Munad - kas ohtlik kolesteroolipomm või supertoit? - Toitumistarkus\nOlgu keedetud, pošeeritud või munapudru kujul, muna on tervisetoit. Seda võib kindlameelselt väita nii sinna kätketud kvaliteetse valgu tõttu (muna on täiusliku valgu võrdkuju), kui ka munades sisalduva letsitiini ja antioksüdantide pärast. Munas on palju fosforit, kaltsiumit, magneesiumit, fluori, joodi, seleeni, vaske, tsinki ja mangaani. Samuti leidub seal eeskujulikus proportsioonis kõiki üheksat kehale vajalikku asendamatut aminohapet, hulgaliselt mineraale ja rasvlahustuvaid vitamiine. Teisisõnu kõike seda, mis on vajalik uue elu alguseks.\nVahepeal võimutsenud kolesteroolikartuse aeg, mil soovitati süüa vaid munavalgetest tehtud omletti, on praeguseks õnneks mööda saanud, seda enam, et just munakollases peituvad ju rasvlahustuvad vitamiinid (D, E, A). Vastupidiselt varasematele hirmudele ei tõsta munad LDL kolesterooli. Südamevaenulikult toimivad hoopis valmistoitudes sisalduvad transrasvad ja Omega 6 rasvhappeid sisaldavate rafineeritud päevalille-, maisi-, soja-, rapsiõlide jms liigtarbimine.\nMunad kaitsevad ajufunktsioone\n„Õnnelike“ ehk vabalt peetavate kanade munad sisaldavad rohkesti Omega 3 rasvhappeid, D- ja B12- vitamiini ning koliini, mis on tõeliseks kingituseks ajule. Koliinil ehk B4-vitamiinil on oluline roll paljudes metaboolsetes protsessides, ühtlasi toimib see närvivahendusainena. Koliin parandab mälu ja kognitiivseid funktsioone.\nVitamiin B12 on aju normaalseks tööks ülioluline. Uuringud on näidanud, et B12 puudus võib viia ajurakkude kokkutõmbumiseni, mis suurendab eelsoodumust haigestuda Alzheimeri tõppe ja dementsusesse. Omega 3 rasvhapped ja D-vitamiin aitavad parandada ajufunktsioone ja mälu, vähendada depressiooni ja ärevustunnet.\nMunad aitavad püsida õiges kaalus\nKuna muna on täiuslik proteiiniallikas, siis annab see rohkesti energiat ning aitab ka kõhul kauem täis püsida. Munad ei tekita veresuhkru kõikumisi, vaid tagavad stabiilse energianivoo pikaks ajaks.\nVeelgi enam, ajakirjas Network Health Dietitian avaldatud uurimuses leiti, et munas peituvad spetsiifilised valgud, mis suruvad näljatunnet maha rohkem kui mõni teist tüüpi proteiin. Seega aitavad munad kergendada ka kaalujälgimist.\nMunades peituv biotiin (B7-vitamiin) mängib olulist rolli glükoosi ja rasvhapete ainevahetuses ning aitab tasakaalustada vererasvade taset.\nKaitsevad silmade tervist\nMunad sisaldavad rasvlahustuvaid karotenoide luteiini ja zeaksantiini, mis tulevad eriliselt kasuks maakula degeneratsiooni ennetamisel ja vähendavad katarakti riski.\nAntud ühendite antioksüdantne efekt aitab tugevdada võrkkesta ja kaitsta silmi vabade radikaalide poolt tekitava kahjustuse ning päikese ultraviolettkiirguse eest. Luteiini leidub ka rohelises lehtviljas, kuid seoses rasvhapetega omastab organism neid ühendeid paremini just munadest.\nMune peetakse nende kõrgkvaliteetse valgu sisalduse tõttu suurepäraseks toiduks ka neile, kes on huvitatud lihaste kasvatamisest. Teatavasti on valgud lihaste ehitusmaterjaliks ja munavalges olev albumiin on aine, mis stimuleerib täiendavalt valgu imendumist ja lihaskasvu.\nKuumtöötlemine muudab valgud küll kehale halvemini omastatavaks, kuid salmonella kartusest ajendatuna ei soovitata mune siiski päris toorelt süüa. Praemunadele võiks eelistada lühiajaliselt keedetud mahemune, kus säilivad ka kuumatundlikud Omega 3 rasvhapped.\nMunad parandavad tuju\nMunad on rikkad B12 vitamiini poolest ja aitavad seega kaasa nii hea tuju säilimisele kui parema stressitaluvuse tekkimisele. Samuti sisaldub munades teisi B-vitamiine (B6 ja folaat), mis on olulised ühendid emotsionaalse heaolu säilitamiseks.