POSTIMEES koondab ja korraldab ümber. Anu Saagim pole enam Elu24 peatoimetaja: kui kõik, siis kõik! |\nPOSTIMEES koondab ja korraldab ümber. Anu Saagim pole enam Elu24 peatoimetaja: kui kõik, siis kõik!\nOHMYGOSSIP – “Mul tiksus see mõte pikalt kuklas ja otsustasin täna, et aeg on lahkuda,” ütleb alates 2008.aastast Postimehe meelelahutusportaali Elu24 vedanud Anu Saagim (55) Publikule. Anu lahkus tööpostilt täna (17.04) ning vihjas, et Postimehes on olnud viimasel ajal väga palju muudatusi ja need pole just olnud nö tema tassike teed.\n“Ma polnud päris õnnelik,” ütles Saagim ent teatas, et lõpuks ometi ootab teda ees pikk suvi. “Ma olen oodanud seda suve, et saaksin sisse ja välja hingata. Me ju kõik teame, et suvi on meelelahutusmaailmas raske aeg, kus väliselt on kõik nii lõbus, kuid tegelikult tuleb palju tööd teha.”\nFoto: Anu Saagim (Laura Kallasvee)


Kui teil tekib pidev rahulolematus, on aeg vabaneda sellest keeruline. Me nõustada ja õpetada, kuidas seda teha õigesti ja lisas, makismalnogo mõju.\nMiks ma saan alaväärsuskompleksi\nPeaaegu igaüks meist oli kogeda alaväärsuskompleksi. See võib olla tingitud sotsiaalsest staatusest, rahulolematus oma välimusega, päritolu. Astroloogia ja psühholoogia komplekside moodustumist kavandatud vastama top kaks planeeti - Pluto ja Neptuun. Oleneb omadusi meie iseloomu on, kuidas me mõjutavad need taevakehad.\n"... Ärge jätke kloostri seal?"\nKui tüdruk on passiivne, pessimistlik, kalduvus nautides oma palju vigu (väljendada või väljamõeldud), see võib mõjutada Neptune ja hukka mõista ennast üksindus. Tasapisi moodustatud alaväärsuskompleksi, mida võib nimetada märtrikompleksist või nunnad. Tüdruk või väldib dating veenab end, et üksindus - see on hea, või kannatab üksildase.\nKui lõputult muretsema veidi väljaulatuvad kõrvad, saate lõputult kannatavad kõrvapõletik. Need naised, kes väljendavad rahulolematust jalgadega, sageli kalduvus lampjalgsus või veenilaiendid. Võtke teadmiseks.\nPüütud kompleks sportlased\nKui alaväärsuskompleksi suunab Pluto - tugev planeet, mis on õnnistatud kirge ja seksuaalsust, eeldusi juht, langevad mõjul hasartmängude isik. Naised moodustasid keerukaid sportlased või üliõpilane. Sverhdostizheniyah naine vajab kutseala, in vallutused isiklikke ees või muutub täielik kandis. Mõjul Pluto võivad ilmuda fantoomvaluna kogu keha, kui ilming latentse keeruline.\nVäljatöötamise aluseks paljude alaväärsuskomplekside, usk isiklik maksejõuetuse tihti ette päris eluaastast. Karuteene võib olla vanemad, kes lõputult korrata laps, mida ta saamatu, loll, loll. Kaasas mingi programmeerimine ebaõnnestuda. On ütlematagi selge, et ta kasvas üles, inimene hakkab alateadvuse tasandil kinnitada kõik kõige kardab sugulased. Niisiis, kui te ei soovi, et tõsta ja harida luuser, püüdke vältida seoses lapse teravaid hinnanguid sageli parem kiitke teda, et tähistada iga heategu. Kui teil on hurjutama, hurjutama teda ainult konkreetseid meetmeid, ei ole vaja isiklikuks minna riputada beebi hirmutav etiketid.\nEi saa loota kõik kahjud, mis toob mees jätmise sündroom. Ikka vabaneda alaväärsuskompleksi on täiesti võimalik. Ausalt tunnistada endale, et oled andnud ennast negatiivselt installiprogramm ennast kaotada. Ja nad ise ei suuda seda parandada.


Villu sai Lutsu preemia - Eesti Ekspress\nPersoon 1. aprill 2015\nVillu sai Lutsu preemia\nKaksteist põletavat küsimust värske Oskar Lutsu huumoripreemia laureaadi Villu Kanguri (57) kohta saavad põhjalikud vastused.\nVillu Kangur Illustratsioon: Aivar Juhanson\nMIKS peaksid Villu sigaretid olema poole lühemad?\nPÕHJUS: Sest Villu toas ei suitseta. Kui tuleb suitsunälg, haarab sigareti ja tormab õue. Aga teada asi, et nii kui sigareti põlema saad, nii välgatab mõte. Issand, et see mõte nüüd meelest ära ei läheks! Tõmbab kiiruga kolm mahvi, viskab koni prügikasti ja jookseb mõtet kirja panema. Kolm pakki tõmbab päevas ära, aga tegelikult ehk ainult ühe, sest kolmveerand sigaretti jääb tõmbamata.\nMIKS Villu vahel tsüklisse kukub?\nPÕHJUS: Villul tuleb tööisu peale, kui kell saab üksteist õhtul. Teised lähevad magama, maja jääb vaikseks, Villu istub laua taha ja kirjutab. Varsti on hommik käes. Villu ei raatsi arvuti tagant tõusta, hea hoog on sees. Kostab hommikusi askeldusi, kodused on ärganud, kes läheb kooli, kes tööle. Vilu kirjutab. Jälle jääb vaikseks. Villu kirjutab. Õhtu jõuab kätte. Villul kirjatöö valmis. Punkt. Nüüd keerab magama. Magab õhtu, magab öö, magab terve pika päeva. Õhtul ärkab üles ja hakkab kirjutama.\nMIKS Villule on riskantne päeval helistada?\nPÕHJUS: Vaata eelmist vastust.\nMIKS Villu vahel kallist viskit ninna tõmbab?


Paragon Migrate OS to SSD 4.0 - migreerimine on kiirem kui uuesti installimine\nPõhiline » Ülevaade » Paragon Migrate OS to SSD 4.0 - migreerimine on kiirem kui uuesti installimine\nArvuti muutmine kiiremaks ja vaiksemaks, asendades kõvaketta SSD-ga, jääb paljude PC-kasutajate soovide nimekirja. Keegi ei taha väljavaadet Windowsi ja kõigi programmide uuesti installida. Migrate OS to SSD programm võtab töö käest ära.\nParagon Migrage OS SSD 4.0-le\nMigreerib kogu tarkvara\nKa alglaadimise DVD-lt või USB-lt\nPole arukas valik\nNii et on programme, mis saavad teie jaoks kõvakettalt SSD-le ülemineku teha. Samuti teevad nad uues SSD-s kohe kõik vajalikud kohandused, et seda saaks kasutada Windowsi süsteemikettana. Mõned SSD tootjad, näiteks Samsung ja Intel, pakuvad sellist tarkvara oma SSD-dega standardvarustuses. Aga kui teil on SSD ilma kasuliku migreerimistarkvarata, on Paragon Migrate OS SSD-ks võimalus. Loe ka: Millist SSD-d peaksin ostma?\nOperatsioonisüsteemi migreerimine SSD-le on osa palju ulatuslikumast kõvakettahalduri komplektist, mida Paragon ka eraldi müüb. Programm on viisard, mis skannib praeguse süsteemi Windowsi installi jaoks ja seejärel kopeerib selle koos kõigi vajalike süsteemi sätetega ainult nelja sammuga SSD-le või uuele kõvakettale. Kogu Windows koos kõigi rakendustega kantakse üle. Selline migreerimine võtab aega keskmiselt pool tundi, seega võib aja kokkuhoid võrreldes uuesti installimisega olla mitu tundi. Kui kõvakettal on rohkem faile, kui mahub SSD-le, on võimalik teatud faile ja kaustasid mitte migreerida.\nUus SSD puhastatakse vajadusel ja varustatakse seejärel toimiva Windowsi installiga.\nSiin oleks abiks veel programmi abi. Näiteks saab ühe klõpsuga tühistada kõigi fotode, videote või muusikafailide valiku, kuid see aitab ka vältida Windowsi vajalike osade lisamata jätmist. Kui SSD on kõvakettast suurem, võib migreerimine SSD-le olemasolevatesse partitsioonidesse vaba ruumi vastavalt soovile lisada või vabastada. Operatsioonisüsteemi migreerimine SSD-le töötab otse Windowsi all, kuid on võimalik luua ka alglaadimisketas DVD-le või USB-mälupulgale. See võimaldab Windowsi üle viia alglaadimissalvestusega (BIOS) kettalt GPT-vormingus kettale (UEFI). Seda stsenaariumi esineb harvemini.\nFailide ja kaustade valimisel jätab OS migreerimine SSD-le kogu töö kasutajale.\nOS migreerimine SSD-le toetab ainult ühte Windowsi installimist. Mitme alglaadimisega installe (Windowsi, Linuxi või nende kombinatsioone) ei saa selle lihtsa tööriista abil üle viia, vaid laiema Paragon Drive Copy abil, millel on funktsioon „Kopeeri kõvaketas”.\nParagon Migrate OS to SSD kannab Windowsi ja kõik rakendused üle SSD-le või uuele kõvakettale.\nMigrate OS to SSD 4.0 on suurepärane programm kõvakettalt SSD-le üleminekuks. Pisut rohkem abi ja kaitset failide ja kaustade välistamisel väiksemale SSD-le üleminekul oleks see andnud viienda tärni.


Veiko Haan: tahame Pärnule survet peale panna, et nad end mugavalt ei tunneks - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nVeiko Haan: tahame Pärnule survet peale panna, et nad end mugavalt ei tunneks (0)\n02. SEPT 2019, 21:51\nAutor: RASMUS VOOLAID, MAARJAMÄE STAADION\nFC Elva peatreener Veiko Haan ei lase end FCI Levadia U21 võistkonnalt saadud 1:5 saunast liigselt morjendada, lubades Pärnu Vaprusele tulist lahingut Premium liiga üleminekumängudele pääsemise nimel.\n"Eks siin oli palju halbasid kokkusattumusi. Kohe teise poolaja alguses lõid nad esimese värava, kui väravavaht lasi palli käest lahti ja pärast seda jätsime ise tühja värava eest sisse löömata ... eks see sõi natukene hinge," rääkis treener pärast suurt kaotust, mis lõpetas Elva kümnemängulise võiduseeria, "nagu ma mängueelses kommentaaris ütlesin, siis vastane on tegelikult väga hea klassiga võistkond. Nad kasutasid meie olukordadesse poolikud minekud ära."\nTööpäeva ja paduvihma kaela Haan midagi ei ajanud: "Ma ei tahaks nende asjade taha pugeda, sest vastased peavad ka meie juures käima nädala sees ja vastastel oli samasugune ilm nagu meilegi. Lihtsalt jäime täna selgelt enda klassiga alla. Natuke see esmaspäevaõhtune mäng andis kindlasti tunda, aga midagi pole teha, selline see jalgpall on."\nEsiliiga tabeliseis on kujunenud selliseks, et TJK Legion liigub kindlal kursil Premium liiga suunas ning Vaprus ja Elva konkureerivad paremuselt teise iseseisva klubi staatusele, mis tagaks hooaja lõpus koha üleminekumängudele. "Enam ei ole midagi tagasi hoida - tuleb tulemuste peale mängida. Tahame kindlasti Pärnule tagantpoolt survet peale panna, et nad end seal väga mugavalt ei tunneks. Kui on hooaja lõpuks selline seis, et saame üleminekumängudele, siis on meie jaoks kõik hästi."\nLevadia väravavaht Andreas Kevin Põldvee avaldas, et Eesti koondise juures oleva Vladimir Vassiljevi asemel juhendab neid hetkel Jevgeni Gurtšioglujants.\n"Poolaja lõpupoole lasime Elval natuke initsiatiivi saada, aga meeskonnavaim riietusruumis tõi meile elu tagasi ja teine poolaeg surusime nad vahepeal juba täitsa oma poolele," oli 18-aastane puurilukk võistkonna esitusega rahul.\n"Meil oli veel mälestustes eelmise nädala kaotus Rakverele, kus mängisime eduseisu käest ära. Nüüd keskendusime, tegime enda asju õigesti ja tuli ka võit."\nTäispikad intervjuud (alates 1:58:55):


Argo Ideon: tulekul on hästi nopitud maasikatega suvi - Maaleht\nArgo Ideon: tulekul on hästi nopitud maasikatega suvi\nKui eelmisel aastal jäi Eesti maasikakasvatajatel paraku enamik saaki põllule, siis tänavune suvi tuleb teisiti. Eestil on uus valitsus, mis ei suhtu välismaalt saabuvatesse põllumajanduse hooajatöötajaisse põlglikult. Enam ei räägita, et Ukraina hooajatööliste siinviibimise maksimaalset aega tuleb kärpida üheksalt kuult kuue kuuni.\nEelmisel aastal õhkus riigivõimu tipust külma võõrtööliste vastasust, aga teine reaalne probleem oli terav küsimus, et iga Ukrainast saabuv maasikakorjaja võib kaasa tuua koroonaviirust. Viimane mure pole muidugi kuhugi kadunud, kuid ilmselt on Eesti ühiskond, kus koroonanäitajad on aasta algusest tipus, juba ise mõneti vähem tundlik. Teste nõutakse Eestisse saabuvatelt töötajatelt nagunii edasi.\nKui aprilli algul on vaktsiinid meil veel suur defitsiit, siis pole võimatu, et suve lõpuks on neid juba nii piisavalt, et agaram tööandja saab oma võõrtöötajadki ära süstitud. Mullu suvel olid vaktsiinid alles kauge ja teoreetiline abi.\nLäinud aastal oli ukrainlastest töötajail suur probleem isegi füüsiline Eestisse jõudmine. Erilennu korraldamine pälvis suurt tähelepanu, aga muidu istus ka Eestis kindlat töökohta omav spetsialist lihtsalt kodus Ukrainas ega pääsenud naasma.


