Gužve na bh. skijalištima, prepuni Vlašić, Kupres… – Relax Portal\n16. siječnja 2021. ADMIN BiH 0\nJoš jučer su pristizale kolone vozila, ovaj vikend, kao i prethodni, tražilo se mjesto više za smještaj i mjesto na stazi – kaže nam jedan od iznajmljivača vikendice na Vlašiću, kod kojeg je, kako nam je i potvrdio, kapacitet vikendom popunjen gotovo do kraja veljače. Skijališta diljem BiH već su zasjala u punom sjaju, snijega ima i više nego dovoljno, a najavljen je i novi koji je skijašima, ali i svima onima koji nude određene usluge na bh. skijalištima, stavio dodatni osmijeh na lice, piše Večernji list BiH. Oprez na skijama – Boravak u stanu i ovaj vikend odlučili smo zamijeniti snježnom idilom na Blidinju. Svi ljubitelji snijega i zimskih radosti ovdje se zasigurno osjećaju kao u raju.\nPosebno se raduju najmlađi, što vidim i po svojoj djeci koji na snijegu uživaju grudajući se, praveći snjegovića, skijajući se ili to tek uče – priča nam Snježana koja s obitelji ovaj vikend boravi na Blidinju, a, kako je sama potvrdila, ovo će im biti vikend-lokacija sve dok bude snijega. Puno im, kaže, olakšava i to što ne moraju plaćati smještaj jer imaju obiteljsku vikendicu. Uz navedeno, ističe i kako je na planini i snijegu potreban dvostruki oprez, posebice kada su u pitanju djeca. – Znam da sam i obitelji dosadila ponavljajući kako moraju biti oprezni, ali nesreća ne bira, ona se dogodi u sekundi. Vidjeli ste slučaj od prije nekoliko dana kada je djevojčicu u Srbiji priklještila žičara ili dvadesetdevetogodišnjeg mladića koji je pao pod stroj ratrak na skijalištu Kozara kod Prijedora. Naravno, nitko ne može znati što će se kome i kada dogoditi, ali potrebno je biti oprezan, a, osim obitelji, to poručujem i vašim čitateljima – zaključila je Snježana u razgovoru.\nKada je pak riječ o dvama nesretnim događajima u BiH i Srbiji koje nam je sugovornica spomenula, donosimo nekoliko savjeta kako takve ili slične nesretne slučajeve spriječiti. Jedno od osnovnih pravila jest da se pravilno koristi skijaška oprema, a tijekom iznajmljivanja ili pak kupnje pripazite da vam pancerice veličinom i udobnošću odgovaraju. Također, vrlo bitno je nošenje kacige i zaštitnih naočala tijekom skijanja kako bi se smanjile ili spriječile određene nesreće.\nJedan od izrazito važnih savjeta je: “Ne skijajte sami” – sigurnije je skijati u društvu kako se ne bi nešto nekome dogodilo ili kako biste znali tko je gdje ako ste zajedno na putovanju. Prethodno dogovorite mjesto sastanka i koristite mobitele za komunikaciju. Vrlo važno je i znati poštivati svoje granice. To pak znači da ne skijate po stazama za koje vidite ili znate da nisu za vašu razinu. Također, pripazite da ste koncentrirani na skijanje i nemojte mislima lutati daleko jer se tada događa najviše nesreća. Tijekom skijanja potrebno je uzimati i stanke. Tijekom stanki potrebno je konzumirati dovoljno hrane i kako bi se izbjegao osjećaj slabosti, ali važno je i ne pretjerati s hranom i pićem.\nInače, skijanje troši puno energije pa treba paziti, ako osjećate slabost ili umor, prekinite aktivnosti za taj dan. Ovo su neki od savjeta kako sigurno skijati te izbjeći nesreće koja se dogodila djevojčici (7) ili mladiću (29). Navedenih pravila, inače, uvijek se trebaju pridržavati svi skijaši, a ovog vikenda potreban je i dodatan oprez jer će, prema najavama meteorologa, uz nove oborine, temperature na planinama padati i do -17 stupnjeva. Prema riječima meteorologa Nedima Sladića, vikend će biti leden, a temperature u određenim dijelovima BiH neće prelaziti nula stupnjeva.\n– Najniže temperature bit će tijekom subote i nedjelje. O vedrini u noći sa subote na nedjelju ovisit će i temperature zraka koje će se kretati između minus 14 u središnjim predjelima i minus sedam stupnjeva u sjevernim. Na planinama bit će i do minus 17 stupnjeva. Na jugu zemlje od minus sedam do minus četiri stupnja. Dnevne temperature kretat će se od minus pet do minus jedan, na jugu BiH do dva stupnja – kazao je Sladić za Faktor.\nKako su za vikend najavljene izrazito niske temperature, osim skijašima, upozorenje je izdano i za sve kronične bolesnike kojima se preporučuje da boravak na otvorenom svedu na minimum. Kronični bolesnici Hladno vrijeme ne pogoduje nikome, a u velikom riziku od pogoršanja zdravstvenog stanja su, prema riječima dr. Tihomira Bere, dežurnog liječnika u Zavodu za hitnu medicinsku pomoć SŽ-a, kardiovaskularni bolesnici i osobe s plućnim tegobama, piše Faktor. Dr. Bera kazao je tko je najčešće tražio pomoć nakon zahlađenja. – Javljaju nam se ljudi koji su imali zarazu, oporavili su se, ali sada imaju drugih zdravstvenih problema, poput povišenog krvnog tlaka i šećera u krvi.\nŽale se na malaksalost, brzo zamaranje, što je, prema tvrdnjama stručnjaka, očekivana pojava nakon COVID-19 jer je organizmu potrebno više mjeseci za potpuni oporavak. Preporuka takvim osobama je da se čuvaju prehlada i sezonske gripe. Trebaju se više odmarati, imati dovoljno sna i adekvatnom prehranom raditi na popravljanju imuniteta – kaže Bera za Faktor. Kroničnim bolesnicima, ali i ostalima tijekom hladnih dana, preporučuje se da smanje fizičko naprezanje, boravak na otvorenom svedu na minimum, posebice u jutarnjim i večernjim satima, kada je najviše hladno, i da se oblače slojevito. Važno je, kaže, voditi računa i o prehrani te u jelovnik uključiti više sezonskog voća i povrća.