\nLisaks muule sisaldab munakollane letsitiini, mis aitab kolesteroolitaseme tasakaalustamise kõrval stabiliseerida ka tuju. Munades on rohkelt aminohappeid metioniini ja tsüsteiini, mis on teadupärast olulised depressiooni ja ärevustunnete leevendamiseks. Munaputru peetakse seetõttu sõna otses mõttes nn. lohutustoiduks, mis tekitab kehas turvalisuse ja kaitstuse tunde.\nMuna paneb kasvama juuksed ja küüned\nJuuksed ja küüned on tehtud valkudest, seega hoiab muna kvaliteetvalk neid terve ja tugevana. Lisaks sisaldab muna ka H-vitamiinina tuntud biotiini, mis on üks vähestest väävlilt sisaldavatest vitamiinidest. Väävel teatavasti on oluline nii kollageeni, elastaani kui juuste kasvuks vajaliku keratiini tootmiseks.\nJuustekasvu kiirendamiseks soovitatakse teha juustemaski, mis koosneb 1 spl ekstra virgin oliivõlist ja 1 toorest munast. Kandke mask juustele ja pange pähe vannimüts ning katke see rätikuga. 30 minuti pärast loputage mask maha ja peske pea (eelistatavalt mahešampooniga). Pehmete, toidetud ja säravate juuste saamiseks võiks seda maski teha 2-3 korda kuus.\nMunad kaitsevad vähi vastu\nAlberta Ülikooli uurijate väitel on munal antioksüdantsed omadused, mis taandavad vähitekke riski ja hoiavad südame-veresoonkonna haiguste eest. Munakollased sisaldavad kahte aminohapet, trüptofaani ja türosiini, millel on vabu radikaale pärssivad omadused. Kahjuks vähendavad neid kasulikke omadusi nii keetmine kui praadimine.\nSamas annab The Journal of the Federation of American Societies for Experimental Biology teada, et munade tarbimine vähendab rinnavähki haigestumise riski 24% võrra, kuna neis sisalduv koliin (B4 vitamiin) aitab tagada rakkude normaalse funktsioneerimise ja vältida rakumutatsioone.\nMunad aitavad kaasa raseduse normaalsele kulgemisele\nMune peetakse rasedusaegseks tervisetoiduks, kuna munas olev koliin (B4-vitamiin) aitab vähendada veel sündimata lapse riski haigestuda tulevikus mentaalsetesse ja kroonilistesse haigustesse. Koliini leidub peale munade ka lihas, pähklites, ubades ja teistes valgurikastes toitudes.\nKoliin mängib olulist rolli loote aju arengus ja aitab ära hoida sünnidefekte. Kaks muna tagavad peaaegu poole rasedale ja rinnaga toitvale naisele sobivast päevasest koliinikogusest. Samas soovitatakse lapseootusajal igaks juhuks hoiduda tooreste ja poolkõvade munade söömisest.\nMunad tugevdavad luid\nMunad aitavad hoida luid ja hambaid tugevana, kuna nad sisaldavad fosforit, D-vitamiini ja kaltsiumit. On ammu teada fakt, et kaltsium hoiab luud tugevana, kuid kas teadsite, et just D-vitamiin on see, mis orkestreerib kaltsiumi imendumist soolestikus?\nD-vitamiin stimuleerib luude kasvu ja selle vitamiini puudus tekitab luude vananemisilminguid. Luude tugevdamiseks ja õige tiheduse saavutamiseks teeb kaltsiumiga koostööd ka munas leiduv fosfor.\nMunad aitavad akne vastu\nMunas sisalduv biotiin ja väävel aitavad kiirendada kvaliteetse kollageeni teket ja aknest puretud nahal paraneda. Munavalget võib kasutada näomaski tegemiseks, kuna see imeb endasse ülemäärase rasu, pinguldab nahka ja ahendab poore. Samas aitab munavalge pleegitada aknearme ja iluvigu.\nKõige lihtsam on munavalge lihtsalt vahtu lüüa ja näole kanda. Maski võiks peale jätta 10-20 minutiks, seejärel tuleks see leige veega maha pesta. Nahk on rahulik, siidine ja toidetud.\nMunade valimisel eelistage võimalusel kindlasti vabalt peetavate kanade mune, kuna need erinevad puuri kätketud kanade munadest nii toitainelise profiili kui energeetika poolest. On juhtumeid, kus munaallergiaga kimpus olevatel inimestel ei väljendu allergia juhul, kui nad söövad mune kanadelt ” kes on näinud päikest ja tundnud isiklikult mõnda kukke”:)\nPostituse rubriik on Nõuanded, Retseptid, Tervis, Toiduained, Uuringud ning märksõnadeks on akne, D-vitamiin, depressioon, koliin, muna, rinnavähk, trüptofaan.


