Dotazy a zajímavosti - Česká správa sociálního zabezpečení\n1. Na jakém principu je založeno důchodové a nemocenské pojištění?\nDůchodové a nemocenské pojištění je založeno na pojistném principu, tj. na pravidelném placení příspěvku – pojistného. Peníze, které ČSSZ na pojistném vybere, tvoří více než třetinu příjmů státního rozpočtu. Pojistné na sociální zabezpečení upravuje zákon č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a zahrnuje platby na důchodové pojištění, na nemocenské pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti.\n2. Jaké jsou povinnosti občana vyplývající ze zahájení SVČ?\nPo zahájení samostatné výdělečné činnosti, má OSVČ povinnost oznámit správě sociálního zabezpečení, příslušné podle místa trvalého pobytu, den zahájení této činnosti a to buď přímo prostřednictvím jednotného registračního formuláře na živnostenském úřadě vyplněním přílohy pro ČSSZ, nebo podáním předepsaného tiskopisu elektronicky prostřednictvím datové schránky nebo s elektronickým podpisem či v analogové podobě nejpozději do osmého dne kalendářního měsíce následujícího po měsíci, v němž byla tato činnost zahájena. Při nedodržení uvedené lhůty, může OSSZ uložit OSVČ pokutu až do výše 10 000 Kč.\nOznámením zahájení činnosti vznikají další stanovené povinnosti uvedené v příslušných zákonech (č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění; č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení; č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociálním zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů), tj. např. placení záloh na pojistné v případě výkonu hlavní činnosti, či doložení některého z povinně dokládaných zákonných důvodů, pokud OSVČ chce činnost vykonávat jako vedlejší. Další povinností je podání přehledu o příjmech a výdajích za kalendářní rok.\n3. Jaké mám jako OSVČ povinnosti vůči správě sociálního zabezpečení?\nK hlavním povinnostem OSVČ v rámci sociálního zabezpečení patří každoroční podávání přehledu o příjmech a výdajích, placení záloh na pojistné, a také oznamování rozhodných skutečností (tj. zejména zahájení, přerušení a ukončení činnosti, zánik oprávnění vykonávat činnost, vznik nebo zánik důvodů pro posouzení činnosti jako vedlejší).\n4. Na které správě sociálního zabezpečení se mám jako OSVČ zaregistrovat? Podle místa bydliště nebo podle výkonu činnosti? Nebo je jedno, kterou pobočku zvolím?\nMístní příslušnost OSSZ se řídí místem trvalého pobytu občana (OSVČ) nebo místem hlášeného pobytu v ČR. Pokud máte trvalé bydliště v Praze, můžete zahájení samostatné výdělečné činnosti oznámit kterémukoliv územnímu pracovišti Pražské správy sociálního zabezpečení (PSSZ).\n5. Jaká je výše záloh pro placení pojistného v souvislosti se zahájením samostatné výdělečně činnosti?\nOSVČ vykonávající hlavní samostatnou výdělečnou činnost je povinna platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění aspoň v minimální výši ode dne zahájení činnosti. OSVČ vykonávající vedlejší činnost je povinna platit zálohy v případě, že se k důchodovému pojištění sama přihlásí nebo v případě, že v předchozím kalendářním roce vykonávala samostatnou výdělečnou činnost a její daňový základ založil účast na pojištění. Výši minimálních záloh pro tento rok naleznete zde.\n6. Jaká je výše pojistného, které je OSVČ povinna ze zákona odvádět?\nVe smyslu ustanovení § 5b zákona č. 589/1992, Sb., o pojistném na sociálním zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, je vyměřovacím základem OSVČ pro pojistné na důchodové pojištění částka, kterou si určí, ne však méně než 50 % daňového základu; daňovým základem se pro účely tohoto zákona rozumí dílčí základ daně z příjmů ze samostatné činnosti podle zákona o daních z příjmů, které jsou nebo by byly, pokud by podléhaly zdanění v České republice, předmětem daně z příjmů fyzických osob.\nZ takto stanoveného vyměřovacího základu činí výše pojistného na důchodové pojištění 29,2 %. Uvedený vyměřovací základ (základ pojistného) však nesmí činit méně než je zákonem stanovený vyměřovací základ ve výši tzv. absolutního minima. Přehled minimálních ročních vyměřovacích základů, včetně rozdělení výše podle charakteru samostatné výdělečné činnosti (hlavní /vedlejší) naleznete zde.\n7. Jaká je výše zálohy na důchodové pojištění a pojistného na nemocenské pojištění?\nU OSVČ, která vykonávala samostatnou výdělečnou činnost v předcházejícím kalendářním roce, činí výše měsíčního vyměřovacího základu 50 % z částky rovnající se průměru, který z daňového základu podle § 5b odst. 1 zák. č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociálním zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, za tento rok připadá na jeden kalendářní měsíc, v němž aspoň po část tohoto měsíce byla vykonávána samostatná výdělečná činnost, s tím, že pokud by výše takto stanoveného měsíčního vyměřovacího základu přesáhla částku ve výši jedné dvanáctiny maximálního vyměřovacího základu, činí měsíční vyměřovací základ tuto částku.\nMinimální výši zálohy na pojistné na důchodové pojištění pro OSVČ vykonávající hlavní nebo vedlejší činnost v daném roce uvádíme zde. Vyměřovacím základem OSVČ pro pojistné na nemocenské pojištění je měsíční základ, jehož výši určuje OSVČ svou platbou pojistného. Měsíční základ však nemůže být nižší než dvojnásobek částky rozhodné podle předpisů o nemocenském pojištění pro účast zaměstnanců na nemocenském pojištění a zároveň nemůže být vyšší, než maximální měsíční (vyměřovací) základ nemocenského pojištění. Maximální měsíční základ NP se stanoví pro každou OSVČ individuálně, ve výši částky rovnající se průměru, který z určeného (vypočteného) vyměřovacího základu na posledním přehledu o příjmech a výdajích, připadá na jeden kalendářní měsíc výkonu činnosti, přičemž k přehledu staršímu tří let se nepřihlíží. Je-li vypočtený průměr nižší než minimální měsíční základ, je měsíční základ roven minimálnímu měsíčnímu základu. Byla-li v kalendářním roce, který bezprostředně předchází kalendářnímu roku, ve kterém se pojistné na nemocenské pojištění platí, samostatná výdělečná činnost zahájena (znovuzahájena), lze určený (vypočtený) vyměřovací základ za takový kalendářní rok použít pouze v případě, že činnost byla vykonávána alespoň ve čtyřech kalendářních měsících. Nelze-li určit maximální měsíční základ nemocenského pojištění z naposledy podaného přehledu o příjmech a výdajích, rovná se tento polovině průměrné mzdy platné pro daný kalendářní rok. Jestliže však OSVČ přehled o příjmech a výdajích nepodá ve stanovené lhůtě, je maximální měsíční základ následně stanoven ve výši minimálního měsíčního základu a to až do měsíce, ve kterém bude opožděně přehled o příjmech a výdajích podán. Pokud v předchozím roce měla OSVČ nárok na výplatu dávky z nemocenského pojištění OSVČ po celou dobu výkonu činnosti, pro výpočet maximálního měsíčního vyměřovacího základu se použije rok předcházející roku, ve kterém trval nárok na výplatu dávky. Více naleznete zde.\nPojistné z vyměřovacího základu činí 2,1 %. Nejnižší pojistné na nemocenské pojištění v daném roce viz zde.\n9. Jsem OSVČ, jaká je výše minimálních měsíčních záloh, abych měla slušný důchod?\nVýše měsíčních záloh nemá na výši důchodu vliv. Rozhodující je výše ročního určeného vyměřovacího základu. Výše dávky důchodového pojištění je závislá nejen na délce doby důchodového pojištění, ale především na osobním vyměřovacím základu pojištěnce, ze kterého se dávka vypočítává. Tento osobní vyměřovací základ pojištěnce je průměr vyměřovacích základů, ze kterých bylo zaplaceno pojistné za rozhodné období, přepočtený na jeden měsíc. Skutečné vyměřovací základy, ze kterých je placeno pojistné, se pro důchodové účely násobí koeficientem nárůstu všeobecného vyměřovacího základu, čímž dochází k jejich navýšení.\nZ rozhodného období se při výpočtu důchodu stanovuje průměr vyměřovacích základů (zvýšený o příslušný koeficient nárůstu), přičemž výši důchodu neovlivňuje tento průměr v plném rozsahu.\nPodle současné právní úpravy počíná rozhodné období kalendářním rokem bezprostředně následujícím po roce, v němž dosáhl pojištěnec 18 let věku a končí kalendářním rokem bezprostředně předcházejícím roku, v němž se přiznává důchod. Do rozhodného období se zpravidla nezahrnuje rok, ve kterém pojištěnec dosáhl 18 let věku a kalendářní roky předcházející.\nVypočtený osobní vyměřovací základ je následně upravován podle tzv. redukčních hranic, které vláda ČR každý rok upravuje. Výše redukčních hranic naleznete zde.\n10. Kdy má být předložen přehled o příjmech a výdajích OSVČ?\nPřehled o příjmech a výdajích je OSVČ povinna (s výjimkou OSVČ, která byla poplatníkem v paušálním režimu a jejíž daň z příjmů za dané zdaňovací období je rovna paušální dani) předložit nejpozději do jednoho měsíce ode dne uplynutí lhůty pro podání daňového přiznání k dani z příjmů fyzických osob, ve kterém je OSVČ povinna podat daňové přiznání. Lhůta pro podání daňového přiznání se stanovuje dle dne podání, způsobu podání a dle toho kdo podání učinil. OSVČ, která daňové přiznání není povinna podat, je povinna podat přehled nejpozději do 31. 7. kalendářního roku, který následuje po kalendářním roce, v němž vykonávala samostatnou výdělečnou činnost.\n11. Jakým způsobem je možné podat přehled o příjmech a výdajích OSVČ?\ndoručením vyplněného papírového tiskopisu příslušné OSSZ – na těchto pracovištích je zároveň příslušný tiskopis k dispozici,\nvyplnit pomocí počítače interaktivní formulář z ePortálu ČSSZ, poté jej vytištěný doručit na příslušnou OSSZ,\nprostřednictvím interaktivního formuláře z ePortálu ČSSZ lze tiskopis odeslat ve formátu xml přímo příslušné OSSZ/ČSSZ tzv. přímým kanálem (tlačítko „Odeslat přes ePortál“) a to buď přes veřejné rozhraní pro e - Podání (VREP/APEP), jestliže vlastníte uznávaný elektronický podpis, nebo prostřednictvím datové schránky, jste-li držitelem datové schránky,\npřehled v čitelném formátu (např. PDF) je možné doručit i na e-podatelnu nebo do datové schránky příslušné OSSZ, jestliže vlastníte elektronický podpis anebo jste držitelem datové schránky.\nVyplnění interaktivního tiskopisu přes ePortál ČSSZ není podmíněno přihlášením se do systému datových schránek. Pokud se však klient k ePortálu ČSSZ přihlásí, budou mu při práci s tímto formulářem automaticky předvyplněny identifikační údaje z databází ČSSZ. Zároveň bude klientům umožněno uložit byť i rozepsaný formulář na vlastní PC.