U mojoj kuhinji 2: ožujka 2011\n31. 03. 2011.\nZašto ova rolada nosi naziv Žuta rolada? Osim žute kreme, sastoji se i od smeđe kore, pa bi to onda mogla zvati Smeđa rolada, ili Žuto-smeđa rolada ili Smeđe-žuta rolada,… Al´ da ne trkeljam više: niti sam izmislila recept, niti sam ga krstila - recept je iz mamine bilježnice, pa nek´ onda bude «žuta».\nPo uzoru na «koru» iz ovog recepta, radila sam Salamicu s rižinim pahuljicama.\nNisam ljubitelj takvih kolača, ali nekad i ja radim nešto «nepečeno» pa se i ova Žuta rolada nađe na repertoaru.\n2 kuhana žumanjka\n80 g mekanog margarina/maslaca\n1 svježi bjelanjak\n1 velika žlica ruma\nkristal šećer za razvaljati\nZa kremu, kuhane žumanjke ispasirajte (sameljite).\nMekani margarin kremasto izmiksajte sa šećerom u pragu pa dodajte ispasirane žumanjke i sve dobro izmiksajte.\nŠto se žumanjaka tiče, ne treba komplicirati i kuhati ih na pari, ili «poširati» na vodi itd.: jednostavno skuhajte jaja, kao što ih i inače kuhate i žumanjke upotrijebite za kremu, a s kuhanim bjelanjcima radite što god hoćete.\nZa koru, od malo posoljenog bjelanjka izmiksajte snijeg.\nČokoladu nasjeckajte i otopite na pari, malo ju ohladite (ali pazite da se ne stvrdne).\nU posudu stavite orahe, šećer, izmiksani snijeg, mlaku čokoladu i rum te zamijesite glatku smjesu. Smjesa je poprilično ljepljiva, po potrebi posipajte ruke šećerom u prahu.\nKad zamijesite smjesu može se činiti jako gnjecava i ljepljiva, ali na zraku se suši i stvrdnjava; možete ju ostaviti da se suši 2-3 min. da ne bude tako ljepljiva.\nPapir za pečenje (oko 38 cm x 50 cm) posipajte šećerom i kristalom pa na njemu odmah razvaljajte smjesu u pravokutnik (tanko, 3 - 5 mm debljine).\nAko se smjesa lijepi za valjak, posipajte ga šećerom u prahu.\nNa razvaljanu koru ravnomjerno razmažite kremu i sve čvrsto narolajte.\nRoladu stavite u hladnjak na par sati da se stvrdne.\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:34:00 Veze na ovaj post\nOznake: čokolada, kolači, kolači - nepečeni, orasi/lješnjaci/bademi, rolade 8 komentari\n29. 03. 2011.\nKukuruzna zlevanka s blitvom\nU originalu, ovo je Ninina Zlevka sa špinatom, ali ja uvijek moram nešto promijeniti:D pa je to kod mene Zlevanka s blitvom:) Nina, hvala na inspiraciji:)\nZlevanku možete poslužiti uz mlijeko, vrhnje, sir,…\nA ako vam je do estetike, ovu zelenu zlevanku možete poslužiti i s pečenim, kuhanim…. jajima - to je ona neka fora da se takva zelena jela od špinata/blitve slažu s bijelo-narančastim jajima(?). Ja mogu i bez te estetske komponente jela, ionako ne volim jaja… (ok, nisam baš luda ni za blitvom, a pogotovo ne volim špinat; ali volim slane "biskvitne stvarčice":)\nEto, malo za promjenu, ispekla sam jaja na oko pa sam ih poslagala na narezane komade zlevanke (to je bilo prvi put da sam ove godine jela pečena jaja; jaja inače jedem u kolačima, tijestima itd.,ali ne volim ih ni kuhana ni pečena, ni omlete, ni fritate…).\nProšle godine sam više puta radila ovu zlevanku s blitvom i jednom sam došla na ideju da u smjesi napravim udubine i u svaku razbijem jaje pa da se sve to tako ispeče.\nNisam bila zadovoljna rezultatom jer je ispalo da jajima treba duže da se ispeku, nego zlevanki (!): ja jaja pečem tako da se bjelanjak potpuno «stvrdne» jer mi se gadi kad je tekuć. Kad sam pekla tu zlevanku s jajima, bjelanjak se nikako nije htio «stvrdnuti», pa sam sve to skupa pekla valjda 40 min. – zlevanka se previše osušila; njoj je to vrijeme pečenja bilo predugo. A nisam bila zadovoljna ni izgledom jaja: bjelanjak je «prekrio» žumanjak, pa se odozgo nije vidjelo «nešto narančasto usred bijelog», tj. žumanjka usred bjelanjka, nego se narančasti žumanjak jedva nazirao «zakopan» ispod bijelog bjelanjka.\nZato se držim ove varijante: u tavi ispečem jaja na oko i poslažem ih na pečenu zlevanku:)\n(mjerna jedinica je čaša od jogurta – 180 g)\n300 g zelenih listova blitve (bez bijele stabljike); može i špinat:)\n1 čaša mlijeka\n4 čaše kukuruznog brašna\n1 čaša glatkog pšeničnog brašna\n1-2 čajne žlice soli\npapar i mljeveni čili po želji\nU loncu zakuhajte vodu, posolite ju pa dodajte oprane listove blitve. Kuhajte ih oko 1 min., pa ih ocijedite i isplahnite hladnom vodom i dobro ocijedite: rukama istisnite što više vode iz kuhanih listova.\nDobro ocijeđenu blitvu što sitnije sameljite u blenderu/multipraktiku, zajedno s očišćenim češnjakom.\nZa pripremu smjese možete koristit mikser, ali ja to sve radim u blenderu: usitnjenoj blitvi i češnjaku dodam sve ostale sastojke i sve «izmiksam».\nAko koristite mikser, umutite jaja, ulje i mlijeko pa umiksajte i sve ostale sastojke.\nPosudu za pečenje namastite i pobrašnite.\nZlevanku možete peći u četvrtastoj ili okrugloj posudi, ja sam ju ovaj put pekla u okrugloj posudi promjera 26 cm, i visine stranica oko 4 cm.\nSmjesu rasporedite u pripremljenu posudu, odozgo ju zagladite (ako se lijepi za žlicu, žlicu svaki put uronite u hladnu vodu).\nZlevanku stavite u pećnicu zagrijanu na 200 stupnjeva i pecite ju oko pola sata (čačkalicom provjerite je li pečena).\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:31:00 Veze na ovaj post\nOznake: blitva, povrće, slane torte i rolade, slani biskviti/slane podloge, špinat 3 komentari\nNa prvi pogled možda se čini da u ovaj kolač ne ide brašno. Ako bacite drugi pogled, primijetit ćete da u kolač ide brašno: u obliku krušnih mrvica (a od čega se dobivaju krušne mrvice, nego od (suhog) kruha, koji se radi od brašna:D\nRecept je iz časopisa: Torte; Žena +, br. 12, 2008.\n120 g čokolade za kuhanje\n140 g mekanog margarina/maslaca\n70 g krušnih mrvica\n50 ml ruma\n170 g kokosovog brašna\n70ak g šećera u prahu\noko 1 čajna žlica hladne vode\n60ak g šećera u prahu\nOdvojite žumanjke od bjelanjaka. Od malo posoljenih bjelanjak izmiksajte snijeg.\nRum pomiješajte s mlijekom, dodajte krušne mrvice i dobro promiješajte da mrvice ne ostanu suhe (smjesa će biti poprilično «suhonjava», ali nije potrebno dodavati više tekućine).\nČokoladu nasjeckajte i otopite na pari. Ostavite ju da se malo ohladi pa joj dodajte šećer i margarin narezan na komadiće pa sve zajedno dobro izmiksajte (da se šećer rastopi). Dodavajte jedan po jedan žumanjak i nakon svakog žumanjak smjesu dobro izmiksajte.\nZatim umiješajte i krušne mrvice. Tada naizmjence dodajte kokos i snijeg od bjelanjaka i lagano izmiksajte.\nKalup za kuglof namastite i pobrašnite pa ulijte smjesu. Stavite ju u pećnicu zagrijanu na 180 stupnjeva i pecite oko 35 min. Onda smanjite temperaturu na 150 stupnjeva i kuglof pecite još 20ak min., provjerite čačkalicom je li pečen.\nPečeni kuglof ostavite da se 10ak min. hladi u kalupu, a onda ga istresite i ostavite da se potpuno ohladi.\nOhlađeni kuglof možete prelijati šećernom ili čokoladnom glazurom, ili ga posipati šećerom u prahu…\nJa sam kuglof prelijala/ukrasila svijetlom i tamnom šećernom glazurom.\nZa svijetlu glazuru, u posudu stavite šećeri i polako dodavajte vodu, stalno miješajući žlicom, da odbijete «gustu pastu».\nZa tamnu glazuru, u posudu stavite šećeri i kakao pa polako dodavajte vodu, stalno miješajući žlicom, da odbijete «gustu pastu».\nŠto se tih glazura tiče, ne možete pogriješiti: ako je smjesa pregnjecava, dodajte još šećera, a ako je suha/čvrsta dodajte još vode (potrebna količina tekućine može ovisiti i o vrsti/proizvođaču šećera).\nGlazure naizmjence, u obliku debljih i tanjih «niti», stavljajte na kolač, tj. «prošarajte» ga.\nKad glazuru stavite na kolač ne smije biti tako rijetka da «curi» ko´voda, treba biti gusta kao «pasta» da se lagani «širi» i «rasporedi» po kolaču.\nKuglof ostavite oko 1 sat na sobnoj temperaturi da se glazura osuši i stvrdne.\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:29:00 Veze na ovaj post\nOznake: čokolada, kokosovo brašno, kolači, kuglof 5 komentari\n24. 03. 2011.\nZapečena riža s bešamel povrćem\nOvaj recept je iz nekakvih hrvatskih novina (Jutarnjeg?, Večernjeg?), naravno, u mojoj varijanti uvijek doživi izmjene.\nU originalu, upotrebljava se baš ono povrće koje ja ne volim: karfiol, 2 tikvice, mrkva i grašak (ne mogu izdvojiti što mi je od tog najgore:)( Ni u mojoj varijanti nije isključivo ono povrće koje volim, ali je odnos 2:2 - dva koja volim: krumpir i grah, te dva koja ne volim: mrkva i grašak. Kad su tu krumpir i grah, nekako se prisilim da pojedem i ostalo.\nNaravno, možete upotrijebiti povrće kakvo god hoćete; sve povrće treba skuhati, blanširati, tj. termički obraditi na odgovarajući način; ili možete upotrijebiti povrće iz konzerve.\nRižu treba skuhati, ali ne bi se smjela raskašiti. Ovisno o tome kakvu rižu imam, kad ju ocijedim ponekad ju još i isperem u toploj vodi da se «prestane kuhati» (iako je riža ocijeđena, dok je vruća, «sama od sebe» se još raskaši i «napuhne»).\nŠto se posude za pečenje tiče, u originalu je ovo «kupola od riže»: peče se u posudi kupolastog dna, ja nemam takvu posudu, pa je moja varijanta, recimo kao «torta».\nOva «torta» može biti jako dekorativna dok je na stolu. Ali budući da se radi o vrućoj/toploj riži i vrućem/toplom bešamelu s povrćem, nemojte očekivati da ćete to lijepo narezati i servirati – podrazumijeva se da je to sve «gnjecavo», «kremasto». Takva jela poslužuju se na «seljački» način: svatko grabi žlicom s pladnja kao što bi grabio rižu/povrće iz zdjele.\nKad se ohladi, onda je to sve čvršće, ali baš nema smisla posluživati ovo jelo kad je hladno, a ni onda nije tako čvrsto da bi se narezalo na pravilne, prekrašne komade.\n400-450 g riže\n60 g mekanog margarina/maslaca narezanog na listiće\noko 1 kg povrća (krumpir, grah, grašak, mrkva, karfiol,…)\n60 g margarina/maslaca\n80 g tvrdog naribanog sira\n2 češnja češnjaka, sitno nasjeckana\nmekani margarin/maslac za premazivanje folije\nRižu skuhajte u slanoj vodi i ocijedite ju. Po potrebi isperite ju toplom vodom da se ne bi previše raskašila (ovisi o vrsti riže). U toplu rižu dodajte 60 g mekanog narezanog margarina i sve dobro promiješajte da se margarin rastopi. Rižu ostavite da se ohladi.\nSve povrće operite/očistite/ogulite/narežite… i skuhajte u slanoj vodi.\nKuhano povrće ocijedite, ostavite ga da se malo ohladi.\nAko koristite povrće iz limenke, sve samo ocijedite:)\nU loncu rastopite 60 g margarina pa dodajte brašno i kratko ga popržite, polako dodajte mlijeko stalno miješajući pjenjačom. Umak prokuhajte par minuta da se zgusne, stalno ga miješajte.\nKuhanom umaku primiješajte naribani sir i češnjak te ga pikantno začinite solju, paprom i muškatnim oraščićem. Dodajte i ocijeđeno povrće pa sve dobro izmiješajte.\nOkrugli pekač (promjera 22 cm, stranica oko 7 cm visine) po dnu i stranicama obložite aluminijskom folijom. Foliju dobro premažite mekanim margarinom. Na dno i stranice rasporedite, «utisnite» ohlađenu rižu, pritišćite ju donjom stranom žlice da bude «zbijena», u sredini ostavite «udubljene», tj. prostor za nadjev.\nRiža na dnu i stranicama trebala bi biti u sloju od oko 1 cm (ostavite dovoljno riže za prekrivanje nadjeva).\nSredinu, između «zidova riže» napunite nadjevom od povrća, pritišćite ga donjom stranom žlice da bude zbijen.\nJa visinu «zidova od riže» odredim «odokativno» pa onda dodam dio nadjeva, ako «zidovi od riže nisu dovoljno visoki, onda ih«nadoziđem», te onda dodam ostatak nadjeva. A ako su «zidovi» previsoki, tj. sežu daleko iznad sveg nadjeva, onda ih «srušim» pomoću žlice da budu na razini nadjeva.\nOdozgo rasporedite preostalu rižu, zagladite površinu pomoću žlice.\nSve stavite u pećnicu zagrijanu na 200 stupnjeva i pecite 15-20 min.\nPečenu rižu ostavite u limu 5 min., da se malo ohladi.\nZatim na pekač stavite pladanj/tanjur i sve zajedno okrenite: da «torta» sklizne na tanjur i onda pekač polako i pažljivo podignite u vis te ga maknite s «torte». Zajedno s pekačem će se, vjerojatno, skinuti i folija, ako se ne skine, pažljivo ju odlijepite s «torte».\nPoslužite odmah, po želji, ukrasite povrćem…\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:33:00 Veze na ovaj post\nOznake: grah, grašak, krumpir, mrkva, povrće, riža, slano - bez jaja, složenac 6 komentari\nZapečena peciva s jabukama\nNaziv «pecivo» zvuči nekako pretenciozno budući da se u ovom receptu zapravo radi o kvazi pecivima od tijesta s praškom za pecivo koja «nemaju veze» s «pravim» pecivima (tj. nisu kao peciva od dizanog tijesta, ne treba čekati da se tijesto digne). Ali ja nisam niti izmislila niti krstila recept pa ću se držati naziva iz originalnog recepta, koji sam davno iskopala u nekom starom broju časopisa «Lisa». Iza famoznog naziva recepta krije se svojevrstan složenac.\nPisala sam već da ne volim jabuke, ali ovo je jedan od recepata za kojima posegnem kad nekamo treba utrpati jabuke... Naravno, u mojim rukama recept je doživio izmjene:)\n115 g glatkog brašna\npola paketića praška za pecivo (6 g)\n20 g mekanog margarina\n75 ml mlačenice (ili jogurta, kiselog mlijeka,…)\n1 prašak za puding o vanilije\nZa nadjev, 150 ml mlijeka pomiješajte s praškom za puding šećerom. Ostatak mlijeka zakuhajte pa u njemu skuhajte puding. Kuhani puding ostavite da se malo ohladi.\nJabuke ogulite i narežite na veće komade (2-3 cm veličine). Nakapajte ih limunovim sokom pa ih pomiješajte sa šećerom i cimetom.\nZa pecivo, od navedenih sastojaka zamijesite glatko tijesto, po potrebi, dodajte još brašna, da se ne lijepi, i podijelite ga na 6 kuglica, malo ih spljoštite valjkom ili među pobrašnjenim dlanovima.\nDuboku vatrostalnu posudu (promjera oko 26 cm, visine oko 7 cm) namastite i u nju rasporedite mlaki puding. Na njega stavite 2/3 jabuka, a na njih stavite spljoštene krugove tijesta (jedan do drugog). Ostatak jabuka rasporedite između krugova tijesta.\nSve stavite u pećnicu zagrijanu na 200 stupnjeva i pecite oko pola sata.\nPečenu slasticu posipajte šećerom u prahu, poslužite toplu.\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:27:00 Veze na ovaj post\nOznake: jabuke, kolači/torte/slastice bez jaja, slastice, složenac, voće 2 komentari\n17. 03. 2011.\nUrnebes i tri juhe od graha\nVolim grah. I to, baš, samo, grah (mahune i grašak su mi užasnog okusa).\nZbog moje ljubavi prema grahu, recepti s grahom su uvijek dobrodošli:)\nUrnebes od graha i krumpira\nOvaj recept je s Coolinarike. Nisam ljubitelj pirea od krumpira; zapravo, smatram da je pire nešto najgore što se od krumpira može napraviti. Ali grah volim u svim varijantama, pa čak i manje ili više zdrobljen, zato mi se ovaj recept jako sviđa. Što se dodavanja «popratnih» sastojaka tiče, u originalu se dodaju poriluk i suhe paprike. Nisam ljubitelj ni jednog ni drugog, pa ja u recept dodajem ono što se meni sviđa ili ono čime raspolažem (a nije mi (potpuno) mrsko) - crveni luk, masline, kockice tvrdog sira, kisele krastavce, pečenu papriku, začinsko bilje, …\n500 g kuhanog graha (može iz konzerve)\n4 velika krumpira\n1 crveni luk (ili poriluk)\npečene paprike ili masline ili kiseli krastavci ili nešto treće…\nocat ili limunov sok\noko 100 ml tekućine u kojoj se kuhao krumpir\nKrumpir ogulite i skuhajte pa ga zdrobite u pire. Sačuvajte malo tekućine u kojoj se krumpir kuhao.\nOcijeđeni grah malo zgnječite (žlicom ili drobilicom za krumpir) pa ga pomiješajte s pireom od krumpira.\nObje vrste luka očistite i sitno nasjeckajte, pečene paprike narežite na kockice ili rezance, a kisele krastavce narežite na kolutiće i sve dodajte grahu i krumpiru zajedno s (narezanim ili cijelim) maslinama.\nPrema ukusu dodajte ulje, sol, papar, nasjeckano začinsko bilje i ocat/limunov sok.\nNa kraju umiješajte malo tekućine u kojoj se kuhao krumpir – da bi dobili željenu konzistenciju.\nSada slijede čak tri juhe od graha. Pisala sam već da ne volim juhe: pritom mislim na one zdrave, lagane, bistre, prozirne… juhice u kojima pliva dvadesetak vrsta povrća koje ne volim (od mrkve, preko peršina, celera, do kelja, cvjetače,… ne znam što mi je od toga svega najgore).\nAli ovakve guste, čvrste, škrobaste, teške,… juhe od graha - njih obožavam.\nJuha od graha (i ječmene kaše)\nSastojci za 4-6 osoba\noko 1 kg suhog graha\n1-2 veća crvena luka\npola čajne žlice mljevenog kumina\nslatka crvena paprika (može i malo ljute)\nsol, papar, ocat\noko 80 g ječmene kaše\nDan ranije namočite grah u hladnu vodu i ostavite da odstoji preko noći.\nIdući dan grah ocijedite pa ga zalijte novom hladnom vodom i stavite ga kuhati. Kad zakuha, kuhajte ga oko pola sata, tj. da napola omekša. Ocijedite vodu.\nObje vrste luka očistite i nasjeckajte.\nU loncu zagrijte 3 žlice ulja pa dodajte obje vrste luka i staklasto ih popržite. Zatim dodajte narezanu rajčicu, kumin, papriku, sol, papar i grah pa zalijte vodom da one seže iznad graha. Sve savite kuhati i kuhajte na laganoj vatri da grah omekša, ali i da se «raspadne» tj. da «ispusti» svoj škrob i zgusne tekućinu. Po potrebi, dolijevajte vodu.\nTeško je reći koliko vode je potrebno i koliko dugo grah treba kuhati, jer to ovisi o vrsti, ali i o starosti graha. Obično mu treba oko sat i pol…\nVodite računa o tome da pred kraj «juha» treba biti gusta, tj. da dio tekućine treba ispariti, a ostatak tekućine treba se «zgusnuti» od škroba iz graha (dok je juha «vruća» to možda ne dolazi toliko do izražaja, ali hlađenjem će se juha još jače zgusnuti). A bitno je i koliko gustu/rijetku juhu želite: možete nalijati puno vode, pa će biti rijetka.\nNa početku juhu ne trebate stalno miješati, dovoljno ju je povremeno malo promiješati; ali pred kraj, kad se "zgusne": treba ju češće miješati da ne zagori.\nJa obožavam kad je juha tako gusta da žlica stoji u njoj, a kad se ohladi, tako se «stvrdne» da se praktički može rezati, izgleda kao stvrdnuti puding; odlična mi je kad je takva.\nU juhu možete, ali ne morate, dodati kuhanu ječmenu kašu.\nNisam ljubitelj varijante s ječmenom kašom (jer ne volim te ječmene, zobene, heljdine, prosene itd. kaše), ali ponekad ju dodam, malo za promjenu.\nU loncu zakuhajte oko litru vode, posolite ju i dodajte ječmenu kašu, ja ne stavljam puno, oko 80 g. Kuhajte da kaša omekša (ovisno o proizvođaču, to može biti 15 min., ali i 25 min.(!)).\nKuhanu kašu ocijedite i dodajte u kuhani grah; po potrebi dodajte vodu u kojoj se kaša kuhala ili dodajte čistu vodu (ovisno o tome na koliko gusto ste skuhali grah, tj. koliko gustu juhu želite – kuhana kaša će upiti još tekućine; pa će se juha još više zgusnuti). Sve ostavite da još jednom zakuha i prokuhajte oko 5 min.\nJuhu začinite solju, paprom i octom.\nJa juhu prije posluživanja ostavim da se malo ohladi – kako bi se zgusnula…\nAko vam je juha pregusta, dolijte vodu i sve još jednom zakuhajte.\nTo je dakle jedna varijanta recepta za juhu od graha, naravno, svi imaju svoje varijacije na temu…\nSada slijedi praktički ista juha, ali ovo nije ta «tradicionalna» juha od graha, nego je to «moderna» krem juha od graha:) Proces pripreme je isti; samo još treba dodatno usitniti dio graha i dodati kiselo vrhnje.\nŠto se rajčice tiče, možete ju dodati. Ja nemam naviku baš uvijek ju upotrebljavati: ovaj put ju nisam stavila, pa je zato ova juha «smeđa» (a ona u prvom receptu je «crvena» jer sam odmah na početku dodala narezanu rajčicu i slatku mljevenu papriku). Ali boja juhe ovisi i o vrsti graha. Ja sam u oba recepta upotrijebila grah trešnjevac.\nKrem juha od graha\noko 150 g kiselog vrhnja\nnasjeckano svježe peršinovo lišće\nU loncu zagrijte žlicu ulja pa dodajte obje vrste luka i staklasto ih popržite. Zatim dodajte kumin, papriku, sol, papar i grah pa zalijte vodom da one seže iznad graha. Sve savite kuhati i kuhajte na laganoj vatri da grah omekša, ali i da se «raspadne» tj. da «ispusti» svoj škrob i zgusne tekućinu. Po potrebi, dolijevajte vodu.\nVodite računa o tome da pred kraj «juha» treba biti gusta, tj. da dio tekućine treba ispariti, a ostatak tekućine treba se «zgusnuti» od škroba iz graha (dok je juha «vruća» to možda ne dolazi toliko do izražaja, ali hlađenjem će se juha još jače zgusnuti). A bitno je i koliko gustu/rijetku juhu želite: možete nalijati više vode, pa će biti rjeđa.\nKad je grah kuhan (tj. kad je «ispustio» svoja škrobasta svojstva), u loncu ne smije ostati puno tekućine. Tekućina se treba toliko «pokuhati» da seže tek malo iznad graha.\nRupičastom žlicom izvadite polovicu graha i stavite ju u multipraktik zajedno s 1 zaimačom vode u kojoj se grah kuhao i vrhnjem pa sve usitnite u pire (ne treba biti sasvim gladak).\nDobiveni pire vratite u lonac u kojem se nalazi ostatak graha i tekućine.\nOvisno o tome koliko gustu juhu želite, možete dodati još vode. Sve vratite na štednjak i kad zakuha, kuhajte još oko 5 min.\nAko je juha previše rijetka, možete ju kuhati i duže: 10 min., 20 min. – koliko treba da se zgusne kako bi bila po vašem ukusu. Ili ju možete zgusnuti pomoću brašna.\nAko niste sigurni koliko tekućine je potrebno za (dovoljno gustu) krem juhu: kuhani raskašeni grah ocijedite, sačuvajte tekućinu, polovicu graha zajedno s vrhnjem zdrobite u pire - pa u lonac stavite taj zdrobljeni grah, preostalu polovicu graha i tekućine koliko želite (ako smatrate da nema dovoljno te tekućine, dodajte čistu vodu) i onda to prokuhajte kako je opisano.