- Ewl kaalulangus\nPatsiendid kaugmetastaasid üldtunnustatud neoperabolnymi ainult tervislikel põhjustel nad teostavad tungivat kirurgia, sekretsiooni maos, toode kaalulangus. Diverticulum on valdavalt sooletraktis esinev soole limaskesta väljasopistis, Sümptomid: Krooniline perioodiline kõhulahtisus, kõhnumine, kaalulangus. Nüüd eraldatakse magu vahetult söögitoru all.\nKelle jaoks sobib biliopankrease diversioon?\nKelle jaoks biliopankrease diversioon ei sobi? Biliopankrease ümbersuunamise efektiivsus Biliopankrease ümbersuunamise eelised võrreldes teiste protseduuridega Menetluse puudused ja kõrvaltoimed Biliopankrease ümbersuunamine: riskid ja komplikatsioonid Dieet ewl kaalulangus operatsiooni Mis on biliopankrease diversioon?\nMõiste "biliopankrease ümbersuunamine" all mõeldakse seda, et sapi bilis ja kõhunäärme kõhunääre seedetrakti erituvad dieedipudrud ainult peensoole alumises osas. Selle ewl kaalulangus ewl kaalulangus toitainete lagunemine takistatud ja peensoolest verre imendub neid oluliselt vähem. Biliopankrease teisendus põhjustab tavaliselt rasvumisega patsientide kehakaalu eriti olulist vähenemist.\nRahvusvaheliselt on standardne protseduur biliopankrease jagunemine, kuid Saksamaal pole see vaevalt omaks saanud. Mis juhtub biliopankrease ümbersuunamise kaudu? Toimimispõhimõte põhineb peamiselt operatsiooni tahtlikult põhjustatud malabsorptsioonil - tehnilisel mõjul toitainete halb omastamine soolestikust. Tavaliselt seguneb kaksteistsõrmiksooles maost tulev chüüm kõhunäärme ja sapipõie seedeensüümidega.\nSeeläbi jagunevad toitained ning need imenduvad soole limaskesta ja suunatakse vereringesse. Biliopankrease ümbersuunamine tutvustab neid esmalt peensooles palju kaugemal. Ainult siit segage nii toidupuder ja seedemahlad. Seega on toidu lagunemiseks ja imendumiseks vaja vaid lühikest osa soolestikust ja palju vähem aega - suur osa toitaineid rändab ewl kaalulangus seedimata ja eritub väljaheitega.\nBeriberi vana haiguse nüüdisaegsed põhjused haigusjuhu näitel\nKuid kaalu vähendamine ei tulene ainult üksi imendumisest. Teine toimimispõhimõte on nn piirang: biliopankrease jagunemisel väheneb muu hulgas kõht märkimisväärselt. Ewl kaalulangus vähenenud mahu piirangu tõttu toidetakse palju kiiremini ja seetõttu sööb see vähem. Biliopankrease ümbersuunamise protseduur Põhimõtteliselt eristatakse operatsiooni kahte varianti: ainus biliopankrease diversioon Parimad rakendused kaalulanguse abistamiseks ja biliopankrease diversioon kaksteistsõrmiksoole lülitiga BPD-DS.\nBPD korral vähendatakse mao mahtu umbes kuni milliliitrini. Teisest küljest vähendatakse BPD-DS puhul magu niinimetatud "mao varrukasse", mille maht on ainult umbes kuni milliliitrit. Küüm ei kandu seega takistusteta jääkmaost soolestikku, vaid väljub aeglasemalt ja pidevalt püloori kaudu soolestikku. See vähendab märkimisväärselt nn dumpingu sündroomi riski nikki websteri kaalulangus allpool.\nBiliopankrease ümbersuunamise ettevalmistamine Enne protseduuri on oluline teha gastroskoopia, et välistada mao ja kaksteistsõrmiksoole tõsised haigused. Samuti tuleks teha kõhupiirkonna ultraheli, et tuvastada kõik olemasolevad sapi äravoolu häired - näiteks sapikivid. Sapikivide avastamisel eemaldatakse sapipõis tavaliselt ewl kaalulangus biliopankrease ümbersuunamise ajal, kuna hiljem, kavandatud kaalulanguse ajal, võivad kiiresti tekkida täiendavad kivid, mis põhjustavad väga sageli sapipõie ja sapijuha põletikku.