\nUpozornění: při e - Podání přehledu prostřednictvím pověřené osoby do datové schránky OSSZ/ČSSZ nebo s uznávaným elektronickým podpisem, je vhodné využít nepovinný formulář plné moci na ePortálu ČSSZ. Plnou moc v čitelném formátu je možné zaslat poštou nebo osobně doručit příslušné OSSZ.\nZpůsoby elektronického podání naleznete zde.\nPožadavky na využívání interaktivních tiskopisů naleznete na této stránce.\nLhůta pro podání přehledu o příjmech a výdajích: nejpozději do jednoho měsíce ode dne uplynutí lhůty, ve kterém měla OSVČ podat daňové přiznání za daný kalendářní rok\nZásady pro vyplňování: podávajícím jsou k dispozici Pokyny k vyplnění přehledu o příjmech a výdajích OSVČ vydávané pro konkrétní kalendářní rok\nPostup vyplnění a elektronického odeslání přehledu o příjmech a výdajích OSVČ\nZpracováni e -Podání\ne - Podání přehledu OSVČ prostřednictvím zastupující osoby\nZastupující osobou je fyzická nebo právnická osoba (např. externí účetní firma), která na základě zmocnění zpracovává za OSVČ agendu související s e - Podáním.\nV případě, že OSVČ chce pověřit jinou osobu k e - Podání přehledu o příjmech a výdajích, je OSVČ povinna předložit místně příslušné správě sociálního zabezpečení (§ 7 zákona č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů), plnou moc k zastupování ve věci e – Podání, k tomuto účelu lze využít tiskopis (pověření fyzické osoby / pověření právnické osoby), které slouží pro pověřování jiných subjektů k zasílání e – Podání, předepsaných či doporučených tiskopisů nemocenského a důchodového pojištění a k využívání služeb ePortálu ČSSZ (souhrnně eSlužby ČSSZ). Tiskopisy určené pro pověřování jiných subjektů se zasílají na místně příslušnou OSSZ buď prostřednictvím datové schránky, nebo s uznávaným elektronickým podpisem na adresu e-podatelny, nebo oprávněným podávajícím přihlášeným přes Národní identitní autoritu (NIA).\nPokud nebude ke zplnomocnění použit výše uvedený formulář, je třeba v plné moci uvést pouze ty úkony, ke kterým OSVČ zmocněnce zplnomocňuje. Plná moc (postačuje i prostá kopie) může být zaslána příslušné správě sociálního zabezpečení i elektronicky, avšak bude-li tato zaslána z datové schránky zmocněnce nebo s jeho uznávaným elektronickým podpisem, může správa sociálního zabezpečení v případě pochybností přistoupit k ověření informace, že OSVČ skutečně zmocněnce pověřila.\nCall centrum technické podpory poskytuje podávajícím technickou podporu na telefonním čísle 800 050 248.\n12. Jaký je způsob placení záloh na pojistné před podáním přehledu o příjmech a výdajích a po jeho podání?\nProcentní sazba pojistného na důchodové pojištění a státní politiku zaměstnanosti OSVČ činí 29,2 %. Pro OSVČ je stanoven minimální měsíční vyměřovací základ, který platí až do měsíce, ve kterém bude podán přehled za minulý rok, ve výši dle daňového základu roku, který předcházel roku minulému.\nV měsíci, který následuje po měsíci, ve kterém byl podán přehled za minulý rok, a v následujících měsících roku, je měsíční vyměřovací základ stanoven dle daňového základu za minulý rok. Je-li ale nový měsíční vyměřovací základ nižší, než v předchozím období, platí tento nižší vyměřovací základ již od měsíce, ve kterém byl podán přehled za minulý rok. Základní informace o zálohách na pojistné na důchodové pojištění a jejich minimální výši naleznete zde.\n13. Budu v přehledu o příjmech a výdajích uvádět i příjmy, které jsou osvobozeny od daně z příjmů?\nVyměřovacím základem OSVČ pro pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti je částka, kterou si OSVČ určí, ne však méně než 50 % daňového základu; daňovým základem se pro účely zákona o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti rozumí dílčí základ daně z příjmů ze samostatné činnosti podle zákona o daních z příjmů, které jsou nebo by byly, pokud by podléhaly zdanění v České republice, předmětem daně z příjmů fyzických osob. Příjmy, které jsou osvobozeny od daně z příjmů, neovlivní výši vyměřovacího základu pro pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti.\n14. Bude mít úprava základu daně (úprava výsledku hospodaření nebo rozdílu mezi příjmy a výdaji), kterou provedu v souvislosti se změnou uplatňování skutečných výdajů na výdaje procentem z příjmů, vliv na stanovení vyměřovacího základu OSVČ?\nVyměřovacím základem OSVČ pro pojistné na důchodové pojištění a příspěvek na státní politiku zaměstnanosti je částka, kterou si určí, ne však méně než 50 % daňového základu; daňovým základem se pro účely zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, rozumí dílčí základ daně stanovený podle § 7 zákona o daních z příjmů z příjmů z podnikání a z jiné samostatné výdělečné činnosti.\nPodle § 23 odst. 8 písm. b) zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, se při změně způsobu uplatňování výdajů podle § 24 (skutečné výdaje) na způsob podle § 7 odst. 7 (tj. na výdaje procentem z příjmů) základ daně (výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy a výdaji) upraví za zdaňovací období předcházející zdaňovacímu období, ve kterém ke změně způsobu uplatňování výdajů došlo. Tato úprava vždy ovlivní výši vyměřovacího základu OSVČ.\n15. Za jakých podmínek je výkon SVČ hodnocen jako vedlejší samostatná výdělečná činnost?\nSamostatná výdělečná činnost může být považována za vedlejší v těch měsících, ve kterých trval důvod pro výkon vedlejší činnosti alespoň po část měsíce a toto období se alespoň částečně kryje s výkonem samostatné výdělečné činnosti. Zákonné důvody pro posouzení samostatné výdělečné činnosti jako vedlejší jsou uvedeny v § 9 odst. 6 zákona č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů. OSVČ musí oznámit důvod pro výkon vedlejší činnosti nejpozději s podáním tiskopisu Přehled o příjmech a výdajích OSVČ a doložit povinně dokládaný důvod nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byl přehled podán. V případě, že OSVČ neoznámí důvod pro výkon vedlejší samostatné výdělečné činnosti anebo nedoloží povinně dokládaný důvod v uvedených termínech, bude její samostatná výdělečná činnost považována za hlavní s povinností zaplatit pojistné. Další informace k dokládání důvodů vedlejší samostatné výdělečné činnosti jsou uvedeny zde.\n16. Jakým způsobem se prokazuje vedlejší samostatná výdělečná činnost?\nZákonné důvody pro posouzení samostatné výdělečné činnosti jako vedlejší jsou uvedeny v § 9 odst. 6 zákona č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Doložení zaměstnání zakládající účast na nemocenském pojištění se vyžaduje pouze v případě, je-li orgánem sociálního zabezpečení ministerstvo vnitra, spravedlnosti nebo obrany nebo zahraniční nositel pojištění, nebo se jedná o výkon zaměstnání malého rozsahu, či o účast na pojištění na základě dohody, ev. o zaměstnání v cizině. Za stejných podmínek se dokládá i nárok na výplatu peněžité pomoci v mateřství či nemocenského v souvislosti s těhotenstvím a porodem z nemocenského pojištění zaměstnance. Výplata invalidního důchodu nebo nárok na starobní důchod se dokládá pouze v případě, že orgánem sociálního zabezpečení je ministerstvo vnitra, spravedlnosti nebo obrany nebo zahraniční nositel pojištění. Naopak vždy se dokládá péče o osobu závislou na pomoci jiné osoby, a to potvrzením od příslušného odboru kontaktního pracoviště ÚP ČR; studium se dokládá potvrzením školy. Nárok na rodičovský příspěvek se nedokládá, ČSSZ má možnost si údaj obstarat v elektronické podobě umožňujícím dálkový přístup. Dokládá-li se důvod, musí být doložen nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byl podán přehled o příjmech a výdajích za kalendářní rok, ve kterém chce být OSVČ považovaná za OSVČ vykonávající vedlejší samostatnou výdělečnou činnost.\nDalší informace k dokládání důvodů vedlejší samostatné výdělečné činnosti jsou uvedeny zde.\n17. Jak je to s placením záloh na sociální pojištění, pokud klient během roku nastoupí do zaměstnání a činnost OSVČ si ponechá?\nV případě, že OSVČ vykonává hlavní samostatnou výdělečnou činnost, nastoupí do zaměstnání, a chce, aby její samostatná výdělečná činnost byla nadále považována za vedlejší, musí důvod pro výkon vedlejší činnosti oznámit nejpozději s podáním přehledu o příjmech a výdajích za kalendářní rok, ve kterém chce být považována za OSVČ vykonávající vedlejší činnost (na přehledu musí skutečnost o vedlejší činnosti uvést vždy). Doložit tuto skutečnost musí nejpozději do konce kalendářního měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byl přehled podán, ale pouze v případě, že se jedná o výkon služebního poměru nebo o výkon zaměstnání malého rozsahu, či o účast na pojištění na základě dohody, eventuálně o zaměstnání v cizině. Povinnost platit zálohy na pojistné se i při výkonu vedlejší činnosti odvíjí od výše daňového základu za předchozí rok, tzn., že OSVČ i při výkonu vedlejší činnosti může být povinna platit zálohy na pojistné. Pouze v případě, že daňový základ OSVČ v předchozím roce nedosáhl výše zakládající povinnou účast na důchodovém pojištění pro vedlejší činnost, zaniká této OSVČ povinnost platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění v kalendářních měsících souběhu samostatné výdělečné činnosti se zaměstnáním. Více ke vzniku povinnosti platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění zde.\n18. Proč se musí platit zálohy OSVČ při vedlejší činnosti, když za ně odvádí pojistné do důchodu jejich zaměstnavatel?\nPokud OSVČ vykonává vedlejší samostatnou výdělečnou činnost z důvodu výkonu zaměstnání (§ 9 odst. 6 písm. a) zákona č.155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů), platí zálohy na pojistné v případě, že její daňový základ ze samostatné výdělečné činnosti dosáhl výše zakládající povinnou účast na důchodovém pojištění nebo se k účasti na tomto pojištění sama přihlásí. Jestliže výše daňového základu ze samostatné výdělečné činnosti za kalendářní rok dosáhne rozhodné částky (více o rozhodné částce a její výši naleznete zde), je OSVČ povinna platit pojistné z této výdělečné činnosti bez ohledu na skutečnost, že je zároveň zaměstnána. Jedná se o dvě na sobě nezávislé výdělečné činnosti. Osvobozena od placení pojistného jako OSVČ může být pouze v případě, že v zaměstnání dosáhne maximálního ročního vyměřovacího základu za daný kalendářní rok.\n19. Proč se má odvádět pojistné OSVČ při pobírání starobního důchodu?