\nI ovu juhu ja kuham da bude čvrsta/gusta, ali možete napraviti i rjeđu.\nJuhu začinite solju, paprom i octom, posipajte ju svježim peršinovim lišćem.\nI ova je juha praktički ista kao u prethodnom receptu, ali ovo je «brza» varijanta s grahom iz konzerve (ili možete posebno skuhati grah, ali ne morate čekati da se »raskuha», tj. da «ispusti» svoja škrobna svojstva).\nBrza krem juha od graha\noko 800 g kuhanog (bijelog) graha (može iz konzerve)\n1 veći crveni luk\nna vrhu noža mljevenog kumina\n400 g graha usitnite štapnim mikserom ili u blenderu, zajedno s kiselim vrhnjem (smjesa ne mora biti glatka), a 400 g graha ostavite u zrnu.\nObje vrste luka očistite i sitno nasjeckajte.\nU loncu zagrijte žlicu ulja, dodajte obje vrste luka i kratko ih popržite. Dodajte kumin i pire od graha pa sve zalijte vodom (oko 1200 ml, ili više, ovisno o otme koliko gustu juhu želite – ja radim sasvim gustu).\nKad zakuha, juhu prokuhajte 5-10 min., povremeno ju promiješajte da ne zagori. Na kraju dodajte cijela zrna graha i ostavite sve da još jednom zakuha.\nJuhu začinite solju, paprom i octom te posipajte nasjeckanim peršinovim lišćem ili kolutima mladog luka.\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:15:00 Veze na ovaj post\nOznake: grah, ječmena kaša (ječam), juha/varivo, krumpir, masline, povrće, slano - bez jaja 3 komentari\n14. 03. 2011.\nSlane ruže od ludog tijesta\nNegdje na Internetu vidjela sam upute za izradu ovakvih ruža. Nisam se potrudila spremiti recept, pa nemam pojma kakvo je tijesto u originalu (slano? ili slatko?) i čime je nadjeveno. Ali zapamtila sam postupak izrade ruža i «primijenila» sam ga na tzv. ludo tijesto. Ja radim slanu varijantu (sa svježim sirom) jer nisam ljubitelj slatkog dizanog tijesta; ali možete napraviti i «slatke ruže».\nU receptu koji sam vidjela, ruže se ne peku u kalupima za muffine, nego poredane na lim, ali onda su poprilično deformirane; jako se "rascvjetaju" i rašire… Prilikom oblikovanja, krajeve treba nagurati pod «ružu», ali tijekom rasta tijesta i pečenja, oni se «iščupaju» prema van…\nProbajte ispeći ruže bez kalupa za muffine, pa ćete vidjeti kako će se tijesto ponašati.\nNe znam koliko ruža se može napraviti od ove količine tijesta, jer još nikad nisam radila samo ruže; kad zamijesim ovo tijesto od 500 g brašna, radim različite oblike: kiflice, pužiće, ruže…\nNe znam ni koliko je sira potrebno jer ne nadjevom sve istim nadjevom; a ionako to sve radim «odokativno».\nDakle, ovo je opet ono «ludo tijesto» koje radim prema Miliczinom receptu. Volim taj recept! Isprobala sam još 2 recepta pod tim nazivima, ali nisam bila oduševljena finalnim proizvodima. Tim dvama tijestima nije ništa falilo, digla su se, dala su se oblikovati, ali nisu mi bila ni približno onako ukusna kao Miliczino. Čini mi se da ja razlog tome količina ulja: u Miliczinom receptu na 1 kg brašna ide čaša ulja. A u ovim drugim receptima koje sam probala: u jednom na kilu brašna idu (samo) 3 žlice ulja, a u ovom drugom uopće ne ide ulje (niti maslac, niti margarin).\nDakle, kad je ludo tijesto u pitanju, vjerna sam Miliczinom receptu. Obično pripremim tijesto od 1 kg brašna pa ga podijelim na četvrtine i svaki dio posebno zamrznem, i vadim im zamrzivača kad mi treba.\nJa uglavnom radim tijesto neutralnog okusa, jer ne znam unaprijed hoće li mi trebati za slane ili slatke varijante. Za ove ružice možete zamijesiti tijesto s više soli, da bude slanije (ili možete raditi slatke).\nKad pečem takva slana peciva, dovoljno mi je tijesto zamiješeno od 500 g brašna (od 1 kg brašna bilo bi mi previše jer kod mene nema ljubitelja slanih peciva), pa zato ovdje navodim tu varijantu.\n1 čaša jogurta ili kiselog vrhnja (200 g)\npola čaše (od jogurta) ulja\npola čaše (od jogurta) mlijeka\npola paketića suhog kvasca (3-4 g)\npola paketića praška za pecivo (oko 6 g)\n1 čajna žlica soli\npola čajne žlice šećera\npšenični griz ili krušne mrvice\nZa tijesto, u posudu stavite sve sastojke i zamijesite glatko tijesto, po potrebi dodajte više mlijeka. Pokrijte krpom i ostavite na toplom da se digne.\nZa nadjev, svježi sir ocijedite i izmiješajte da bude gladak. Ako je presuh možete mu dodati malo kiselog vrhnja. A ako je gnjecav, dodajte pšenični griz ili krušne mrvice. Začinite solju i paprom.\nIli pripremite slani/slatki nadjev po želji.\nDignuto tijesto premijesite.\nPodijelite ga na loptice veličine (male) marelice.\nSvaku lopticu razvaljajte (na debljinu 3-4 mm) u krug promjera oko 12 cm.\nKrug razrežite na četiri mjesta, sredinu ostavite narazrezanu. Na tu sredinu stavite oko 1 čajnu žlicu nadjeva.\nJednu «razrezanu četvrtinu» tijesta omotajte oko nadjeva. Zatim oko toga omotajte još jednu «razrezanu četvrtinu»...\n... pa onda i treću i četvrtu: oblikujte nešto što bi trebalo ličiti na ružu, tj. ružin pupoljak.\nČini mi se da je više nego očito da se ja ne trudim oko izgleda tih ruža, pa i ovo s redoslijedom preklapanja «razrezanih četvrtina oko nadjeva», kod mene na svakoj ruži izgleda drugačije – ja to preklapam kako mi dođe i uopće na pazim na redoslijed.\nOni koji me znaju, znaju da je meni estetika zadnja rupa na svirali, pa me uopće ne brine što sve ruže ne «sklapam» na isti način i što su na kraju različite. Oni kojima je bitno kako to izgleda, slobodne neka paze na redoslijed preklapanja – ali morate se složiti da kako god preklapali tijesto, uvijek je istog okusa – a meni je samo to važno.\nIako mi estetika nije bitna, ruže ipak (uvijek) pečem u kalupima za muffine, jer jednom kad sam ih pekla poredane na lim - tako su se raširile da su se praktički «raspale»: «ruža» se uopće nije mogla raspoznati (onda je šteta uopće se truditi oko oblikovanja).\nDakle, oblikovane ružice stavljajte u kalupe za muffine (namaštene ili obložene papirnatim košaricama).\nRuže odmah stavite u pećnicu zagrijanu na 180 stupnjeva i pecite da porumene (20ak min.).\nPo želji, ruže poslužite u papirnatim košaricama za muffine.\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:26:00 Veze na ovaj post\nOznake: dizano tijesto (slano), dizano tijesto (slatko), kruh - pogače - peciva, sir (svježi), slano - bez jaja 13 komentari\n10. 03. 2011.\nPita od jabuka s pčelinjim ubodom, Zlevanka s jabukama i Atomska pita\nDa ne duljim, sigurno sam već milijun puta pisala da ne volim jabuke. Ali imam ih na raspolaganju, a kako nisam u mogućnosti peći/kuhati samo ono što ja volim, jabuke završe u raznoraznim jelima...\nPita od jabuka s pčelinjim ubodom\nOriginalni kolač poznat pod nazivom Pčelinji ubod sastoji se od dizanog (eventualno biskvitnog) tijesta koje se peče odozgo premazano smjesom na bazi meda i listića badema; ohlađeno tijesto se prereže jednom vodoravno te nadjene kremom od vanilije (ili slatkim vrhnjem itd.). Ne radim često taj kolač, ali kad ga radim, držim se recepta koji imam naveden na blogu.\nDolje navedeni kolač mene uopće ne asocira na kolač Pčelinji ubod! Ta "pita od jabuka s pčelinjim ubodom" za mene je (ne)obična prhka pita od jabuka! Uz to, u ovom receptu, po kojem ja radim taj kolač, ne upotrebljava se med – pa je meni još veći misterij zašto se ovo uopće zove «pita s pčelinjim ubodom». Valjda je moguće da gornji sloj od listića badema nekoga asocira na originalni Pčelinji ubod; meni je takva logika «prenategnuta» (no, budući da ja nisam niti smišljala recept niti ga krstila, jednostavno ću se držati naziva iz recepta prema kojem sam radila).\nPo Internetu ima i «jabučnih pčelinjih uboda» koji osim listića badema sadrže i med, ali budući da ga ja ne volim, ne upotrebljavam ga (kad napravim «pravi» Pčelinji ubod s kremom od vanilije ja ionako ne jedem onaj gornji sloj od badema i meda; to uvijek ostavim na tanjuru).\nVećina je vjerojatno čula za tzv. Lijene pite. Pod tim nazivom često je obuhvaćeno sve i svašta. U mojoj obitelji lijena pita podrazumijeva kolač s prhkom korom gore i dolje, a u sredini nadjev od voća – i to se sve zajedno peče. Najčešće se radi o nadjevu od jabuka, pa je to onda «pita od jabuka».\nZnam da neki dinstaju jabuke kad rade takve pite, ali u mojoj obitelji se to tako ne radi, pa ni ja nikad nisam osjetila potrebu da izdinstam jabuke: samo ih ogulim i naribam – valjda se to zato i zove «lijena» pita. Da još i dinstam te naribane jabuke, za mene to onda ne bi bila «lijena pita»; previše je to posla da bi se kolač na kraju mogao nazvati «lijenim»!\nTo dinstanje jabuka praktički zahtijeva onoliko truda koliko ga zahtijeva i «svečanija torta» - meni je to previše posla za obični kolač od jabuka koji ja još k tome ni ne jedem (ne volim jabuke; ali eto… nisam u mogućnosti peći i kuhati samo ono što ja volim).\nI za ovaj jabučni pčelinji ubod, naribane jabuke možete izdinstati da tekućina ispari, po potrebi, možete smjesu «povezati» škrobom (Gustinom). S obzirom na sve što sam do sada natrkeljala mislim da je više nego jasno da ja radim po receptu u kojem se jabuke ne dinstaju. Ovisno o tome koliko su jabuke «sočne», razvaljanu koru posipam krušnim mrvicama, a i naribane jabuke pomiješam s kojom žlicom mrvica ili mljevenih keksa i zadovoljna sam takvim načinom pripreme. A ovi koji prigovaraju da je kolač pregnjecav, ako se jabuke ne izdinastaju (da bi višak tekućine ispario) – slobodno nek´ dinstaju te jabuke.\nRecept je iz «uputa za rukovanje» nekim prastarim mikserom…\n100 g maslaca/margarina\n2-3 žlice kiselog vrhnja ili mlijeka, vode\n50 g šećera (ili više)\npola čajne žlice cimeta\n(50 g grožđica)\nSloj od badema\n100 g listića badema\nZa tijesto, od brašna, listića maslaca, šećera, soli i jajeta zamijesite glatko tijesto, po potrebi dodavajte kiselo vrhnje ili mlijeko/vodu.\nTijesto zamotajte u foliju i stavite ga u hladnjak na pola sata.\nZa nadjev, jabuke ogulite i naribajte. Pomiješajte ih sa šećerom, cimetom i rumom.\nPo potrebi dodajte krušne mrvice.\nMožete dodati i grožđice, ali ja to ne upotrebljavam.\nPo želji, jabuke možete izdinstati da višak tekućine ispari; krušne mrvice onda, valjda, nisu ni potrebne (?); ne znam nikad nisam dinstala jabuke za prhku pitu.\nAko ih dinstate, jabuke ostavite da se ohlade prije nego ih stavite na tijesto.\nU originalu, ovaj kolač peče se u okrugloj posudu promjera 28 cm, koja ima rub visine oko cm (za vrijeme pečenja kolač «naraste», tj. sloj s jabukama se «napuhne», ali «splasne» kad se kolač ohladi). Ja nemam takvu posudu, imam kalup za torte promjera 24 cm i visine oko 7 cm – bio bi dovoljno visok, ali nadjev bi bio u debelom sloju; čini mi se da je bolje to peći i većoj posudi. Zato je to pečem u četvrtastom pekaču dimenzija 30 cm x 22 cm (a od tijesta oblikujem rub visine 3-4 cm).\nRashlađeno tijesto podijelite na dva dijela.\nJedan dio tijesta razvaljajte (na 3-4 mm debljine) i stavite ga na dno namaštene posude za pečenje. Ostatak tijesta oblikujte u dugi, tanki valjak i položite ga uz rub posude: pritisnite prstima da oblikujete rub visine 3-4 cm (ovisno o tome u koliko velikoj posudi pečete kolač). Dobro pritisnite prstima i na mjestu gdje se spaja donja razvaljana kora i oblikovani rub: kako bi se tijesto svugdje slijepilo, tj. kako bi posuda bila obložena po dnu i stranicama..\nPo potrebi, tijesto posipajte krušnim mrvicama. Na njega ravnomjerno rasporedite jabuke.\nKolač stavite u pećnicu zagrijanu na 190 stupnjeva i pecite oko 50 min.\nZa sloj od badema, u lonac stavite sve sastojke i miješajte na laganoj vatri da se šećer rastopi i da smjesa zakuha. Ostavite smjesu da se ohladi 2-3 min., izvadite kolač iz pećnice (nakon što se pekao oko 50 min.) i po njemu ravnomjerno rasporedite smjesu s bademima. Sve vratite u pećnicu i pecite još oko 20 min. da se gornji sloj zarumeni.\nPečeni kolač ostavite da se dobro ohladi.\nKolač možete raditi u pekaču s obručem na skidanje – da ga možete skinuti s toplog kolača, kako se karamelizirana smjesa ne bi zalijepila za rubove dok se hladi. Ja to ne pečem u takvom obruču; ako je tijesto uz rub posude dovoljno visoko, karamel ionako ne može iscuriti sa strane.\nDakle, kad ima jabuka, treba ih nekamo utrpati…\nZlevanka s jabukama (Jabolčna pita)\nOvakvu slasticu inače radim «odokativno» i ne zovem ju «zlevanka». Zapravo ne zovem to nikako, kod mene to nema imena, nego nosi opisni (kilometarski) «naziv»: «znaš, one pečene jabuke iz pećnice, prelijane tijestom ko´ za palačinke».\nOvaj put sam se ipak potrudila držati se recepta s bloga Cooketa.\n400–450 g jabuka\n280 ml mlijeka\n20 g šećera u prahu\nJabuke ogulite i narežite na krupne komade (veličine 2-3 cm).\nPećnicu zagrijte na 220 stupnjeva.\nU posudu za pečenje (25 cm x 35 cm) stavite maslac narezan na listiće pa posudu stavite u zagrijanu pećnicu da se maslac rastopi.\nNa vrući rastopljeni maslac ravnomjerno rasporedite narezane jabuke i stavite ih u zagrijanu pećnicu. Pecite ih 10ak min. da omekšaju.\nU odgovarajuću posudu stavite brašno, cimet, sol i šećer pa ih promiješajte. U sredini napravite udubinu pa dodajte jaje i postupno ulijevajte mlijeko – stalno miješajte pjenjačom.\nSmjesu prelijte preko pečenih jabuka i sve vratite u pećnicu na, otprilike, pola sata.\nPečenu zlevanku posipajte šećerom u prahu i poslužite.\nNašlo se još jabuka koje je trebalo nekamo utrpati...\nOvaj recept dovukla sam odnekud na komadu papira. Pretpostavljam da ga je osoba, koja mi ga je dala, skinula s Interneta pa sam baš pogledala, gdje ga sve ima: i ima ga posvuda. Ima i nekih razlika među svim tim receptima, ali ja nisam sad uspoređivala s koje točno stranice potječe varijanta koju imam na komadu papira, to nek´ uspoređuju oni koji nemaju pametnijeg posla.\nOni koji me znaju, znaju do ovo, najblaže rečeno, nikako nije kolač po mojem ukusu. Možda se pitate: «Zašto si ga onda uopće radila?», odgovorit ću vam protupitanjem: «A vi uvijek pripremate samo onu hranu koju baš vi volite?». - Ako je tako, onda vam zavidim. Jer ja često pripremam stvari koje uopće ne jedem, ne kuham samo za sebe i ne mogu izbjeći pripremanje onoga što mi se ne sviđa.\nA ako vam nije jasno, zašto sam na blog stavila recept koji mi se ne sviđa, objasnit ću vam: kraj mora internetskih stranica na kojima se ovaj recept hvali, ne vidim ništa loše da se nađe i jedna stranica na kojoj se taj recept ne hvali. Ionako si ne umišljam da je moje mišljenje uopće nekome bitno, ljudi imaju dovoljno mozga (barem se nadam) da sami mogu donijeti zaključak sviđa li im se nešto ili ne. Fascinantna sam sama sebi jer ima osjećaj da se jedino meni - od 6 milijardi ljudi na svijetu - ovaj kolač ne sviđa.\nZnam da su ukusi različiti, ali kad se ama baš svima oko mene nešto toliko sviđa da ne mogu začepiti o tome, onda se stvarno počinjem pitati što je na tom kolaču tako posebno.\nNisam toliko glupa da ću ako od nekoga čujem da je recept odličan i ja «prihvatiti» da recept i meni «mora» biti odličan i odmah ga isprobati (ne bolujem od sindroma carevog novog ruha). Štoviše, kad mi netko hvali neki recept, dobro razmislim hoću li ga isprobati je sam primijetila da ljudi nekad preporučuju recept bez razloga, imaju potrebu nešto ili nekoga hvaliti pa eto tako, bez veze, počnu hvaliti neki recept koji im padne pod ruku (a moguće da ga uopće nisu ni isprobali).\nOsim što mi se ne sviđa okus ovog kolača, meni se nikako ne sviđa ni postupak pripreme: a s kim god raspravljam o ovom kolaču, kao «prednost» ističe da se kolač «lako napravi».\nPromotrimo postupak: u lim se ravnomjerno(!) trebaju redati suhi sastojci, naribane jabuke i tekuća smjesa i onda na kraju treba bušiti mjehure kako bi suhi sastojci upili tekuće. Ja ne mogu opisati kolika je to meni bila gnjavaža! Jednostavnije bi bilo da sam u posudu stavila sve suhe i mokre sastojke i to izmiješala i ulijala u lim. Smatram da bi tako sastojci bili daleko ravnomjernije raspoređeni i kolač bi bilo puno jednostavnije napraviti.\nOnda mi još netko kaže i da se kolač «jako brzo» napravi(?). Nemojte da počnem o gnjavaži oko guljenja preko dvije kile jabuka. Ili samo ja imam problem s tim? Očito svi drugi te jabuke ogule i naribaju u sekundi, a ja se gnjavim s tim više od pola sata (i to čak kad jabuke ribam u multipraktiku, što bi tek bilo da ih ribam ručno?).\nOni koji ističu: «ne treba ti mikser», ushićeno dodaju: «ne treba ti ni vaga». Famozno mi je to mjerenje sastojaka u decilitrima. Kako li se ta idiotarija održala do danas? Znam da «prije» nije po kućama bilo kućnih vaga, sastojci su se mjerili na žlice, čaše, šalice, a onda kasnije i mjericama na decilitre itd. Ali danas smo u 21. stoljeću, tko je vidio šećer i brašno mjeriti u decilitrima?\nNaravno da dan danas oko nas ima ljudi koji su "zatucani", ali moramo li se svi praviti da još uvijek živimo u Srednjem vijeku?\nDakle, uopće nisam shvatila taj štos s laganom(?) pripremom ovog kolača...\nA kako je tek kolač gnjecav! Meni se čini da bi u to trebalo staviti više brašna ili griza; ne znam koliko, jer nisam na čisto s mjerenjem suhih sastojaka u decilitrima.\nPretpostavljam da se ovaj kolač nikako ne sviđa onima koji prigovaraju na neizdinstane jabuke u pitama od jabuka (poput one u prvom receptu) - ako im je prhka pita od jabuka gnjecava, za ovaj kolač će valjda tvrditi da je tekuć!\nPonajviše od svega šokiralo me kolika je to ogromna mrcina od kolača! Da, tog recepta ima na više mjesta, ali nigdje ne piše u kojem limu ga treba peći. Ja sam ga pekla u limu 36 cm x 24 cm i nekako mi se činilo da će se to, kao i obični biskvit, nekamo stisnuti, smanjiti kad se ohladi. Ma kakvi, kolač je ogroman, pet dana se povlačio po hladnjaku! Čini mi se da ta činjenica dokazuje da se kolač nikome u mojoj okolini nije pretjerano svidio, zaključeno je da je jestiv, ali nije nastala nikakva euforija niti je itko osjetio potrebu da ga cijelog smaže. Zato je meni fascinantno kako baš svi oko mene tvrde da ga njihove obitelji proždru u sekundi pa ga moraju peći i po dva puta na dan!\nNo dobro, ionako ne vjerujem u sve što mi neki ljudi pričaju...\nIpak, da sam znala da je kolač taaaaaaaaako oooooooooogroman, radila bih pola mjere!\nNetko mi je rekao da bi trebalo smanjiti količinu šećera jer je kolač presladak. Nemam potrebu slušati sve što mi drugi kažu pa nisam smanjila količinu šećera: i dobro da nisam, jer meni kolač ionako nije bio dovoljno sladak.\nZaključak: kolač je koliko-toliko jestiv kad provede noć u hladnjaku, dok je topao praktički je nejestiv.\nOno što meni definitivno fali u tom kolaču je: krema!\nKolegica mi kaže «pa jabuke su sočne, krema nije potrebna». Meni te raskašeno-gnjecave jabuke pomiješane s biskvitom nisu isto što i krema. Te raskašene jabuke jesu nekakav «nadjev», ali ja pod kremom podrazumijevam nešto sasvim drugo.\nRazmišljam da ponovo napravim kolač (imam još jabuka koje treba nekamo utrpati), ali gore moram barem staviti puding i šlag, možda bi to onda bilo barem koliko-toliko ukusno.\n3 dl brašna\n3 dl pšeničnog griza\n3 dl šećera\n1,5 kg oguljenih, naribanih jabuka\nna vrhu noža cimeta i muškatnog oraščića\nsitno naribana limunova kora\nJabuke izvažite kad ih ogulite, očistite i naribate – onda ih mora biti 1,5 kg. Nemojte ih cijediti! Važno je da su jabuke sočne, tj. da ispuste dovoljno tekućine tijekom pečenja kako bi se suhi sastojci «namočili».\nNaribane jabuke pomiješajte s vanilin šećerom, naribanom limunovom korom, cimetom i muškatnim oraščićem.\nAko jabuke nisu dovoljno sočne možete ih pomiješati s malo nekog voćnog soka, ili ih možete posipati šećerom i ostaviti da odstoje – kako bi ispustile sok.\nJa nisam imala problema s nedovoljno sočnim jabukama: meni je taj kolač na kraju bio taaaaaaaako gnjecav da mi se čini da bi trebalo povećati količinu suhih sastojaka…\nU jednoj posudi promiješajte suhe sastojke: brašno, griz, šećer i prašak za pecivo.\nU drugoj posudi pomiješajte tekuće sastojke: umutite jaja s mlijekom i uljem.\nLim za pečenje (36 cm x 24 cm) namastite margarinom/maslacem pa na dno ravnomjerno nasipajte 1/3 suhe smjese (3 dl). Na to ravnomjerno rasporedite polovicu jabuka pa na njih ravnomjerno rasporedite 1/3 suhih sastojaka. Zatim rasporedite ostatak jabuka i ravnomjerno ih posipajte preostalom 1/3 suhih sastojaka.\nSve prelijte tekućom smjesom. Nožem lagano nabockajte smjesu kako bi suhi sastojci upili većinu tekuće smjese.\nKolač stavite u pećnicu zagrijanu na 180 stupnjeva i pecite ga oko 45 min.\nPečeni kolač ostavite da se ohladi, najbolje preko noći.\nKolač odozgo možete posipati šećerom u prahu.\nJa takve «gnjecave» kolače ne posipavam šećerom jer taj šećer onda izvuče vlagu iz kolača i sav se rastopi (pogotovo kad se kolač 5 dana duri u hladnjaku).\nIpak, budući da mi kolač nije bio dovoljno sladak, ja sam komad na svojem tanjuru obilno posipala šećerom kao bi mi to bilo barem malo jestivije, nisam doma imala nikakvih drugih kolača, pa sam bila «osuđena« na ovaj:(\nObjavio/la Sanela Mallory u 08:24:00 Veze na ovaj post\nOznake: jabuke, kolači, orasi/lješnjaci/bademi, slastice, voće 3 komentari\n▼ ožujka 2011 (11)\nPita od jabuka s pčelinjim ubodom, Zlevanka s jabu...\n(Ne)obična roladina šarlota\nPohane palačinke i Piroške s kiselim kupusom\n► srpnja 2010 (11)