Rõõmus Järva vald kõlab ju hästi - Järva Teataja\nRõõmus Järva vald kõlab ju hästi\n21. november 2017, 00.00\nArto Saar Foto: Dmitri Kotjuh / Järva Teataja\nKohalike volikogude valimistest on möödas üle kuu ning võimujooned hakkavad valdades ja linnades välja kujunema. Nii ka Järva vallas. Esitan mõtteid ja tähelepanekuid, mis on jäänud silma selle lühikese aja jooksul.\nJärva vallavolikogu liige, endine Järva-Jaani vallavanem\nJärva vald võib ilmselt Eestis minna ajalukku sellega, et teadaolevalt pole enne ühtegi koalitsiooni moodustatud viie suurema erakonna koosluses. Hellitavalt nime KERIS saanud võimuliidu koostöövaimu üle on hea meel ja tundub, et nende omavaheline suhtlus sujub. Valimised võitnud Reformierakonna eestvedamisel kahjuks valimisliitudega Järva Valla Heaks ning Suur-Järvamaaga ühendust ei võetud. Mõni nädal tagasi saime Järva Teataja vahendusel lugeda ka kolme Järvamaa omavalitsuse koalitsioonilepinguid. Järva leping paistis silma esiteks oma lühidusega, samuti polnud seal eriti konkreetseid mõõdetavaid tulemusi erinevalt Paide ja Türi omast.\nSuurem osa sisust on üle võetud ühinemislepingust. Nagu olen aru saanud, siis polegi tegemist koalitsioonilepingu, vaid rohkem üldiste põhimõtetega. Seega on üldistustase arusaadav.\nSiit tekib küsimus, et kui valda juhitakse sellistel arusaadavate põhimõtete järgi, siis miks ei kaasatud valimisliite. Ühiselt luua ja ehitada uut valda ilma koalitsiooni ja opositsioonita oleks ju oluliselt lihtsam. Sellega sai hakkama näiteks Viru-Nigula vald Lääne-Virumaal, kus koalitsioonileppele kirjutasid alla kõik vallavolikogu liikmed.\nVolikogu esimestel istungitel on korduvalt öeldud, et soovitakse koostööd teha ka opositsiooniga. Kõlab hästi ja me oleme olnud tõesti valmis seda tegema. Samas sõnad ja teod ei lähe veel hästi kokku.\nEsimene näide oli see, kui soovisime nagu riigikogus saada volikogule teise aseesimehe kohta. See oleks tähendanud seda, et oleme kursis teemadega, mis volikokku on tulemas, ja teha ka ettepanekuid sisu kohta.\nKahjuks hääletati idee maha ja jätkatakse ühe aseesimehega. See tähendanuks, et oleksime saanud ka eelnõude puhul kaasa rääkida ega poleks pidanud istungitel muudatusettepanekuid tegema.\nTeine näide «koostööst» tuleb komisjonide moodustamisest. Kui arvestada, et kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi jagatakse komisjonikohad volikogu proportsioonide järgi, siis Järva vallas on komisjonides liikmete suhe 6:3.\nPositiivne on see, et enamiku komisjonide puhul saadigi tööga kenasti hakkama ning esimehed ja aseesimehed suhtlesid omavahel tihedalt. Nii oli see ka kultuuri- ja spordikomisjonis, mille aseesimees olen mina ja mida juhib Priit Seire.\nSaime ühise töö tulemusena kokku komisjoni, mis arvestab kõiki piirkondi ja on õige proportsiooniga. Kui komisjoni koosseis volikokku jõudis, siis võisin imestusega näha, kuidas meie pakutud Koeru kandi esindaja, tuntud kultuuritegelane ja Järvamaa kultuuripärl Ülle Jääger oli asendatud koalitsiooni esindaja Andres Gorbõljoviga (EKRE).\nSiin pole isegi küsimus selles, kumb koerukatest suudab rohkem panustada ja on valdkonnaga kursis, vaid selles, kas komisjonide juhid on üldse otsustajad ning kuidas opositsioonile jäeti tuima näoga üheksast kohast vaid kaks.\nKas hakkabki olema nii, et komisjonide eest tehakse otsused kuskil mujal enne ära. Loodan, et see nii pole, aga hea märk see kindlasti ei ole.\nOlen kaheksa aastat pidanud blogi ja teinud üle viiesaja postituse, et hoida inimesi kursis Järva-Jaani vallas toimuvaga. Järva valda lubatakse juhtida läbipaistvalt ja avatult. Kõik volikogu istungid on avalikud, kuid kuna istungid on tööpäevadel ja tööaja sees, siis pole võimalik inimestel kohale tulla vaatama.\nTegin kahel esimesel istungil ettepaneku, et teen istungist ülekande läbi Facebooki keskkonna. See oleks olnud tasuta ja info oleks jõudnud peaaegu kõikideni, kes selle vastu huvi tunnevad.\nEsimesel korral keelas selle ära valimiskomisjoni esimees, teisel korral pandi ettepanek hääletusele ja koalitsiooni häältega keelati ära. Põhjuseks toodi, et seda peab tegema professionaalselt. Olukorras, kus luuakse uut valda, tehakse väga olulisi otsuseid, juhid räägivad oma ideedest, on kvaliteedi taha pugemine ikka tavakodanikule ja opositsioonile väga selge signaal.\nEks igaüks loe ise välja, mida see tähendada võiks. Soovisin aidata ellu viia avatud juhtimist, aga eks näis, millal selleni nüüd päriselt jõutakse. Igal juhul teevad mu blogipostitused lugejarekordeid ning kindlasti kavatsen jätkata, et inimestele infot jagada.\nKolmas teema, mis lisaks koostööle ja avatusele hinge kriibib, on kindlasti palgad. Teatavasti hakkab vallavanem Rait Pihelgas saama 3000 eurot ning abivallavanemad Tiina Oraste ja Andres Teppan 2600 eurot. Meie ettepanek oli vastavalt 2200 ja 1800 eurot.\nMul poleks selle vastu midagi, kui me ei peaks raha lugema ja meil oleks seda laialt jagada, sest tublid inimesed on kindlasti suurt palka väärt. Samas kui räägime kokkuhoiust ja efektiivsusest, siis hetkel seda kuskilt ei paista.\nMe oleks säästnud ainuüksi meie ettepanekuga aastas ligi 40 000 eurot, mida pole sugugi vähe. Juhtide kõrged palgad veavad üles ka kõikide teiste ametnike palgad ning suur palgaralli lähebki lahti.\nSee võib tunduda virisemisena, aga hea võrdluse ja näite tõi volikogu liige Mati Seire. Ehk kui me oleks teinud konkursi vallavanema koha peale ja palgaks oleks määratud 2200 eurot, siis oleksime võinud kindlad olla, et konkurss läheb korda ja kandidaate oleks tulnud küll, kaasa arvatud juba kandideerinud mehed.\nSiinkohal võib veel ühe kivi visata haldusreformi meeskonna kapsaaeda, kuid ega nemadki seda ette näinud. Nimelt tekkis ju olukord, kus omavalitsuses tööd jätkavatele endistele vallavanematele määrati koondamishüvitis, kuigi abivallavanemana hakkavad nad saama tunduvalt suuremat palka.\nTegin blogis ettepaneku, et sellises olukorras võiks vähemalt mõne kena žesti teha ja annetuse või mõne toreda teoga riigi möödalaskmisi siluda ning näidata ennast riigimehelikust küljest. Eks näis, kas ettepanekuseeme leiab mulla.\nLoodan, et need kolm mitte nii meeldivat näidet on lihtsalt esimesed vasikad, mis on aia taha läinud, ning edaspidi näeme tõelist soovi koostööd teha ja avatult valda juhtida.\nEt mitte jääda ainult virisema, siis positiivne on see, et volikogu esimees Jüri Ellram on juba teinud ettepaneku kohtumiseks, et koostöövõimalusi arutada.\nPositiivne on see, et koalitsioonis minnakse edasi ühinemislepingupõhiselt.\nPositiivne on see, et mehed, kes enne valimisi lubasid Järva valda poolitama hakata, on ümber mõelnud ja on uue valla arhitektid.\nPositiivne on see, et koalitsioon teeb tugevat tööd Järva valla juhtimisstruktuuriga, et 1. jaanuarist hakkaks uus asutus toimima.\nPositiivne on ka see, et koalitsiooni partneriks on tugev ja kokkuhoidev opositsioon, kes ei lase rihma lõdvaks ja osaleb aktiivselt vallajuhtimises.\nLoodan siiralt, et need mured jäävad viimasteks, mis ma Järva valla kohta välja toon, ja edaspidi saab ainult rõõmudest rääkida.


Aprill 2018 | G4S - Sinu eest valvel / Aasta tegija Ronald Rozin: „Pisike heategu tekitab liblikaefekti.“\nAasta tegija Ronald Rozin: „Pisike heategu tekitab liblikaefekti.“\nTa aitab G4Si patrullis ohjeldada noortekampasid ja abipolitseinikuna lahendada perevägivallajuhtumeid. Teinekord aitab ka purjus võõra rongile, et ta ikka turvaliselt koju jõuaks. Selleks, et veelgi paremini abistada, plaanib ta isegi erakorralist meditsiini õppima asuda.\nTa teeb alati rohkem, kui temalt oodatakse, ja on valmis appi tõttama ka vabal ajal.\nRonald Wilhelm Rozin on vaid 23-aastane, kuid juba on ta väga palju ära teinud oma kodukohas turvalisuse loomiseks. Ta teeb seda, mida ütleb G4Si missioon – teeb Eestit turvalisemaks. Kui märkamisest ja appi tõttamisest ei piisa, siis haarab ta ohjad ja teeb ise midagi, mis aitab probleeme ennetada. Nii on tal silmapiiril projekt noorte vabaaja sportlikuks sisustamiseks. Küsisime, kuidas ta kõige selleni jõudis.\nSa tahtsid juba 18-aastaselt Keila patrulli tulla, aga turvaseadus ei lubanud nii vara alustada. Kuidas see huvi ja soov teisi abistada Sinu jaoks nii varakult tekkis? Kelleks Sa lapsena soovisid saada?\nNoorena olin ikka näinud, kuidas turvatööd tehakse. Suureks tõukeks oli minu jaoks patrullile usaldatud avaliku korra tagamine Keila linnas, mis pani mind selle valdkonna vastu veelgi rohkem huvi tundma. Kui tuli hakata tööd otsima, siis tundus loogiline just G4Si kandideerida, kuid too hetk ei olnud veel piisavalt vanust. Kuna mu isa ja vanaisa mõlemad töötavad praegugi veel päästeteenistuses, siis ma arvan, et inimeste abistamine on mulle geenidega kaasa antud. Lapsena soovisin saada panga direktoriks või päästjaks.\nKeila üheks murekohaks on oma piire kompavad noored. Kuidas Sina nendega hakkama saad? Kuidas paned end tõsiselt võtma? Vahel on nad ju nii suure kambaga, teie vaid kahekesi.\nKeila on üpriski väike kogukond. Nende noortega, kes tekitavad linna vahel probleeme, sain tuttavaks juba kolm aastat tagasi ning sellest ajast peale on käinud üksteise tundma õppimine. Alati ei ole need noored just suured pätid, kes proovivad iga hinna eest Keila linna lammutada, vaid nendega on võimalik ka ratsionaalselt juttu ajada. Leian, et minu vanus on plussiks nendega suhtlemisel ning üksteise mõistmisel. Vahetevahel tuleb neid siiski ka manitseda, et end kehtestada – siis on kõige parem abimees hääletoon ja kehakeel.\nNagu ennist mainisin, me teame juba üksteist hästi ning nad teavad, kui on vaja kuulata ning aru saada, mida nad on valesti teinud. Ega neil ei ole midagi vastu ajada, sest meil on täpselt teada, kes, kus ja mida on korda saatnud. Kõik oleneb hoiakust, mis nende suhtes võtta, kui nad on suure kambaga väljas. Siis tulebki julgelt juurde astuda ning viisakalt suhtlemist alustada. Tihtipeale saab neilt noortelt ka väärtuslikku infot, kas siis lõhkumiste, varastamiste või mõne muu sündmuse raames.\nEelmisel aastal pälvisid Sa päris suure tunnustuse If Kindlustuse vabatahtlike tunnustamisüritusel Aasta Sekkujana. Kuidas nende seikadega siis on, kas Sa tõmbad endale actionit kuidagi ise ligi või oled lihtsalt tähelepanelik ja valmis appi tõttama, kus vaja?\nPatrullis olles on meil tekkinud juba väike nali, et me tõesti olemegi magnetid, kes tõmbavad endale erinevaid jamasid ligi. Siiski tuleb tõdeda, et action tuleneb omaenda tähelepanelikkusest, huvist ning soovist koheselt autost välja hüpata ning abistama tõttama minna.\nKuidas teised (ja kes) saaksid Sinu meelest panustada kogukonna turvalisemaks loomisele? Kuidas luua turvalisemat Eestit?\nTurvalisus minu jaoks ei ole vaid see, kas inimene võib üksinda tänaval kõndida, ilma et ta peaks oma elu üle ohtu tundma. Igal kodanikul on võimalik panustada oma kogukonna turvalisusesse. Piisab juba ühest heateost päevas, olgu selleks inimese üle tee aitamine või naabri puude ladumine. Pisike heategu tekitab liblikaefekti, mille kaudu areneb väiksest heateost suur headus ning see suurendab ka kogukonna ühtset turvatunnet. Soovin, et keegi ei peaks hirmu tundma. Turvalisusesse on võimalik panustada ka otsemat teed pidi, tehes seda tööd, mida mina – turvatööd. Võimalik on panustada ka tehes vabatahtlikku tööd abipolitseiniku, päästja või kaitseliitlasena.\nSinu värskeim tegu on ise anda tegevust noortele ja neid asjalikumaks drillida. Mida projekt Nullgrupp endast kujutab? Mis selle tulemus võiks olla Sinu ja mis noorte jaoks?\nNullgrupi eesmärk on pakkuda airsofti ekstreemspordi võimalust Keila kohalikele ning ümberkaudsetele noortele. Tegemist on väga aktiivse, dünaamilise, ägeda ja kaasahaarava meeskonnamänguga. Meie plaan on noored tänavatelt pahandustest eemale saada ja neis huvi äratada uudse adrenaliini pakkuva spordiala vastu.\nSuuremaid eesmärke loodame saavutada loodava treeningklubi raames. Trennide käigus valmistame noori ette ajateenistuseks ja seda viib läbi kaitseväe sõduri baaskursuse instruktor. Meie visioon on tekitada noortes huvi mitte ainult ala enda vastu, vaid teha ka metsarännakuid. Tahame õpetada ja arendada oskuseid, kuidas looduses hakkama saada. Soovin kaasata võimalikult palju noori, viia läbi põnevaid lahinguid ning teha kõva trenni, nii et noortel ei jaguks enam energiat pahanduste tegemiseks. Hetkel ongi Keilas see probleem, et noortel ei ole oma vaba ajaga lihtsalt midagi peale hakata ning seepärast kipuvadki mõtted lolluste peale minema, alustades väiksematest sodimistest ning lõpetades sissemurdmiste ning ärandamistega. Ma loodan, et noored lahkuvad klubist uute teadmistega (näiteks viime läbi ka esmaabi koolitust), väärtustades asju enda ümber rohkem ning olles aupaklikumad teiste inimeste suhtes. Niisiis kõik projektile hoogu andma läbi Hooandja (www.hooandja.ee)!\nMöödunud aasta pole Sinu jaoks olnud mitte üksnes kodukandis korraloomise mõttes teguderohke. Võib öelda, et oled nüüdsest pereinimene. Mis Sinu jaoks nüüd teistmoodi on?\nTeistmoodi ei ole just nüüd väga midagi. Mind on õnnistatud sellega, et leidsin oma hingesugulase just nii noorelt ning tundsin, et on aeg see side ka kiriklikult pühitseda.\nMillised tarkused ja väärtused oled oma kodust kaasa võtnud, millest lähtud siiani?\nKui midagi teed, tee korralikult. :)\nMillega Sulle meeldib tegeleda vabal ajal? Kuivõrd seda vaba aega Sul üldse tekib? Üks juhtum möödunud aastast oli ju selline, et käisid tulevase abikaasaga öises linnas jooksmas, kui sekkumist vajasid kiriku katusel vandaalitsejad.\nMulle meeldib veeta aega oma abikaasaga ning käia erinevatel põnevatel reisidel. Proovime iga aasta vähemalt kaks sõitu välismaale teha. Eestimaal on meil kahjuks nüüd enamus spaasid külastatud. Ning harva, kui seda vaba aega tekib, siis proovin ikkagi käia abipolitseinikuna väljas. Lisaks sisustab minu vaba aega projekt Nullgrupp, millega saan ka oma teise tegevuse siduda, milleks on aeg-ajalt ka trenni tegemine.\nIf Kindlustus premeeris Sind magusa reisitšekiga. Kas reisiplaanid on tehtud?\nJah! Juba veebruaris sõidame ära Bahama saartele.\nUnistan omaenda majast kuskil metsa sees – linnast eemal, kuid mitte väga kaugel. Krunt on juba enam-vähem välja vaadatud. :)\nKategooriad: Aprill 2018\nVaata, kuidas kasutada G4Si e-teenindust videojuhenditest 26.04.2018\nMuudatused “Lepingute üldtingimustes” ja “G4Si isikuandmete töötlemise põhimõtted” 23.04.2018\nKas sa reisile minnes ukse ikka keerasid lukku? 10.04.2018\nMillal ja miks eelistada mehitatud valvet? 09.04.2018\nKas oled G4Siga rahul? 09.04.2018