\nOSVČ vykonávající vedlejší činnost z důvodu současného pobírání starobního důchodu (§ 9 odst. 6 písm. b) zákon č. 155/1995 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších přepisů), platí pojistné a zálohy na pojistné v případě, že její daňový základ ze samostatné výdělečné činnosti dosáhne rozhodné částky zakládající povinnou účast na důchodovém pojištění. Rozhodná částka je stanovena pro celý daný kalendářní rok. Za každý kalendářní měsíc, ve kterém nebyla vykonávána samostatná výdělečná činnost, se odčítá 1/12 z rozhodné částky. Výše rozhodné částky platné v tomto roce naleznete zde.\nZákon č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, stanoví povinnost platit pojistné OSVČ vždy, jestliže je účastna důchodového pojištění. Sociální pojištění (důchodové a nemocenské pojištění) je pojistný systém, který je formou zajištění sociálních potřeb občanů pro případy ztráty příjmů z výdělečné činnosti, a to v mateřství, ošetřování člena rodiny, nemoci, invaliditě, stáří a ztrátě živitele. Systém je financován z pojistného z výdělečné činnosti, které platí jak zaměstnanec, tak zaměstnavatel i OSVČ. Z uvedeného důvodu je povinna platit pojistné i OSVČ, která je poživatelem důchodu, jestliže je účastna důchodového pojištění z výdělečné činnosti. Tato OSVČ si však může požádat o přepočet důchodu, pokud vykonávala činnost v rozsahu zakládajícím účast na důchodovém pojištění. Za každých 360 dnů účasti na pojištění při současném pobírání důchodu v plné výši, má OSVČ nárok na zvýšení důchodu o 0,4 % výpočtového základu měsíčně.\n20. Mám malého syna ve školce, sama nejsem zaměstnaná ani nejsem hlášena na úřadu práce. Jsem povinna platit sociální pojištění?\nPokud nevykonáváte žádnou výdělečnou činnost, nejste povinna platit pojistné na sociální zabezpečení. Dobu, po kterou nebudete důchodově pojištěna (tedy doba, za kterou neplatíte pojistné), nebude možné hodnotit pro nárok na důchod. Tuto situaci lze řešit dobrovolnou účastí na důchodovém pojištění. Podrobné informace o tomto pojištění Vám poskytne správa sociálního zabezpečení v místě Vašeho bydliště.\n21. Mohu vykonávat samostatnou výdělečnou činnost při pobírání předdůchodu? Jestliže ano, bude se jednat o vedlejší činnost?\nČerpání starobní penze na určenou dobu nebo doživotní penze nebo penze na přesně stanovenou dobu s přesně stanovenou výší důchodu z prostředků Vašeho doplňkového penzijního spoření sjednaného dle specificky stanovených podmínek zákona č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření, ve znění pozdějších předpisů, (dosažení věku alespoň o 5 let nižšího než je věk nároku na starobní důchod, trvání spoření nejméně v délce 60 kalendářních měsíců a naspoření potřebné finanční částky) je tzv. „předdůchod“. Čerpání „předdůchodu“ nemá žádný vliv na podmínky výkonu samostatné výdělečné činnosti dle zákona č. 155/1996 Sb., o důchodovém pojištění, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o důchodovém pojištění“). Tzn., že budete vykonávat hlavní samostatnou výdělečnou činnost, pokud u Vás neexistuje žádný důvod pro výkon vedlejší činnosti dle zákona o důchodovém pojištění. Pobírání „předdůchodu“ není důvodem pro výkon vedlejší samostatné výdělečné činnosti, budete tedy povinen platit pojistné na zdravotní a sociální pojištění. Po dosažení věku potřebného pro vznik nároku na starobní důchod si pak při podání žádosti o tento důchod budete mít možnost zvolit, zda chcete dobu výdělečné činnosti, konané v období pobírání penze z doplňkového penzijního spoření před dosažením důchodového věku, zohlednit pro výpočet „státního“ starobního důchodu jako dobu pojištění nebo jako dobu vyloučenou.\n22. Mohu podnikat během studia?\nPodnikání při studiu je možné. Student, který začne podnikat, musí zahájení samostatné výdělečné činnosti oznámit OSSZ příslušné podle místa pobytu. Studenti do 26 let, kteří podnikají, mohou být považováni za OSVČ vykonávající tzv. vedlejší činnost. Studium jako důvod pro výkon vedlejší samostatné činnosti je však třeba písemně oznámit a doložit příslušné OSSZ. Při výkonu tzv. vedlejší činnosti platí OSVČ pojistné na důchodové pojištění pouze v případě, kdy jejich daňový základ dosáhl výše zakládající povinnou účast na důchodovém pojištění nebo se k účasti na něm samy přihlásí. Rozhodná částka, podmiňující povinnost doplatit pojistné na důchodové pojištění za kalendářní rok a současně povinnost platit měsíční zálohy v roce následujícím, se každý rok mění. Více informací o pojistném a povinnosti platit zálohy na pojistné naleznete zde. Upozorňujeme, že od roku 2010 není doba studia dobou pojištění ani náhradní dobou pojištění pro budoucí důchodové nároky. Nemocenské pojištění OSVČ je dobrovolné a účast na něm vznikne, pokud se k němu OSVČ sama přihlásí.\n23. Co mám dělat v případě změny svého trvalého pobytu?\nV případě, že OSVČ změní svůj trvalý pobyt, ČSSZ se o této změně dozví prostřednictvím Informačního systému základních registrů MV. Není tedy nutné, aby tuto skutečnost oznámila původně místně příslušné správě sociálního zabezpečení, která po zjištění změny z informačního systému realizuje sama převod spisové dokumentace OSVČ. Podmínkou však je, že OSVČ činnost vykonává a tuto skutečnost dříve oznámila původně místně příslušné OSSZ. Po předání spisové dokumentace, obdrží OSVČ od nově místně příslušné správy sociálního zabezpečení informace o novém variabilním symbolu a o čísle účtu, na které má nově hradit zálohy na pojistné, případně pojistné a penále. Chce-li OSVČ přesto oznámení učinit, může podání učinit jak elektronicky, tak v analogové podobě. Oznámení o změně trvalého pobytu je možné také uskutečnit zasláním změnového listu Jednotného registračního formuláře, který se podává u živnostenského úřadu.\n24. Jak mám postupovat při přerušení nebo ukončení podnikání?\nPřerušení činnosti je považováno za ukončení činnosti. Přerušení i ukončení samostatné výdělečné činnosti je nutné písemně oznámit příslušné OSSZ do osmého dne kalendářního měsíce následujícího po měsíci, v němž je činnost přerušena nebo ukončena. Lze využít tiskopis „Oznámení OSVČ o ukončení SVČ“, který je k dispozici na ePortálu ČSSZ nebo na OSSZ. V případě, že OSVČ má povinnost platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění, platí se poslední záloha za kalendářní měsíc, ve kterém byla samostatná výdělečná činnost ukončena. Také je nutné v následujícím roce podat i přehled o příjmech a výdajích za rok, ve kterém OSVČ aspoň po část roku vykonávala samostatnou výdělečnou činnost, a to nejpozději do jednoho měsíce ode dne uplynutí lhůty, ve kterém měla povinnost podat daňové přiznání za tento kalendářní rok. Vznikne-li doplatek pojistného, je bývalá OSVČ povinna jej zaplatit.\n25. Jakým způsobem mám ukončit činnost OSVČ?\nUkončení samostatné výdělečné činnosti je OSVČ povinna oznámit příslušné OSSZ písemně (lze využít tiskopis ‚Oznámení o ukončení samostatné výdělečné činnosti‘ uveřejněný na adrese ePortálu). Uvedenou povinnost je OSVČ povinna splnit do osmého dne kalendářního měsíce následujícího po měsíci, v němž samostatnou výdělečnou činnost ukončila. Při nedodržení uvedené lhůty, může OSSZ uložit OSVČ pokutu až do výše 10 000 Kč. Pokud má OSVČ povinnost platit zálohy na pojistné na důchodové pojištění, poslední zálohu na pojistné na důchodové pojištění platí za kalendářní měsíc, ve kterém byla samostatná výdělečná činnost ukončena.\nRovněž je nutno v příštím roce podat i přehled o příjmech a výdajích za rok, ve kterém OSVČ aspoň po část roku vykonávala samostatnou výdělečnou činnost, a to nejpozději do jednoho měsíce ode dne, ve kterém měla povinnost podat daňové přiznání za tento kalendářní rok. Vznikne-li doplatek pojistného, bude bývalá OSVČ povinna jej zaplatit.\n26. Když hned přeruším činnost, platím zálohy na pojistné i za tento měsíc?\nZálohy na pojistné se platí na celý kalendářní měsíc. Pokud skončíte kterýkoliv den v měsíci, tak za tento měsíc bude ještě stanovena povinnost platit zálohy.\n27. Jak můžu ukončit účast na sociálním pojištění? Od roku 2020 nežiji v ČR (sociální pojištění je také placeno v zahraničí) a vracet se také nemám v plánu. Jaké podklady si musím obstarat?\nÚčast na sociálním zabezpečení (pojištění) končí zjednodušeně řečeno ukončením zaměstnání nebo, v případě OSVČ, písemným oznámením o ukončení samostatné výdělečné činnosti. Pokud jste tedy ukončil zaměstnání, nejste povinen správě sociálního zabezpečení nic oznamovat (OSSZ). Pokud jste vykovával samostatnou výdělečnou činnost a dosud jste OSSZ písemně neoznámil ukončení činnosti, je třeba toto učinit dodatečně.\n28. Po celý rok 2021 jsem měl přerušené živnostenské oprávnění a samostatnou výdělečnou činnost nevykonával. Musím podat Přehled o příjmech a výdajích OSVČ za rok 2021\nPokud byla samostatná výdělečná činnost přerušena či ukončena, tzn., že v roce 2021 nebyla vykonávána vůbec a tato skutečnost byla příslušné správě sociálního zabezpečení oznámena, přehled za rok 2021 nebudete podávat.\nPokud bylo přerušení výkonu SVČ oznámeno jen na živnostenském úřadu a příslušné správě nikoliv, je OSVČ stále v evidenci OSSZ jako osoba vykonávající činnost - v tom případě je nutné příslušnou OSSZ o přerušení (ukončení) činnosti (byť zpětně za rok 2021) informovat. Přehled v tomto případě také nebudete povinen podat.\n29. Když SVČ ukončím, musím se přihlásit na ÚP?\nPřihlášení na úřadu práce funguje na principu dobrovolnosti. Pokud OSVČ chce mít období, ve kterém výdělečnou činnost nevykonávala, započítané jako náhradní dobu pojištění pro výpočet důchodu, je vhodné se buď registrovat na ÚP, popřípadě si platit dobrovolné důchodové pojištění.\nPro zápočet náhradní doby pojištění pro přiznání důchodu za období, kdy OSVČ činnost nevykonávala, je možné se registrovat na úřadu práce jako uchazeč o zaměstnání. Aby se vám doba strávená na úřadu práce započítala, je nutné splnit alespoň jednu z následujících podmínek:\n- v době evidence na ÚP byla bývalé OSVČ poskytována podpora v nezaměstnanosti (nárok na podporu v nezaměstnanosti OSVČ vznikne v případě, že v posledních 2 letech před registrací na ÚP má dobu pojištění minimálně v délce 1 roku. Doba pojištění vzniká, je-li za dané období zaplaceno pojistné.),\n- doba evidence na ÚP bez nároku na podporu v nezaměstnanosti se započítává jako náhradní doba pojištění maximálně v rozsahu 3 let, přičemž tato doba se zjišťuje zpětně ode dne vzniku nároku na důchod. Nicméně do 55 let se započítává maximálně 1 rok.