Početna Novosti Lijepo razvijeni koncept iOS-a 13\nPočetkom lipnja, odnosno za samo nekoliko mjeseci, Apple će otkriti svoje nove ideje za iOS. Do tada, ovdje je detaljan i zamisliv koncept…\nNa trenutnoj slici možemo zahvaliti dizajneru Leu Valletu. Vallet nije škrtario i sanjao je mnoge funkcije u konceptu, koje mnogi korisnici željno očekuju. Naravno, također je uključio i funkcije koje nisu tako poželjne, ali bi imale svoje mjesto u iOS-u.\nOčito, Dark Mode je klasičan element, ali tu je i elegantniji klizač za volumen, Bluetooth podrška za miš za iPad, automatski aktivirana funkcija Find my iPhone i mnoge druge cool značajke. Sve to bi bilo dostupno za vlasnike iPhone 6 i novijih uređaja.\nKoncept nam se zaista sviđa, te je zapravo jedan od najljepših koncepata iOS-a 13 koji smo ikada vidjeli. U slučaju da se i vama svidio, pratite kreatora na Behanceu.


Klaritac kulture SU-OL-TA: Održana javna tribina ”Dostupnost kulturno umjetničkih sadržaja” (DIO 2) - Pokret Otoka | Pokret Otoka\nKlaritac kulture SU-OL-TA: Održana javna tribina ”Dostupnost kulturno umjetničkih sadržaja” (DIO 2)\nU četvrtoj tematskoj javnoj tribini naziva ‘’Dostupnost kulturno – umjetničkih sadržaja’’ sudjelovali su dipl. politologinja Tatjana Rau, urednica međunarodnog radijskog kanala Glas Hrvatske HRT-a, dipl. glumica Vanda Boban Jurišić iz Gradskog kazališta mladih u Splitu, prof. filozofije i komparativne književnosti Tomo Matičević te dipl. glumac Mijo Jurišić iz HNK Split\nOsvrt Vande Boban Jurišić\nKultura i njeni sadržaji su neizostavan dio svake nacije, zapravo neizostavan dio svakog civiliziranog društva. Kultura je neizostavan dio društva u kojem obitava ali bi svojim sadržajem, između ostalog, trebala biti i odraz društva u kojem obitava. Nažalost, Hrvatska se trenutno još uvijek nalazi u trenutku “traženja” vlastitog “mjesta pod suncem” pa tako i kultura u našoj zemlji neprestalno pokušava izmigoljiti iza oblaka koji su joj nužno nametnuti zbog opće situacije u zemlji.\nVeliki problem sto se tiče kulture kod nas je i jako mali postotak budžeta koji se odvaja na kulturu pa samim tim ona nikako da izadje” i diše slobodno i razvija se i nudi i pruža sve ono sto ona po svojoj definiciji i prirodi može. Osim toga, kod nas u Hrvatskoj kultura dođe kao neki “nakit” nešto sto je ukras, a ona po svojoj suštini to nikako ne bi trebala biti. Kultura i njeni sadržaji služe da bi nam obogatili život, tj, obogatili nas duhovno, dali nam odgovore na pitanja koja dugo tražimo i na koncu naveli nas na traženje pravih vrijednosti. Ali nažalost u današnje vrijeme, u našoj zemlji sve je manje sluha za istinu pa tako ni kultura sama ne može pronaći svoj pravi put do publike. Naime, veliki problem za kulturu je i politika.\nPolitika je grana za sebe i ne bi se ni na jedan način trebala uplitati u kulturu ali nažalost se upliće i to u gotovo sve njene segmente, to vani nije tako čest slučaj ali kod nas, a pogotovo u manjim sredinama-jeste.\nTurizam je također jedna svojevrsna opasnost za kulturu. Samo iz razloga sto nisu našli zajednički jezik. Mišljenja sam da bi turistički program svih naših gradova i otoka trebao biti puno bogatiji za turiste. Trebali bismo imati svoje autohtone kulturne sadržaje i nuditi ih kroz cijelu sezonu. Ali pritom mislim na vrhunski napravljene sadržaje. Pomno osmišljene, do detalja razrađene i tipično prepoznatljive za određeno turističko mjesto. U tom slučaju bi turist otišao kući i pored toga sto se dobro kupao, jeo i pio i uživao u predivnoj prirodi, upoznao bi i tradiciju i kulturne sadržaje koji bi ga u mislima i emocijama vise vezale od dobrog vina, iako apsolutno podržavam i dobro vino! Jer kad dođete u bilo koji europski grad koji se diči velikim brojem turista, činjenica je da turisti kad dođu u neku poznatu turističku destinaciju imaju pregršt sadržaja u kojima mogu uživati, kod nas to i nije baš slučaj, ruku na srce. Ali smatram da je to opet problem nesređenosti na više razina u našoj zemlji. Medjutim nisam pobornik toga da se sve svali na nesređenu zemlju, smatram da svi moramo krenuti od sebe, i osvijestiti da budemo promjena koju želimo vidjeti u svijetu.\nKulturni sadržaj je od iznimne važnosti za lokalnu zajednicu jer je kultura ta koja nas vadi iz “vlastitih okvira” i nudi nam opciju života “izvan zone udobnosti”. A život postaje znatno kvalitetniji kad izađemo iz svoje udobne zone, s tim da nije lakši, možda je teško u početku ali nužno rastemo kroz nova iskustva, kroz istraživanje sebe, svijeta oko sebe, i tada je kultura ispunila svoju zadaću. Zato je nužno uporno ustrajati na kulturnim sadržajima iako se nekad čini toliko teško jer, nažalost, opet se moram spomenuti zemlje i financijske nestabilnosti u kojoj se nalazi i koja nužno utječe na kvalitetu života pojedinca. Tradicija je nešto sto je bogatstvo svake zemlje, svakog područja…stvari koje su se događale prije 100 godina su zanimljive u obliku građevine, slike, pisma…ali da bismo neke starinske događaje njegovali i nudili ih kao današnji proizvod svoje kulture, neke stvari treba osuvremeniti. Naravno, ovdje se referiram na kulturu u vidu kazališta. Starinske tekstove koji su dio naše tradicije ne treba zanemariti, proglasiti zastarjelima, treba ih samo osuvremeniti i približiti današnjem trenutku.\nHrvatska ima brojne umjetnike koji ne podilaze instant trendovima kao ni pomodarstvu. Brojni ljudi postoje u ovoj zemlji koji bi zaista da ih se okupi na jedno mjesto i da im da mogućnost da naprave neku istinsku promjenu zaista tu promjenu i ostvarili. Medjutim internet koji je revolucija našeg doba je isto tako i predmet brojnih problema našeg doba. Influenceri, mediji koji su uvelike opali u kvaliteti svojih sadržaja i brojne instant zvijezde su jako utjecali i još uvijek utječu na opadanje kvalitete života svakog prosječnog pojedinca(a svi smo mi zapravo prosječni pojedinci sa svojim posebnostima). I smatram da bi se trebalo vise pričati javno o lažnim životima koji nam se serviraju po internetu, televiziji, novinama…ili im jednostavno ne pridavati veliku pažnju. Jer takve stvari ne hrane ljudski duh, one ga samo zatupljuju i bacaju iz većeg savrsenstva u manje, kultura je ta koja hrani judski duh i otvara mu prostor u široke horizonte vlastite duše.”\ndipl. glumica Vanda Boban Jurišić