Video alasti naisest eskordimas kõige ilusam hoorade lesbi seks india neiu päraku - Ba kaalulangus spaa\nBa kaalulangus spaa.\nKasutaja asukoha määramine turvalisuse tagamiseks, pettuste ärahoidmiseks. Kuradi prostituudiga vestlustüdrukud madrid privaatne vastuvõtt roosendaali erootiline massaaž heerlen prostituudid kodus prostituudide almerialehtedel , Üleannetu püha joosepi kuulutused erootiline massaaž nijmegen sexcams paks sarvjas kole vana hoor Seksikas naine tänaval väike prantsuse lits super saggy tissid bdsm ori tagaotsitav suur lits brünett lits. Kunagi pole litsentsi kohta küsimusi olnud. Sait kogub statistikat oma külastajate IP-aadresside kohta. Suhuvõtmine pov eskort tüdruk montpellier slutty suur perversne lits perse plaan videod pirno tasuta perse perses. Kasutaja isikuandmeid töödeldakse ilma ajaliste piiranguteta, mis tahes seaduslikul viisil, sealhulgas automatiseerimisvahendeid kasutavate või selliste tööriistadeta isikuandmete infosüsteemides..\nPalun ütle meile värv teil on vaja, kui te tellida.\nKasu Auru Saun: Kaalulangus, Põletatud Kaloreid,Lõdvestab väsinud ja lihasvalud,Leevendab liigeste ja lihaste valud, parandab vereringet,Aitab hoida naha terve,Parandab bodytone,Kiiret leevendust artriidi ja reuma,Leevendada jäikust ja lõdvestab keha,Relive väsimus kergemini ,Parandada une kvaliteeti jne. Sobib Rahvahulga: Inimesed Alam-tervishoid,Naised, Sünnitusjärgne taastumine,Keha vormimine või Slimming, Valud, lihaste, õlad, kaela, talje, põlveliigese ja Inimesed unetus,Inimesed suure vaimse surve jne.\nKarvane porn vahetab kuradi naine otsib massööri kena tuss kurat otsin kaaslast teistest riikidest kust saaksin sõbrannat otsida krussis seksikas turg seksi jaoks kirjanduslikud stereotüübid pornonäitlejad prostituudid valencia porto prostituudid on maailma vanim kaubandus.\nBasseinid ja spaad - Hulgimüüneikid.ee\nMust transvestiit clermont ferrand küps himur ilus lits kurat hoorad naist proovib barlettat\nMian Omadused : 1. Matmine kaloreid ja higi ba kaalulangus spaa oma ekstra rasva, siis hoia sale ja tervislik.\nÜks ruutmeetrit max kasutades ruumi, mugavam. Mitu dollarit Kasutamise kulud, iga kord, ecomonic.\nLihtne kasutada koos smart wilress puldigaet seada kellaaeg ja temperatuur. Taimeri vahemik mins ja kütte-9 taset, Roostevabast terasest toru toetust.\nTopelt Ohutuse kaitse, Anti-dry Põletamine ja automaatne väljalülitus. Kodu Spa, Nr muretsema eraelu ja avaliku suplus.\nKlientide küsimused ja vastused 1:tavaliselt Me laeva punkt out jooksul päeva jooksul pärast kustutatud makse. Müüja ei kanna imporditariifide, aitäh!\nPuudusega Objektid Mida ma pean tegema defektse esemed, kui ma saan seda? Märksõnad: kütteseadme saun, vann generaator, vann, saun, kuidas sauna, generaator aur, unetuse ravi, auruti, saun, sauna soojus vastutav töötleja, omatehtud sauna kütteseade Brändi Nimi.


Toidutootjad saavad taas taotleda oma toodetele pääsukesemärki - Kaup ja teenus - Tarbija\nToidutootjad saavad taas taotleda oma toodetele pääsukesemärki\nPääsukesemärk antakse tootele, mille põhitooraine on 100 protsenti eestimaine ning mis läbib edukalt laboratoorse ja sensoorse hindamise.\nTäna ja homme, 4. ja 5. mail toimub Tallinna Lauluväljakul teist korda toidumess Sööma!, kus Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda avab pääsukeselava ja tutvustatakse Tunnustatud Eesti Maitse päritolu- ja kvaliteedimärki. Ühtlasi kutsub koda toidutootjaid üles taotlema oma toodetele pääsukesemärki. Taotlusi saab esitada 17. maini.\n«Eesti kõige tuntum toidumärgis pääsukesemärk on tarbijatele juba ligi kakskümmend aastat andnud väärtuslikku infot tootes kasutatud põhitooraine kodumaise päritolu kohta. Kui tarbija valib pääsukesemärgiga toidutoote, siis on tegemist vastutustundliku valikuga. Eestimaisest toorainest valmistatud toidu eelistamine annab võimaluse kohaliku põllumajanduse ja maaelu arenguks. Kodumaise tooraine kasvatavad ju meie enda Eesti põllumehed ja tooteks vormivad kohalikud toidutööstused,» selgitas Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees Roomet Sõrmus.\nSõrmuse sõnul jääb töödeldud toidutoodete puhul kasutatud tooraine päritolu tarbijale enamasti saladuseks, mistõttu ongi just pääsukesemärk abiks eestimaisest lihast, piimast, kalast või teraviljast valmistatud toidutoodete valimisel.\nPääsukesemärk antakse tootele, mille põhitooraine on 100 protsenti eestimaine ning mis läbib edukalt laboratoorse ja sensoorse hindamise. Põllumajanduskoda viib toiduainete kvaliteedi ja päritolu hindamist läbi kaks korda aastas. Lisaks tehakse juba märki kandvatele toodetele ka pistelist järelhindamist, et kontrollida toote kvaliteedi ja päritolu nõuete täitmist. Toidukvaliteedi eksperdid hindavad märgi kandmise õigust taotlevaid tooteid pimetestil kuues tooterühmas. Toodete sensoorsel hindamisel on põhirõhk maitsel, lisaks maitsele hindavad eksperdid ka toodete välimust, konsistentsi ja lõhna.\nTunnustatud Eesti Maitse päritolu- ja kvaliteedimärki kannab praegu 65 Eesti toidutootja 302 toodet. Kantar Emori hiljutise uuringu järgi teab pääsukesemärki 96 protsenti eestimaalastest. Pääsukesemärk on mitmete uuringute järgi Eesti kõige tuntum toidumärgis.\nGalerii: Ukrainas asutati Moskvast sõltumatu õigeusu kirik 16\nRichard Branson: viiepäevane töönädal sureb varsti välja 11 Loe artiklit


Valts • Solarstone\nSolarstone pakub monteeritavat päikesepaneeli olemasolevatele metallvaltskatustele. Tootevalikus on paneelid erinevate võimsustega sõltuvalt valtsprofiili laiusele. Paneelid sobituvad Ruukki OY, Toode AS ja paljude teiste tootjate valtsprofiiliga. Erinevalt Solarstone’i teistest toodetest ei ole valtskatuse moodulid täielikult ehitisintegreeritavad, vaid need monteeritakse valtsprofiilidele.\nSolarstone valtskatuse päikesemoodulite kasutusalad\nKäsi- või eelvaltsitud terasprofiiliga valmiskatused\nKatused, mille kalle minimaalselt 10°\nValtskatuse moodulite tootlikkus\n10,6 kW päikesekatuse näidiskomplekti tootlikkus 2020 aastal reaalsete andmete põhjal allolevas tabelis. Näidiskatuse puhul välditakse 9600kg CO₂ emissioonide teket aastas, mis on võrdne 530 puu istutamisega.\n10 kW valtskatuse näidiskomplekti maksumus:\nPaneelide soetamiseks on võimalik kasutada Swedbank’i päikesepaneelide laenu, LHV rohelist järelmaksu või Luminori energiasäästlikkuse laenu. Loe lähemalt siit.\n150W Solarstone valtskatuse tooteleht\nOn-grid ja off-grid akusüsteemide kohta leiad rohkem informatsiooni ja hinnakirja siit.


Paide Vesi sõidutas poliitikute kaasad spaasse | Korruptsioonivaba Eesti\nPaide Vee juhatuse liikme Jaan Madise selgitusel on asutuse nõukogul kujunenud tavaks teha kord aastas väljasõiduistung, kuhu tohib kaaslase ühes võtta.\nSeptembris tutvuski nõukogu Pärnu vee-ettevõttega ja ööbis spaahotellis. Vee-ettevõtte maksis sõidu ja majutuse eest. «Kui spaas tahtis keegi mingeid protseduure võtta, siis selle eest pidi ta ise tasuma,» lisas Madis.\nMadis selgitas, et nõukogu tööd tema ei kritiseeri, kuid peab vajalikuks, et liikmed saaksid käia tutvumas teiste samasuguste vee-ettevõtetega, mis oli ka Pärnu-käigu eesmärk.\nMadise ütlust mööda olid Pärnusse kutsutud kõik praegused ja nõukogu eelmise koosseisu liikmed, kuid sõidust võtsid osa üksnes kõik praeguse nõukogu liikmed peale Jaak Salmari. Kaasade kohta ei nõustunud ta kommentaare andma.\nMadis täpsustas, et temal pole selle vastu midagi, kui korra aastas saavad nõukogu liikmed abikaasa ühes võtta, sest nõukogude istungid on töövälisel ajal, mis tähendab, et liikmed on sellejagu vähem kodus.\nKahepäevase Pärnu-käiguga jäi Madis rahule ja kinnitas, et sellest oli ettevõttele kasu. Kui palju sõit ettevõttele maksma läks, ei osanud Madis öelda, sest polnud arvet veel kätte saanud.\nPaide Vee nõukogu esimees Kersti Sarapuu ütles, et võõraid inimesi pole kombekas ühte hotellituppa majutada, mistõttu tuli igale liikmele broneerida kahene tuba ja abikaasade kaasavõtmine ettevõttele lisakulu ei tähendanud.\nSarapuu märkis, et temalgi oli abikaasa ühes. «Ega ta tahtnud tulla, aga ikka jõudis kohale,» lisas ta.\nSarapuu sõnas veel, et nõukogu võib küsimust veel arutada ja võib-olla maksavad nad poole ööbimiskuludest kinni omast taskust.\nNõukogu liige Valeri Ivanov ütles, et koos abikaasadega on varemgi väljasõidukoosolekutel käidud, kuid siis on nad abikaasade eest maksnud. Miks seekord ka abikaasade kulud kaeti, ei osanud Ivanov öelda.\nTa pidas võimalikuks, et kui abikaasade kulud Paide Vee eelarvest leiab kriitikat, võivad nad nõukogu järgmisel koosolekul teemat arutada ja vajadusel naiste majutuse eest maksta.\nNõukogu liige Priit Põder tunnistas, et temale oli üllatav võimalus abikaasat Pärnusse kaasa võtta ja et selle eest maksab ettevõte, kuid et kord oli selline, ei läinud temagi sinna üksinda.\nPõder kinnitas, et kui nõukogu peaks abikaasade kulud uuesti üle vaatama ja otsustama, et see tuleb neil endil tasuda, siis tema on valmis seda tegema.\nPõdra meelest võiks linnale kuuluvate asutuste nõukogude töö ja tasustamine üle vaadata, sest sealt leiab kokkuhoiukohti.\nNõukogu liige Mikk Vissak ütles, et tema on olnud nõukogus lühikest aega ja kui ta kuulis, et kord aastas teeb nõukogu väljasõiduistungi, kuhu võib minna kaaslasega, tegi seda temagi. «Tööd oli Pärnus rohkemgi, kui ma arvasin. Seal ei käidud lulli löömas,» sõnas ta.\nVissaku meelest oli nõukogu liikmete kodurahu huvides abikaasade ja elukaaslaste kohalolek hea. Samas oli ta seda meelt, et kui üksnes raha lugeda, võinuks käituda kokkuhoidlikumalt.\nNõukogu liige Vello Teor käis Pärnus üksi. Teor jäi samuti Pärnu-käiguga rahule ja pidas seal nähtut igati kasulikuks. «Käisin üksi, esindasin aktsionäre ja jäin rahule,» märkis ta.