\nOSVČ může podat také přihlášku k dobrovolnému důchodovému pojištění jako osoba (ne jako OSVČ), na období, ve kterém nevykonávala žádnou výdělečnou činnost, ale maximálně na období jednoho roku zpětně před podáním přihlášky\n30. Co mám udělat, když se po skončení SVČ chci zaregistrovat na ÚP?\nPo splnění oznamovací povinnosti o ukončení činnosti vůči příslušné správě sociálního zabezpečení, vydá správa sociálního zabezpečení na žádost OSVČ Potvrzení o době výkonu samostatné výdělečné činnosti a o době důchodového pojištění v rozhodném období, popř. o vyplacených dávkách nemocenského pojištění. Součástí tohoto potvrzení je i údaj o výši vyměřovacího základu OSVČ pro placení pojistného za poslední zúčtovaný kalendářní rok, za který bylo uhrazeno pojistné, který je rozhodný pro výpočet výše podpory v nezaměstnanosti. Toto potvrzení se předkládá úřadu práce.\n31. Je nemocenské pojištění OSVČ povinné?\nÚčast OSVČ na nemocenském pojištění je dobrovolná a vzniká na základě podané přihlášky. Neúčast na nemocenském pojištění OSVČ může mít např. negativní dopad pro ženu – OSVČ, neboť ji nebude v těhotenství a následně po porodu náležet peněžitá pomoc v mateřství. OSVČ může být účastna nemocenského pojištění i v případě, že vykonává vedlejší samostatnou výdělečnou činnost a nemá povinnost platit pojistné (zálohy na pojistné) na důchodové pojištění.\n32. Proč mi jako OSVČ zaniklo nemocenské pojištění?\nDůvodem je nezaplacení pojistného nebo placení pojistného v nesprávné výši či po zákonem stanovené lhůtě. V takovém případě dochází k zániku účasti na nemocenském pojištění prvním dnem kalendářního měsíce, za který nebylo ve stanovené lhůtě zaplaceno pojistné, nebo sice bylo zaplaceno v této lhůtě, avšak v nižší částce, než mělo být zaplaceno. Více o platbách na nemocenské pojištění a jeho výši naleznete zde.\n33. Proč mi zanikne účast na NP, když zaplatím později a ve vyúčtování se „to stejně vyrovná“?\nDůvody zániku účasti na nemocenském pojištění OSVČ definuje § 13 odst. 2 zákona č. 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Jestliže pojistné na nemocenské pojištění bylo zaplaceno ve splatnosti, ale ani ve výši minimálního pojistného do konce následujícího měsíce, za který se pojistné platí anebo bylo zaplaceno v této lhůtě, avšak v nižší částce, než mělo být zaplaceno, jedná se o přeplatek na pojistném na nemocenském pojištění. Správa sociálního zabezpečení je povinna při vrácení tohoto přeplatku popř. části tohoto přeplatku, nebo při použití tohoto přeplatku k úhradě splatného závazku vůči správě sociálního zabezpečení písemně oznámit OSVČ den a důvod zániku její účasti na nemocenském pojištění. Pro úplnost dodáváme, že pojistné na nemocenské pojištění není předmětem vyúčtování přehledu o příjmech a výdajích, OSVČ platí na nemocenské pojištění pojistné, nikoli zálohy na pojistné. Přeplatek na nemocenském pojištění je správou sociálního zabezpečení vracen do konce února kalendářního roku, který následuje po kalendářním roce, ve kterém tento přeplatek vznikl, nemá-li OSVČ splatný závazek vůči OSSZ.\n34. Jakou výši pojistného musím platit, abych pobíral nemocenské alespoň 10-12 tis. Kč?\nVýše maximálního měsíčního základu nemocenského pojištění OSVČ odvozuje od určeného vyměřovacího základu na naposledy podaném přehledu, který v průměru připadá na jeden měsíc výkonu činnosti v tomto kalendářním roce. Je-li vypočtený průměr nižší než minimální měsíční základ stanovený pro kalendářní rok (např. OSVČ vykonávající vedlejší činnost nebyla v předchozích letech účastna důchodového pojištění), je maximální měsíční základ roven minimálnímu měsíčnímu základu (7 000 Kč). K přehledu podanému před více než třemi lety se nepřihlíží. Byla-li v kalendářním roce, který bezprostředně předchází kalendářnímu roku, ve kterém se pojistné na NP platí, samostatná výdělečná činnost zahájena (znovuzahájena), lze určený (vypočtený) vyměřovací základ za takový kalendářní rok použít pouze v případě, že činnost byla vykonávána alespoň ve čtyřech kalendářních měsících. Nelze-li určit maximální měsíční základ NP z naposledy podaného přehledu o příjmech a výdajích, rovná se tento polovině průměrné mzdy platné pro daný kalendářní rok, tj. v roce 2022, částka 19 456 Kč. Rozhodným obdobím pro výpočet dávky je období 12 kalendářních měsíců před kalendářním měsícem, ve kterém vznikla sociální událost. Aby v roce 2022 OSVČ pobírala nemocenské ve výši 10 - 12 000 Kč, musela by v období před vznikem nemoci platit pojistné na nemocenské pojištění ve výši 430 - 500 Kč měsíčně. Aby mohlo být zhodnoceno pojistné na nemocenské pojištění ve výši 430 - 500 Kč, v měsících roku, které předcházely měsíci vzniku dočasné pracovní neschopnosti, musel by určený vyměřovací základ za roky 2019, 2020 (měsíce před podáním přehledu za rok 2021) a za rok 2021 (měsíce po podání přehledu za rok 2021), ze kterého OSVČ zaplatila pojistné na důchodové pojištění, činit 224 340 - 260 880 Kč (pro 12 měsíců výkonu činnosti v každém kalendářním roce). Roční pojistné na důchodové pojištění by pak činilo 65 508 - 82 017 Kč.\nOSVČ může platit pojistné na nemocenské pojištění v rozmezí minimálního a maximálního měsíčního základu. Pokud OSVČ zaplatí pojistné na nemocenské pojištění z vyššího měsíčního (vyměřovacího) základu, než je stanoven její maximální měsíční základ, část platby, která neodpovídá tomuto maximálnímu měsíčnímu (vyměřovacímu) základu, se stává přeplatkem a bude vrácena do konce února kalendářního roku následujícího po roce,, ve kterém přeplatek vznikl.\n35. Kdy mám nárok na PPM nebo nemocenské a jaká bude jeho výše?\nNárok na peněžitou pomoc v mateřství (dále jen „PPM“) má OSVČ, která splňuje potřebnou dobu účasti na nemocenském pojištění, což je 270 dnů v posledních dvou letech před nástupem na PPM, z toho musí být účast na nemocenském pojištění OSVČ po dobu 180 dnů v období jednoho roku před nástupem na PPM. Nástup na PPM je možný v období od počátku osmého do počátku šestého týdne před očekávaným dnem porodu. Podmínkou nároku na PPM je i skutečnost, že OSVČ osobně nevykonává samostatnou výdělečnou činnost v době pobírání této dávky. Za osobní výkon samostatné výdělečné činnosti po dobu trvání PPM, se nepovažuje činnost vykonávaná prostřednictvím zaměstnanců, spolupracující osoby, nebo jakékoliv jiné pověřené osoby.\nPřekážkou výplaty dávek není výkon práce v jiné pojištěné činnosti, např. zaměstnankyně v pracovním poměru je současně osobou samostatně výdělečně činnou a v době trvání PPM z nemocenského pojištění OSVČ dále vykonává zaměstnání; výkon této činnosti není na překážku výplatě PPM z nemocenského pojištění OSVČ.\nNa nemocenské má nárok OSVČ, která je účastna nemocenského pojištění po dobu třech kalendářních měsíců přede dnem vzniku dočasné pracovní neschopnosti. Tato musí vzniknout v době účasti na nemocenském pojištění (dále jen „NP“) nebo do sedmi dnů od skončení tohoto pojištění. Výše dávky PPM a nemocenského se odvíjí od výše uhrazeného pojistného na nemocenské pojištění v předchozích 12ti kalendářních měsících před měsícem, ve kterém vznikla sociální událost, avšak výše měsíčního základu pro výpočet dávky je limitována částkou, která odpovídá průměrnému určenému vyměřovacímu základu na naposledy podaném přehledu o příjmech a výdajích, který připadá na jeden kalendářní měsíc výkonu činnosti. Je-li vypočtený průměr nižší než minimální měsíční základ, je měsíční základ roven minimálnímu měsíčnímu základu. Byla-li v kalendářním roce, který bezprostředně předchází kalendářnímu roku, ve kterém se pojistné na NP platí, samostatná výdělečná činnost zahájena (znovuzahájena), lze určený (vypočtený) vyměřovací základ za takový kalendářní rok použít pouze v případě, že činnost byla vykonávána alespoň ve čtyřech kalendářních měsících. Nelze-li určit maximální měsíční základ NP z naposledy podaného přehledu o příjmech a výdajích, rovná se tento polovině průměrné mzdy platné pro daný kalendářní rok.\n36. Proč jste mi neproplatili nemocenské případně PPM?\nPravděpodobně OSVČ nesplnila některou z podmínek pro poskytování těchto dávek, kterými je vznik sociální události v době trvání pojištění nebo v ochranné lhůtě a potřebná doba trvání účasti na nemocenském pojištění OSVČ před vznikem sociální události.\n37. Můžu při pobírání mateřské podnikat, nebo musím činnost přerušit?\nPokud OSVČ pobírá peněžitou pomoc v mateřství (dále jen „PPM“) z nemocenského pojištění OSVČ, nemůže po dobu vyplácení této dávky osobně vykonávat samostatnou výdělečnou činnost. Tu však není třeba přerušovat nebo ukončovat, pokud v době pobírání dávky PPM je podnikání (přesně řečeno samostatná výdělečná činnost) vykonáváno prostřednictvím zaměstnanců, spolupracujících osob této OSVČ, nebo jakékoliv jiné pověřené osoby. V praxi tedy platí, že nevykonává-li OSVČ samostatnou výdělečnou činnost osobně, ale prostřednictvím jiné osoby (například chod prodejny zajišťují pouze prodavačky apod.), PPM jí náleží v plné výši.\nPokud během pobírání PPM vykonává OSVČ činnost osobně např. jen v některých jednotlivých dnech (např. daňová poradkyně poskytne dva dny v měsíci sama klientům konzultaci), za tyto dny osobního výkonu činnosti nemá na dávku nárok. V těchto případech musí OSVČ vždy po uplynutí kalendářního měsíce plátci dávky (příslušné OSSZ) oznámit, ve kterých dnech činnost vykonávala, a o tyto dny bude měsíční výše dávky PPM krácena.\nPlatí také, že při pobírání PPM je možné podnikat, pokud jde o jinou činnost, než ze které se PPM vyplácí. Je-li PPM vyplácena ze zaměstnání (přesně řečeno z nemocenského pojištění zaměstnanců), je možné během pobírání dávky vykonávat samostatnou výdělečnou činnost bez omezení.\n38. Musím jako OSVČ během mateřské platit zálohy na sociální pojištění?\nPokud bude peněžitá pomoc v mateřství (dále jen „PPM“) vyplácena z nemocenského pojištění OSVČ a výplata dávky bude trvat po celý kalendářní měsíc, není OSVČ povinna platit zálohy na důchodové pojištění ani pojistné na nemocenské pojištění. Pokud však v některých dnech měsíce budete vykonávat činnost (tuto skutečnost máte povinnost oznámit příslušné OSSZ), bude vám dávka PPM krácena a současně budete mít povinnost za takový měsíc zaplatit i zálohu na pojistné na důchodové pojištění a také pojistné na nemocenské pojištění.\n39. Jsem jako OSVČ povinná platit zálohy i během nemoci?