Vlada Republike Hrvatske - Potpredsjednica Vlade na dodjeli stanova za stradalnike Domovinskog rata u Varaždinu\nPotpredsjednica Vlade na dodjeli stanova za stradalnike Domovinskog rata u Varaždinu\nPotpredsjednica Vlade i ministrica obiteljbranitelja i međugeneracijske solidarnosti Jadranka Kosor uručila je danas u Varaždinu ključeve i rješenja za useljenje u 55 stanova hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata.\nPotpredsjednica Vlade i ministrica obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti Jadranka Kosor uručila je danas u Varaždinu ključeve i rješenja za useljenje u 55 stanova hrvatskim ratnim vojnim invalidima iz Domovinskog rata.\nPozdravljajući nazočne potpredsjednica Kosor rekla je kako za ovaj projekt stambenog zbrinjavanja 55 hrvatskih ratnih vojnih invalida koji imaju od 20% do 70% invalidnosti, kupnjom dvaju stambenih objekata, hrvatska Vlada izdvojila oko 31 milijun kuna. Pritom je najavila i skoru dodjelu 113 stanova za stradalnike iz Domovinskog rata u Zagrebu i dodjelu stanova u Slavonskom Brodu. Također je napomenula kako je u tijeku gradnja 157 stanova, a u planu gradnja još oko 300 novih stanova u čitavoj Hrvatskoj čime se kontinuirano nastavlja stambeno zbrinjavanje hrvatskih ratnih vojnih invalida i članova obitelji smrtno stradalih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. U tom smislu podsjetila je kako je u mandatu ove Vlade smanjena cijena stana za stradalnike iz Domovinskog rata na područjima od posebne državne skrbi i mjestima manjim od 20 tisuća stanovnika za 30%.\nPotpredsjednica Kosor podsjetila je i na sve drugo što je učinjeno za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji u protekle dvije i pol godine. Podsjećajući kako je donesen novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji u koji su unesene mnoge novine, kao što je primjerice institut najniže zaštićene mirovine za hrvatske branitelje, napomenula je kako je po prvi puta, u mandatu ove Vlade, izrađen i Jedinstveni registar hrvatskih branitelja koji je poslužio kao ključna osnova za daljnje funkcioniranje Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koji danas ima ukupnu vrijednost od 2 milijarde i 165 milijuna kuna. Podsjetila je i na provođenje novog Programa stručnog osposobljavanja i zapošljavanja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji u mandatnom razdoblju ove Vlade za koji je u 2006. godini osigurano 35 milijuna kuna, skrb o 100%-tnim HRVI I. skupine kojima je u 2004. godini dodijeljeno 44 automobila, u 2005. godini 148 automobila, a u ovoj godini ukupno će im se dodijeliti 141 automobil. Također je rekla kako je pokrenut i projekt liječenja 100%-tnih HRVI I. skupine u hiperbaričnoj komori.\nPotpredsjednica Vlade na otvorenju Info-centra za mlade


Dvije tučnjave u Đurđevcu 1910. godine - Podravske širine\ncalendar_today 2. travnja 2022. person Vladimir Miholek folder Povijesne zanimljivosti\nReklo bi se da ovo i nije nešto vrijedna povijesna tema, međutim nije tako. I ovakve nemile scene bile su dio ondašnjeg života i običaja. Evo primjera: Neki stariji čovjek nedavno se čudom čudio dok su se dvojica potukla, a sam je prije govorio da je kao mladić prilikom odlaska f selo uvijek nosio boto pod kaputom. Valjda je na to zaboravio! Jer da nije, premda i nesklon ispadima i fizičkom obračunavanju, bota je uvijek dobro došla, makar i u samoobrani. Takvi okršaji često su bili posljedica međusobnih razmirica i previše ispijenog vina, ili je u pitanju bila koja djevojka. Tako je to bilo u njegovim mlađim danima. Naša prva tučnjava dogodila se 1910. godine u gostionici Ignaca Sulimanovića u Đurđevcu. Održavala se fašenska veselica uz glazbu, a momci iz susjedne ulice sve su to promatrali kroz prozor i dobacivali izazovnim primjedbama. U tome se isticao Martin Vrbančić (1890. – 1941.). Na to su neki izašli iz gostionice ne bi li se s njima obračunali. U metežu je Đuro Koren (1894. – 1971.) udario Vrbančića drvetom po glavi. Ovaj je jedva preživio a Koren osuđen je na 4 mjeseca teške tamnice sa šest postova. Drugi okršaj zbio se u lipnju kad je Ivan J. (ne navodi se prezime; op.a.) došao pogledati blago pa se posvadio sa bratovim sinom Josipom. Budući da je Josip upravo radio krampom došlo je do fizičkog okršaja u zloupotrebe krampa, pa je brat Dragutin priskočio pomoći sinu. Počeo je i on udarati brata sjekirom po leđima. Kao i u prvom slučaju, teško ozlijeđeni Ivan preživio je. Brat Dragutin osuđen je na 4 mjeseca a sin Josip na 3 mjeseca tamnice.\nKad je puštena u promet prva moderna benzinska pumpa u Đurđevcu?


Magistar prava u pra�umi hrvatskih zakona - --= CNN�blog�hr =-- - Blog.hr\n� �etvrtak, 31.08.2006., Magistar prava u pra�umi hrvatskih zakona\nDokaz mojoj tvrdnji od prije neki dan da sabornici nemaju pojma kakve zakone donose iako za njih uredno glasaju je najnoviji primjer gluposti wannabe magistra prava, Ante �api�a koji je na ra�un Dinama posjetio nogometnu utakmicu Arsenal � Dinamo u Londonu. Jadni Anto ni ne slute�i da je u sukobu interesa i�ao se malo proveselit i pri tome mu uop�e nije na kraj pameti bilo da je taj put u biti poklon politi�aru u vrijednosti iznad 500 kn. Kako je vrijednost tog puta, iako iznad propisane, u principu malena vrijednost, vjerujem da Anto stvarno nije znao da je u sukobu interesa i da se tu ne radi o nikakvoj korupciji, ali ono �to je uslijedilo nakon toga je prava groteska i sramota.\n�api�evo obja�njenje da je on na tu utakmicu i�ao u svojstvu predsjednika NK Osijek, a ne kao saborski zastupnik bi bilo komi�no da nije tragi�no, jer tom izjavom potvrdio je da je njegovo shva�anje pojma biti saborski zastupnik po principu kad mi odgovara jesam, kad mi ne odgovara nisam. Takvo shva�anje svoje funkcije koju je dobio na ne�emu �to se zovu izbori i �to bi kao trebalo odra�avati volju naroda je �amar svima nama, jer jednom izabrani zastupnik prvenstveno je sabornik, a tek onda sve ostalo i ne mo�e se koristiti svim mogu�im privilegijama samo kad ti odgovara, a izbjegavati obaveze kad ti ne odgovara tvrde�i da nisi u funkciji saborskog zastupnika.\nOd datuma kad je �ovjek izabran za sabornika pa do prestanka va�enja njegovog mandata, njegova prvenstvena funkcija je biti sabornik i ona traje 24 sata na dan.\nI onda nas ne treba �udit �to nam je zakonodavstvo takvo kakvo je kad za sabornike imamo ljude koji ne shva�aju niti �to to zna�i biti sabornik, niti znaju kakve su zakone izglasali, a htjeli bi, recimo kao Anto, biti magistri prava.


Pukšar: 'Novi vlasnik prebacuje odgovornost za svoj neuspjeh' | 24sata\nPukšar: 'Novi vlasnik prebacuje odgovornost za svoj neuspjeh'\nU zadnjih godinu dana trenutni vlasnik nije me kontaktirao niti na koji način, nije mi predočio nijedan sporni dokument. Konsterniran sam, izjavio je Ivan Pukšar\nAutor: HINA Petak, 12.10.2018. u 16:55\nBivši direktor agencije Kompas Zagreb Ivan Pukšar u petak je odbacio sve informacije koje je na današnjoj konferenciji za novinare iznio sadašnji većinski vlasnik te agencije Matko Bolanča, ustvrdivši da su neistinite i da njima Bolanča 'krivnju za svoj neuspjeli projekt preuzimanja Kompasa Zagreb prebacuje na bivšu upravu' te 'skriva vlastitu nesposobnost'.\n- Vezano uz informacije koje su danas podijeljene novinarima na press konferenciji u Kompas Zagreb, odlučno odbacujemo sve navedene informacije kojima Matko Bolanča krivnju za svoj neuspjeli projekt preuzimanja turističke agencije Kompas Zagreb d.d. pokušava prikazati kroz prije svega neistinite podatke o poslovanju tvrtke od prije nekoliko godina te na bivšu Upravu tvrtke, iako je ključno pitanje što se dogodilo s tvrtkom nakon preuzimanja - ističe u dopisu medijima Pukšar.\n'Uredno smo podmirivali svoje obaveze'\nTvrdi da time 'Bolanča odvraća pažnju i odgovornost sa činjenica da je Kompas u nekoliko zadnjih mjeseci od svojih klijenata i poslovnih partnera naplatio značajna novčana sredstva za koja nije bio u mogućnosti pružiti uslugu niti vratiti novac, koji je očito nestao.\nNE GOVORE O DETALJIMA Uprava je predala zahtjev za stečajem agencije 'Kompas'\n- Tvrtka je u trenutku kupnje/prodaje uredno podmirivala i podmirila sve svoje financijske obveze. Cijela transakcija prodaje trajala je više od godinu dana nakon temeljite dubinske analize od strane renomirane revizorske tvrtke te odvjetničkog ureda u kojoj je razmijenjeno desetke tisuća dokumenata. Budući vlasnik bio je precizno upoznat s načinom rada i organizacijom poslovanja te sa svim financijskim podacima a o čemu postoji sva potrebna dokumentacija koju smo spremni dostaviti svim institucijama - naglašava Pukšar.\nIstiče i da 'odlučno odbacuju i bilo kakvu vezu s nastalim slučajem koji je plod loše namjere i neznanja od strane trenutno odgovornih osoba, a što ćemo i dokazati'.\nU dopisu posebno napominje i da ga u zadnjih godinu dana trenutni vlasnik nije kontaktirao niti na koji način, da mu nije predočen makar i jedan sporni dokument te poručuje da je 'konsterniran činjenicom da netko može izaći pred javnost s ovakvim objedama, skrivajući iza njih vlastitu nesposobnost'.\n- Osim ukoliko se ne radi o nekim drugim namjerama, a za koje će se tek utvrditi činjenice koje ću podastrijeti na uvid - navodi Pukšar.\n- U ovom trenutku najbitnije je utvrditi na koji način će Kompas Zagreb putnike obeštetiti u najkraćem mogućem vremenu i vratiti im njihov novac, a na što očito potpuno nepripremljeni Bolanča nije znao odgovor - kaže u dopisu Pukšar.\n'Problemi u Kompasu odgovornost su vlasnika'\nSve te informacije komentirao je za Hinu i predsjednik Udruge putničkih agencija pri HGK Boris Žgomba, ocjenjujući da su problemi u Kompas Zagrebu prije svega 'djelo i odgovornost vlasnika i njihovih neodgovornih odluka'.\nPoručuje pritom i da su 'putničke agencije u Hrvatskoj zdrave i kvalitetne te skrbe o putnicima puno kvalitetnije i odgovornije nego je činio Kompas Zagreb u zadnje vrijeme'.\nZa stečaj koji sada 'visi' nad agencijom Kompas Zagreb, Žgomba kaže da je to 'na žalost pravna činjenica te da svi koji imaju bilo kakav odnos s tom agencijom i potraživanja, bilo putnici, bilo partneri, bilo radnici, s tim potraživanjima ulaze u stečajnu masu i moći će se naplatiti tek po okončanju tog postupka za kojeg se teško može predvidjeti i kada će početi i kada će završiti'.\nJohn Doe Jr. Petak, 12.10.2018. u 18:20\nda nebi bilo sranja pod hitno treba napraviti lex kompas i problem riješen\nrdg Petak, 12.10.2018. u 17:24\nNakon onako "briljantnog" vođenja Plive, kako se mogao očekivati drugačiji rezultat gospodina Bolanče... Pamtim ga po izjavi na televiziji kako je Sumamed u Plivi otkriven slucajno i kako se ne isplati trošiti na istraživanje...Pliva ne razvija svoje proizvode, Kompas ne prodaje svoje aranzmane...cemu to, bitno je koji marku odijela i kakav sat nosi doticni menađer, mislim u njegovom sustavu vrijednosti...\nmiko2312 Petak, 12.10.2018. u 17:30\nIsto kao sto je tito kriv za danasnje stanje u drzavi haha.