«Kasimatu, haiglane, hall ja silmatorkamatu, ebahuvitav tegelane» - Katkendid - Apollo Raamatuportaal\n«Kasimatu, haiglane, hall ja silmatorkamatu, ebahuvitav tegelane»\nLoe katkendit Shaun Bythelli teosest «Raamatukaupmehe päevik». Arusaamatu meelesegadushoo tagajärjel ostis Shaun Bythell ära hinge vaakuva raamatupoe. Vaimusilmas kujutles ta idüllilist lesimist tugitoolis leegitseva kamina kõrval, jalad toatuhvlites ja piip hambus. Ta unistas meeldivate klientide tulvast, kes tõmbavad teda esmalt intelligentsesse vestlusesse ja seejärel jätavad talle oma rahakoti sisu. Shaun eksis rängalt.\nRaamatuid leitud: 5\nTelefonikõne kell 9.25 ühelt Lõuna-Inglismaa mehelt, kes kaalub Šotimaal raamatupoe ostmist. Ta tundis huvi, kui palju võiks maksta 20 000 raamatuga pood.\nVältides ilmselget vastust «KAS TE OLETE HULL?» küsisin, mida arvab praegune omanik. Too olevat öelnud, et raamatu keskmine hind tema poes on kuus naela, ja pakkunud, et kogusumma 120 000 naela tuleks jagada kolmega. Ütlesin, et see tuleks jagada vähemalt kümnega, tõenäoliselt isegi kolmekümnega. Hulgimüük on peaaegu võimatu, sest väga vähesed on valmis vastu võtma suurt hulka raamatuid, ja need vähesed, kes seda siiski teevad, maksavad sandikopikaid. Raamatupoode on napilt ja laovarud külluslikud. Turul võimutsevad ostjad. Isegi 2001. aastal – aasta, mil ma ostsin poe –, kui asjade seis veel hea oli, hindas eelmine omanik oma 100 000 raamatust koosneva lao väärtuse 30 000 naelale.\nVahest oleksin pidanud andma helistajale nõu, et enne, kui ta langetab otsuse poe ostmise kasuks, loeks ta (lisaks Orwelli kirjutisele «Bookshop Memories») läbi William Y. Darlingi erakordse raamatu «The Bankrupt Bookseller Speaks Again». Mõlema teose lugemine on tungivalt soovitatav iga raamatukaupmeheks pürgija puhul. Darling polnud tegelikult pankrotis raamatukaupmees, vaid Edinburghi kangamüüja, kes pani lugejad ülimalt veenval moel uskuma, et selline inimene tõepoolest eksisteerib. Üksikasjad on üleloomulikult täpsed. Darlingi väljamõeldud raamatukaupmees – «kasimatu, haiglane, hall ja silmatorkamatu, ebahuvitav tegelane, kes siiski juhul, kui teda tagant utsitada, on võimeline raamatute teemal vahutama sama sõnaosavalt nagu iga teine» – on kasutatud raamatute müüja kirjeldusena täpselt omal kohal.\nNicky oli täna poes tööl. Täiskohaga töötajat ei võimalda mu rahakott enam pidada, seda eriti pika külma talve ajal, ja kahel päeval nädalast sõltun ma Nickyst, kes on samavõrra võimekas kui ekstsentriline ja laseb mul käia raamatuid ostmas või teha muid töid. Ta on neljakümnendate lõpus naisterahvas, kel on kaks täiskasvanud poega. Nicky elab väikeses talukohas Luce Bay ääres, umbes viisteist miili Wigtownist, kuulub Jehoova tunnistajate sekka, ja see asjaolu koos tema hobiga meisterdada kummaliselt kasutuid käsitööesemeid iseloomustabki teda kõige paremini. Ta õmbleb paljud rõivaesemed ise, ning olles ühtaegu hoidlik ja kitsi, jagab siiski ülima heldusega kõike vähest, mis tal on. Reedeti toob ta mulle maiuspala, mille on eelmisel õhtul pärast teenistust kuningriigisaalis kaevanud välja Morrisonsi toidupoe prügikonteinerist Stranraeris. Seda sündmust nimetab ta roareedeks. Pojad kutsuvad oma ema lohakaks mustlaseks, aga ta on poe lahutamatu osa niisama kindlalt kui raamatud, ja pood kaotaks tema lahkumisega osa oma võlust. Kuigi täna pole reede, tõi ta kaasa Morrisonsi prügikastist pärineva jäleda toidupoolise: paki samosasid, mis olid peaaegu tundmatuseni läbi ligunenud. Paduvihma käest tuppa tormates viskas ta paki mulle näkku, öeldes: «Näe, vaata – samosad. Kui tore!», ja hakkas üht sööma, puistates lögaseid pudemeid üle kogu leti ja põranda.\nSuviti võtan ma tööle ühe või kaks õppurist praktikanti. See annab mulle vabaduse anduda mõnele neist ettevõtmistest, mis muudavad Galloways elamise nõnda idülliliseks. Kirjanik Ian Niall kirjutas kord, kuidas ta lapsena pühapäevakoolis käies oli veendunud, et piima ja mee maa, millest õpetaja rääkis, asub Galloways – osalt seetõttu, et tema lapsepõlvekoduks olnud talumaja sahvris leidus mõlemat alati ohtralt, kuid ka seepärast, et tema jaoks oli see kant omamoodi paradiis.\nJagan tema armastust Galloway vastu. Poes töötavad tüdrukud võimaldavad mulle luksust teha paus, et minna kalale, ujuma või mägedesse matkama. Nicky räägib tüdrukutest kui minu pisikestest lemmikutest.\nEsimene klient (kell 10.30) oli üks meie vähestest püsikundedest: härra Deacon. Ta on jutukas mees viiekümnendate keskpaigas, vöökohaga, mida väheaktiivsete keskealiste meeste juures ikka näha võib; tema hõrenevad juuksed on kammitud üle pealae ebaveenval moel, millega mõned kiilanevad mehed püüavad teistele kinnitada, et nende lehviv lakk on endiselt alles. Ta riietub võrdlemisi šikilt, kuivõrd ta rõivad on silmnähtavalt hea lõikega, ent ta ei kanna neid välja: pisiasjadele nagu särgisabad, nööbid või püksiauk pöörab ta õige vähe tähelepanu. Näib, nagu oleks keegi laadinud riided kahurisse, teda nendega tulistanud, ja nii, nagu rõivaesemed teda tabasid, need tema selga ka jäid. Ta on ideaalne klient väga mitmel moel; ta ei lappa kunagi raamatuid ja astub poodi alles siis, kui teab täpselt, mida vajab. Tema sooviga kaasneb tavaliselt The Timesist väljalõigatud raamatuarvustus, mille ta esitab sellele, kes iganes juhtub leti taga seisma. Mehe keelekasutus on napp ja täpne ning ta ei vaevu ajama tühja viisakusloba, kuid ei käitu kunagi ka ebaviisakalt ning maksab raamatute eest iga kord nende kättesaamisel. Peale selle ei tea ma temast vähimatki, isegi mitte tema eesnime. Tegelikult murran sageli pead, miks ta tellib raamatuid minu kaudu, kui võiks seda hõlpsalt teha Amazonis. Vahest pole tal arvutit. Vahest ta ei tahagi seda teha. Vahest on ta üks selle väljasureva tõu esindaja, kes mõistab, et raamatupoodide ellujäämiseks tuleb neid toetada.\nKeskpäeval astus leti äärde khakipükstes, baretiga naine, käes kuus teost, kaasa arvatud kaks peaaegu uut, kallist, laitmatus seisukorras kunstiraamatut. Raamatud maksid kokku 38 naela; ta palus soodustust, ja kui ütlesin talle, et ta saab need 35 naela eest, küsis ta vastu: «Kas te kolmekümnega annate ära?» Kliendid, kellele on pakutud allahindlust toodetele, mis maksavad niigi murdosa oma esialgsest kaanehinnast ja kes tunnevad endal õigust nõuda veel ligi 30 protsenti soodustust, panevad minu usu inimeste sündsustundesse tugevalt proovile ja seepärast keeldusin hinda veelgi alandamast. Ta maksis 35 naela. Janet Street-Porteri soovitusel, mille kohaselt tuleks iga khakipükste kandja demilitariseeritud tsooni kohal langevarjuga alla visata, on nüüd minu täielik toetus.\nKassa 274.09 naela\nMeie veebipoes on müügil 10 000 raamatut, mis on üks osa 100 000 suurusest raamatulaost. Kõik need on kataloogitud andmebaasis nimega Monsoon, mida kasutavad Amazon ja AbeBooks. Täna saatis meile üks Amazoni klient meili teose «Why Is There Something Rather Than Nothing?» kohta. Tema kaebus: «Ma ei ole oma raamatut veel kätte saanud. Palun lahendage see ära. Praegu ei ole ma veel teie teeninduse kohta arvustust kirjutanud.» Selline halvasti varjatud ähvardus on Amazoni tagasiside tõttu üha tavalisem, ja on teada juhtumeid, kui jultunud kliendid nõuavad sel moel osalist või isegi täielikku tagasimakset, olles tellitud raamatu juba kätte saanud. Kõnealune raamat läks postiga teele teisipäeval ja oleks pidanud praeguseks kohal olema, seega õngitseb klient tagasimakset või on tekkinud probleeme Royal Mailiga, mida tuleb ette äärmiselt harva. Vastasin ja palusin tal esmaspäevani oodata, ja kui raamat pole selleks ajaks ikka saabunud, kanname talle raha tagasi.\nPärastlõunal sorteerisin läbi paar kastitäit teoloogilisi raamatuid, mille oli eelmisel nädalal toonud Šoti presbüterliku kiriku pensionile jäänud õpetaja. Teemakollektsioonid on enamasti ihaldusväärsed, sest nende seas leidub pea kindlasti mõni kollektsionääridele huvipakkuv haruldus, mis tavaliselt on väärtuslik. Teoloogia on selle reegli arvatavasti ainus erand ja see kehtis ka täna: kastis polnud midagi tähelepanuväärset.\nPanin poe kell viis kinni ja läksin poodi, et õhtuks süüa osta. Vasaku püksitasku põhja oli hiljuti tekkinud auk, mille olemasolu mul alailma meelest läks, ja ma pistsin peenraha just sellesse taskusse. Magama minekuks riidest lahti võttes leidsin oma vasakust saapast ühe naela ja 22 penni.\nKassa 95.50 naela\nRaamatuid leitud: 2\nTäna oli imeilus päikesepaisteline päev. Nicky saabus kell 9.13, seljas must Kanada suusakombinesoon, mille ta ostis viie naela eest Port Williami heategevuspoest. See on novembrist aprillini tema igapäevamunder. Kombinesoon on voodriga ja ta näeb selles välja nagu põrutada saanud teletups. Selle perioodi vältel väljastab ta katkematut viginat teemal poe õhutemperatuur, mis, ma tunnistan, on jahedapoolne. Ta sõidab sinise väikebussiga, mis sobib ideaalselt tema tränikoguja-elustiiliga. Selle istmed on välja visatud ja nende asemel võib sealt seest leida mida iganes, alates sõnnikuga täidetud kottidest kuni katkiste kontoritoolideni. Ta kutsub oma bussi Kellukeseks, kuid ma olen hakanud seda hüüdma Kollikeseks, sest enamasti on see täis tühje pudeleid.\nNorrie (endine töötaja, kes nüüd töötab oma tisleritöökojas) astus kell üheksa läbi, et lappida ära Rebaseuruks kutsutava aiamajakese katus, mis on hakanud vihma läbi laskma.\nViimase viieteistkümne aasta jooksul on töötajad tulnud ja läinud, kuid kuni viimase ajani on mul olnud vähemalt üks täiskohaga palgaline. Mõned neist on olnud hiilgavad, mõned saatanlikud; peaaegu kõik nad on siiani mu sõbrad. Esimestel aastatel võtsin praktikante poodi appi laupäeviti, kui täiskohaga töötajad ei tahtnud tulla, ning aastatel 2001 kuni 2008 suurenes käive kindlalt ja tugevalt, kuigi suundumus internetist ostmisele oli päevselge. Siis – pärast Lehman Brothersi pankrotti tolle aasta septembris – lendas kõik uppi ja käive jõudis tagasi sinna, kust me 2001. aastal alustasime, kuid ärikuludega, mis olid headel aegadel tuntavalt tõusnud.\nEhitasime Norriega Rebasepesa paar aastat tagasi ja kasutame seda Wigtowni iga-aastase raamatufestivali ajal paigana, kus korraldada väga väikesi ebaharilikke üritusi. Eelmisel aastal pidas Šotimaa kõige tätoveeritum mees seal kahekümneminutise loengu tätoveerimise ajaloost ja tõmbas näite toomise eesmärgil loengu käigus aluspüksid rebadele. Üks kes pidas majakest eksikombel tualetiks, astus loengu lõpupoole kogemata sisse ja leidis eest peaaegu alasti mehe. Ma ei ole kindel, kas ta on praeguseks juba toibunud.\nEnne kui Norrie lahkus, pidas ta Nickyga maha tulise vaidluse teemal, millest ma tabasin vaid lõpuosa. See paistis olevat seotud evolutsiooniga. Evolutsioon on Nicky lemmikteema ning pole sugugi ebatavaline leida ilukirjanduse riiulist mõni «Liikide tekkimisest» eksemplar, mille on sinna sokutanud Nicky. Teen talle tagasi, pistes piibleid (mida tema peab ajalooks) romaanide sekka.\nPensionil kirikuõpetaja raamatuid sorteerides leidsin teose «Gay Agony», autoriks ebatõenäolisena tunduva nimega H. A. Manhood.5 Tuleb välja, et Manhood elas Sussexis, ümberehitatud raudteevagunis.\nKassa 67 naela


Saadikud andsid heaksiidu 120 000 varjupaigataotleja ümberpaigutamise plaanile\n: Saadikud andsid heaksiidu 120 000 varjupaigataotleja ümberpaigutamise plaanile\nEP täiskogu uudiskiri, 16.-17. september, Brüssel\nPäevakorras: saadikud arutavad siseministrite seisukohti pagulaskriisi teemal, põllumajandusturu kriis, Euroopa Parlamendi soovitused Euroopa Komisjoni 2016. aasta tööprogrammi osas et\n: EP täiskogu uudiskiri, 16.-17. september, Brüssel\nEP õiguskomisjon: Geograafilisest tähisest võiks kasu saada laiem ring tootjaid 15/09/2015\nTäna andis Euroopa Parlamendi õiguskomisjon heakskiidu soovitusele laiendada geograafilise tähise (IGP) kaitset mittepõllumajanduslikele toodetele. Kui see idee leiab ELi tasandil heakskiitu, võiksid sellisest märgisest edaspidi kasu saada näiteks Haapsalu Ravimuda või Saaremaa Sepad. et\n: EP õiguskomisjon: Geograafilisest tähisest võiks kasu saada laiem ring tootjaid Euroscola - kevad 2016\nEuroopa Parlamendi infobüroo kutsub taas gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilasi osalema Euroscola videokonkursil. Ootame õpilaste loomingulisi videoklippe/ lühifilme teemal: "Kuidas lahendaksime pagulaskriisi?" Tähtaeg: 12. oktoober 2015\n: Euroscola - kevad 2016\nEuroopa Parlamendi jagatava Sahharovi auhinna 2015. aasta kuus nominenti tehti teatavaks neljapäeval, 10. septembril. Inimõiguspreemiale kandideerijate esitlemine toimub ametlikult 28. septembril, kui ühisistungile kogunevad EP väliskomisjon, arengukomisjon ja inimõiguste allkomisjon. Laureaat selgub oktoobris. et\n: Selgusid Sahharovi auhinna 2015. aasta nominendid\nNeljapäeval vastu võetud resolutsioonis tervitavad saadikud Euroopa Komisjoni uusi ettepanekuid pagulaste enneolematu sissevooluga tegelemiseks ja kinnitasid valmisolekut alustada tööd rände- ja varjupaigapoliitika eelnõudega.\n: Pagulaskriis: Saadikud soovivad Dublini reeglite muutmist, humanitaarviisasid ja globaalset strateegiat\nSaadikud nõuavad Eston Kohveri, Oleg Sentsovi, Nadija Savtšenko ja Oleksandr Koltšenko vabastamist 10/09/2015\nSaadikud nõuavad tungivalt, et Venemaa vabastaks Eston Kohveri, Oleg Sentsovi, Nadija Savtšenko ja Oleksandr Koltšenko, mõistes "teravalt hukka Eesti ja Ukraina territoriaalse terviklikkuse jõhkra rikkumise". et\n: Saadikud nõuavad Eston Kohveri, Oleg Sentsovi, Nadija Savtšenko ja Oleksandr Koltšenko vabastamist Junckeri kõne olukorrast ELis: esmaseks prioriteediks olgu põgenikekriis\n"Täna on ja peab olema esmaseks prioriteediks põgenikekriisiga tegelemine," ütles Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker kolmapäeval, 9. septembril parlamendis peetud kõnes olukorra kohta Euroopa Liidus. "EL seisab vastakuti migratsiooni, majanduskriisi ja sõdadega naabruskonnas ning meil tuleb anda oma panus nende väljakutsete lahendamisse," märkis EP president Martin Schulz. et\n: Junckeri kõne olukorrast ELis: esmaseks prioriteediks olgu põgenikekriis\nEuroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker, kelle Euroopa valimiste tulemusel hääletas mullu ametisse Euroopa Parlament, peab Euroopa Liidu olukorrast kõne kolmapäeval, 9. septembril, Eesti aja järgi kell 10.00. et\n: Olukorrast Euroopa Liidus - Euroopa Komisjoni presidendi avaldus\nKarmim keeld hülgetoodete müügile sai saadikutelt kinnituse\t08/09/2015\nHülgetoodetega kauplemise keelu karmistamine sai EP täiskogul heakskiidu teisipäeval, 8. septembril. Uute reeglite kohaselt ei tohi enam ELis müüa hülgetooteid, mis on saadud kalavarude kaitseks mõeldud küttimise tulemusel. Endiselt lubatakse turule aga tooted, mis on valminud inuittide ja teiste põlisrahvaste hülgepüügi tulemusel. et\n: Karmim keeld hülgetoodete müügile sai saadikutelt kinnituse\tEP täiskogu uudiskiri, 7.-10. september, Strasbourg\nJean-Claude Junckeri esimene kõne olukorrast Euroopa Liidus, põgenikekriisi arutelu, põllumajandusloomade kloonimise keelustamise hääletus, saadikute üleskutse luua siduva mõjuga püsivat varjupaigataotlejate ümberpaigutamiskava, Eston Kohveri juhtumi arutelu ja muud olulised teemad EP täiskogul.\n: EP täiskogu uudiskiri, 7.-10. september, Strasbourg