\nZálohy na důchodové pojištění a pojistné na nemocenské pojištění se neplatí za kalendářní měsíce, v nichž měla OSVČ po všechny dny nárok na nemocenské vyplácené z dobrovolného nemocenského pojištění. Za období nároku na výplatu nemocenského se přitom považuje i prvních 14 dnů nemoci, kdy výplata dávky OSVČ nenáleží.\nPro názornost uvádíme příklad: Pokud byla OSVČ nemocná od 3. 12. 2021 do 20. 3. 2022, musí zaplatit zálohu na důchodové pojištění a pojistné na nemocenské pojištění za prosinec 2021 a březen 2022, protože výplata nemocenského netrvala po celý kalendářní měsíc. Naopak za leden a únor 2022 nemusí hradit ani jednu z těchto plateb.\n40. Mohu požádat o dávku otcovské poporodní péče, pokud jsem OSVČ?\nŽádost o dávku otcovské poporodní péče může uplatnit i OSVČ, a to prostřednictvím tiskopisu „Žádost o dávku otcovské poporodní péče (otcovskou)“, který naleznete zde a lze o ni požádat až po ukončení péče o dítě.\nNárok na otcovskou má OSVČ, která splňuje potřebnou dobu účasti na nemocenském pojištění (dále jen „NP“), tzn. alespoň po dobu 3 kalendářních měsíců bezprostředně předcházejících dni nástupu na otcovskou. Podmínkou nároku na otcovskou je i skutečnost, že OSVČ osobně nevykonává samostatnou výdělečnou činnost v době pobírání této dávky. Za osobní výkon samostatné výdělečné činnosti po dobu čerpání otcovské, se nepovažuje činnost vykonávaná prostřednictvím zaměstnanců, spolupracující osoby, nebo jakékoliv jiné pověřené osoby.\nOtcovská je od roku 2022 vyplácena po dobu dvou týdnů (14 dnů) a lze ji čerpat v období 6 týdnů ode dne narození dítěte, nebo ode dne převzetí dítěte do péče. Jde-li o narozené dítě, období se prodlužuje o kalendářní dny, po které bylo dítě hospitalizováno ze zdravotních důvodů na straně dítěte nebo matky dítěte, které spadají do období 6 týdnů ode dne narození dítěte; za den hospitalizace se považuje též den přijetí dítěte do zdravotnického zařízení poskytovatele zdravotních služeb lůžkové péče a den propuštění z takového zařízení. Den nástupu na otcovskou si určuje OSVČ.\nO otcovskou může požádat jen pojištěnec, a proto dávku nelze uplatnit z ochranné lhůty.\nPřekážkou výplaty dávek není výkon práce v jiné pojištěné činnosti, např. zaměstnanec v pracovním poměru je současně OSVČ a v době čerpání otcovské z NP OSVČ dále vykonává zaměstnání; výkon této činnosti není na překážku výplatě otcovské z NP OSVČ.\nVýše otcovské dávky se odvíjí od výše uhrazeného pojistného na NP. Výší platby si OSVČ určí měsíční vyměřovací základ, a to v rozmezí mezi minimálním měsíčním základem (7 000 Kč) a maximálním měsíčním základem. Tento se stanoví každé OSVČ individuálně dle průměru určeného vyměřovacímu základu na naposledy podaném přehledu o příjmech a výdajích, který připadá na jeden kalendářní měsíc výkonu činnosti. Je-li vypočtený průměr nižší než minimální měsíční základ, je měsíční základ roven minimálnímu měsíčnímu základu. Byla-li v kalendářním roce, který bezprostředně předchází kalendářnímu roku, ve kterém se pojistné na NP platí, samostatná výdělečná činnost zahájena (znovuzahájena), lze určený (vypočtený) vyměřovací základ za takový kalendářní rok použít pouze v případě, že činnost byla vykonávána alespoň ve 4 kalendářních měsících. Nelze-li určit maximální měsíční základ NP z naposledy podaného přehledu o příjmech a výdajích, rovná se tento polovině průměrné mzdy platné pro daný kalendářní rok.\n41. Jak platí sociální pojištění středoškolák a vysokoškolák po ukončení studia?\nOsoba, která se soustavně připravuje na budoucí povolání studiem na střední nebo vyšší odborné škole nebo vysoké škole v České republice, není od 1. 1. 2010 důchodově pojištěna, ani se nejedná o dobu, která by byla považována za náhradní dobu pojištění. Pokud osoba nevykonává žádnou výdělečnou činnost, není povinna platit pojistné na důchodové pojištění. Může se však dobrovolně přihlásit k účasti na důchodovém pojištění na příslušné správě sociálního zabezpečení a dobrovolně platit pojistné.\nNástupem do zaměstnání vzniká účast na pojištění (důchodovém a nemocenském), od nástupu do zaměstnání hradí pojistné zaměstnavatel jako u ostatních zaměstnanců.\nBude-li bývalý student do nalezení zaměstnání zaregistrován na úřadě práce – pojistné se neplatí, protože nevzniká účast na nemocenském ani důchodovém pojištění, ale doba vedení v evidenci uchazečů o zaměstnání je náhradní dobou pro účely důchodového pojištění a v omezené výši se pro účely důchodového pojištění započte.\n42. Vzniká studentovi, který ukončí studium a nenastoupí do práce a ani se nechce z nějakého důvodu (např. cestování) nahlásit na ÚP, povinnost platit pojistné na sociální zabezpečení?\nTakovému studentovi povinnost hrazení pojistného na sociální zabezpečení nevzniká. Nevzniká mu ani žádná další (např. ohlašovací) povinnost vůči orgánům sociálního zabezpečení.\n43. Co mám udělat, když budu vykonávat svoji samostatnou výdělečnou činnost v cizině?\nZde je rozhodující, zda činnost bude vykonávána v členském státě EU nebo ve smluvní cizině nebo v nesmluvní cizině. Předpokládáme, že činnost bude vykonávána pouze v některém členském státě EU. V takovém případě se na OSVČ přestanou vztahovat české právní předpisy v oblasti sociálního zabezpečení a OSVČ by měla tuto skutečnost oznámit příslušné OSSZ. Upozorňujeme, že jiná situaci by však nastala v případě současného výkonu zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti v ČR a v jiném státě EU, v případě vyslání do členského státu EU či v případě povolení výjimky.\n44. Co dělat při úmrtí OSVČ?\nPovinnost oznámit úmrtí OSVČ není zákonem uložena. Z hlediska evidence je však vhodné, aby se příslušná okresní správa sociálního zabezpečení, kde byla OSVČ registrována, dozvěděla o této skutečnosti co nejdříve. Proto lze pozůstalým – potenciálním dědicům či jiným blízkým osobám – doporučit, aby úmrtí OSVČ na OSSZ oznámily. Neoznámí-li to, dozví se OSSZ o úmrtí OSVČ z Informačního systému základních registrů Ministerstva vnitra. Úmrtím OSVČ samostatná výdělečná činnost končí a zaniká tedy i povinnost platit zálohy na důchodové, případně nemocenské pojištění (byla-li k němu OSVČ dobrovolně přihlášena).\nZákon neukládá ani povinnost podat za zemřelou OSVČ přehled o příjmech a výdajích. Jeho podání je vhodné tehdy, jestliže zaplacení pojistného může ovlivnit nárok na pozůstalostní důchod nebo jeho výši. Přehled za zemřelou OSVČ může podat dědic nebo osoba, která uplatňuje nárok na vdovský, vdovecký nebo sirotčí důchod. Na základě podaného přehledu lze získat zpět i případný přeplatek pojistného.\n45. Neobdržela jsem roční přehled plateb – tzv. inventuru, jak ji mohu získat?\nV souvislosti se spuštěním nové online služby „Informace o zaplacených zálohách na důchodové pojištění OSVČ“ na ePortálu ČSSZ již nebude OSVČ zasílána tzv. inventura záloh na pojistné za předchozí kalendářní rok 2021 a následující. Pro přihlášení a přístup k online službám ePortálu ČSSZ musí OSVČ použít identifikaci buď prostřednictvím autentizační služby Portálu veřejné správy, tj. přístupového rozhraní Informačního systému datových schránek, nebo prostřednictvím portálu eIdentita.cz, kde si vybere z nabídky identifikačních prostředků (elektronický občanský průkaz - eObčanka, mobilní klíč eGovernmentu - Mobilní klíč eGovernmentu, uživatelský účet NIA - NIA ID, identifikační certifikát - První certifikační autorita (I. CA Identita) - I. CA Identita, mojeiD - mojeiD, bankovní identita - ČSOB, Česká spořitelna, KB, Air Bank, Moneta, Raiffeisenbank).\nTyto ověřené možnosti přihlášení zaručují, že jsou konkrétní osobě poskytnuty výhradně údaje,\nkteré se jí týkají. Na Inventuru plateb má možnost náhledu i pověřená osoba.\n46. Na jaký účet se zasílá doplatek na pojistném?\nDoplatek pojistného z vyúčtovaného přehledu o příjmech a výdajích OSVČ se hradí na stejný účet, ze kterého se platí zálohy na pojistné na důchodové pojištění.\nPokud byl předepsán dluh na pojistném platebním výměrem, i ten se platí na účet, na který je posíláno pojistné na důchodové pojištění, avšak s identifikací daného platebního výměru. Tato identifikace je uvedena vždy na platebním výměru.\n47. Je možné na pokladně platit pojistné a případně si nechat vyplatit přeplatek pojistného?\nOd 1. 6. 2020 byly zrušeny hotovostní pokladny a nelze tak provést úhradu pojistného ani transakce v hotovosti.\n48. Omylem jsem zaplatil částku na jiný variabilní symbol. Co mám v tomto případě dělat?\nJe potřeba zaslat žádost o převedení platby, kde bude uvedena částka, datum platby, chybně uvedený variabilní symbol a správný variabilní symbol, na který má být platba převedena.\n49. Jakým způsobem se řeší otázka daní, sociálního a zdravotního pojištění v případě, kdy si nechám přidělit IČO Českým statistickým úřadem jako podřízený pojišťovací zprostředkovatel a nebude se tedy jednat o klasickou živnost? Jaký je vůbec mezi těmito dvěma způsoby činnosti rozdíl?\nJestliže získáte oprávnění k výkonu podnikatelské činnosti podřízeného pojišťovacího zprostředkovatele, vznikne Vám povinnost zaregistrovat se na příslušném finančním úřadě. V případě, že tuto činnost začnete vykonávat, jste povinen oznámit tuto skutečnost příslušné zdravotní pojišťovně a rovněž příslušné OSSZ dle Vašeho trvalého bydliště. Oznamovací povinnost ve vztahu k OSSZ se plní na předepsaném tiskopise (Oznámení o zahájení samostatné výdělečné činnosti) nejpozději do osmého dne kalendářního měsíce, následujícího po měsíci, v němž byla činnosti zahájena. Více informací o povinnostech OSVČ naleznete na Povinnosti OSVČ. Podrobné informace o placení pojistného na důchodové pojištění naleznete zde a rovněž Vám je poskytne místně příslušná OSSZ. Z hlediska povinností OSVČ v sociálním zabezpečení není žádný rozdíl mezi živnostenským podnikáním a výkonem činnosti dle zvláštních předpisů, ale příslušná OSSZ by měla být informována o změně oprávnění.\n50. Pokud OSVČ pracuje v EU, jak bude tato doba a příjem hodnocen pro důchod?\nK době výkonu činnosti v jiném členském státě EU je ČSSZ povinna přihlédnout pro stanovení nároku na důchod (pro získání potřebné doby pojištění). Dále se dá říci, že za dobu práce (resp. pojištění) v cizině bude důchod vyplácen nositelem pojištění daného členského státu EU, vznikne-li nárok dle koordinačních nařízení EU.\n51. Mám povinnost uchovávat kopie přehledů o příjmech a výdajích, a pokud ano, jak dlouho?