášet mimo okruh podobně postižených.\nTechnologicky bylo pro komunisty naprosto nereálné postavit cokoliv podobného jako jsou dnešní koridory a ekonomicky bylo zcela nereálné to zafinancovat.\nZáblesk v podobě 2600 kW a Vmax 120 km/h. To i ten Banán ze 70 let byl srovnatelnější se západní produkcí. Vždyť je to slabší než Eso nebo Pralinka.\nTechnická: Od WW2 jsme postupně zaostávali. Takže logicky čím více zpět v čase, tím se Západem srovnatelnější, tj. ten skok mezi 1974 a 1987 (nebo kdy Asynchron vylezl) není žádné překvapení nebo anomálie. 🙂\nSnad i to Polsko ma rychlejsi povolovaci procesy. Kez by alespon trat do Prerova byla skutecne dostavena do roku 2025 (dle SZDC). Nevite nekdo z Vas, jak je tato stavba daleko? Byl bych rad, kdybych mohl zustat hrdy na nas technicky pokrok.\nS pozdravem, Alfons\nStavba je v „dohlednu“, ale zároveň ve fázi zbožného přání. A rok 25 realistickým pohledem nehrozí 😊\nPřed 15 lety to bylo ve stejné stavu jako dneska. Podle tehdejších plánů jsme si už tři roky měli vozit zadnice pořádným fofrem. Bagr nevidět, stavbě nevěřit.\nHned tak ta trať Brno – Přerov nebude. Už před 5 lety to bylo za 5 let. A teď je to zas za těch 4 až 5 let. A za 5 let na tom budeme stejně. Doteď jsem tomu tak trošku věřil, že to snad bude, protože na trati 300 se nic nedělo. Nic ve smyslu velkých oprav, rekonstrukcí tratě či zabzař… Což jinými slovy znamená – přestavba za chvíli bude, nemá smysl to opravovat… Ale nyní se už druhým rokem postupně mění koleje a mírně zvyšují rychlosti. Nové jsou TK mezi Nezamyslicemi a Němčicemi (z 90 km/h na 100… Číst vice »\nTady jen pár fotek z omezení rychlosti na mostě přes Moravu a současné reko hlavní koleje v Nezamyslicích:\nTo je taky výkon… Trať ze sedmdesátých let 20. století, trasovaná na 250 km/h, ale tou rychlostí se tam začne jezdit po skoro padesáti letech…\nAle pořád jsou lepší než my v Česku, 200 je sen zadlouho a trať na 250 čirá fantazie počítám….\nTo je asi taková východní tradice. U nás třeba lokomotivy (1974 -> 1998), a samozřejmě tratě na 150 km/h (cca 1957 -> cca 1997, mám na mysli přeložky z doby „první koridorizace“ Praha – Olomouc). 🙂\nOno to totiž bylo tak, že nebyly lokomotivy na 160 a víc, tak nebyl důvod stavět tratně na 160 a víc. Argumentace kruhem proč nic nedělat.\nTotiž takle: Nebyly lokomotivy, nebyla potřeba železnice. A protože nebyla železnice, nebyly potřeba ani lkomotivy. Císařpán byl vůl, že vůbec něco stavěl. Teda pardon, Císařpán nebyl vůl, Císařpán byl korunovanej.\nPrávě, že ne. Koncem padesátek ty tratě na 150 km/h byly funglový, akorát vlaky jen na 120. No a zhruba v době, kdy se ty tratě zase rozpadly, tak „se objevily“ mašiny na 160. Čili se to prostě jen tak nějak nepotkalo v čase. 🙂 Vámi zmíněná slepicovejcoidní logika, proč „nic nemá smysl“, se uplatňuje až někdy později, tipuji nejdříve na osmdesátky.