Juhtkiri: Ajaloolased eriarvamusel - Saarte Hääl\nJuhtkiri: Ajaloolased eriarvamusel (4)\n– 27/04/2010Rubriik: Arvamus\nOh seda eestlaste minevikku küll! See on nii vastuoluline, et ajab ajaloolasedki isekeskis vaidlema. Millise meelsusega keegi neist on, selline on ka tema kirjutatud ajalugu. Seal ei pane mitte midagi paika valemi järgi nagu füüsikas või matemaatikas seda tehakse, olgu võim milline tahes. Ajalugu on ajalugu.\nPealinnas elav ajaloolane leiab, et muhulastele ja saarlastele tuntud kirjamees Juhan Smuul oli küüditaja ja tänav Kuressaares ei tohiks sihukese mehe nime kanda. No võta sa kinni, kuidas keegi asjadest aru saab. Kui võtta kätte ükskõik milline punasel ajal ilmutatud teos, ikka leiab sealt ülistusi toonaste valitsejate aadressil. Aeg oli selline, muidu poleks raamat trükivalgust näinudki.\nVähe veel sellest, et riigid ja ideoloogid vaidlevad ajaloo üle. Ühe mehe tõde, et muhulasest kirjamees olnud küüditaja, ei saa veel olla ajalooline tõde. Teine tuntud ajaloolane lükkab tema väited ümber, sest ei ole sellist asja varem kusagilt kuulnud. Arvame, et kaugel pole päev, kui kellegi silmis ollakse okupant juba ainuüksi selle eest, et kunagi oktoobrilaps oldud sai.\nLisatud: 27.04.2010 / 16:29\nKas konkreetne isend oli sel päeval küüditaja või mitte, pole eriti oluline. Aga see, et hingelt oli ta nendega ning laulis väsimatult ülistuslaule Suurele Stalinile, see on sulatõsi. Aadu Hint oli surmkindlalt 1941.a. küüditaja ning lisaks sellele ka veel “lahingutes vapper hävituspataljonlane”.- Me ei pea ega tohigi maha salata nende loomingi väärtuslikumat osa, kuid igasugune isiku austamine on paraku jälk enesealandamine. Kiompskid hoiavad loomulikult oma 10 küünega mineviku märkidest kinni leidmaks neist moraalset tuge omaenese närustele lakeiaastatele.\nLisatud: 27.04.2010 / 16:33\nVeel veidi. SElle koo autor on üliosav demagoog, kes asetab küüditamise kui inimsusevastase kuritöö samale pulgale kirjaniku loomingus esineva punaööbiklusega. Aga kui samale pulgale panna, siis kuulub ju ka reaalne küüditamine ise justkui kirjaniku loomingusse selle lahutamatu osana.\nLisatud: 27.04.2010 / 22:54\nTeadupärast tõi Juhan Smuul oma teoses “Muhulaste imelikud juhtumised…” taas käibele sõna “lõngus”, kasutades seda noorte kohta, kes 1950. aastatel üritasid võimaluste piires jäljendada lääne popkultuuri. Millist sõna üritas Juhan Smuul samas teoses juurutada nõukogude võimu poolt represseeritute kohta?\nLisatud: 06.05.2010 / 11:36\nSmuuli ja Vaarandi osavõttu küüditamisest on kirjeldatud Harju Elu 1988.a. veebruari ja märtsinumbrites-järjejutt on 7. ajalehenumbris.Kui tuua võrdluseks Lauristinid-Johannes -kirjanik,riigikukutaja koos Olgaga (oli 1949.a.Hiiumaa küüditaja koos A.Meriga),siis nende nimelist tänavat Tallinnas enam pole.Miks me siis neid diskrimineerime?Lauristini kirjutatud romaani on huvitavamgi lugeda kui Smuuli “Jäist raamatut”,mis talle Stalini preemia tõi?


USA linna elanikke hoiatatakse kraanivee eest: selles võib peituda surmav aju sööv amööb - Delfi\nUSA Texase osariigis asuva Lake Jacksoni linna elanikel paluti laupäeval vältida kraanivee kasutamist pärast seda, kui linna joogiveesüsteemist avastati eluohtlik inimaju sööv amööb.\nTestid kinnitasid haruldase eluohtlikku (tavaliselt surmaga lõppevat) peaajupõletikku põhjustava amööbi Naegleria fowleri olemasolu joogiveesüsteemis, vahendab BBC.\nTõsise haiguse naegleriaasi tekitajaks olev amööb elab soojemas värskes vees ja pinnases ning seda leidub tavaliselt järvedes, jõgedes ja tiikides. Alates 2009. aastast on nakatumisi siiski esinenud harva: USA-s kokku 34 juhtumit. Hoolimata sellest tekitab amööbi esinemine seal alati tõsist muret: antibiootikumiravist sõltumata on suremus 95%: kõigist 143-st dokumenteeritud juhtumist USA-s on ellu jäänud vaid neli inimest.\nAmetnikud Lake Jacksonid ütlesid laupäeval, et nad püüavad linna veevarusid puhastada, kuid ei osanud öelda, kui kaua võib sellega aega minna.\nAlgselt paluti elanikel kaheksas Texase piirkonnas kraanivett mitte mingiks otstarbeks (va. tualett) kasutada. Ohuhoiatuse alt vabastati hilisema uurimise tulemusel seitse piirkonda, va Lake Jacksoni 27 000 elanikku.\nVõimud teatasid, et inimesed Lake Jacksonis võivad vett kasutada, kuid peavad seda enne joomist keetma, ning hoiatasid, et duši all või suplemas käies tuleb vältida vee sattumist ninna. Arstide sõnul nakatub inimene vee tõmbamisel ninaõõnde: nimelt liigub just ninaõõnde sattunud amööb piki haistmisnärvi edasi peaajju.\nVäikelinn hoiatas, et lapsed, eakad ja nõrgenenud immuunsusega inimesed on "eriti haavatavad". Ametnike sõnul püüavad nad esiti veesüsteemi puhastada ja viivad seejärel läbi katsed, veendumaks kraanivee kasutamise ohutuses.\nVeevarustuse kontrollimist alustati pärast seda, kui kuueaastane poiss selle kuu alguses amööbi tagajärjel naegleriaasi nakatus ja suri, ütles Lake Jacksoni linnapea Modesto Mundo laupäeval.\nVarajasteks haigusenähtudeks on haistmise muutumine, palavik, peavalu, isutus ja iiveldus. Seejärel kujunevad ajukelme ärritusnähud, kaelakangestus ja meningoentsefaliit ehk ajukelme-aju põletik. Haigust ei saa siiski pelgalt kraanivee joomisest ning see ei levi inimeselt inimesele, teatas USA haiguste tõrje ja ennetamise keskus (CDC). Valdav osa nakatunutest sureb nädala jooksul.


Aed: Kiivide Idanemise Juhendid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kiivide Idanemise Juhendid\nNende toiduvalmis puuviljade ja aromaatsete roosarnaste lilledega kiivi viinapuud (actinidia deliciosa) pakuvad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumile taimede tugevuse tsoonide 8 ja 9 raames aedadele kasulike ja dekoratiivsete omaduste kombinatsiooni. Tavaliselt paljundatakse nende puuviljadest kasvatatud kiivi viinamarju pistikutest säilitada oma...\nKiiva seemned idanema kergesti pärast eeltöötlemist.\nNende toiduvalmis puuviljade ja aromaatsete roosarnaste lilledega kiivi viinapuud (Actinidia deliciosa) pakuvad Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumile taimede tugevuse tsoonide 8 ja 9 raames aedadele kasulike ja dekoratiivsete omaduste kombinatsiooni. Tavaliselt paljundatakse nende puuviljadest kasvatatud kiivi viinamarju pistikutest et säilitada nende soodsad viljaomadused, kuigi juurviljade ja dekoratiivsed viinapuud kasvavad ka värske seemnena. Seemned idanema kiiresti pärast sooja temperatuuri kokkupuudet, aga seemnete niiskus tõuseb oluliselt, kui seemned külvatakse enne külvi.\nKivide seemned kogunevad varases sügisel pärast seda, kui puu on valminud kerge ja pruuni värvusega, veidi nõrga nahaga. Koguge üks või kaks puuvilja otse viinapuuist, selle asemel, et langetatud viljad maapinnast välja tõmmata.\nAsetage puuviljad segistis või suurtes toiduainete töötleja sees. Kiivide puuvilja leotamiseks tehke segisti mitu korda pulseerides. Hoidke pulseerivat, kuni pole suuri lihatooteid. Tõmmake puuviljade segu läbi sõela.\nVõtta ära sõelale püütud kiivide seemned. Ülejäänud puuviljamahla ja -liha peenestamiseks pange need jahedasse vette kaussi. Segage seemneid niiskesse paberrätikusse ja asetage see kilekotti.\nHoidke kilekotti külmikusse ligikaudu kolm nädalat kiivide seemnete külma kihistamiseks. Vajadusel remoitse paberrätikut, nii et see ei satu kihistamise ajal kunagi täielikult välja.\nTäitke 3-tollise sügavusega lasteaia korter steriilse pinnasega. Jätke top 1/2-tolline korter tühjaks. Kiivide seemned levivad pinnase pinnale. Ärge muretsege ühtlaste vahede pärast. Katke seemned 1/8-tollise paksuse mulla kihiga.\nÄrge pinnapealsel pinnal vabalt asetage kiivi seemned. Lasteaed asetage helge, kaitstud kohale, näiteks külmas raamile või lõunapoolsele verandale. Kaitse selle otsese pärastlõunase päikese käes.\nAsetage lasteaed korteri soojendusmatiga, mis on seatud väärtusele 75 F, ja katke see paljunduskambrisse. Kontrollige, kas niiskus poleks pestakse kaks korda päevas. Vesi sügavusele 1 tolli, kui pinnas tundub pinnasele vaevalt niisket.\nVaadake idanemist kaks kuni kolm nädalat. Õhuke seemikud üksteisele iga 2 tolli ulatuses. Reguleerige soojendusmaati 70 F-ni. Eemaldage paljunduskambrit iga päev pikema aja vältel, et aktiveerida kiivide seemikud välistingimustes.\nKiwi seemikud siirdatakse üksikute 4-tolliste pottidega, mis on täidetud pinnasega. Kasutage põhjaga äravooluava jaoks pudeleid. Kasvake kiivid valguse varjundi all, kuni nad ulatuvad 3 kuni 5 tolli kõrgusele, seejärel siirdatakse neid alaliseks vette või valmistatakse need pookimiseks.\nKuidas Eemaldada Põletikuvormid Põõsadest


Orecchiette ehk tillukesed "kõrvakesed". Itaalia Apuulia piirkonnast pärit roog "Orecchiette con Cime di Rapa".\nAedviljaroad Makaronid, pasta, nuudlid Hakkliha- või vorstiroog\n1 spargelkapsas e. brokoli (u 400-500 g)\n340 g hakkliha või itaaliapäraseid toorvorste\n340 g orecchiette makarone\nLõika spargelkapsas väikesteks õisikuteks. Kapsajuurikas koori ja lõika väikesteks tükkideks. Küüslauguküüned koori ja vajuta noaseljaga lamedaks. Kui kasutad toorvorste, siis eemalda kestad.\nKuumuta suures potis vesi keemiseni, lisa sool. Lisa orecchiette ja keeda peaaegu al dente - keeda paar minutit etteantud ajast vähem, kuna makaronid küpsevad pannil pärast edasi. Veel paar minutit enne seda lisa potti tükeldatud spargelkapsas.\nSamal ajal kuumuta suurel praepannil keskmisel kuumusel 2 sl õli. Lisa küüslauguküüned ja prae umbes 2 minutit, panni aeg-ajalt raputades, kuni küüslauk on kuldne. Lisa hakkliha või toorvorstide sisu, lisa tšillihelbed (kui kasutad hakkliha, siis maitsesta ka julgelt soola-pipraga). Prae segades umbes 6-8 minutit, kuni liha on pruunistunud.\nTõsta umbes 2 dl jagu pastakeeduvett hakklihasegu hulka, sega läbi.\nKurna spargelkapsas ja makaronid (ehk brokoli ja pasta), siis tõsta pannile. Kuumuta õrnalt segades, kuni kogu vedelik on imendunud ja orecchiette on al dente - selleks kulub umbes 4 minutit.\nSega juurde tükeldatud või ja sega, kuni või on sulanud. Tõsta suurde serveerimiskaussi, sega juurde suurem osa riivitud Parmesanist. Kõike peale puista veel Parmesani, veidi tšillihelbeid ja nirista peale veidi oliiviõli.\nOrecchiette e. "väikesed kõrvakesed" on Lõuna-Itaalias Apuulia piirkonnas levinud pastasort. Väidetavalt tunti seda pastakuju sealkandis juba 12-13. sajandil! Siin väike valik retsepte orecchiette pastaga.\nKui Sa kuskilt orecchiette pastat ei leia, siis kasuta näiteks cavatelli või penne makarone.\nApuulias kasutatakse selles retseptis mitte brokolit, vaid ruvot e. itaalia lillnaerist (ld. k. Brassica rapa var. ruvo, ingl. k. broccoli rabe, it. k. rapini e. cime di rapa). Kuna viimast Eestis praktiliselt ei tunta, siis sobib hästi ka väikesteks õisikuteks lõigatud spargelkapsas e. brokoli. Muide - Napolis kutsutakse seda lehtköögivilja hoopis friarelli ja Roomas broccoletti.\nRoog on küll pärit Itaalia "kontsapiirkonnast", aga lisaks Apuuliale tuntakse seda ka Basilicatas ja mujal Lõuna-Itaalias.\nRetsept on mugandatud siit, kohendas Nami-Nami peakokk Pille ja pildistas Juta Kübarsepp.\npostitatud 26.09.2018 22:18\nTegin seda ühel jahedal septembriõhtul ning see oli üle ootuste maitsev - tegelikult on ju komponente väga vähe, aga see vorstisisu ja juustu kooslus sobis imeliselt. Vajaliku pasta (orecchiette ehk kõrvakeste) leidmine oli veidi keeruline, toorvorstid olid Maks&Mooritsa "Kolme sibula toorvorstikesed".\npostitatud 11.10.2018 23:25\nÜhel toredal oktoobrihommikul tegin ka, jälle meeldis väga. Sel korral olid vorstikesteks Maks&Mooritsa "Liharikkad toorvorstikesed lambasooles".