\nPovinnost uchovávat přehled o příjmech a výdajích za daný kalendářní rok není zákonem stanovena. Lze pouze doporučit, aby si OSVČ uchovávala kopii přehledu (která není účetním dokladem, byť bylo potvrzeno její převzetí SSZ) pro svou vlastní kontrolu údajů, jež odevzdala na příslušnou správu sociálního zabezpečení. Je však důležité vědět, že účetní záznamy o údajích potřebných pro stanovení a odvod pojistného (doklady o příjmech a výdajích pro stanovení daňového základu) jsou plátci pojistného povinni archivovat po dobu 10 kalendářních roků následujících po roce, kterého se týkají (tuto povinnost stanoví zákon o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti).\n52. Podnikám při starobním důchodu. Můžu požádat o přepočet důchodu?\nAno. Zvýšení starobního důchodu náleží za každých 360 dní výdělečné činnosti vykonávané při současném pobírání důchodu. Podmínkou je, že jde o činnost podléhající odvodům na důchodové pojištění. Pokud je tedy Vaše podnikání (samostatná výdělečná činnost) vykonáváno v rozsahu zakládajícím účast na důchodovém pojištění, nebo jste se k účasti na důchodovém pojištění sám přihlásil, náleží Vám za 360 dní této činnosti zvýšení důchodu o 0,4 % výpočtového základu (tj. částky, ze které byl důchod původně vyměřen). Zvýšení provádí ČSSZ na základě písemné žádosti. Tu je možné podat nejlépe prostřednictvím okresní správy sociálního zabezpečení podle místa trvalého bydliště, která k ní připojí potřebný doklad (výpis z evidence OSVČ).\n53. Co je potřeba předložit k získání potvrzení o bezdlužnosti?\nŽadatel musí předložit písemnou žádost. Při osobní návštěvě je k tomu potřeba ještě předložit průkaz totožnosti, popř. plnou moc, pokud nepřijde statutární orgán zaměstnavatele, nebo přímo OSVČ.\nPlátci pojistného, kteří mají zřízenou datovou schránku nebo službu Národní identitní autority a jsou zaregistrováni na ePortálu ČSSZ, si mohou prostřednictvím ePortálu ČSSZ požádat o potvrzení o bezdlužnosti, aniž by museli osobně navštívit příslušnou okresní správu sociálního zabezpečení.\n54. Jak vzniká penále? V jaké výši je stanovené penále pro neplacení pojistného?\nPlátce pojistného má zákonnou povinnost odvádět pojistné (§ 13 zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociálním zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, dále jen „zákon o pojistném“). V případě, že pojistné není zaplaceno ve stanovené lhůtě nebo je zaplaceno v nižší než stanovené částce, je plátce pojistného povinen platit penále (§ 20 zákona o pojistném).\nPenále se poprvé platí za kalendářní den, který bezprostředně následuje po dni splatnosti pojistného, výše penále se stanoví podle předpisů práva občanského o výši úroku z prodlení a platí se za každý kalendářní den, kdy dluh na pojistném trvá..\nPokud bylo plátci pojistného povoleno placení dluhu na pojistném a penále ve splátkách, pak penále z dlužného pojistného, které je ve splátkách, činí 0,025 % dlužné částky za každý kalendářní den, kdy dluh na pojistném trvá.\nDůvody, pro které se penále neplatí, jsou obsaženy v ustanovení § 20 odst. 5 zákona o pojistném, (např. penále se neplatí za dobu, kdy OSVČ nevykonává samostatnou výdělečnou činnost, nebo za dobu, po kterou se zaměstnavatel již nepovažuje pro účely zákona o pojistném za zaměstnavatele).\n55. Za jakých podmínek bych si mohl požádat o povolení splátek, případně splátkového kalendáře?\nO povolení placení dlužného pojistného a penále ve splátkách žádá dlužník, který není schopen uhradit vyčíslený dluh najednou. Toto upravuje § 20a zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o pojistném“). Žadatel musí místně příslušné okresní správě sociálního zabezpečení podat písemnou žádost o povolení placení dlužného pojistného a penále ve splátkách, ze které musí být zřejmé, kdo žádost podává (tzn. musí obsahovat identifikační údaje žadatele), které věci se žádost týká a co žadatel navrhuje. Žádost musí obsahovat podpis osoby, která žádost podává. V žádosti navrhne výši jednotlivých splátek a dobu splácení dluhu. Dle zákona o pojistném je maximální délka splátkového režimu 36 kalendářních měsíců.\nV případě, že příslušná okresní správa sociálního zabezpečení dospěje k závěru, že je vhodné a účelné povolit placení dlužného pojistného a penále ve splátkách, vydá rozhodnutí o povolení splátek, ve kterém stanoví i den splatnosti první splátky dluhu.\nV souladu s ustanovením § 20a zákona o pojistném pak může příslušná okresní správa sociálního zabezpečení zrušit povolení placení dlužného pojistného a penále ve splátkách v případech, kdy dojde k porušení stanovených podmínek (plátce pojistného nezaplatí včas nebo ve správné výši některou splátku dluhu nebo nezaplatí včas nebo ve správné výši pojistné splatné v období po splatnosti první splátky dluhu). Jednoznačně pak dojde ke zrušení povolení placení dlužného pojistného a penále ve splátkách v případě, kdy plátce pojistného vstoupil do likvidace, nebo bylo vydáno rozhodnutí o úpadku plátce pojistného, a to ke dni, kdy některá z těchto skutečností nastala. Okresní správa sociálního zabezpečení může také změnit povolení o placení dlužného pojistného a penále ve splátkách, jestliže dojde ke snížení dluhu, jehož placení ve splátkách bylo povoleno.\n56. Existuje možnost prominutí penále? Za jakých podmínek bych si o to mohl požádat?\nProminutí penále cestou odstranění tvrdosti zákona upravuje ustanovení § 104ch zákona č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších přepisů, a vyhláška MPSV č. 161/1998 Sb., o promíjení penále správami sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů.\nPo vstupu České republiky do Evropské unie došlo ke změně pravidel při poskytování veřejné podpory, resp. promíjení penále. Poskytování veřejné podpory je upraveno Smlouvou o založení Evropského společenství (čl. 87 a 88) a Smlouvou o fungování Evropské unie na podporu „de minimis“ (čl. 107 a 108). Promíjení penále spadá pod režim veřejné podpory „de minimis“ (tj. podpora malého rozsahu), která je poskytována podle příslušných nařízení Komise ES.\nO prominutí penále lze požádat písemně příslušnou okresní správu sociálního zabezpečení. Za předpokladu plné úhrady dlužného pojistného se o uvedených žádostech rozhoduje podle věcné příslušnosti na okresních správách sociálního zabezpečení, České správě sociálního zabezpečení, popřípadě na Ministerstvu práce a sociálních věcí. Na prominutí penále není právní nárok a na řízení o prominutí penále se nevztahuje správní řád.\n57. Jak se posuzuje promíjení penále, když podnikám např. v dopravě, v zemědělství a jaké jsou limity v odvětvích?\nPromíjení penále, resp. poskytování podpory „de minimis“ (podpory malého rozsahu), je v současné době prováděno dle níže uvedených nařízení Komise (EU) a oblastech:\nDle Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 je možné poskytnout podporu de minimis ve tříletém stanoveném období až do výše 200 000 EUR. Dle stejného Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 je možné poskytnout podporu de minimis ve stanoveném tříletém období až do výše 100 000 EUR v odvětví silniční nákladní dopravy pro cizí potřebu.\nDle Nařízení Komise (EU) č. 1408/2013 je možné poskytnout podporu de minimis ve stanoveném tříletém období až do výše 15 000 EUR v odvětví prvovýroby zemědělských produktů.\nDle Nařízení Komise (EU) č. 717/2014 je možné poskytnout podporu de minimis ve stanoveném tříletém období až do výše 30 000 EUR v odvětví rybolovu a akvakultury.\n58. Jsem dlužník (zástupce zaměstnavatele), je možné uhradit dluh, na který byla nařízena exekuce, splatnými pohledávkami vůči třetí osobě?\nTakový způsob plnění není oprávněna Česká správa sociálního zabezpečení, resp. její organizační jednotky, akceptovat, neboť nemají pravomoc ukládat povinnosti nad rámec speciálních zákonů. Okresní správy sociálního zabezpečení však mohou nařídit exekuci přikázáním jiné peněžité pohledávky.\n59. Byl u mě soudní exekutor a polepil mi movité věci, co mám dělat, aby mi věci nezabavili a neproběhla dražba?\nV tomto případě je nutné bezodkladně uhradit pohledávku. V případě pochybností o neoprávněnosti exekuce je nutné kontaktovat soudního exekutora, který exekuci nařídil a provádí.\n60. Kdy mi bude zrušena zástava k nemovité věci, když dluh uhradím?\nJakmile je na účet příslušné okresní správy sociálního zabezpečení připsána částka k úhradě dluhu zajištěného zástavním právem, vydá okresní správa sociálního zabezpečení dlužníkovi potvrzení o zániku zástavního práva (tj. kvitanci).\nV případě, že je zřízeno soudcovské zástavní právo na základě usnesení soudu, ruší se zřízené zástavní právo pravomocným usnesením soudu o zastavení výkonu rozhodnutí zřízením soudcovského zástavního práva, které je zasláno na příslušný katastrální úřad. Katastrální úřad poté vyznačí změnu, resp. výmaz, zástavního práva v příslušném listu vlastnictví.\n61. Nemám peníze, jak budete dále pokračovat ve vymáhání?\nPokud plátce pojistného není schopen uhradit dluh, okresní správa sociálního zabezpečení přistoupí k vymáhání tohoto dluhu správní exekucí, a to všemi možnými způsoby podle zákona č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů.\n62. Co dělat a jaké možnosti má klient při obdržení rozhodnutí, platebního výměru?\nNejvhodnějším postupem je neprodleně pohledávku uhradit a vyhnout se tak případné exekuci, popř. i hrazení exekučních nákladů. Případně může plátce pojistného požádat příslušnou okresní správu sociálního zabezpečení o povolení placení dlužného pojistného a penále ve splátkách.