\nNěco jiného je ovšem trasovat tratě v expruských řídce obydlených rovinách a něco jiného je zkoušet to v české „hrbaté“ zalidněné kotlině …\nSouhlas. Zase takové Německo má stejně členitý terén a VRT má.\nJasně. Postaví se VRT a hned všichni pojedou vlakem, že? Pokud cena lístků bude 69 EUR. Tak můžete po VRT vozit max. boháči nebo 2.alternativní možnost, vzduch.\nCože? 69 € je cena za ICE Vídeň – Frankfurt nad Mohanem.\nA jak se dívám, tak Night Jet se dá na 2 týdny dopředu koupit dokonce za 59,90 € a nejlevnější sedačka přes noc je za 49,90 €. Podotýkám, že to je 715 kilometrů.\nJenže Německo má 8x víc obyvatel než Česko a od severu na jih je vzdušnou čarou vzdálenost 800 km – to jsou zcela jiné základní vstupní předpoklady pro budování dopravních staveb, než z jakých může vycházet ČR. Aby bylo jasno: netvrdím a ani tvrdit nechci, že bychom neměli mít možnost se po ČR přesouvat rychle, ale ta výchozí premisa platná pro velké české investice do železnice už od 80. let minulého století, totiž že musejí fungovat (a proto i být budovány) v nějakém širším „nadnárodním“ kontextu, protože sami na jejich ekonomicky efektivní výstavbu nemáme dost prostředků, platí stále a bude… Číst vice »\nCMK vede nikoli přes bývalý pruský, ale ruský zábor 😉\nTak tohle slyším úplně na všechno. Proč u nás nejsou dálnice, proč není VRT, proč nebyl signál 3G. Prože kopečky. Co mají říkat Švýcaři?\nTak pro Švýcary hlavně není rychlost CÍL (jako u nás), ale PROSTŘEDEK k dosažení požadovaných jízdních dob a návazností v uzlových stanicích, protože to je smysl Swiss Travel System. My se tady dohadujeme, jestli je 250 km/h dost nebo málo, ale o rychlost tady ve skutečnosti vůbec nejde. Měli bychom mít především doladěný celý systém, abychom ušetřených 10 minut nepromrhali na mizerných přestupech s ne/návaznostech.\nNěkde (Praha – Brno) to problém je. Ale jsou místa, kde by to docela dobře šlo a problém je hlavně „nevůle“…\nPřesně. Kdo chce, hledá způsoby. Kdo nechce, hledá důvody.\nPřesně. Kdo chce hledá způsoby, ale blbé způsoby. Kdo nechce, aby se jen tak vyhodilo z okna 300 miliard, tak hledá důvody. Já nejsem zastáncem VRT, samozřejmě rád bych ze štatlu v cajzlu byl za hodinu, ale otázka zní, jestli kvůli VRT se nebudou muset trojnásobně zvýšit platy. ( Cena jízdenek). Po ujasnění samozřejmě můžeme jít stavět. To mě vadí nejvíce, srovnání Německa (80 milionová země) s 10 milonovou zemí. Pro všichni, kteří si myslí, že to jen tak jde a nic se nemusí řešit, tak Westbahn v Rakousku je pouze přestavba rovné tratě. V tomto území se nenacházejí nic… Číst vice »\nAlpy tam nejsou? Tak proč je Neue Wesbahn jeden tunel za druhým? 16 jestli dobře počítám, a to jen cestou z Vídně do Lince. Neplancejte tady nesmysly.