TEST | Xiaomi uus nutikodu keskseade: müstiliselt odav, aga parajalt frustreeriv - Forte\nXiaomi Aqara tarka kodu me juba testisime, aga kuna äsja olevat välja tulnud Xiaomi uus verisoon nutikast kodust, mis muuhulgas toetab Bluetoothi mesh-võrke ja Zigbee 3. põlvkonna seadmeid ning maksab muinasjutulised 25 eurot, siis muidugi tuli see ära proovida.\nXiaomi Multimode Smart Home Gateway ei maini oma nimes enam hiljuti omandatud Aqara nime, kuid seda seadet on veel üsna raske väljaspool Euroopat leida, kirjutab AM.ee.\nNüüd viimastel päevadel küll on juba müügile jõudnud nii Gearbesti, Banggoodi kui Aliexpressi e-poodidesse ja hind on tõesti müstiline - isegi alla 25 euro, mis kogu tarka kodu juhtiva nutika seadme kohta on täiesti olematu summa.\nUuel Xiaomi keskseadmel on oma plusse, kuid ka olulisi miinuseid. Midagi pole teha - etteruttavalt võib öelda, et oma kodu nutika keskusega ühendamine on muudetud keerulisemaks ja kõik ei suju kaugeltki nii lihtsalt kui "vana" Aqara keskusega.\nOsa võimalusi on samuti uuest seadmest välja võetud, mis mõnede ostjate jaoks võib saada isegi showstopper'iks, kuid samas on juurde lisatud mitu väga vajalikku omadust tulevikukindluse tagamiseks.\nÄra on lühidalt öeldes võetud keskseadme kõlar ja sireen koos RGB-valgustiga, juurde aga pandud aga Zigbee 3.0 tugi ja Bluetoothi server, mis toetab seadmete mesh-võrku ühendamist. Nüüd võid oma targa koduga ühendada ka Bluetooth-andureid, lüliteid ja ajureid. Aga kohe kõigest lähemalt.\nSaabunud karp on pisike, mahub taskusse ja selle sees olev seade on üsna täpselt hokilitri suurune. Küljes on Micro-USB pesa ja üks nupp.\nMicro-USB on hea uuendus võrreldes vana seadmega, millel oli kohe "litri" tagaküljel Hiina seinakontakti pistik, mille jaoks oli Euroopas vaja adapterit, et europistikusse pista.\nMicro-USBsse aga võib pista kaasasoleva USB kaabli ning kaasasolev Hiina (või USA) adapter jääb üle, selle saab asendada mõne suvalise Euroopa pistikuga mobiililaadijaga.\nPõhilise peaks ära tegema mobiiliäpp Xiaomi Home – just seesama, mis ka eelmise põlvkonna Xiaomi Aqara nutikodu-keskusega talitas.\nParaku vanade seadetega see äpp ei tööta hästi ja kõige mõistlikum on korraks rakendus maha installida ja uuesti Google'i äpipoest peale panna. Seaded, kusjuures, jäävad alles. Aga kuna uus ja vana keskus on erinevate omadustega, peab targa kodu automaatika varem seadistatud algoritmid üle käima, sest kõik loogikakäsud ei kehti enam.\nVana Xiaomi Aqara nutikodukeskus toetas wifi võrku ja Zigbee 2.0 seadmeid, uus aga toetab lisaks neile Zigbee 3.0 (veel energiasäästlikumad ja nutikad andurid ja täiturid), wifi 2,4 GHz, Bluetoothi ja isegi Bluetooth Meshi seadmeid, lubades neid juhtida Apple Homekiti ja Google Assistanti lahendustega.\nViimase puhul siiski päris kõiki seadmeid ei toetata. Lisaks on olemas Xiaomi enda AI ehk tehisintellekt, mis häälkäsklusi kuulab (mobiilist).\nKokku saab ühendada keskusega 32 lisaseadet. Tegelikult polegi seda palju. Arvutimaailma testis sai juba kokku 22 seadet:\n* infrapunaserver (see juhib nähtavas vaateulatuses kõiki seadmeid, mis vajavad infrapunapulte – muusikakeskuseid, konditsioneere, telereid, digibokse, valgusteid, kardinamootoreid jne),\n* kahe kanaliga wifi lüliti (juhib eeskoja ja esiku laevalgustust),\n* neli temperatuuri- ja niiskuseandurit (juhivad automaatika algoritmidega ventilaatoreid ja radiaatoreid vastavalt temperatuuri- ja niiskusenäitajatele),\n* neli lülitit (Zigbee juhtmevabad lülitid, mida võid ise igale poole kaasa võtta ja paigutada juhtmevabalt),\n* kaks nutipirni (heledus ja värvussoojus on äpist reguleeritavad ja Zigbee lülititest lülitatavad),\n* kolm lekkeandurit (vannitoas, köögis ja tehnilises ruumis veelekke tuvastamiseks),\n* liikumisandurid ja palju muud\nSellised tüütud juuksekarva lõhkiajamised esinevad ka muudes seadistamistes.\nKui aga kõik lõpuks tööle saab, siis on mugavust palju, eriti nendel, kes tahavad erinevaid turvastsenaariumeid oma kodus rakendada.\nNäiteks saab kas kellaajaliselt, sisse lülitades või mõne sensori järgi käivitades kodu valve all olemise (kodust eemal), kodus olemise (aga sel ajal näiteks lekkeandurid ja kuuri-garaaži liikumisandurid reageerivad) või öise valverežiimi aktiveerida.\nViimasel juhul rakenduvad ukse- ja aknaandurid ja kui magatakse teisel korrusel, siis ka esimese korruse liikumisandurid, kui nii seadistada. Samas aga võrreldes "vana" keskusega on võimalusi hoopis vähem.\nKokkuvõtteks võib öelda, et targa kodu seadmete keskusega ühendamine on nüüd läinud tunduvalt keerulisemaks ja võimalik, et suur osa kasutajatest sellega enam iseseisvalt hakkama ei saagi.\nUus Xiaomi keskus toetab vähem lisafunktsioone, kuid rohkem seadmeid (Zigbee 2.0, Zigbee 3.0, wifi, Bluetooth 5.0, Bluetooth Mesh), on USB toitega, mis sobib rahvusvaheliselt paremini ja piiksub, mitte enam ei räägi inglise keeles oma kasutajaga.\nSeega justnagu tulevikukindlam, aga nõuab külma närvi seadistamisel, mis paraku tavakasutaja võib kohati hätta jätta.\nNutikodukeskus Xiaomi Multimode Smart Home Gateway\nHind: 24 eurot (Gearbest)\nTöökeskkond: õhuniiskus 0-95% RH, -5 °C ~ 50 °C\nÜhendused: wifi b/g/n, 2,4 GHz; Zigbee 3.0; Bluetooth 5.0; Bluetooth mesh\nBritid ostsid kodutehnikat kuni 1992. aastani ilma väikse, aga väga olulise detailita


Soovitusi lasteaia õpetajale | Liikluskasvatus\nEesmärgistatud liikluskasvatus rühma tasandil sõltub mitmetest asjaoludest: Kas õpetaja/rühma meeskond väärtustab liikluskasvatuse teemat? Milline on nende isiklik kogemus? Kuidas on asutuse tasandil tagatud ühtsed põhimõtted ja eeldused liikluskasvatuse läbiviimiseks? Kuidas rühma/ lasteaia meeskond kavandab ja viib läbi konkreetseid tegevusi õppetöösse? Keda õpetaja kaasab liikluskasvatuse läbiviimisesse?\nAspektid, millega arvestada liikluskasvatuse planeerimisel:\nLaste ja vanemate hoiakud, nende liikluskäitumuslikud harjumused, liikumisviisid jne: milline on laste liikluskäitumuslik taust, millised peaksid olema antud rühma puhul liiklushariduse rõhuasetused, õpetaja tegevused laste ja ka vanemate suunal;\nReaalne liikluskeskkond: laste kodude, lasteaia või tulevase kooli ümbrus/liikluskeskkond ja eripärad;\nÕpetajad: nende liikumisviisid, liikluskäitumuslikud harjumused, hoiakud ja kogemused,\nAsutuse õppekava: selles kehtestatud normid, tavad, suunad;\nÕigusloome, kehtiv reeglistik;\nMeie liiklusolud ja -kultuur: tugevused ja nõrkused, liiklusohutuse kampaaniad;\nLiiklusalane statistika, uurimused.\nKoolieelse lasteasutuse õppekavas seondub otsesemalt liiklusharidusega\nTunnetusprotsesside arendamine (tajude/meeleorganite ja tahtliku tähelepanu arendamine, emotsioonide ohjamine);\nValdkond MINA JA KESKKOND, tehiskeskkond (sõidukid; valgusfoor ja tänava ületamine; liiklusmärgid; turvavarustus jm liiklusteemaline sisuinfo);\nValdkond MINA JA KESKKOND , sotsiaalne keskkond (ohuallikad ning ohutu käitumine; põhjus-tagajärg seoste loomine; viisaka liikleja kujundamine).\nLiiklusharidus õppe- ja kasvatusprotsessis\nLiikluskasvatus koolieelses lasteasutuses on igapäevane, üldisesse õppe- ja kasvatustegevusse lõimitud. Kõik sõltub konkreetse lasteaia korraldusest. Traditsionaalsed üritused, temaatilised nädalad, ühised ülemajalised tegevused kajastuvad kindlasti lasteasutuse aasta tegevuskavas. Rühma tasandil on mõistlik rühma aasta tegevuskavas välja tuua konkreetse aasta liikluskasvatuse eesmärgid, koostööpartnerid ning koostöötegevused lastevanematega, sh ka temaatilised üritused (kui neid on). See aitab õpetajal terve aasta vältel püstitatud eesmärke õppekäikudel meeles hoida ning rühma igapäevasesse õppetegevusse lõimida, sh nädalakavu koostades.\nHeaks võimaluseks lõimida liiklusteemat mingi muu nädalakava teemaga, on liiklusest lastega koos arutada konkreetse aastaaja, reaalse elu juhtumiste, nädala teema jm taustal näiteks hommikuringis ning väga hea, kui nädalakava planeeringus toetab seda tegevust ka mõni uurimus koos lastega, mängukeskkond või õppekäik. Õppekäigud lasteaias on üldse ühed olulisemad liiklemiseks vajalike oskuste harjutamisel ja väärtuste kujundamisel. Õppekäiguks liikluskasvatuse mõistes võib lugeda igat jalutuskäiku või välja minekut lasteaia territooriumilt. Õppekäikudeks vajalikke kogemusi ja häid nippe saab transpordiameti poolt korraldatavatelt lasterühma saatja koolitustelt. Häid ideid ja kogemusi erinevate liiklusteemade käsitlemiseks võid leida tudengite väljatöötatud näidisnädalakavadest.\nLiikluskasvatus ja mäng\nLaps õpib ja harjutab tulevaseks eluks just mängu kaudu. Seepärast on ka liikluskasvatuses õpetajal oluline roll mängude sihipärase kasutajana õppe-eesmärkide saavutamisel, mängukeskkonna looja ning laste mängu suunajana. Kuidas liiklusteema on „märkamatult kohal“ rühmas loodud mängunurkades? Näiteks lugemisnurgas võiks see väljenduda temaatiliste raamatute näol, ükskõik kas siis eakohaste ostetud raamatute või laste ja vanematega koostöös kokkupandud oma liiklusraamatu näol. Kuidas on liiklusmängude planeerimisel arvestatud aastaaegade ja nendest tulenevat erisustega? Nii näiteks on loomulik, et sügisel pimedama aja saabumisel ilmuvad poemängu müügile helkurid ning et kodumängus on ka nukkudel helkurid riiete küljes. Läbi selliste rollimängude saab õpetaja suunata lapsi harjutama kasutama teadmisi ja oskusi oma tulevaseks ohutuks käitumiseks liikluses. Omal kohal on muidugi ka igasugused tähelepanu ja keha tunnetust arendavad liikumismängud ning liiklusalaste teadmiste omandamist toetavad õppemängud, mida õpetaja saab valida nädalakava koostamisel nädalateemat arvestavalt.\nLasteaia liiklusharidusalane peamine eesmärk on last ette valmistada iseseisvalt jalakäijana liiklemiseks ja grupis liikumiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks on tähtsal kohal pidev kordamine ja praktiline harjutamine võimalikult reaalses keskkonnas: kas siis lasteaia õuealale loodud liikumisväljakul või teisaldatavate liiklusvahendite liiklussituatsioonide simuleerimise abil. Transpordiameti toel on võimalik igal lasteaial soetada oma asutusele teisaldatav õppevahendite komplekt „Liiklusvanker“, mille abil saab nii õuealale laste väljas mängimise ajaks kui ka siseruumides luua erinevaid õppimiseks olulisi liiklussituatsioone. Antud vahenditele on loodud ka õppemetoodiline materjal, millega on võimalik tutvuda siin:\nLiiklusvanker-Metoodiline-juhend.pdf 3.34 MB\nLiikluskasvatus ja koostöö vanematega\nVanem on õpetajale koostööpartner. On väga oluline jagada vanematega vastutust lapse arengu toetamisel, küsides vanemate arvamust, tutvustades neile iganädalaselt kavandatavaid õppetegevusi ning kaasates neid aktiivsemalt õppeprotsessi ja lapse arengu vaatlemisse. Lapse arengu vaatluste läbiviimisel on vanemate kaasabi lapse liikluskäitumise osas hädavajalik: lisaks sellele, et lapse liikluses toimetuleku osas on õpetajal üpris keeruline individuaalseid vaatlusi läbi viia (nt kas ta jääb enne sõiduteed seisma), saab vanem ise lapse arengu vaatlusi õpetaja juhendamisel läbi viies head tagasisidet oma lapse toimetulekust liikluses ning saab lapsega liikluses täiendavalt vajalikele aspektidele tähelepanu pöörata.\nKoostöö on efektiivseim siis, kui nii õpetajad kui vanemad jagavad ühiseid põhiväärtusi ja on järjekindlalt headeks eeskujudeks. Vanematele tuleb järjepidevalt meelde tuletada nende eeskuju mõju oma lapse hoiakute ja käitumise väljakujunemisele. Samuti ei tohi unustada vanemate tunnustamist ja kiitmist.\nLiikluskasvatuse korras on sätestatud, et õpetaja on liikluskasvatuses ka vanemate juhendaja: jaga talle näpunäiteid oma lapse arendamiseks, loo võimalusi lapsele ja vanemale koos õppimiseks ning vajadusel korralda temaatilisi sündmusi või koolitusi, kaasates eriala spetsialiste ka väljastpoolt lasteasutust. Lapse arengu iseärasustest liikluses toimetulekuks on kirjutanud Esko Keskinen oma raamatus „Lapsed ja noored liikluses“, mille eestikeelset tõlget saad lugeda liikluskasvatuse lehelt Huvitav ja kasulik.