Jak je to s odškodněním pracovního úrazu pojišťovnou, když zaměstnanec i zaměstnavatel je jedna a tatáž osoba? | Odbory info\nJak je to s odškodněním pracovního úrazu pojišťovnou, když zaměstnanec i zaměstnavatel je jedna a tatáž osoba?\nAutor: Článek vychází z rozsudku Nejvyššího soudu ČR sp. zn. 21 Cdo 2124/2018.\nPojišťovna odmítla odškodnit pracovní úraz z pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu a nemoci z povolání kvůli neplatnosti pracovní smlouvy uzavřené mezi zaměstnavatelem a poškozeným zaměstnancem. Pracovní smlouvu totiž za obě strany uzavřel tentýž člověk. Jak rozhodly soudy?\nZaměstnavatel (dále žalobce) se domáhal, aby pojišťovně (dále žalovaná) byla uložena povinnost odškodnit pracovní úraz. V roce 2013 uzavřel pracovní smlouvu s J. B. na dobu neurčitou se sjednaným druhem práce montážní mistr. Žalobce hradil za své zaměstnance (včetně J. B.) zákonné pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání žalované. J. B. utrpěl pracovní úraz při demontáži mobilního stanu, který si vyžádal chirurgický zákrok a hospitalizaci v nemocnici. Žalobce nahlásil pracovní úraz žalované za účelem poskytnutí odškodnění, avšak podle ní nárok na pojistné plnění nevznikl, neboť mezi žalobcem a poškozeným nevnikl pracovněprávní vztah. Protože žalovaná odmítla poškozenému poskytnout odškodnění za pracovní úraz, poskytl mu jej žalobce. Ten je toho názoru, že i v případě, že by nebyla pracovní smlouva platně uzavřena, došlo ke konkludentnímu uzavření pracovní smlouvy, popřípadě vznikl tzv. faktický pracovní poměr, neboť poškozený J. B. pro něj vykonával práci. Vyzval žalovanou k zaplacení dlužné částky.\nŽalovaná namítala, že úraz poškozeného nelze odškodnit z pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu a nemoci z povolání, neboť pracovní smlouva uzavřená mezi žalobcem a poškozeným je neplatná. Pracovní smlouvu totiž jak za zaměstnance, tak i za žalobce uzavřel J. B., jenž je jediným společníkem a zároveň jednatelem žalobce. Podle žalované nemohl vzniknout ani tzv. faktický pracovní poměr, neboť nejsou naplněny základní atributy pracovního poměru, mezi něž patří mimo jiné přidělování práce, výkon práce, kontrola provedené práce či odměňování provedené práce. Tyto činnosti nemůže vykonávat jedna a tatáž osoba.\nSoud prvního stupně žalobě vyhověl a uložil žalované povinnost zaplatit. Dospěl k závěru, že pracovní smlouva je neplatná, byla-li podepsána J. B. jak na straně zaměstnavatele, tak na straně zaměstnance, a že vztahy mezi žalobcem a poškozeným je třeba posoudit jako tzv. faktický pracovní poměr. Posoudil úraz jako úraz pracovní, neboť k němu došlo při plnění pracovních úkolů pro žalobce v rámci tzv. faktického pracovního poměru a žalobce jako zaměstnavatel odpovídá J. B. za škodu vzniklou mu tímto úrazem. Protože žalobce vyplatil J. B. odškodnění, má žalobce proti žalované právo na vydání toho, co by žalovaná jinak plnila poškozenému.\nOdvolací soud ale rozhodl jinak. Žaloba o zaplacení částky se zamítá, naopak žalobce má povinnost zaplatit žalované na nákladech řízení. Dospěl k závěru o neplatnosti pracovní smlouvy pro střet zájmů mezi zástupcem a zastoupeným, neboť je v rozporu se zákonem. Nesouhlasil však se závěrem soudu prvního stupně, že mezi žalobcem a poškozeným J. B. vznikl tzv. faktický pracovní poměr, neboť práce poškozeného pro žalobce nesplňovala náležitosti závislé práce podle § 2 odst. 1 zákoníku práce, zejména nebyl dán vztah nadřízenosti a podřízenosti. Byl to právě poškozený, kdo rozhodoval o tom, kam sám pojede pracovat, kdo si určoval práci, kdo sám sebe kontroloval a kdo si určoval sám mzdu. Není tedy důvod, aby žalovaná zaplatila žalobci, co žalobce na náhradě škody zaplatil přímo poškozenému.\nŽalobce podal dovolání. Podle něj by měla být zohledněna skutečnost, že potřeba řešit poměry statutárních orgánů právnických osob, které vykonávají jak činnosti odpovídající funkci statutárního orgánu (jednatelské působnosti), tak i činnosti typicky vykonávané v zaměstnaneckém poměru, je běžná a častá. Uvedený judikaturní závěr má v podstatě diskriminační charakter, který znevýhodňuje statutárního zástupce vykonávajícího činnost konanou v zaměstnaneckém poměru oproti jiným osobám v zaměstnaneckém poměru. Upřednostněna by měla být zásada smluvní volnosti. V posuzovaném případě se výkon funkce jednatele a práce montážního dělníka nepřekrývají a mají odlišný právní titul, jiný obsah.\nNa základě zákonného pojištění odpovědnosti zaměstnavatele má zaměstnavatel právo, aby za něj příslušná pojišťovna nahradila škodu, která vznikla zaměstnanci při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání v rozsahu, v jakém za ni zaměstnavatel odpovídá podle zákoníku práce. Zákonné pojištění vzniká dnem vzniku prvního pracovněprávního vztahu u zaměstnavatele a trvá po dobu existence zaměstnavatele. Povinnost platit pojistné vzniká zaměstnavateli, zaměstnává-li alespoň jednoho zaměstnance.\nOdvolacímu soudu lze přisvědčit v závěru, že mezi J. B. (poškozeným) a žalobcem nevznikl platně pracovní poměr. Judikatura soudů, z níž vychází i odvolací soud, již dříve dospěla k závěru, že je vyloučeno, aby jiného zastupoval ten, jehož zájmy jsou v rozporu se zájmy zastoupeného. S názorem odvolacího soudu, že poškozený nebyl u žalobce ani ve faktickém pracovním poměru, protože se v daném případě nejednalo o výkon závislé práce, však dovolací soud nesouhlasí.\nVykonává-li jednatel společnosti s ručením omezeným pro tuto společnost na základě neplatné pracovní smlouvy práci, jejíž náplní není výkon funkce statutárního orgánu, vznikají ohledně této práce vztahy z tzv. faktického pracovního poměru. Zaměstnanci, který vykonává u zaměstnavatele práci v tomto poměru, přísluší od zaměstnavatele v podstatě stejné nároky jako zaměstnanci v platném pracovním poměru, tedy i právo na náhradu škody při pracovním úrazu. Ze samotné okolnosti, že faktický pracovní poměr je pracovněprávní institut, však nelze usuzovat na to, že plnění, které poškozený zaměstnanec po právu od zaměstnavatele obdržel, musí zaměstnavateli nahradit příslušná pojišťovna. Zákonné pojištění jako vztah mezi zaměstnavatelem a příslušnou pojišťovnou vzniká teprve dnem vzniku prvního pracovněprávního vztahu u zaměstnavatele. To znamená právního vztahu vznikajícího při výkonu závislé práce mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem. Tzv. faktický pracovní poměr, i když se jedná o pracovněprávní institut, za takový pracovněprávní vztah považovat nelze. V tomto případě zaměstnavatel nemá právo, aby za něho příslušná pojišťovna nahradila škodu, která zaměstnanci vznikla pracovním úrazem nebo nemocí z povolání. Jestliže zaměstnavatel nahradil takovému zaměstnanci škodu nebo její část, aniž by mezi nimi existoval základní pracovněprávní vztah, nevzniká zaměstnavateli právo, aby mu pojišťovna vydala to, co by za něj jinak plnila zaměstnanci.\nNa uvedených závěrech nemůže nic změnit skutečnost, že zaměstnavatel pojistné z titulu zákonného pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání (nesprávně) platí též z vyměřovacího základu zaměstnance, který pro něho fakticky vykonává práci, aniž by mezi nimi existoval základní pracovněprávní vztah. Placení pojistného totiž není důvodem vzniku zákonného pojištění, nýbrž právě naopak, vznik povinnosti zaměstnavatele platit pojistné je vázán na vznik zákonného pojištění.\nPoškozenému J. B. tedy vznikl nárok na náhradu škody způsobené mu úrazem, který utrpěl při faktickém výkonu práce, aniž by jím přijaté plnění od žalobce mohlo být považováno za bezdůvodné obohacení. Žalobci však nevzniklo právo, aby mu žalovaná jako příslušná pojišťovna vydala to, co by za něj jinak plnila poškozenému, neboť na jeho úraz se zákonné pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání nevztahuje.


Otevřené místnosti nabízí víc prostoru fantazii. To je základní myšlenka, která stojí za každým domečkem Country Vista od KidKraft. Tento domeček na hraní ve venkovském stylu s jeho lítacími dveřmi pobízí ke hraní a objevování. Děti a rodiče budou milovat spoustou detailů, jako např. kulatá okna, dřevenou fasádou v teplé šedé barvě, anebo větrného kohouta na střeše. Bílé a červené barevné akcenty dopňují venkovní design V podávacím okénku si mohou děti vystavit stánek s ovocem a zeleninou, servírovat svačinky. A na tabuli si mohou napsat denní nabídky, přičemž na nastavielných hodinách lze zviditelnit otevírací dobu. Na jedné straně domečku, pod střechou, jsou 2 lavice pro hosty, kde si v klidu mohou sníst jejich svačinku. K vnitřnímu vybavení patří trouba s plotýnkami, a myčkou na nádobí. Díky širokým vstupním dveřím si mohou vzít děti do domečku vlastní nábytek. dokonce i na kolo je místo! Díky EZ Kraft Assembly™ je výstavba domečku velice jednoduchá, jednoduše vybalíte, rozložíte, a velice rychle se mohou nastěhovat nový majitelé. S každým Country Vista domečkem na hraní od Kidkraft přinesete idylický život na farmách do Vaší zahrady. Podrobnosti: Lítací dveře s přístupem do prostor na hraní. Podávací okénko se 2 lavicemi. Tabule na psaní křídou a hodiny. Nádherné kuchyňské okénko. Umývadlo a plotýnky. Větrný kohout. EZ Kraft Assembly™ V aplikaci BILT, která je zdarma, najdete rychlé a snadné pokyny k instalaci. Stačí je stáhnout z Apple App Store nebo Google Play Rozměry: 156,21 x 145,29 x 160,5 cm Hmotnost: 60,05 kg Věk: od 2 let\nEXIT Dřevěný domeček Loft 300 zelený e-shop >>\nEXIT Loft 300 je právě takový domeček, kde si nádherně může hrát více dětí. Tento dřevěný domeček stojí na zemi a má nástavbu, kterou lze připojit vlevo a vpravo od domečku. Domečky na hraní se díky přemontovaným komponentům snadno nastaví. Typickým znakem dřevěného d.. Nejlepší info >>\nSmoby domeček Pretty Haus s kuchyňkou e-shop >>\nEXIT Dřevěný domeček Loft 500 červený e-shop >>\nEXIT Loft 500 je právě takový domeček, kde si nádherně může hrát více dětí. Tento domeček stojí na stojnách, je vyvýšený, aby si děti mohly hrát na pískovišti umístěném pod domečkem. Vylez nahoru po schodech a po skvělé klouzačce sjeď dolů. Domečky na hraní se díky .. Nejlepší info >>\nEXIT Dřevěný domeček Loft 100 červený e-shop >>\nV domečku EXIT Loft 100 se děti nebudou nudit ani minutu. Domeček stojí na zemi, zaujímá jen málo prostoru a proto je vhodný do každé zahrady. Domečky na hraní se díky přemontovaným komponentům snadno nastaví. Pro domeček EXIT Loft 100 je typický čistý skandinávský design, kte.. Nejlepší info >>


Náramek z léčivých kamenů: Střelec - AVANELA.CZ\nDomů / Znamení horoskopu / Střelec / Náramek z léčivých kamenů: Střelec\nNáramek z léčivých kamenů: Střelec\nDuchovní ametyst je vhodný pro lidi ve znamení Střelce. Ti mají své ideály, hledají pravdu a potřebuje se v životě pořád vzdělávat. Ametyst spojený s planetou Jupiter pomáhá zahánět stres, dodává odvahu a rozvíjí intuici.\nStřelec patří do kategorie ohnivých znamení. Lidé v tomto znamení jsou akční, mají hodně energie a nesnášejí stereotyp. Stále chtějí poznávat nové lidi a místa, rádi cestují a potřebují se vzdělávat. Jejich touha po informacích a schopnost dělat několik věcí najednou může být pro ně výhodou i problémem.\nKomplikace mohou nastat, pokud mají u něčeho dlouhodobě vydržet, když už jim daná činnost nepřináší nic nového. Střelcům také dělá potíže dotahovat věci do konce, protože rychle ztrácejí počáteční nadšení. Na druhou stranu ve vztazích dokážou být věrní a zodpovědní, kladou důraz na tradiční hodnoty a potřebují zázemí, aby se měli kam vracet ze svých cest.