Internetový portál bezpečnosti potravin - Ministr zemědělství: Chovatelé prasat čelí krizi, lidé jim mohou pomoci nákupem tuzemského masa\nÚKZÚZ: Zlaté žloutnutí révy (GFDP) (26.5.2022)\nVeterinární dozor cvičil spolupráci při likvidaci nebezpečných nákaz v chovech (26.5.2022)\nVK EFSA: návrhu protokolu pro hodnocení nebezpečí pro ftaláty a další změkčovadla (26.5.2022)\nHrozí lidstvu hlad? přijďte diskutovat na Veletrh vědy - 3. 6. (25.5.2022)\nSeminář „SMART technologie v integrované ochraně zelenin“ (25.5.2022)\nMinistr zemědělství: Pro posílení výroby potravin podporujeme větší flexibilitu společné zemědělské politiky i v roce 2023 (25.5.2022)\nZpráva o činnosti Sekce zemědělských vstupů ÚKZÚZ za rok 2021 (24.5.2022)\nVarování spotřebitelům: SZPI zjistila oplatky s několikanásobně vyšším obsahem alergenu arašídy oproti informaci na obalu (28.4.2022)\nNová studie hodnotící nebezpečí mytí syrové drůbeže (28.4.2022)\nVýtvarná soutěž pro děti při příležitosti oslav Světového dne bezpečnosti potravin (2.5.2022)\nPřidat článek Ministr zemědělství: Chovatelé prasat čelí krizi, lidé jim mohou pomoci nákupem tuzemského masa do kategorie\nMinistr zemědělství: Chovatelé prasat čelí krizi, lidé jim mohou pomoci nákupem tuzemského masa\nAutor: Ministerstvo zemědělství\nTisková zpráva Ministerstva zemědělství\nSituace v sektoru vepřového masa je i nadále kritická a hrozí uzavírání některých podniků a nedostatek českého vepřového masa ke koupi. Ministerstvo zemědělství (MZe) hledá způsoby, jak chovatelům co nejvíce pomoci. Opakovaně na Radách pro zemědělství v Bruselu požaduje po Evropské komisi zavedení mimořádných podpor pro tento sektor. MZe proplatí chovatelům v národních dotacích přes miliardu korun, i sami chovatelé se snaží situaci řešit například prodejem masa ze dvora.\n„Chovatelé nyní produkují hluboce pod výrobními náklady a to je dlouhodobě neudržitelné. Opakovaně žádáme pomoc z Evropské unie, vyplatíme také národní dotace v sektoru vepřového v plné výši. Čeští zemědělci také spustili portál, na kterém mohou lidé nakoupit maso přímo od zemědělce ve svém okolí. Tento projekt má naši plnou podporu,“ řekl ministr zemědělství Miroslav Toman.\nS ohledem na tíživou situaci Ministerstvo rozhodlo, že za dotační období 2020/2021 vyplatí chovatelům prasat finanční prostředky na národní dotační programy pro chovy prasat v plné výši. Do tohoto sektoru v rámci vybraných dotačních programů určených na ozdravování chovů prasat a zlepšení jejich životních podmínek bude vyplaceno celkem 1,174 mld. Kč.\nČeská strana opakovaně upozorňuje na problém v sektoru vepřového masa na jednáních v Bruselu a požaduje zavedení mimořádných podpor pro chovatele. Na poslední prosincové Radě se k Česku přidalo mnoho dalších států včetně Rakouska, Belgie, Slovenska nebo Francie, je tedy patrné, že sektor má problémy napříč Evropou. Ceny zemědělských výrobců v ČR klesly v průběhu dvou let o 30 %, rostou ceny energií i krmiv. Chovatelé podle Agrární komory prodělávají 800 až 1000 Kč na každém praseti.\nČeským zemědělcům pomůže, pokud spotřebitelé budou nakupovat české maso. Na portálu Nasizemedelci.cz je možné vyhledat nejbližšího zemědělce, od kterého si lidé mohou nakoupit maso přímo ze dvora. Webová stránka zaručuje český původ masa, jeho kvalitu i bezpečnost. Jde také o výhodné ceny bez marže obchodníků.