Rada7 -- Järgneb GBH ametlik teadaanne: Punk pole surnud!\nartiklid » foorumid » artistid ja reliisid » Järgneb GBH ametlik teadaanne: Punk pole surnud!\nJärgneb GBH ametlik teadaanne: Punk pole surnud!\n21-11-2018 | kirjutas: Arvi Tapver\nTunnete saalis laibahaisu? Olete sattunud mõne morbiidsemat muusikat tegeva bändi laivile! Siin aga järgneb GBH ametlik teadaanne: Punk pole surnud!\nBriti pungilegend GBH esineb klubis Tapper sel reedel, 23. novembril. Kohalikest teevad kaasa Psychoterror ja Dead Furies.\nTol esmaspäeval sadas Tallinnas esimesi lumehelbeid ja GBH ülesastumiseni Tapperis oli jäänud neli päeva, kui ma Kelmiküla sügiseses toarõskuses püüdsin võimalikult säravaid ja intrigeerivaid küsimusi välja mõtelda, mida seejärel manager Jessi vahendusel bändile esitada. Tõepoolest – olen ammu arutlenud isekeskis, et mida üldse küsida bändidelt, mille algus nii ammusesse aega - näiteks konkreetsel juhul, GBH oma jääb 1978. aastasse. Omaaegne nimevalik, mõjutajad, tuuri-raskused ja rõõmud, viimase plaadi erisus eelviimasega või varasematega võrreldes jne – on ilmselt muusikud surmani ära tüüdanud. Siis aga tulen mina taas nende samade küsimustega! Ei, nii ei lähe!\nSelleks, et midagi ainulaadset küsida, peab teadma tausta. Õige? Õige!\nOK. Kõigepealt, bänd on olnud läbi aegade küllaltki kompaktse koosseisuga: vahetunud on vaid trummarid (neist üks Kai Reder Saksamaalt ja tema järel kohe jänki Joe „Fish“ Montanero) ning korra bassist - kokku vaid neli vahetust. Plaadifirmasid on sama aja jooksul olnud neil vähemalt tosin. See on sama palju kui täispikkasid plaategi. Tõsi, esimese ametliku plaadini jõudis GBH 1982. aastal, neli aastat pärast bändi sündi.\nAlustanud tõsise tänavapungiga ja jäänud selle juurde. Algselt oli nimi Charged GBH, millest tähekombinatsioon märgistab vana hea Inglismaa kriminaalkoodeksis raskeima astme kallaletungi – elu kallale kippumist. Inspiratsiooniks oli algse bassisti Sean McCarthy (tegi kaasa vaid bändi kaks esimest showd) kokkupuuted kohtusüsteemiga.\nÜlejäänud on tuuritamine UK-s, USA-s ja mujal ilmas. Bänd on mõjutanud olulisel määral hoopis metalbände, pea samapalju kui ehk hardcore punki. Ette rutates on mul mulje, et Eestisse jõudis GBH nimi koos bändi logoga rinnamärkidega hardcore punkarite tagidel. Paljud neist, kes musa tegid/teevad, pöördusid just metalli suunda. Hardcore punk jäi kuidagi tahaplaanile. Vähemalt GBH näiteks ikoonilise The Exploitediga võrreldes.\nGBH esindab tõesti koos The Exploited´iga nähtust UK82 ehk teise laine tänavapunki. Eestis esimest korda (The Exploited on samas jõudnud kaks korda siia) – pidi tegelt tulema kevadel, aga mingite korralduslike jamade tõttu lükkus pidu novembrisse.\nNende tuurikalendrist ei suuda ma välja lugeda, kus bänd parasjagu minu küsimusi saades paikneb. Tuuribussis kuskil Saksamaa bahnil, räpases hostelis või kodupubis puhkehetkel? Kalendrist oleks nagu keegi suisa neli kuud välja rebinud. Ma ei suuda ka manageri asukohta päris hästi ette kujutada – kuskil rendipinnal autoremonditöökoja kohal teisel korrusel paiknevas kontoriruumis või koduses ridaelamu köögis askeldamas? Klišeed.\nTaas ette rutates – Jess edastas küsimused bändi frondile, lauljale ja ühtlasi bändi asutajale Colin Abrahall´ile telefoniteel ja vastused tulid alla tunni. Tehnikasajand! Sellest järeldan ühtlasi, et igapäevaselt bänd oma müügiesindajaga kokku ei puutu.\nSeega, alustan catcherist ehk küsimusest, mis peaks kohe vestluse alguses tähelepanu tõmbama, heal juhul lõbusust tekitama – kui esimene õige moment mööda lasta, ei pruugi teist enam tulla ja vastaja huvi kaob!\n1. Laias ilmas on ikka veel inimesi, kes ei tea, et bändi nimi on Charged GBH, mitte lihtsalt GBH. Kui tihti tuleb ette, et keegi ajab tähekombinatsiooni segi vedela uimasti GHB-ga? Nagu, et: „Meie klubis ebaseaduslikud uimastid!? No way!“ vms? Oled Sa sellele küsimusele juba kunagi vastanud?\n„Bändi nimi oli GBH, on GBH ja GBH ka selleks jääb.“\nSügavmõtteline, mõtlen ma. Kujutan Colinit kuskil diivanil endasse tõmbunult vastuseid telefonis toksimas.\n2. Aastate jooksul on ilmselt kõik muutunud: punk, elu, klubid jms. Mis teid käimas hoiab, mis on see energia?\n„Peamine saladus on mängida ja tuuritada sõpradega. See ongi bändi saladus.“\n3. Eestis olete esimest korda, algselt pidi laiv toimuma 20. aprillil, aga lükkus logistilistel korralduslikel põhjustel. Kui tihti seda ette tuleb ja kui suur on masinavärk, mis hoiab bändi tuuri töös?\n„Meil oli tookord logistilised probleemid passide ja Ameerika saatkonnaga. Meie vabandused kõigile GBH ja pungi fännidele.”\nOK, mõistan isegi! Kogu see köögipool polegi nii huvitav kui bänd ise.\n4. Palju te hoolite muusikatööstusest, milles te ise osalete, tahate seda või ei? Kui palju ja kiiresti see teie jaoks muutunud on?\n„Jah, uued tehnoloogiad ja internet on muutnud keskkonda, aga lõppude lõpuks mängivad head bändid edasi.“\n5. Viimaks, mis on teie sõnum rahvale saalis (Tallinnas)?\n„PUNKS NOT DEAD“\nVist ei vaja tõlkimist...\nSaan korraga aru, et küsimuste terasus ei mõjuta vastust nagu tehtes liidetavate järjekord. Olenemata sellest, kus bänd parasjagu asub või mis tehnikavidinat ta vastamiseks kasutab, pole midagi uut päikse all. Nemad ei oota sügavust, sest keegi pole seda kunagi eriti pakkunud ja pakkumisi pole olnud, sest kõik ju teavad, et punkbändid pole just kuigi tugevad filosoofid, seega tuleb küsida lihtsaid vastuseid. Kõige parem veel selliseid, millele saaks vastata ühe-kahe sõnaga, millest vähemalt üks oleks ropp.\nTunnen end läbi kukkununa... Akna taga vilistab tuul ja rebib viimseid lehti puul (riim, raisk!). Kuidagi tühi tunne, et olen osa masinavärgis, kuigi kõige väiksem mutrike. Või ehk just sellepärast, kes teab?\nEi saa välistada, et midagi jäi keelebarjääri või just nende samade tehnoloogiliste vahendite taha, mida me vestluses kasutasime. Proovin uuesti ja küsin ühtlasi juba reedeste toetusbändide arvamust, et „tarkade kivi“ lahti lõhkuda. Tundub mulle kuidagi, et GBH pole nagu Eestis oma kohta leidnud. Seal, kus mõni teine bänd on end kinnistanud kuulajate mällu.\nVastab Ardo Fury (Dead Furies).\nMis on Su varaseim kokkupuude bändiga GBH?\nMa arvan, et ma ei eksi, kui ütlen, et kokkupuude oli pigem visuaalne. See võis olla kuskil 90ndate alguses ja ma nägin GBH särke James Hetfieldi seljas. Kusjuures läbi Metallica tulid ka Misfits ning Diamond Head.\nKui palju selle muusika tänast punki mõjutab?\nVot seda ei oskagi öelda. Punki on nii palju ja erinevat. Ma ise ei ole absoluutselt pungipolitsei ja minu silmis on punk lihtsalt kõige ehedam rock 'n' rolli kehastus. Mulle GBH meeldib väga, aga Dead Furiest on pigem mõjutanud esimese laine bändid nagu The Clash, Dead Boys ja The Saints.\nMiks Eestis suht vähe street punk bände tekib?\nImelik, et sa seda küsid, sest minu arust Eestis läbi aegade ainult street punki ongi tehtud. Või siis vähemalt on olnud need bändid paljudele eeskujuks, aga välja on ikka midagi muud tulnud.\nMida tähendab Sulle isiklikult mõiste UK82? On sellel Eestis kohta?\nTeise laine UK punk, mis oli agressiivne, aus ja kiire. Rohkem mõjutatud Motörheadist, kui Chuck Berryst ja Little Richardist nagu esimese laine punk.\nVastab Lauri „Uims“ Leis (Psychoterror):\nGBH-d kuulsin esmakordselt teismelisena aastal 86. See oli album „City Baby Attacked By Rats” (bändi esimene – ilmus 1982. a. - toim.). Pean tunnistama, et GBH kogu ülejäänud loomingut ma väga põhjalikult ei tunne (Ahhhaaa! MPRT ehk Mida Polnudki Raske Tõestada -toim.), aga selle plaadi võrratud kitarririfid on kunagise rohke kuulamise tagajärjel terveks eluks mällu sööbinud.\n„City Baby” ja UK 82 laine mõjutusi leiab kindlasti ka Psychoterrori plaatidelt. Kõige tuntavamad on need ehk meie albumil „Chaos City”. Freddy üks lemmiklugusid on GBH „I'm hunted” (samalt esimeselt plaadilt – toim.), mida ta aeg-ajalt vindisena oma FB seinal on jaganud.\nGBH kohta on arvatud, et 80ndate keskpaigast alates pöördusid nad liialt metal-muusika rajale. Kuulasin hiljuti väga suure hilinemisega YouTube'st mõnda neist albumitest ja leian, et see väide on eksitav. Pigem olin üllatunud, kui palju sarnast leidsin seal teatud osaga Psychoterrori loomingust.\nSex Pistolsi järel on UK 82 lainel tervikuna olnud Eestis kõikvõimalikest pungi versioonidest ilmselt kõige tugevam ja kauakestvam mõju. See pole siiani täielikult vaibunud, siin-seal näeb endiselt The Exploitedi T-särke ja needitud nahktagisid. Miski selles UK 82 laines veetleb ka paljusid praegusi noori punkareid, kes muusika ülekülluse juures need vanad bändid üles leiavad.\nGBH-le tahaksin öelda, et teismelise pungifännina Nõukogude Eestis poleks osanud unistada sellest, et kunagi esineme samal laval. Olete andnud mitme põlvkonna noortele suurepärast eeskuju, rokkige edasi, taadid! Last but not least – teie uus album on väga hea!\nSiinkohal joon alla või peale, kuidas keegi soovib. Ilmselt ongi nii, et igaühel on oma isiklikud tähendused ja meenutused, mis defineerivad bändi või muusika. Seda väidet olen kuskil juba kasutanud, aga jään selle juurde vast juba ainuüksi sellepärast, et see teooria on veel ümber lükkamata jäänud.\nKuskil Birminghamis istub pubis veidi kulunud keskealine tüüp, kes bändi liikmeid veel algusaegadest tundis, võtab ehk nüüdki mõne pindi nendega. Kuskil Tallinnas aga on prooviruumis alustamas bänd teismelisi, kellele GBH seostub karmide bändide mõjutajana, keda ta ise pole kunagi näinud. Street teadis, aga Street on surnud. Rott ka teadis, aga teda ei jaksa joota, et ta räägiks. Õndsad on need, kes vaimust vaesed – neid ei mõjuta ega eksita miski nende eksirännakute vääramatus sihist. Õndsad on ka need, kel ühtlasi Villu telefoninumber ja saavad järgi pärida...