Pedeset ideja za božićni poklon – Jabuka.tv\nAko vam je dosta mahnitog traganja i višesatnog hodanja po dućanima donosimo vam 50 ideja za poklone koje možete staviti ispod bora.\nPokloni za mamu, tatu, sestru, brata, curu ili dečka – mi imamo pravo rješenje za vas.\nU moru ideja naći će se ponešto za svakoga.\nTOP 50 BOŽIĆNIH POKLONA:\nBlagdani Božić božićni pokloni ideje za poklone najbolji pokloni pokloni pokloni za najdraže što pokloniti za Božić\n5. prosinca 2013. u 14:42\n8. prosinca 2017. u 20:50\nNije bs nes zapravo nesto naj dosadnije i nemaju nikakve dobre ideje nemojte masjest na foru ko i ostali\n8. prosinca 2017. u 20:53\nJako dosadno i nemaju nikakve ideje a kamoli naj bolje.\nHvale se bezvez zapravo GLUOST\n19. prosinca 2017. u 17:29\nideje su zapravo obicne i ne toliko kreativne\n24. studenoga 2018. u 13:27\nTražim samo dar za oca a dobio sam NIŠTA\nNije bitno (anonimno) napisao:\n19. prosinca 2020. u 18:14\n24. studenoga 2018. u 14:35\nZašto pokloni za Božić?\nOčistiti kuću,okititi jelku ,ispeći kolače i ručak,otići na misu i u miru božićati sa obitelji,a ne kupovati kojekakve kineske gluposti.\n23. prosinca 2019. u 15:51\nBaš sam htjela napisati čemu pokloni za Božić!?\nIspeći kolače, skuhaj ručak,očisti kuću i sve to isto pomozi majci i svekrvi i nekom tko nema nikoga ni mirovine i bolesnom i otiđi na misu.\nTo ti najveći poklon za Božić a mani se kineskog smeća.\nUzmi tariguz napisao:\n23. prosinca 2019. u 21:45\nKoja zloba pa sve nazvat kineskim smecem hoho..hm?\nŽiva glupost.. Ofucane ideje\n21. prosinca 2018. u 15:52\nako si s nekim duži niz godina, onda si večinu tih stvari več poklonio… 🙁 i ostaneš ponekad bez ideje.\nneke stvari koje su tu navedene su ili zastarjele ili ih već ima ili nisu prigodne za osobu kojoj kupuješ poklon (ako ju dobro poznaješ).\n21. prosinca 2019. u 15:23\nSvak gleda šta kome pokloniti za Božić a nitko ne gleda pravu vrijednost Božića,radujte se Isusu a ne glupim poklonima….\n29. studenoga 2020. u 16:36\n21. prosinca 2019. u 21:28\nStavka 49. je stvarno neprikladna za Božić, mislim ono baš to povodom Božića, a i stvari poput rukavice sa šalom, rukavice s kapom, šal i kapa,šal + kapa + rukavice, ovo je sve bezveze, samo se troši lova na idiotarije i onda crna kronika u siječnju\n22. prosinca 2019. u 6:34\nMami kupi,pa javi..\nU to vrijeme ,godišta napisao:\n22. prosinca 2019. u 6:31\nSam Božić ,sasvim lijep poklon.\n22. prosinca 2019. u 10:43\nBoljebi tako neho s pokvarenom jetrvom svekrvom diverovim itd..\n23. prosinca 2019. u 15:53\nZa jazavac…sumljam da mogu biti jetrva,svekrva i diver biti pokvareniji od tebe.\n31. prosinca 2019. u 12:32\nZejim dosta poklona za ovu godinu 19 godina zelim sminku, kofe za sminku,imam 21 godinu nemu sta bilo,imam mladu sestru koja ima 5 godina ona voli lol lutkice,barbi ostavo voli


Zamena za mleko – Lekovite biljke\nOznaka: Zamena za mleko\nŠta je pirinčano mleko, kako se pravi i za šta je dobro mleko od pirinča\nPirinčano mleko je piće koje se dobija od kuvanog pirinča. To je lako svarljiva namirnica, hranjiva i nutrtivno vredna. Naravno ovo nije pravo mleko. Zovemo ga mleko Nastavi sa čitanjem Šta je pirinčano mleko, kako se pravi i za šta je dobro mleko od pirinča\nObjavljeno 3. oktobra 2017. 3. oktobra 2017. Kategorije ReceptiOznake Alternativa mleku, Biljno mleko, Pirinač, Zamena za mlekoOstavite komentar na Šta je pirinčano mleko, kako se pravi i za šta je dobro mleko od pirinča\nSojino mleko u prahu priprema cena da li je zdravo\nSojino mleko je jedan od mnogobrojnih proizvoda koji se dobijaju od soje. To je zamena za kravlje mleko, naročito za one ljude koji ne podnose laktozu Nastavi sa čitanjem Sojino mleko u prahu priprema cena da li je zdravo\nObjavljeno 8. septembra 2017. Kategorije Zdrava hranaOznake Biljno mleko, Proizvodi od soje, Soja, Zamena za mlekoOstavite komentar na Sojino mleko u prahu priprema cena da li je zdravo\nBademovo mleko u ishrani i kozmetici\nBademovo mleko jednostavno možete napraviti kod svoje kuće. Zašto praviti bademovo mleko? Mnogi ljudi ne vole kravlje mleko ili uopšte mleko životinjskog porekla. Neko ne podnosi laktozu, neko ne jede namirnice životinjskog porekla ili posti zato što je baš u toku post. Bademovo mleko je idealna zamena za mleko životinjskog porekla. Mleko od badema se koristilo u dalekoj prošlosti Nastavi sa čitanjem Bademovo mleko u ishrani i kozmetici\nObjavljeno 26. juna 2014. 3. oktobra 2017. Kategorije Zdrava hranaOznake Bademovo brašno, Mleko od badema, Mleko za lice, Mleko za telo, Zamena za mlekoOstavite komentar na Bademovo mleko u ishrani i kozmetici


Raskoš kakva se rijetko viđa: Živi u palači sa 1.788 soba i 257 kupaonica\nSvijet Razuzdan i bogat\nPiše N.C. , 09. svibnja. 2014. @ 19:11  min.\nŠerijat za sultana i njegova brata ne vrijedi - alkohol i ljubavnice redoviti su u njihovoj palači.\nVezani članci Skandalozni brak bivše misice i bivšeg kralja: Samo dva dana nakon svadbe doživjela neugodno iskustvo DRAMATIČNO UPOZORENJE Predsjednik Erdogan pretvorit će Tursku u sultanat!\nTa je kraljevska obitelj najbogatija na svijetu, a samo sultanovo bogatsvo procjenjuje se na 20 milijardi dolara.\nNevjerojatnu rastrošnost članova brunejske sultanske obitelji potvrđuje i princ Jefri Bolkiah, brat sultana Hassanala Bolkiaha, koji posjeduje više od 2.300 automobila i jahtu kojoj je nadjenuo ime 'Cice' dok je još dva broda nazvao Bradavica 1 i Bradavica 2.\nNakon što je 1. svibnja na snagu stupio Šerijat u Bruneju, bivša ljubavnica sultana detaljno je progovorila za Daily Beast.\n'Sultan i princ jedini su kojima je dozvoljeno nedolično se ponašati. Svima ostalima, i muslimanima i ne-muslimanima, takve su stvari strogo zabranjene, sada još i pod prijetnjom brutalnog nasilja, zbog Šerijatskog zakona'.\n'Šerijat uvodimo u četvrtak'\nPriče o razuzdanom životu kraljevske obitelji objavio je i Robert Rangel, bivši zamjenik šerifa u Los Angelesu koji je proveo nekoliko godina kao šef osiguranja sultana i njegovog brata u LA-u. Prema njegovoj knjizi, sultan i njegova obitelj na putovanjima su imali u pratnji 150 slugu i pomoćnika, a plaćali su Disneyu da dođe na Bruneje i radi im predstave za dječje rođendane. Alkohol, koji je na Bruneju zabranjen, i ljubavnice bili su svakodnevna pojava na sultanskom dvoru.


Jamie Dornan: Mislim da nikad neću biti zadovoljan izgledom | 24sata\nJamie Dornan: Mislim da nikad neću biti zadovoljan izgledom\nKad se pogledam u ogledalu, i dalje vidim žgoljavog klinca kojeg su u školi svi zadirkivali. Ne vjerujem da će se to promijeniti koliko god vježbao, kaže Jamie\nU ' 50 nijansi sive ' glumi Christiana Greya . Zbog uloge nezasitnog i vatrenog ljubavnika za Jamiejem Dornanom (32) uzdišu žene diljem svijeta. Ipak, sam glumac kaže da ne vidi u čemu je 'caka'. Sam sebi, naime, nije baš nešto pretjerano zgodan.\n- Mislim da nisam ništa drugačiji od bilo kojeg drugog muškarca na svijetu i naravno da nisam zadovoljan svojim izgledom. Kao klinac sam mislio da sam presitan i sad imam isti problem iako sam stariji. Kad se pogledam u ogledalu, i dalje vidim onog žgoljavog klinca - kaže Jamie.\nIako su ga već jako puno puta fotografirali bez majice i svi komplimentiraju njegov isklesani torzo, Jamie, kaže, ne dijeli mišljenje ljudi koji kažu da je seksi.\n- Imao sam svega četiri tjedna da se pripremim za ulogu u '50 nijansi sive'. Volio bih da sam imao više vremena za poraditi na mišićima - kaže Dornan. Dodaje kako je uvjeren da nikad neće biti u potpunosti zadovoljan svojim tijelom.


Na gornjem dijelu u niši izveden reljef - Majka Božija s Djetetom Isusom. Iznad su tri zvijezde, a nad nišom tri kuglice s malim križem. U donjem dijelu polukuglasta posuda za svetu vodu. Sve višebojno ocakljeno.\nZagreb / Jerovec\nNa niskoj okrugloj crno ocakljenoj nožici. Višebojno oslikana: crno-modri cvjetovi i listovi.


Međunarodni turniri i prvenstva - Hrvatski Boksački Savez - Stranica 224\nSP, Almaty: Kanađanin Blair bolji od Sanjina-Pola Vrgoča, Marko Čalić u petak u drugom kolu\nI treći dan zaredom hrvatski boksači opraštaju se od natjecanja na SP-u u Almatyju već u prvom kolu. U četvrtak je u srednjoj kategoriji Sanjin-Pol\nKao i Matteo Komadina dan ranije, najiskusniji hrvatski reprezentativac Borna Katalinić (-69 kg) nije uspio proći prvi krug Svjetskog prvenstva u kazahstanskom Almatyju. Protivnik boksača\nPozivaju se klubovi zainteresirani za odlazak njihovih boksača na kadetsko prvenstvo Europe u ruskoj Anapi u studenom ove godine da ispune priložene obrasce u najkraćem\nNajmlađi hrvatski reprezentativac Matteo Komadina nije uspio proći prvi krug natjecanja u lakoj kategoriji (-60 kg) na Svjetskom prvenstvu u Almatyju. Bolji od 19-godišnjeg boksača\nHrvatska ekspedicija u kazahstanskom Almatyju na najbolji je način započela nastup na Svjetskom prvenstvu. Teškaš Marko Čalić u prvom je kolu na bodove pobijedio Jasona\nOdržan je ždrijeb Svjetskog prvenstva u Almatyju. Hrvatski boksači imaju sljedeći raspored: ponedjeljak, 14.10. (popodnevni) Marko Čalić (-91kg, BK Pula) – Jason Whateley (Australija), utorak,\nReprezentacija otputovala na Svjetsko prvenstvo u Almaty\nHrvatska boksačka reprezentacija otputovala je danas u kazahstanski Almaty gdje će se od 11. do 27. listopada održati Svjetsko prvenstvo. Reprezentaciju čine: Matteo Komadina (-60kg,\nEP: Prtenjača u četvrtfinalu\nHrvatski boksački reprezentativac Luka Prtenjača plasirao se u četvrtfinale juniorskog Europskog prvenstva u boksu koje se ovog tjedna održava u Nizozemskoj. Prtenjača je pobijedio Šveda