Naše poradna: Výživné na děti – Respondeo\nNaše poradna: Výživné na děti\nRozešla jsem se s přítelem, máme spolu nezletilé děti, jak upravit výživné?\nVýživné (společně s péčí o dítě, případně také úpravou styku) lze upravit buď písemnou dohodou rodičů nebo návrhem k soudu v případě, že se rodiče nedomluví. Na rozdíl od dohody manželů není u dohody nesezdaného páru třeba, aby ji schválil soud.\nV případě rozvodu manželů řeší úpravu poměrů k dětem opatrovnický soud, a buď formou schválení dohody, případně rozhodne o návrhu rodičů.\nJak stanovit výši výživného na děti?\nVýše výživného není stanovena žádným předpisem, vychází se z věku a potřeb dětí a majetkové situace rodičů. Existují ale orientační tabulky Ministerstva spravedlnosti, podle kterých se lze rámcově řídit:\nTabulka vychází z věku dítěte a čistého příjmu rodiče, který má výživné platit.\nMusí mě u soudu zastoupit advokát? Kolik řízení stojí?\nNe, advokátní zastoupení je u opatrovnického řízení nepovinné. Pokud je ale druhý z rodičů zastoupen advokátem či hrozí riziko, že dojde ke sporu, je vhodné advokátní zastoupení zvážit.\nOpatrovnické řízení je bezplatné. Pokud je ale rodič zastoupen advokátem, jeho náklady si hradí sám.\nDruhý rodič mi neplatí výživné, co mám dělat?\nVýživné lze vymáhat exekučně – rozsudek o výživném či schválená dohoda slouží jako tzv. exekuční titul (tj. dokument, na jehož základě lze nařídit exekuci), stačí sepsat a zaslat zvolenému exekutorskému úřadu (jejich seznam lze nalézt na www.ekcr.cz) návrh na nařízení exekuce. Výživné je tzv. přednostní pohledávka, má tedy přednost před ostatními (a v případě srážek ze mzdy se sráží větší částka). Exekuce lze vymáhat jak dlužné, tak běžné výživné. V rámci nařízené exekuce může exekutor povinnému rodiči pozastavit řidičské oprávnění, pokud mu neslouží jako zdroj obživy (řidič kamionu, taxikář apod.).\nDruhou variantou je dát návrh na výkon rozhodnutí k soudu.\nMám na vymáhání výživného nějakou lhůtu?\nVýživné se promlčuje po 3 letech (to, které je splatné od 1. 1. 2014 a později; starší výživné se promlčovalo po 10 letech). V této lhůtě je tedy vhodné podat návrh na exekuci nebo výkon rozhodnutí, případně i trestní oznámení.\nDal/a jsem návrh na nařízení exekuce, ale druhý rodič nemá žádné příjmy, bydlí po kamarádech a nemá žádný majetek, takže mu exekutor nic nemůže zabavit\nV tomto případě je vhodné vytrvat, může se stát, že povinný např. zdědí majetek, začne legálně pracovat apod. Bohužel jsou ale rodiče, kteří se placení výživného úspěšně vyhýbají dlouhodobě. Neplnění vyživovací povinnosti je trestný čin (v případě neplacení výživného 4 měsíce a více), je tedy možné podat trestní oznámení; v ideálním případě bude rodiči uložen trest a zároveň povinnost výživné doplatit.\nDalší variantou je vyžadovat výživné po prarodičích – v tomto případě je však třeba počítat, že soud stanoví vyživovací povinnost všem prarodičům.\nDokdy platí vyživovací povinnost?\nV zásadě do té doby, než je dítě schopno se samo živit (např. nastoupí do zaměstnání). V případě pochybností rozhodne o zrušení vyživovací povinnosti na návrh povinného rodiče soud.\nJaroslav Husák2019-05-15T14:08:49+01:0006. 05. 2019|Zaostřeno|


FOTBAL příprava: Nitra – Opava 1:3 - Opavský a hlučínský deník\nFOTBAL příprava: Nitra – Opava 1:3\nFotbalisté Slezského FC si na závěr soustředění v Uherském Brodě poradili se slovenskou Nitrou hrající druhou nejvyšší soutěž. Opavští byli po většinu utkání aktivnějším celkem a nakonec zvítězili přesvědčivě 3:1.\nFC Nitra – Slezský FC Opava 1:3Foto: DENÍK / František Géla\nOpava začala aktivně a Nitra měla problémy. Slezany mohl do vedení poslat Jursa, jenž zahrával přímý kop zhruba z dvaceti metrů a brankář jeho pumelici vytáhl z šibenice. Pak Smola vysunul Kuzmanoviće, ale toho vychytal Hroššo.