Jaké příznaky má zvětšelá nosní mandle? - str. 2 - Modrý koník\n@pavlinacaorle tak to vůbec neporadím, už si to nepamatuju jak jsme to dávali 😖 už je to dva roky co to brala, jen vím, že to brala tři měsíce v tahu, ale přesný dávkování opravdu nevím 😖 zkus se poradit s vaší dr. 😉\n@pavlinacaorle - taky je bereme, 3x denně 10kapek. 😉\n@hanule05 Dobrý večer,jsem nováček,a tak nechápu proč to utnuli,my měli rýmu a kašel od října neustále,a občas chrápal,doktorka nás poslala na ORL,tam řekli,že je má zvětšené,ale záleží na nás,rodičích,doteď nevím co to obnáší,proto ta diskuze,ale kývli jsme,jelikož nám řekli,že nosní mandle zvětšené,bývá příčina ohluchnutí.Tak vám asi neporadím,sama mám strach z toho zákroku,ale čekat až začne malý nosit naslouchadlo,ne,ne,\nAhoj,mám skoro 3letou dceru a začátkem května jsme objednané na operaci nosní mandle.Prý ji má obrovskou.Nemocná moc není jen má prostě celou zimu zadní rýmu.Je tu někdo co to má s takhle malým dítětem už za sebou?Můžete mi napsat jak to probíhá a je-li to náročné?Děkuju za informaci 🙂.\n@gejbule1 ahoj,mam zkušenost s op.nosni mandle u syna 4roky.Přisly jsme do nemocnice,přijaly nas,synovi daly čípek-pockaly az zabere,je to oblbovak.pak ho odvezly daly mu narkozu a za 10min.byl zpet.pote se musel vyspat a poustely nas ten den ve 3hod odp.\nObnovuji diskuzi 🙂 -syn ma dopor.k vytrzeni nosni mandle,mate nektera zkusenost,jak to probiha,a byla ste nekt.s ditetem na zakroku v Brne?\nahoj, dcerka je čtvrtý den po operaci. Byla naprosto v pořádku, trochu jí prý pobolívalo v krku, ale dnes v noci se vzbudila s pláčem, že jí bolí krk moc a taky jí bolí uši.\nMáme zajet na pohotovost? Nechat napsat ATB? Nebo je to součástí hojení té rány?\nDcerka měla mandli obrovskou a tak to byl větší "zásah" říkala doktorka - prý kdyby dostala horečky, tak se musí nasadit ATB.\n@hanule05 ahoj,urcite bych zasla k dr....Marian me zacal asi taky ten 3.den po operaci kaslat,bylo to horsi a horsi,dr me rekla ze ma podrazdenej krk,ale rozjela sem se na ORL,kde mu vzali vyter a prislo se na nejaky bacil,takze tak 😔\n@lojzina ahoj, dneska jsme s ní byli na ORL, ta jí prohlédla, uši dobrý, krk taky dobrý, a naznala, že se jí zanítila ta rána po operaci. Asi je to tak, protože jí začala strašně páchnout z pusy a nemůže moc hýbat hlavou.\nTakže jsme nasadili ATB.\nPočítám, že se do konce roku do školky už asi nedostaname. Nevím, proč jí platíme, když tam stejně nechodí.\nHlavně se děsím toho, aby ty ATB zabrala a nemusela jít na nějakou operaci znova. To by mě asi kleplo.\n@hanule05 to je mi líto, petr byl asi ve stejný den jako tvoje malá, ve středu? dneska mu je taky cítit z pusinky, ale nám řekli, že je to v pořádku, že se ta rána prostě uvnitř hojí jinak, než na povrchu těla, proto je to cítit. petr dostal atb na zajištní hned v den operace. tak nevím.my jdeme zítra ještě na kontrolu po týdnu, tak uvidím. taky nejsem moc klidná, ale je fakt, že on si na nic nestěžuje, je úplně ok.\ndržím palce, at je malá brzo v pořádku.\n@hanule05 Ahoj,tak to je em lito,clovek doufa ze po operaci bude uz jen lip a ono nee ☹ ☹ 😠 .marian ten prvni rok ve skolce z pulky taky prostonal 😖 .Tak at je brzy lip... 😉\nahoj, naše malá by měla jít příští týden, ale má zas chrchlák a rýmu, tak nevím.. já jsem teď těhotná, v pátek jdu prvně k dr., tak si asi řeknu po svých třech potratech o neschopenku a budem spolu doma, dokud nebude ok a nebude moct jít na ty mandle naprosto zdravá....\n@hanule05 to je to, čeho se obávám... ☹\nnaše malá ale i špatně slyší, tak by to bylo fajn, kdyby jí je vzali co nejdřív..\n@kammka ahoj, to je určitě rozumné, taky jsem měla petra 5 dnů doma. měla by být zdravá, petrovi právě naskočila nějaká viroza hned na to a nic moc. a ouška - to je obrat o 100%, ted reaguje i v noci na zašeptání...petr taky slyšel fakt asi dost špatně..i jsem si už ted všimla, že opakuje slova dokonale. před tím poslední písmenko neřekl, nebo řekl jiné, neslyšel to....taky moc držím palce.\n@berenika39 ano, byla taky ve středu. Do soboty večer byla úplně v pořádku, jako by vůbec na operaci nebyla, ale pak jí začal bolet krk a začalo strašně páchnout z úst a nemohla pohnout hlavou, ještě teď chodí s hlavou jakoby v předklonu, nezakloní ji vůbec, to pláče, že to moc bolí. Taky měla zvýšenou teplotu.\nNa ORL nám řekli, že běžně zápach z úst trvá až 10 dní, ale doktorka naznala, že to skutečně vypadá na ten zánět. Takový smrad jsem ještě nezažila, fakt síla.\nNesmí ven a vůbec ne do kolektivu, aby náhodou něco nechytila. Jo a ta rána se zahojí tak za tři týdny, když nejsou komplikace.\nAkorát mám ještě obavy, aby od ní něco nechytila mladší dcerka, dneska jsem ji neuhlídala a napila se z její flašky a taky oblízla její lžičku, se kterou jedla jogurt. Nevím, jestli zánět způsobují viry nebo bakterie nebo něco, co by mohla chytit taky. ????\n@hanule05 to netuším, zánět je asi lokální, v té ráně...zkus zavolat na orl, at jsi klidnější. hlavně at ty atb zaberou a je to brzo pryč. držím palce. dej vědět.\nJo a ještě jsem chtěla říct, že my jsme byli na té operaci, protože dcerka od té doby, co nastoupila do školky (loni), tak je furt nemocná, taky jsme skončili minulý únor v nemocnici, protože měla špatné krevní testy, různě ji zkoumali, ale na nic nepřišli.\nOd malička dýchá pusou, a tím pádem má špatný hrudníček - má rýhu pod prsama a vypouklé bříško, špatně mluví. Slyší asi dobře, zato trpí na záněty oušek.\nTaky je ekzematička a alergička.\nTak jsem tajně doufala, že když jí mandli vyndáme, tak se trochu zlepší, no a je z toho zase další komplikace.\n@hanule05 tak ale to je problém ted s tím zákrokem, až se to zhojí, určitě to pomůže, ta mandle může být zdrojem všemožných problémů. neboj se, bude líp.\n@hanule05 to je teda děs toto....natahne se vam to asi na dyl,ta rekonvalescence ☹.\nMarian je mesic po operaci nemocnej,dns jsem byla pro neco ve skolce a jeho uc.se divila,ze je zase uz doma 😅 😒 ,rano vstal a s pekne nakraplym hlasem,takze skolka nehrozi.A alergik je taky 😖 .\nOno to zlepseni asi nebude hned tak,jako ze nebudou marodit... ☹ ,je ted blby obdobi,chripky a tak.\n@lojzina jojo, počítám, že do konce roku se ve školce asi neobjevíme ☹\nHolky, mam dotaz, ceka nas take trhani mandli, nechavaly jste to klasicky nebo laserem, napr. v Praze Modranech? Jak to vsechno deti zvladaly? Mame III.stupen, Lucka chrape, huhna, ma porad zadni rymu, ktera meni ruzne barvy, spojene s kaslem, jednou zanet dutin.\n@mjanca my jsme byli v modřanech. minulý týden. dělají to laserem, pod kontrolou optiky - prostě na to vidí - a snad by to mělo být lepší v tom, že tu tkáň odeberou komplet. když se to dělá v lokálce, dělají to na slepo a právě to pak může dorůst. nevím, věřím jim. bylo to tam všechno v pohodě. přesně na čas, žádné čekání, malé děti berou nejdřív, podle věku, aby nebyly dlouho bez pití. můžeš na sál, počkáš, než ji uspí, pak při probuzení jsi zase už u ní. ale je to jak na běžícím pásu, děti po cca 3/4 hodině, takže když se probere po narkoze, tak už na lůžka na dospávacím pokoji čeká další. když je dítě v pořádku, poučí vás, zabalit,odjezd. musíte být dva dospělí do auta. přiznám se, že jsem se- pak když řekli, že můžem jet, bála. ale děti to snášejí fakt dobře.\njosu tam moc milí a ochotní, ohleduplní.\nVýhoda je v tom, že si nic nepamatují, fakt ne, už jsme tam byli dvakrát na kontrole petrovi se tam líbí, mají tam hračky a jsou na něj hodný 😉\n@mjanca ahoj,nam to delali pred mesicem,klasicky,no,nebylo to az tak hrozny,kdyz se zpetne ohlidnu...Marian taky chrapal,huhnal...ted uz dobry,krasne mluvi apod.,ale mame ,laryngitidu,to s tim teda nesouvisi..\nmne se libi ta Praha, ale bojim se pak toho stavu po - aby to nekrvacelo a aby nebyl problem po narkoze.\n@mjanca když to si nevybereš. rizika jsou tam jako tak, ale na druhou stranu jsou komplikace u toho zákroku velmi vzácné. já si myslím, že tahle one day surgery nebo jak se tomu říká ? jednodenní chirurgie? je pro děti i rodiče hodně ohleduplná. když je to rutinní zákrok, předem plánovaný, nečekají se komplikace - má to svůj význam. minimum stresu, pro všechny. doléčení doma, ve známém prostředí a pohodlí. a ta narkoza je podle mě dobrá v tom, že si nic nepamatují. Každé dítě to má jinak, chlapeček s náma se tam tak povaloval, broukal, petr byl agresivní a bojoval se vším a všemi a řval na lesy, ale je to opravdu přechodný stav, než ta anestetika přestanou fungovat úplně, trvalo to cca půl hodiny, pak se zklidnil a v podstatě prospal půl dne. Já jsem brala ohled na to, že s optikou to udělají důkladněji, bála jsem se, aby mu to nedorostlo, protože starší syn si s tím dost užil. V pravěku 😝 , ted už je to jiné.\n@berenika39 urcite minimum stresu, to ja i Lucka potrebujeme. Jinak u normalniho zakroku je to taky pod narkozou, ze?\n@berenika39 jeste neco, za jak dlouho Vas objednali?\n@mjanca bud se to dělá v lokální anestezii, dítě je při vědomí - a to je právě ten způsob, co se používal dříve častěji - jen vyndají tu tkáň naslepo. nebo dají narkozu, na to místo zavedou optiku, vidí tam a odstraní to, takže přesněji. proto to v lokálce trvá "minutu", jak tu maminky píšou, a v narkoze cca 20 minut. navíc v té narkoze mohou zkotrolovat ouška - petrovi rovnou píchli obě a vypustili volnou tekutinu, jinak by musel znovu.\nObjednali nás asi za 10 dní. Oni jim tam děti hodně ruší termíny, protože samozřejmě snadno onemocní a na zákrok nemůžou, takže jsme spadli na uvolněné místo. Na bulovku jsme dostali za sedm týdnů.\n@berenika39 dik za info, jsem zvedava, co mi povi zitra, porad vaham, kdyz nam daji termin pred Vanocema, zda do toho jit nebo ne. Prisla by o vanocni besidku, darky ve skolce.... na druhou stranu je to tak daleko, ze muze byt nemocna :-/. Protoze zadni rymu a kasel ma porad, bereme aerius, trosku ji to pomaha, ze tolik nechrape, ale stejne nic moc.\n@mjanca hlavně aby byla zdravá, zkus zavolat, uvidíš, co ti nabídnou.\ndneska jsem tam byla s petrem na druhé kontrole a ok, už tam nemusíme, doufám🙂.\n@berenika39 tak to je dobre 🙂 a vidis nejake zlepseni?\nVýplach nosu - Respimer - na zvětšenou nosní mandli. Máte zkušenost?0\nChrčí, ale nemá rýmu. Co by to mohlo být?7


Jak se vyhnout nepříjemnostem při reklamaci poškozeného balíku. | Katalog Ambra\nÚvod Všechny články Rady a informace Jak se vyhnout nepříjemnostem při reklamaci\nV tomto případě je důležité sepsat tzv. zápis o škodě. Je to důležitý dokument, který slouží k dalšímu šetření celé záležitosti. Pokud zápis v přepravním listu chybí, pak bere dopravce tuto zásilku jako bezproblémovou a na další reklamaci již nemusí být brán zřetel.\nJak postupovat při přebírání zásilky?\nPrvním krokem by měla být vizuální kontrola obalu.\nDalším krokem je rozbalení zásilky a kontrola zboží.\nPokud se odběratel domnívá, že balík není v pořádku, následuje zápis do přepravního listu.\nZa zaměstnance dopravce naše firma neručí, a proto se může stát, že bude řidič spěchat apod. Dle smluvních podmínek má zákazník plné právo zásilku zkontrolovat, popřípadě do zápisu uvést, že podrobnější kontrola nebyla umožněna.\nDůležité je nevyhazovat obal zásilky – ten pomůže ke kladnému vyřízení reklamace.V rámci zásilky přišlo jiné zboží, než které bylo objednáno. Při zjištění, že se v balíku nachází jiný výrobek, je nutné co nejrychleji kontaktovat příslušné oddělení. To je možné e-mailem (katalog@ambra.cz), nebo telefonicky (602 519 824/ 558 639 137).\nZásilka by vůbec neměla být převzata, pokud je poškozená ve větším rozsahu. Dopravce je povinen ji zavést zpět k našemu expedičnímu místu a my celou situaci prošetříme. Při správném zápisu o poškození a po vyjádření dopravce, se ihned zasílá objednané zboží znovu.