Glazbene kutije: Zanimljive činjenice\nGlavni › pokloni › Glazbene kutije: Zanimljive činjenice\nU svijetu postoji mnogo stvari koje izazivaju pozitivne emocije u svim bez iznimke. Glazbene kutije su upravo takve stvari, ne mogu se diviti. Nevjerojatna ljepota i elegancija mehanizama ne samo da omogućuju ljudima da uživaju u zvuku vaših omiljenih pjesama, već su i funkcionalni. Uostalom, oni mogu pohraniti suvenire, nakit i tako dalje.\nGlazbene kutije izumljene su u Švicarskoj u 18. stoljeću. Ova zemlja je oduvijek bila poznata po satovima, pa nije nimalo iznenađujuće da je jedan od njih postao izumitelj tako lijepe teme. Već u 19. stoljeću otvorena je tvornica za proizvodnju tih kreacija. Postupno su počeli stjecati popularnost širom svijeta. I unatoč krizi koja se dogodila sredinom 20. stoljeća, kada su glazbene kutije gotovo zaboravljene, sada je potražnja za njima vrlo visoka.\nPrvi proizvodi su različitih veličina: od mrvica koje se mogu staviti u džep, do komada namještaja. Najčešće se glazbene kutije postavljaju na stol ili ormar. Sada nisu samo suvenir, već mjesto za pohranu nakita. Oni ukrašavaju interijer, prikazuju se za blagdane kao darove, odnosno obavljaju mnogo korisnih funkcija. Glazbene kutije za djevojčice san su svih mladih fashionista koji već imaju svoj nakit. Da, i odrasla, zrela žena je vrlo sretna za takav dar.\nUređaj je glazbena kutija nije previše zamršen. To je mehanizam koji se sastoji od 4 dijela (cilindar s iglama, krevet na koji su montirani svi dijelovi, ravan češalj i ručka). Iako je uređaj složenija glazba kutije također uključuje zvona, kao i bubanj. Zbog toga melodija postaje svjetlija, bogatija. A neki uređaji čak mogu reproducirati raznovrsnu glazbu.\nKako bi napravili takvu kutiju, od majstora se traži da ulaže mnogo truda, i uglavnom moralne. Uostalom, ovaj proces uključuje nekoliko stotina operacija, a sve se obavljaju isključivo ručno. Potrebno je uzeti u obzir mnogo nijansi, primjerice, kvaliteta zvuka ovisi o tome koji će čelik biti korišten za češalj. Glazbene kutije izrađene od drveta i jednodijelne su velike potražnje. Za to obrtnici obrađuju javor, orah, hrast i tako dalje. Ukrasite glazbene kutije kako želite. Cvjetni, geometrijski uzorci, slike ljudi, životinja, umetaka s kamenjem - opcije su masovne. Tako svatko tko želi može lako odabrati proizvod po svom ukusu.\nZašto su glazbene kutije toliko voljene od strane mnogih ljubitelja lijepih? Zašto u pogledu na njih postoji čarobni osjećaj otajstva, određena zagonetka koja poziva svakoga tko otvori poklopac? Jer zvukovi glazbe, pogotovo ako je doista božanski lijepa, mogu šarmirati svakoga. Da bi se učinak pojavio upravo ovako, morate odabrati samo visokokvalitetne sanduke. Proizvod koji se kupuje na tržištu iz pladnja nikada neće izazvati takvu bijesnu oluju emocija.\nMuškarci diljem svijeta čak i ne shvaćaju, kupujući cvijeće, slatkiše, kozmetiku ili prase za svoje mlade dame da će glazbene kutije postati najbolji dar. Uz njihovu pomoć, možete utrti put u srce svake djevojke. I nemojte misliti da su se dame prije samo stotinu ili dvije stotine godina istopile iz ovih predivnih naprava. U stvari, glazbena kutija, ako je lijepa izvana i ispunjena čarobnom glazbom unutra, može podići vaše raspoloženje, ukrasiti stan, razbiti led nakon svađe, i imati tako divne sitnice ... Zato nemojte podcjenjivati ovaj divni izum vještih časovara.


Požar na Biokovu i dalje se širi prema istoku i sjevernom dijelu planine, manjim dijelom kroz bukovu šumu, nisko raslinje, škrape i udubine u kojima je suho lišće i trava visine do šezdesetak centimetara, kazao je u ponedjeljak županijski vatrogasni zapovjednik Dražen Glavina.\nNa Biokovu je danas 35 vatrogasaca prevezenih na 1400 metara visine helikopterom Hrvatskog ratnog zrakoplovstva a njima u gašenju požara od jutros pomaže i jedan air tractor.\nDio požarišta na kojemu i dalje gori je na nepristupačnom terenu sjevernog dijela Biokova kojemu vatrogasci ne mogu priči, pa jedino zračne snage mogu obuzdati vatru, a na planini za sada nema vjetra, kazao je zapovjednik Glavina dodajući kako će se vatrogasci večeras krajem dana vratiti u Makarsku. Na Biokovu će ostati izvidnica s kojom će cijele noći ostati u neprekidnom kontaktu, a sutra u jutro vatrogasci dobrovoljnih vatrogasnih društava s Makarskog primorja će ponovno na Biokovo.\nInače, jučer je uz pomoć kanadera, air-tractora i helikoptera HRZ-a odrađeno dosta posla, ali problem u gašenju vatre na Biokovu i dalje predstavlja visina od oko 1400 metara te konfiguracija terena na kojemu, prema riječima Glavine, požar se širi ,’nadzemno’ i ‘podzemno’ pa kroz travu, gusto i snažno raslinje vatra danima tinja.


Maurizio Serra dobitnik nagrade Casanova - tportal\nMaurizio Serra dobitnik nagrade Casanova\nZadnja izmjena 24.02.2011 10:04\nObjavljeno 24.02.2011 u 08:59\nDobitnik ovogodišnje nagrade 'Casanova', koju je utemeljio modni kreator Pierre Cardin za dodjelu europskim nefrancuskim spisateljima koji, poput slavnog Venecijanca, pišu na francuskom jeziku, talijanski je diplomat i pisac Maurizio Serra za biografiju 'Malaparte, vies et legendes' (Malaparte, život i legenda).\nSadašnji talijanski veleposlanik pri UNESCO-u, Serra je napisao Malaparteovu biografiju za francusku publiku, nastojeći na temelju dokumenata, među kojima ima i dosad neobjavljenih, portretirati autora 'Tehnike državnog udara' i 'Kože'.\nTalijanski pisac njemačkog podrijetla Curzio Suckert, zvan Malaparte, porušio je sve konvencije svojeg vremena. Tijekom Prvog svjetskog rata dragovoljac u Francuskoj, posebni izaslanik na svim bojišnicama, Malaparteu nije bio problem iz ekskluzivnih salona otići u rovove, komunicirati i sa Staljinom i s Hitlerom, Mussolinijem i Mao Ce Tungom. Bio je prototip angažiranog intelektualca, iako je bio sklon militarističkim rješenjima problema.\nŽiri za dodjelu nagrade Casanova uz Cardina, koji je i sam talijanskog podrijetla, čine dvojica članova Francuske akademije Jean-Mariea Rouarta i Renea de Obaldije


'Ovo mi je vratilo vjeru u ljude' *\n'Ovo mi je vratilo vjeru u ljude'\nS dozom skepticizma zovem broj koji mi je ostavio na vjetrobranskom staklu. Javlja se mladić i ispričava se. Našli smo se na kavi, otišli na osiguranje i sve riješili, ispričao nam je čitatelj.\n'Ispričavam se, ogrebao sam vam vrata automobila. Javite se na broj 098 *** *** kako bi se dogovorili oko saniranja štete', poruka je koja je dočekala našeg čitatelja iz Rijeke na njegovoj Opel Corsi prije nekoliko dana.\n- Zvali su me s posla da mi je netko ogrebao auto. Otišao sam pogledati što se točno dogodilo. Naravno bio sam užasno ljut. Gledam štetu, zagrebana felga, vrata i lajsna... No onda ugledam poruku na vjetrobranskom staklu. Isprva sam bio skeptičan, ali kada se mladić javio, odmah mi je pao kamen sa srca - ispričao nam je čitatelj.\n- Objasnio mi je sve, rekao mi je da mu se žurilo. Govorim mu da razumijem i zahvaljujem mu se na podacima i na poruci, jer budimo realni, velika većina bi se okrenula po parkingu, pogledala je li netko što vidio te produžila dalje. Međutim, mladić je vrlo jednostavno rekao: 'Što da vam kažem, tako sam odgojen. Ni sam se ne bih želio naći u situaciji da mene netko ošteti i pobjegne'. - Kratko izmjenjujemo detaljne informacije i na brzinu se dogovaramo što i kako riješiti. Sljedeći dan se nalazimo na kavi te tokom kratkog razgovora uviđam zašto se nalazimo tu di jesmo. Mladić je izrazito susretljiv, prijatan i kulturan, što je danas očito rijetkost. Napominje kako je i njemu taj dan krenuo naopačke, no u svoj toj zbrci i strci, stao je i napravio ono što bi svi trebali napraviti u toj situaciji. Nakon toga odlazimo na osiguranje na procjenu štete - dodao je naš čitatelj.\n- Na povratku doma još jednom razmišljam o sreći u nesreći i pitam se koliko ima onih koji bi se okrenuli i otišli.\nSama ova situacija ponovno mi je vratila vjeru u ljude te se nadam da je broj poštenih ljudi veći nego što sam mislio - dodao je vlasnik auta.


ŽENE ZAPREPAŠTENO SLUŠALE ŠTO MUŠKARCI MISLE: ‘U menopauzi maternica ispadne, a mjesečnica traje cijeli mjesec’ – Net.hr\nŽENE ZAPREPAŠTENO SLUŠALE ŠTO MUŠKARCI MISLE: ‘U menopauzi maternica ispadne, a mjesečnica traje cijeli mjesec’\nFoto: gettyimages Autor: Webcafe.hr 13:29 10.09.2018\n“Jednom sam upoznala dečka koji je mislio da žene mogu kontrolirati svoje mjesečnice”, jedna je od priča na Twitteru\nSjećate li se koji vam je bio najgori dejt u životu? Za jednu Twitterašicu to je bilo kada joj je dečko s kojim je izašla rekao kako misli da mjesečnica traje cijeli mjesec. Zanimljivo je kako se ne radi o tinejdžeru kojem su tek izašle prve bubuljice već o osobi koja ima skoro 30 godina.\nNakon što se djevojka požalila na Twitteru na svoje loše iskustvo, nije očekivala da će se javiti još djevojaka koje su imale slične priče. Sada se samo pitamo jesu li neki momci uopće imali biologiju u školi?\n“Šalu na stranu, ali zapravo je strašno koliko muškarci malo znaju o mjesečnicama. Jednom sam upoznala dečka koji je mislio da žene mogu kontrolirati svoje mjesečnice te zapravo odlučivati kad će ju imati”, napisala je jedna djevojka.\nNi druge nisu imale bolja iskustva.\nŽENE PRIZNALE ŠTO NAJVIŠE MRZE ZA VRIJEME SEKSA: Muškarci, dobro slušajte jer vam ovo neće oprostiti\n“Jednom sam upoznala muškarca koji je mislio da trudna žena može ponovno začeti dok je već trudna s jednim djetetom te da tako može nositi više djece u raznim fazama razvoja. Danas je oženjen i ima obitelj, pitam se da li zna da je pogriješio”, napisala je druga.\nNeki su čak misili da žene mogu dobiti mjesečnicu samo na početku ili na kraju mjeseca, ali nikako sredinom, a jednoj je ženi pedesetogodišnji suprug rekao kako misli da ženi ispadne maternica kada uđu u menopauzu.\n— Al the Funky Homosapien (@Apresto9997) September 2, 2018\nmjesečnica muškarci i biologija žene priznale žene šokirane


Vodeći hrvatski uljari najavili Zagreb Wine Gourmet Weekend | Gastronomika\nNaslovnica » Novosti » Vodeći hrvatski uljari najavili Zagreb...\nSandi Chiavalon, Klaudio Ipša, Duilio Belić, samo su neki od izlagača koji su ponudili svoja mlada maslinova i bučina ulja na kušanje, s ciljem najave ZWGW-a\nOve subote, 31. ožujka na sunčanoj terasi Centra Kaptol kušanjem maslinovih ulja najavljen je Zagreb Wine Gourmet Weekend koji će se održavati od 13. do 15. travnja u prostorima Gliptoteke HAZU i Centra Kaptol.\nTom prilikom Dražen Lazić, direktor festival istaknuo je: ‘Zagreb Wine Gourmet Weekend osim prestižnih vinara predstavit će i proizvođače izvrsnih maslinovih ulja.\nDanas smo imali prilike kušati mlada maslinova ulja nekih od njih. Najznačajniji eno-gastro festival okupit će najpoznatije predstavnike eno-gastro scene Hrvatske ali i iz zemalja regije.’\nZagreb Wine Gourmet Weekend međunarodni je festival vina i gastronomije, koji je izrastao iz četverogodišnje tradicije Zagreb Wine Gourmet Festivala.\nZWGW osmišljen je kao mjesto susreta domaćih i stranih proizvođača, poslovnih ljudi, poznavatelja i zaljubljenika u vino i visoku kuhinju.


Kamatne stope Gambijski dalas (GMD) u Zambije Kwacha (ZMW) Sad Online Forex Exchange (Forex)\nFOREX Tečajna lista ažurirana: 29/03/2020 13:46\nGambijski dalas - Zambije Kwacha Sada na burzi na Forexu 29 Ožujak 2020\n13:46:59 (Stopa Update nakon 59 sekundi)\n1 GMD = 0.35 ZMW\n1 ZMW = 2.85 GMD\nTečaj 1 Gambijski dalas za Zambije Kwacha na Forex razmjeni = 0.35 ZMW. Internetski tečaj uz stalne promjene od Forex razmjene. Brza promjena vremenskog tečaja. Tečaj Gambijski dalas za Zambije Kwacha na Forexu u minuti, satu, tjednu ili mjesecu.\nRaspored dinamika tečaja Zambije Kwacha - Gambijski dalas on-line na 29 Ožujak 2020\nDinamika Graf stopa Gambijski dalas u Zambije Kwacha on-line na 29 Ožujak 2020\nUpotrijebite tečajni grafikon Gambijski dalas za Zambije Kwacha za 29 Ožujak 2020 Koristite tablicu tečaja kako biste brzo razumjeli promjene tečaja. Grafikon je interaktivan, nad njim se možete kretati pokazivačem miša. Grafikon tečaja automatski se mijenja svakih 30 sekundi.\nPrevesti Gambijski dalas u Zambije Kwacha Gambijski dalas u Zambije Kwacha Kamatne stope Gambijski dalas - Zambije Kwacha Povijest valuta tečaj\nDinamika naravno Gambijski dalas (GMD) u Zambije Kwacha u ovom trenutku\nTečaj za minutu na našoj web stranici. Gambijski dalas porasla je za 0.0000 ZMW u posljednjoj minuti. U tablici su prikazane stope Gambijski dalas do Zambije Kwacha. Prikladno je usporediti promjene tečaja svake minute.\nDinamika naravno Gambijski dalas (GMD) u Zambije Kwacha u posljednjih sat vremena danas\nPovijest Gambijski dalas do Zambije Kwacha svakog sata. Gambijski dalas porasla je za 0.0000 ZMW u zadnjih sat vremena. Povijest tečaja u posljednjim satima prikazana je u tablici. Imamo tablicu vrijednosti za zadnjih 10 sati radi lakšeg pregleda.\nDinamika naravno Gambijski dalas (GMD) u Zambije Kwacha satnici za 29 Ožujak 2020