\nSlezané se dočkali zhruba po deseti minutách hry. Jursa získal odražený balon, ostrým centrem našel Kuzmanoviće a ten hlavičkou mezi nohy brankáře otevřel skóre. Krátce nato nadvakrát skóroval kanonýr Smola, ale kvůli ofsajdu mu rozhodčí gól neuznali.\nPo změně stran předvedla Opava nádhernou kombinaci. Matěj Helebrand předal míč Mozolovi, ten rozběhl Kuzmanoviće, jenž poslal ostrý balon do vápna na Jurečku. Ten ale vystřelil jen do připraveného Hrošša. Poté nebezpečně hlavičkoval Puškáč, ale skóre se neměnilo.\nSlezský FC byl aktivnějším celkem a brzy přidal další zásah. Mozol nejprve ze slibné standardky napálil zeď, ale Opavští získali balon a Mozol parádní střelou z otočky pod břevno zvýšil na 2:0 pro Opavu.\nTa svého slovenského soupeře začala motat. Puškáč si krásně narazil se Zapalačem, jenž minul poloprázdnou bránu Nitry. Vzápětí však Jursa dalším povedeným centrem našel hlavu Matěje Helebranda a ten se trefil přesně k tyči – 3:0.\nSlovenský celek v závěru korigoval skóre gólem Steinhubla z penalty na konečných 3:1. Předtím ještě vytáhl přízemní střelu mimo tyče opavské brány gólman Godula.\nFC Nitra – Slezský FC Opava 1:3 (0:1)\nOpava: Fendrich (46. Godula) – Hrabina (46. M. Helebrand), Radić, Simerský (46. Žídek), Čelůstka – Schaffartzik (46. Mozol) – Grussmann (46. Jurečka), Jursa, Zapalač – Smola (46. Puškáč), Kuzmanovič. Trenér: Roman Skuhravý


24Zprávy - DO KINA: Polistopadová Amnestie se postaví proti velké jízdě Le Mans 66\nhttp://www.24zpravy.com/cestovani/do-kina-polistopadova-amnestie-se-postavi-proti-velke-jizde-le-mans-66/376742-zpravy listopadu 14, 2019 129\nFilm Amnestie, kde v režii Jonáše Karáska hrají Aňa Geislerová či Marek Vašut, mapuje nedávnou historii. A to od totality přes revoluci až po amnestie prezidenta Václava Havla, které vyvolaly vězeňské nepokoje.\nSportovní drama Le Mans 66 líčí ročník čtyřiadvacetihodinového závodu, v němž značka Ferrari našla přemožitele. Zábavnou dvojici ve službách automobilky Ford hrají skvěle Matt Damon a Christian Bale.\nHoror Doktor Spánek od Stephena Kinga napovídá už distribučním názvem, kdo je autor předlohy, jež navazuje na slavné Osvícení. Po čtyřiceti letech musí již dospělı syn čili Ewan McGregor opět využít svůj zvláštní dar.\nPříběhu Karel, já a ty, jehož režisér Bohdan Karásek si tu zahrál po boku Jenovéfy Bokové, říká sám jeho autor bytovı film. Sleduje hrdinku putující mezi manželem a kamarády, vlastně pouze jejich hovory o životě.\nTaké režisér Xavier Dolan si ve svém snímku Matthias a Maxime zahrál osobně. Ztvárnil jednoho z titulních hrdinů dávnıch kamarádů, jejichž vztah se začne měnit, když se mají před kamerou políbit.\nDánská komedie Falešně líčí vězeňské osudy bankéře, kterı dostal trest za investiční podvody a za mřížemi se zapojí do pěveckého sboru. Ale i tady jej žene vpřed jeho arogance a touha po moci.\nČínská rodinná sága Sbohem, synu se odehrává během třiceti let, za časů politiky jednoho dítěte. Ne každı asi ocení netradiční střih a tříhodinovou délku nevšední soukromé kroniky.\nKanadskı dokument Antropocén: Epocha člověka se zaměřuje na devastaci naší planety. Trojice tvůrců jej točila čtyři roky a pořídila působivé obrazy hrozící zkázy. Ukázky a komentář najdete na videu.\nPodíl Evropy na produkci aut klesne podle průzkumu za deset let na pět procentt