Rahvarullijad saavad oma särgid!\nKõik Rahvarulli distantsi sõitjad saavad endale Pärnus, sel pühapäeval, 6 juulil toimuval EMT Rullituuril FIFAA poolt tehtud spordisärgid. Kes pole end veel kirja pannud, siis saab seda teha ka praegu kodulehel ja muidugi ka kohapeal. Kasuta head võimalust sõita kesklinna tänavatel! Saad just seda sõitu ja edasist rullisuve nautida vahvas spordisärgis! Tule ise ja võta sõbrad kaasa!\nTäna on EMT Rullituuri Pärnu etapi soodusregistreerimise esimene tähtaeg\nVeel täna on võimalus ennast kõige soodsamatel tingimustel EMT Rullituuri Pärnu etapiks kirja panna. Seda saab teha SIIN.\nTäna organiseeritud ühissõitmist ei toimu.\nKahjuks peame tänase Lillepi ühissõitmise järjekordselt vihma tõttu tühistama.\nMida tasub homse Tabasalu etapi kohta teada?\nMETEK Tabasalu Rullimaratoni AJAKAVA!!! Confirmed TIMETABLE!!!\nHea METEK Tabasalu Rullimaratonile tulija. Infomaterjalides on olnud üleval vastandlik informatsioon päeva programmi osas! Vaata õiget ajakava ja päeva programmi!\nTäna on EMT Rullituuri METEK Tabasalu Rullimaratoni eelregistreerimise tähtaeg\nEtapile saab registreeruda SIIN.\nPühapäeval toimus Rullituur 2014 rulluisusarja teine etapp Viitnal, kus vaatamata sajusele ilmale, oli stardis pea 350 rulluisusõpra. Vihma trotsides osutus pikal maratonidistantsil võitjaks Kert Keskpaik, kes edestas napilt teise koha saanud Kaspar Kaljuveed. Kolmandana ületas finišijoone esimese etapi võitja Marten Liiv. Naiste hulgas kuulus seekord võit Venemaa sportlasele Evgenia Radionikile, kes edestas enam kui minutiga teisele kohale tulnud Enel Kõrvat. Kolmas koht kuulus teist etappi järjest Diana Kaarestele.\nTäna, 3. juunil, Nõmme-Haabersti kergliiklusteel ühissõitmist ei toimu.\nSadas vihma, rada kuivamas. Ilm nagu lubab ja nagu ei luba ka. Kuna ei tahaks niisama istuda ja oodata, siis jätame praeguse seisuga ühissõitmise Hiiul ära, et kõik saaksid oma õhtuseid plaane teha.\nSeoses ilmaoludega jätame täna ühissõitmise Lillepis ära\nTäna on EMT Rullituuri Viitna etapi soodusregistreerimise esimene tähtaeg\nTäna südaööni on võimalik ennast Viitna etapile soodustingimustel kirja panna. Eelregistreerimine läheb lukku täpselt nädal hiljem.\n27. mai ühissõitmine Hiiul jääb ära\nUduvihm on asfaldi märjaks teinud ja päikest ei paista ka lähiajal kuskilt.\nVaata Raplarulli VIDEOKOKKUVÕTET!\nLeiad eilse EMT Rullituuri Raplarulli videokokkuvõtte ja LIVE streamingu meie kodulehe keskosas olevalt menüüribalt! Head vaatamist! Kohtumiseni Viitnal 8 juunil!


Eesti kaupleb jõukohasemat osa - Äripäev\nEesti kaupleb jõukohasemat osa\nSirje Rank 16. märts 2011, 00:00\n"Valemist sõltub, kas Eesti osalus hakkab 500 miljardi euro suuruse laenumahuga Euroopa Stabiilsuse Fondis (ESM) olema vähem või rohkem kui 10% SKPst (1,45 mld eurot - toim)," ütles rahandusminister Jürgen Ligi eile pärast Euroopa Liidu rahandusministrite kahepäevast kohtumist, tahtmata konkreetseid summasid nimetada.\nEesti on teinud ettepaneku arvutada riikide osaluste jagunemine euroala kriisifondides kas SKP või rahvusliku kogutulu põhjal, mitte n-ö Euroopa Keskpanga valemi alusel, mis võtab arvesse elanike arvu.\nSee tähendaks meilt proportsionaalselt väga suurt panust," põhjendas Ligi, miks Eesti taotleb valemi muutmist. "Protsendina SKPst võib vahe suurima ja väikseima majandusega riigi panuste vahel olla kahekordne."\nArutusel mitmed variandid. Küsimus ei huvita üksi euroala vähem jõukaid riike, vaid ka teisi liikmesriike, kellel rahaliiduga liitumine alles ees.\n"Nihe paremuse poole on olemas," ütles Ligi. Juba on tänu Eesti algatusele laual mitu valikuvarianti. "Meie arvates on nii õiglane ja see on kooskõlas meie huvidega," ütles Ligi.\nEesti puhul on valemi muutmine aktuaalne euroala n-ö püsiva kriisifondi (ESM) loomisel, mis hakkab tööle 2013. aastast. Läinud aasta mais loodud ajutise kriisifondi (EFSFi ehk Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi) puhul oleme "rongist maha jäänud".\nEesti pole veel euroala kriisiabisse panust andnud. Selle abimehhanismiga ei ole Eesti veel liitunud, kuna EFSF, millest on praeguseks abi saanud Iirimaa, loodi enne Eesti euroala liikmeks saamist. Niisamuti ei osale Eesti praegu veel ka Kreeka abistamises, sest seegi abipakett pandi kokku enne selle aasta 1. jaanuari.\nPõhimõtteline liitumislubadus on aga antud. "Meie liitumine (EFSFiga - toim) on läbirääkimiste küsimus ja riigikogu otsuse küsimus," ütles Ligi. "Nii nagu on seda ka ESM."\nEuroala rahandusministrid on tuleva nädala esmaspäeval taas Brüsselis, et veel lahtised otsad enne 24.-25. märtsil toimuvat ELi valitsusjuhtide Ülemkogu kokku sõlmida. Siis peaks paika saama ka euroala kriisiabis osalemise valem. Ülemkogul on ELi valitsusjuhid lubanud esitada kompleksse lahenduse euroala kriisi ületamiseks.\nEuroopa kriisifondides tegid euroala valitsusjuhid läinud reedel alanud ja laupäeva varahommikul lõppenud maratontippkohtumisel mitmeid olulisi otsuseid.\nNii otsustati, et euroala riikidel tuleb võtta täiendavaid kohustusi, et viia euroala ajutise kriisimehhanismi tegelik laenuvõime 440 miljardile eurole. Kas selleks tuleb anda lisagarantiisid või eeldab see tippreitinguta euroala riikidelt sularaha sissemakseid, selles eile-üleeile tehnilisi detaile lihvinud rahandusministrid veel kokkuleppele ei jõudnud.\nLisaks kordasid valitsusjuhid üle, et 2013. aastast loodava euroala püsiva kriisimehhanismi (ESM) maht saab olema 500 miljardit eurot. Nii on euroalal nüüd vajadusel võimekus lisaks Kreekale ja Iirimaale välja aidata ka Portugal ja Hispaania.\nÜllatavad kokkulepped. Turgudele üllatusena lepiti kokku ka kaks uut abinõu euroala võlakriisi lahendamiseks. Nii sai euroala kriisifond volitused osta euroala raskustes riikide võlakirju, kuid seda mitte järelturult, nagu oleks soovinud Euroopa Keskpank, vaid emitendi käest. Sellega aidatakse otseselt rahastada hädas riigi eelarvedefitsiiti ning see peaks ära hoidma võlakirjaemissiooni võimaliku läbikukkumise ohu.\nAbilaenud odavamaks. Teiseks otsustati kärpida raskustes riikidele antud abilaenude intressimäärasid. Kreeka puhul kärbiti intressimäära protsendipunkti võrra 5%-le ning pikendati laenu tagasimakse tähtaega 7,5 aastale. Vastu lubas Kreeka käivitada riigivarade erastamise programmi 50 miljardi euro suuruses summas.\nIirimaa paneb vastu. Iirimaa puhul jäi aga abilaenu kõrge intressimäär praegu veel alandamata, sest Saksamaa ja Prantsusmaa nõudsid Iirimaalt vastusammuna ettevõtte madala tulumaksumäära tõstmist. Sellega Iirimaa ei nõustunud.\nEuroala võlakirjaturgudele tõi ootamatu edasiminek nädala hakul tuntava kergenduse, ent sellega ei ole võlakriisi lahendus veel käes. Risk, et mõni riik oma laenukoormaga toime ei tule, pole kadunud. Enim kardetakse seda Kreeka ja Iirimaa puhul. Kuni pole vastust, kuidas olemasolevate võlgadega toime tullakse ja kes kahju kannab, jääb investorite usaldus heitlikuks.


Tõnu Ojala. Unistuste autod: Nõukogude sõiduautod läbi aegade. Tehnikamaailm, 2013 | Tallinna Tehnikakõrgkooli raamatukogu kirjandusblogi\nFiled Under autod, autotehnika, autotööstus\nKui Tehnikamaailma avanumber 1998. aastal ilmus, oli Eestis kõige rohkem arvel Ladasid – neid oli üle 110 000. Teist kohta hoidis Moskvitš 45 000 autoga ning esimene nn lääne auto Ford oli 44 000 autoga alles kolmas. Vahepealse 15 aastaga on palju muutunud. Kunagistest unistuste autodest o saanud unustuste autod.\nSissejuhatavas peatükis küsib autor, miks kirjutada raamatut vene autodest. Kunagi olid ainukesed meie teedel vuravad autod Nõukogude Liidu päritolu, aga nüüd ei tea paljud noored nendest enam midagi. Raamatu eesmärk on anda ülevaade NSV Liidu põhilistest automarkidest – kellele uute teadmiste, kellele nostalgitsemisvõimaluse näol.\nAbsoluutset tõde Venemaa enam kui 100 aasta pikkusest autoajaloost sellest raamatust ei leia. NSV Liit oli isemoodi riik, kus avalikku infosse tuli suhtuda teatud kahtlusega, seda ka autonduses, kuna sisaldas vasturääkivusi nii aastaarvude, mudelitähiste kui nimede osas. Samuti pole siinsete kaante vahel kogu Nõukogude Liitu autotööstus. Autor on keskendunud sõiduautodele ning möödaminnes käsitlenud ka mõningaid veokeid ja sportautosid.\n« Kalle Päärni. Tehnosüsteemid väikeelamus: küte, ventilatsioon, vesi, kanalisatsioon. Demostar, 2014\nBruno Latour. Me pole kunagi olnud modernsed: essee sümmeetrilisest antropoloogiast. Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2014 »


Marek Tiitsi raport. Tulevik tõi Levadia karukoopast kulla hinnas mesimagusa viigi - Sakala\nViljandi Tuleviku ja Tallinna FCI Levadia kohtumine lõppes 1:1 viigiga.\nMänguks viiemehelise kaitseliini üles rivistanud Sander Post ei teinud asetuse ja mängutaktikaga mingit saladust sellest, et kavatseb Levadia ees oma karistusala kinni müürida ning alles seejärel vaadata, mis eduriviga saama hakkab. Ehkki pall käis Tuleviku väravavõrgus juba esimesel minutil, ei loetud Nikita Andrejevi tabamust ära, sest too oli suluseisus. Posti kollasärgid suutsid sealtmaalt kaitses read korda saada ning Levadia innukatest rünnakuüritustest esimesel poolajal tolku ei olnud: poolajapausile mindi 0:0 tasaseisul ja nii, et Levadia oli suutnud Tuleviku väravale vaid ühe määrustepärase pealelöögi teha.\nTeist poolaega alustas kodumeeskond armutu pressiga ning Tulevik suruti tihedalt oma trahviala lähistele kokku. 52. minutil jõudis Gando Biala madal tsenderdus ohualasse, kus pall Tanel Langi õnnetust jalapuutest Rasmus Peetsonile põrkas. Hetkeks valveta jäetud Peetson leidis end ootamatult avanenud tühimikust ning sai Ingmar Krister Paplavskise valvatava värava poole terava madala löögi teele panna. Paplavskis jäi äkki tulnud löögi vastu võimetuks ning Levadia sai pinged maha: 1:0.\nPinge aga hakkas üsna pea uuesti kasvama, sest paarikümneks minutiks surve alla jäänud Tulevik rassis üha kindlamalt keskvälja poole ning tõrjus samal ajal kõik Levadia rünnakuüritused suuremate pingutusteta. Nii palliga mängus kui territoriaalselt mäekõrgust ülekaalu nautinud kodumeeskond tegi olukorra parandamiseks ära kõik oma vahetused, ent tulu need ei toonud. Tulevik nihkus iga rünnakuga Levadia väravale üha lähemale.\n88. minutil sai Vladislav Zanfirov paremal äärel kätte hea diagonaalpalli ning saatis selle kiiresti ja teravalt Levadia väravaesisele. Seal liikus pall läbi nii Levadia kui Tuleviku meeste jalgadest, rohesärkide väravavaht Sergei Lepmets mängis end seda püüda üritades olukorrast välja ning samal ajal, jalg ees, olukorda lennanud Levadia kaitsja Markus Jürgenson rammis mänguvahendi oma väravasse. Tulevik tuli taas lõpuminutitel tippmeeskonna vastu kaotusseisust välja: 1:1.\nKolme lisaminuti jooksul üritas Levadia päästa, mis päästa oli, teenitud nurga- ja karistuslöögid tõrjuti aga Tuleviku trahvikastist välja. Viimasel lisaminutil üritas Gando Biala karistusalas vea teesklemisega penaltit teenida, ent väljakukohtunik Kristo Tohver, kes on küll suur teatrisõber, Gando etenduskunsti suuremat hinnata ei osanud ega tahtnud. Kohtuniku taskust tõusis hoopis kollane kaart ning Gando, kel oli selles mängus juba üks hoiatuskaart hingel, nägi enda eest välkumas ka punast kaarti ning pidi väljakult lahkuma.\nKohe kõlas Tohveri lõpuvile ning Viljandi esindusmeeskond teenis raskest mängust mesimagusa ja kullakangi kaalus viigipunkti, mis tähistas Tuleviku kaotusteta seeria venimist juba viie mängu pikkuseks. Ühtlasi suurendas see Tuleviku "õhuvahet" tagaajajatega viiele punktile ja viljandlased jätkavad turniiritabelis kindlalt seitsmendal reas. Levadiale oli viik aga sama hästi kui kaotus, sest ta jätkab teisel kohal ja teda edestab meistrivõistluste hetkeliider Tallinna FC Flora nüüd ühe vähem peetud mängu juures kahe punktiga.\n"Sellised mängud on, midagi pole teha, alati Taaveti ja Koljati võitlus. Oleme tänavu näidanud, et suudame endast suuremaid ja tugevamaid valusalt hammustada, ja täna tegime seda taas," rääkis Post kohe pärast Viljandisse tagasi jõudmist. "Lühikese aja jooksul kahelt tippmeeskonnalt kaotusseisust punktide võtmiseks (mõne vooru eest võitles Tulevik võõral väljakul viigipunkti välja Nõmme Kalju käest, seda samuti mängu üleminutitel ja kaotusseisust – toimetus) peab olema meeskonnas sisu ja meie mängijad on näidanud, et seda Viljandi poistes jagub."\nMis oli tänase viigimängu võti? Peatreener nentis, et ennekõike kaitseliini ennastsalgav mäng, kuid lisas, et suurt rolli mängis ka vastase mängujoonise põhjalik analüüsimine.\n"Teadsime, kuidas Levadia mängib ja mida ta tahab teha, ning vastavalt sellele olime välja töötanud oma plaani tänaseks mänguks," kõneles Post. "Jäime küll kaotusseisu, aga pead ei kaotanud ning mehed pidasid mänguplaanist eeskujulikult kinni ja tegid seda kuni lõpuvileni. Kaitse pidas, Paplavskis ei pidanud väravasuul ühtki olulist tõrjet tegema ja suutsime Levadia käigud kinni hoida. Kõik minu mehed, kes täna platsil käisid, andsid endast kõik ja keegi ei hoidnud midagi tagasi, kiituse on kõik mehed ära teeninud."\nPost lisas, et omajagu oli hea tulemuse sünni juures ka õnne. "Oli! Oli õnne! Aga pean seda ausalt öeldes ka õiglaseks, sest kui võtta arvesse, kui ropult on meil tänavu ebaõnne olnud ja kui palju mänge oleme lollidest juhustest käest lasknud, siis oli ka viimane aeg, et õnn meile naerataks," ütles Post muiates.\n14. septembril kell 13 A. Le Coq Arenal\n52. Rasmus Peetson - 88. omavärav Markus Jürgenson