Učitelji i učiteljice - Tečajevi swing plesova i plesnjaci u Zagrebu\nUčitelji i učiteljiceTatigor1\nPlesala i učila o plesu kroz redovne treninge, radionice i seminare od svoje 6. godine. Od jazz dance-a (Plesna skupina Tihane Škrinjarić), suvremenog plesa (ZPA, Liberdance, ZPC) do terapije kroz pokret i ples (kontakt improvizacija, Core Energetics, Danceability, Axys Syllabus, Holistic dance and movement pedagogy) istražuje kako nas tijelo povezuje sa srcem i vodi kroz život. Od 2010.g vodi radionice kontakt improvizacije i holističkog plesa. U travnju 2011. godine organizira prvu radionicu swing plesova u Hrvatskoj i okuplja malu grupu entuzijasta te s njima pokreće prve promo tečajeve i plesnjake. Redovno usavršava svoje plesne figure i razumijevanje swing plesova na radionicama u Hrvatskoj i inozemstvu (Ljubljana Sweet Swing Festival, Vienna Hot Swing Jam, GNSH, ATSF, Lindy Shock, Vintage Swing Festival).\nPlesno iskustvo stječe kroz tečajeve društvenih plesova i argentinskog tanga. U potrazi za brzim i energičnim plesom otkriva swing plesove i već na prvoj radionici swing plesova pridružuje se Tatjani na profesionalnom plesnom putu. Svoje znanje nadograđuje tečajevima i radionicama u Hrvatskoj i na međunarodnim festivalima poput „SweetSwing“ festivala u Ljubljani, „Some like it Hot“ u Beču, „Lindy Shock“ u Budimpešti te „Good Night Sweetheart“ u Londonu.\nS 9 godina upisala ritmiku u školi za klasični balet u Zagorskoj, nakon godinu dana prebacila se na balet na nagovor profesorice i tu završila odmah 1. i 2. razred. Učila balet u Zagorskoj do 4. razreda pa upisala Školu za klasični balet na Ilirskom trgu. Plesala tamo slijedeće 4 godine, nastupala u HNK-u u dječjim ulogama (Orašar, Bajadera)… Nakon toga upisala odmah smjer narodni plesovi u istoj školi i učila folklor slijedeće 4 godine… Nakon folklora šipka, nakon šipke swing i ostalo je povijest 🙂\nMartina se bavi plesom od malena. Počela je s ritmikom, a zatim sam se zaljubila u latinoameričke i standardne plesove te se 5 godina aktivno natjecala na turnirima. S 20 godina je počela voditi plesne tečajeve i od tada uživa u radu s mladencima, plesnim rekreativcima i penzionerima, a ljubav prema društvenim plesovima ju je preko argentinskog tanga i salse dovela do swinga koji ju je oduševio svojom glazbom, vrstama plesova i energijom.\nPrvi plesni koraci su krenuli još u vrtiću kada s ostatkom vrticke bande izvodi predstave diljem Zagreba. Upisom u osnovnu skolu plesu je odzvonilo i potpuna orijentacija je bila na sport, pogotovo nakon navršene 9. godine kada se moglo i sluzbeno registrirati za utakmice. Nakon cijele lepeze sportova i niza godina, morao je odseliti iz Zagreba da bi ga kolega s posla, ujedno i prvi instruktor swinga Bero, svakodnevnim slanjem filmića službenim mailom i pričama (jer sjedili su na 2 m udaljenosti) uspio nagovorit da krene na tečaj. Nakon prvog tečaja odlazi na radionicu Tatjane i Gorana, upoznaje plesnu ekipu iz Zagreba i redovito hodočasti iz Rijeke u Zagreb utorkom na plesnjake. Povratkom u Zagreb sve kreće poznatom snowball shemom i nekoliko mjeseci pleše svaki dan na tečajevima i plesnjacima. Nekoliko puta godišnje posjećuje inozemne festivale, radionice i plesnjake, najviše u Sloveniji i Austriji gdje s iskusnim učiterljima radi na svojim plesnim vještinama. Redovno plese lindy hop i shag (koji za Miru uvijek ima priorotet među swing plesovima), no ni balboa mu nije strana.\nMarijana Baković pleše swing od 2012.g. Lindy Hop je započela učiti kod Tatjane i Gorana Mikleuševića, a kasnije nastavila kod Nejca Zupana, Mojce Marinšek, Janeza Šepetavca i Petre Robek. Također svoje plesno znanje prikupljala je na festivalima Streets Of Swing, Swing City Festival Zagreb, Tramvaj Zvan Lindy, Vintage Swing Festival te na raznim manjim radionicama u zemlji i inozemstvu.\nUsporedno sa swingom pleše i step kod Bojana Valentića u Plesnom centru TALA.\nDiplomirao je saksofon na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, te na “CNR Cergy-Pontoise” u Parizu. Održao je niz koncerata u komornim sastavima i solistički, koji se uvijek isprepleću s njegovom bogatom koncertnom aktivnošću na području popularne i jazz glazbe, gdje se nalazi u ulozi glazbenika, aranžera i korepetitora. Od 2004 godine i sam se bavi pedagoškim radom kao profesor saksofona u osnovnim i srednjim glazbenim školama i na Rock akademiji u Zagrebu.Kao saksofonist i klavirist član je mnogih swing i rhythm and blues bendova.\nKroz bavljenje sa jazz glazbom upoznao je i swing plesove. Osim u Hrvatskoj, usavršava svoje plesne korake i u inozemstvu kod priznatih svjetskih pedagoga kao što su Jana Grulichova, Nathan Bugh, Nejc Zupan, Simon Bressanelli i drugi. Kao glazbenik i plesač uživa u komunikaciji između ta dva svijeta i svoje iskustvo sa veseljem prenosi novim plesačima.\nNaš energični i spontani pristup pomaže da se i potpuni početnici opuste i zaljube u ples uživajući u otkrivanju swing plesova i swing muzike!


Početna / Dom & Vrt / Namještaj\nUpravo renoviraš cijeli dom ili trebaš samo jedan komad namještaja, krevet, stol ili nove stolice? Kakav namještaj izabrati ako imaš maleni stan i ne želiš ga previše natrpati? Među šarolikom ponudom proizvoda pronađi namještaj koji ti odgovora i tako si prije kupnje olakšaj konačnu odluku.\nMožeš birati među stolovima, stolicama, ormarima i drugim namještajem za dnevne sobe, kuhinje i blagovaonice, dječje sobe, spavaće sobe i kupaonice te sve ostale prostore svog doma, a na raspolaganju su također različiti dodaci namještaju kao što su nosači za police, kuke, vreće za sjedenje i drugo. Za ljepšu okolicu se pobrini primjerenom izabranim vrtnim odnosno vanjskim namještajem.\nOpremanje doma obično počne pri izboru većih komada namještaja, a prvenstveno moramo razmisliti o tome kakvu kuhinju želimo. Čak i na tako maloj kvadraturi postoji puno mogućnosti o kojima moraš dobro razmisliti jer kuhinju ne mijenjaš svake godine nego ju obično kupuješ za dulje vrijeme. Možeš ju opremiti kuhinjskih ormarićima različitih veličina i oblika, a možeš izabrati i vrljivi kutni sistemi ili otvorene regale i police, a na to onda dodaš ostale komade kuhinjskog namještaja kao što je na primjer umivaonik.\nU dnevnoj sobi je bitan pravilan izbor sjedeće garniture odnosno različitih dvosjeda i trosjeda, naslonjača, fotelja i taburea za noge. Bitno je da se odlučiš za dovoljno izdržljivu garnituru od ne previše osjetljivog materijala koja po mogućnosti još ima i prevlaku koju možeš prati u perilici rublja. Sjedeća garnitura mora biti dovoljno velika da na njoj mogu uživati svi članovi obitelji, a istovremeno neka bude čim udobnija.\nKupaonski namještaj mora biti napravljen od materijala koji su otporni na vodu, a istovremeno i primjerenog oblika da njime pokriješ ružne vodovodne naprave i u njih sakriješ što više pomagala.\n8852 proizvoda 24 trgovina\n3462 proizvoda 25 trgovina\n10232 proizvoda 15 trgovina\n7426 proizvoda 29 trgovina\n1277 proizvoda 33 trgovina\nBojleri / grijači vode\n1285 proizvoda 25 trgovina\nDječje stolice i vreće za sjedenje\n668 proizvoda 15 trgovina\nOrmari / police za cipele\n5991 proizvoda 45 trgovina\nVješalice / nosači\n5123 proizvoda 23 trgovina\nRolete / paviljoni\nTende, nadstrešnice i pergole


Indira Juratek: Koliko su ženska prava krhka danas?\nPosljednjih dana vijesti i društvene mreže preplavili su događaji u Afganistanu. Sigurno znate kako su talibani preuzeli vlast, zbog čega je javnost diljem svijeta zabrinuta za dobrobit, ali i same živote žena i djevojčica u Afganistanu.\nNaime, kada su talibani posljednji put bili na vlasti ženama su uskraćena brojna prava koja zapadni svijet uzima zdravo za gotovo, poput školovanja, samostalnog izlaska bez pratnje muškarca, rada… Ženama je bilo naređeno nositi burku, seksualna zlostavljanja i prisilne udaje bile su normalna pojava.\nIako su talibani dali izjavu da se ženska prava sada neće ugrožavati, snimke i fotografije iz Kabula pokazuju opravdanje za bojazan. Dok mnogi pokušavaju napustiti Afganistan, Afganistanke putem društvenih mreža pozivaju u pomoć, jer strahuju od gubitka svojih teško stečenih prava ili nečega mnogo goreg. Je li ovo problem samo Afganistanki ili svih nas?\nKoliko su ženska prava krhka?\nŽene su kroz povijest prošle kolektivnu traumu – manje vrijednosti, sasvim drugačijeg položaja u društvu, neimanja prava glasa, izbora, odluka pa do masovnih ubijanja poput svima znanog progona vještica.\nSvako malo problem ženskih prava vrati se na velika vrata i pokaže nam koliko je ovo tema koja zaslužuje našu svakodnevnu pozornost. Tema koja ujedno i često budi nevjericu da smo u 21. stoljeću daleko od sigurnosti, one prividne koju nam netko dovoljno moćan jednom svojom odlukom može preko noći uzeti. Krhkost ženskih prava je poput najnježnijeg cvijeta za kojeg se moramo najpredanije brinuti, jer ga samo tren odsutnosti i nepažnje može uništiti. Iako nam se može učiniti da je Afganistan zemlja kudikamo radikalnija od Hrvatske, sjetite se ideje da se ženama u Hrvatskoj zabrani pravo na pobačaj, sjetite se što se nedavno događalo u Poljskoj po tom pitanju, sjetite se zabrana koje se trenutno događaju i najavljuju u susjednoj nam Mađarskoj.\nČinjenica je da danas žene diljem svijeta doživljavaju svakodnevnu nepravdu, nasilje, diskriminaciju, ponižavanje. Činjenica je i da 2021. godine još uvijek živimo u dominantno muškom svijetu – svijetu gdje su žene lišene društvene ravnopravnosti po mnogim pitanjima. Vjerujem da su mnoge od nas više puta u svom životu to i same iskusile na vlastitoj koži, a ovo su službeni podaci sa stranice womankind.org.uk:\n1 od 3 žene diljem svijeta doživljava nasilje\n58 % svih ubijenih žena diljem svijeta ubili su intimni partneri ili članovi obitelji\noko 650 milijuna žena diljem svijeta udano je prije 18 godine\n71 % cjelokupnog trgovanja ljudima odnosi se na žene i djevojke, uglavnom radi seksualnog iskorištavanja\nviše od 2,7 milijardi žena nema iste poslovne mogućnosti poput muškaraca\nu 2018. godini žene su uglavnom zarađivale 78 % plaće koju zarađuju muškarci\noko 82 milijuna žena diljem svijeta nema nikakvu pravnu zaštitu protiv diskriminacije na radnom mjestu\ndiljem svijeta samo je 25 % žena u parlamentima.\nNedavno sam na Instagram profilu @the_female_lead naišla na video spisateljice Christi Steyn u kojem kaže: „Govorimo o tome koliko je žena prošle godine bilo silovano, ne koliko je muškaraca silovalo žene. Govorimo koliko je djevojčica bilo zlostavljano u školi, ne koliko je dječaka zlostavljalo djevojčice u školi.“\nStječe se dojam da su žene i djevojčice zlostavljane i silovane od nekog nepoznatog izvora i kako je to samo njihov problem. Međutim, ovo nije samo ženski problem. Svaki muškarac na ovome svijetu izašao je iz maternice, iz tijela žene te možemo govoriti kako je briga za ženska prava problem svakog ljudskog bića. Zapitajmo se ako nismo ravnopravne, ako nemamo pravo same odlučivati o svome tijelu, o svome životu – jesmo li slobodne?\nTrebamo li redefinirati snagu?\nKao i stoljećima prije nas, mnogo više poštovanja i priznanja odlazi u smjeru muškaraca, dok se žene često želi prikazati vrlo plošnima i „slabijim spolom“. Zatirući kompleksnost ženskog bića, čestu svestranost i sposobnost, što god žene učinile kao da nikada nije dovoljno dobro, dovoljno moćno, dovoljno uspješno, dovoljno prihvatljivo, dovoljno snažno. Trebamo li raditi drugačije, biti drugačije ili trebamo redefinirati što je to dobro, moćno, uspješno, prihvatljivo, snažno? Trebamo li nove mjerne jedinice i nove mjeritelje? Trebamo li redefinirati snagu?\nDruštvo je ono koje je stvorilo svijet na današnjim vrijednostima. Svi mi sudionici tog društva na neki način utječemo na stvaranje tog kolektiva, baš svatko od nas daje svoj doprinos tome u kakvom svijetu živimo. Vremena se mijenjaju, odgoj se mijenja. U zapadnom svijetu svjedočimo ogromnoj promjeni u odgoju dječaka – danas se dječacima dopušta izraziti emocije, dopušta im se plakati, dopušta im se osjetiti i pokazati ranjivost, uči ih se sudjelovanju u kućanstvu, u roditeljstvu… Ovo je samo dio cjelokupne slagalice, ali iznimno važan dio. Ovo je dio gdje svaka žena koja je majka može početi mijenjati stvari i odgajati emotivno zrele i stabilne muškarce, koji neće nositi teret svojih trauma i neiscijeljenih rana te ih kroz život „liječiti“ na ženama pokazujući svoju „snagu“.\nJe li promjena blizu?\n„Each time a woman stands up for herself, without knowing it possibly, without claiming it, she stands up for all women.“ Maya Angelou\nVremena su pokazala da se neće nitko zauzeti za nas, ako mi to ne učinimo same. Jedna žena je snažna i moćna, ali stotinu žena, tisuću žena, milijun žena je snaga koja se može oduprijeti svakom pokušaju oduzimanja teško nam izborenih prava.\nUz snažne žene koje će se boriti za sebe, za svoje kćeri, za svoje prijateljice i muškarce koji će biti odgajani na drugim postulatima, zaista mislim da imamo šanse za neki bolji svijet. Sve što smo dosad vidjeli i doživjeli pokazuje nam da društvo ne može naprijed dok budemo svjedoci ičega navedenog u ovom tekstu. Na krilima #allaboutchange svatko od nas bi se trebao zapitati kakva je pozicija žena u 21. stoljeću i kako sami možemo utjecati da se to promijeni, jer možemo, jer je promjena nužna!\nKoliko još stoljeća trebamo čekati da ovakvi tekstovi budu nepotrebni?