Apple vydal iTunes 10.5 – Letem světem Applem\nApple právě vydal novou verzi multimediálního přehrávače pro Mac a Windows, iTunes 10.5. Tato verze je nutná pro nainstalování nového operačního systému pro multimediální přehrávače iPod touch, mobilní telefony iPhone a tablety iPad, iOS 5.0 který výjde během zítřejšího dne. Stahovat můžete přes Software Update ve vašem Mac OS X 10.6.8 Snow Leopard nebo Mac OS X 10.7 Lion. Aktualizaci je možné stáhnout také prostřednictvím webových stránek společnosti Apple Inc. zde. Nejzásadnější změnou iTunes 10.5 je kromě podpory iOS 5, iPhone 4S a iCloudu zejména oficiální zařazení české lokalizace. iTunes 10.5 je nyní plně v češtině.\niTunes 10.5 si můžete zdarma stáhnout pro Mac OS X/Windows zde


Z deníku zoufalého otce | Blesk.cz\n8. listopadu 2009 ● 14:21\nSynáček byl dnes obzvláště Šťastný a pořád se z něčeho radoval. Do všech her se pouštěl s velkým nadšením. Nejvíc ho zaujala helikoptéra na vysílačku , že pořád lítal z pokoje do pokoje a učil se přistávat a dělat letecké akrobacie.\nSilný zážitek z jeho matky spočíval v tom, že matka úplně zapomněla, že mi má dnes syna předat. Nebyla vůbec doma. Přišla mi otevřít polorodá sestra mého synka a ta letěla shánět mámu.\nTa asi po 4 minutách přišla s otevřenou láhví piva a hrozně se smála , že neví kolikátého je, co je dneska za den a co tady vlastně dělám. Že se teda omlouvá, že úplně zapomněla, že mi má předat synka. Donesla si papír a říkala, že neví co vlastně chce psát, že ji rozčiluje dcera, se kterou si neví rady.\nPrý 13letou dceru nechce nikdo hlídat ( což jsem nepochopil, jak hlídat ). Několikrát opakovala , že neví kdo vlastně jsem a hlavně dodávala, jak se jmenuju.\nTak jsem jí řekl, že jestli chce sepisovat papír o předání , tak by to mohla vědět a jestli to neví ona, tak já pak asi taky nevím. Její dcera jí nakonec moje jméno nadiktovala. Pak se smíchem vcouvala do dveří domu opíraje se o dveřní rám.\nKdyž jsem synka vracel se svými rodiči , tak polohlasně říkala, že se chce domluvit, abych synkovi koupil na vánoce dvoje tepláky 145, aby byly větší, že mu je koupit nemůže.\nZdraví Jirka Šťastný ze Zábřehu\nMáte podobný zážitek? Pište na adresu online@blesk.cz


Záchranáři pořádali nebezpečnou výpravu. Muž zatím klidně spal na hřebenu v Jeseníkách — ČT24 — Česká televize\nZáchranáři pořádali nebezpečnou výpravu. Muž zatím klidně spal na hřebenu v Jeseníkách\n4. 1. 2019 Jeseník\nV silném větru a husté mlze pátrali v noci na pátek jeseničtí horští záchranáři po mladém muži, který se rozhodl bivakovat na hřebeni. Jeho telefon byl nedostupný. Muže hledala horská služba na lyžích, kvůli počasí nemohli záchranáři použít ani čtyřkolky.\nMuže našli nakonec spát v hřebenovém přístřešku, informoval mluvčí Horské služby Radek Zeman. Jesenická horská služba znovu apeluje na návštěvníky hor, aby se nyní vzhledem k počasí nevydávali na hřebenové túry.\n„Mladý muž oznámil přítelkyni, že si potřebuje vyčistit hlavu pobytem v horách. Vyrazil tedy bivakovat na hřebeny a domluvil se s ní, že budou v telefonickém spojení. Naposledy se jí ozval večer s tím, že se chystá k přenocování,“ uvedl Jiří Hejtmánek z jesenické horské služby Jeseníky.\nKdyž se už turista neozval, žena se mu pokusila dovolat, ale marně. V deset hodin večer se obrátila na horskou službu. „Neměli jsme přesně určené místo, kde by se její přítel mohl nacházet, ihned jsme ovšem vypravili pátrací tým ze stanice v Karlově,“ popsal Hejtmánek.\nNáročný zásah po vlastních nohou\nPro horské záchranáře nastala perná noční směna. Vzhledem ke sněhové pokrývce, mlze a silnému větru neměli ani šanci použít čtyřkolky s pásovým podvozkem nebo sněžné skútry.\n„Dojeli jen asi dva kilometry pod hřeben a dál museli hledat v doslova vražedných podmínkách na lyžích. Asi hodinu po půlnoci pak mladého muže našli v hřebenovém přístřešku, jak klidně a bezpečně spí.“\nmluvčí Horské služby\nVydáno pod RegionyOlomoucký krajJeseníkPočasíHorská služba