\nEnamikul juhtudel on enne operatsiooni vajalik ka ewl kaalulangus EKG ja kopsufunktsiooni uuring. Pilt 1 st Mao vähendamine - mis saab edasi? Mao kirurgia on paljude ülekaaluliste inimeste viimane abinõu, et kaalus märkimisväärselt ja püsivalt kaotada. Millised meetodid on olemas?\nKas olete sellega tõesti sale? Ja millised on riskid?\nSiit leiate torusid, maopalli ja möödavoolusid. Pilt 2 13st Seedepall - toitu pole Mao mahu vähendamiseks on suhteliselt leebe meetod maomahla. See sisestatakse söögitoru kaudu, kui see on tühi ja kateetri ewl kaalulangus veega täidetud.\nSeejärel toidetakse patsienti palju kiiremini. Balloon tuleb siiski kuue kuu pärast eemaldada, nii et see ei kahjustaks. Mõnel juhul lõhkeb see enneaegselt. Kaalulangus, mida on võimalik saavutada, on 10 kuni 20 kilo. See asetseb väljastpoolt mao ülemise osa ümber.\nSee vähendab ewl kaalulangus läbilaskevõimet ja aeglustab toidu transportimist. Maolint võib jääda kehasse, kuid seda saab ka uuesti eemaldada. See kulub rohkem kui maopalliga - kuid kõige ewl kaalulangus umbes 50 protsenti liigsest massist.\nKellel tuleks bariaatrilist operatsiooni vältida? Ilmar Kaur Põhja-Eesti Regionaalhaigla\nTavaliselt ewl kaalulangus nii ei lähe. Pilt 4 13st Ei sobi kõigile Probleemse mao anatoomiaga inimestele, aga ka sellistele söömishäiretele nagu liigsöömine või buliimia, see meetod ei sobi.\nLisaks operatsiooniriskidele võib mao vooderdamine põhjustada ka muid tüsistusi, näiteks metsa- või söögitoru punnimine, manseti libisemine või kõhu põletik. Seetõttu sobib ainult natuke ja patsient tunneb end kiiresti täis.\nNii et startite kiiresti ja rohkem kui maolindiga. Realistlik on ülekaalu vähendamine 60—70 protsenti. Samuti paranevad rasvumise komplikatsioonid, nagu 2.\nPilt 6 13st Tagasi ei pöörata See sekkumine on pöördumatu. Tavaliselt tähendab see, et te ei saa enam kunagi tavalisi portsjone süüa. Neid, kes oma dieedile suurt tähelepanu ei pööra, ähvardab toitumisvaegus. Mõnel juhul võib kõht tahtmatult laieneda. Ja muidugi võivad ilmneda tavalised kirurgilised riskid, näiteks verejooks ja infektsioon. Peensool õmmeldakse söögitoru all olevasse pisikesse jääkmakku.\nToit möödub maost ja kaksteistsõrmiksoolest. Seedemahlad sisenevad peensooles hilja ja läbikäik, kuhu toitained võivad kehasse sattuda, lüheneb.\nSee tähendab, et vähem kaloreid on omastatud ja kulutatud. See on rasvumisoperatsioonidel kõige keerukam ja samal ajal kõige tõhusam operatsioon. Magu on drastiliselt vähenenud. Kuna sapi ja kõhunääre ewl kaalulangus väga hilja, ei saa enamikus peensooles toitu võtta. Pilt 9 13st Neelake pillid kogu eluks Ka mao ümbersõit ja biliopankrease jagunemine on pöördumatud - ja ta on drastiline füüsiline sekkumine.\nKuna vitamiine ja mikroelemente imendub vähem, peab patsient need alla neelama ja osaliselt süstima. Lisaks ähvardab puhitus, kõhulahtisus ja rasvane väljaheide ebasobiva söögi ja isegi ümmarguse jäätmete tekkega äkilise evakueerimise korral dumpingu sündroom.\nPaljud rasvunud suudavad kaalust alla võtta märkimisväärselt ja püsivalt. See tuleb elukvaliteedile suuresti kasuks: nad on paigaldatavad, enesekindlamad ja neil on vähem eelarvamusi, millega toime tulla. Ennekõike on aga kasu tervisele. Südame-veresoonkonna haiguste ja vähi risk langeb. Kõrge vererõhk või II tüüpi diabeet võib isegi jälle kaduda. Ewl kaalulangus suurem on protseduur, seda tõhusam see on - kuid seda tõsisemad on võimalikud tüsistused ja mõnikord ka elukestvad "kõrvaltoimed".\nJa mõnel patsiendil jätkub kaalust alla võtmine hoolimata operatsioonist: isegi väikese kõhuga saab üle kalli kalorisisaldusega vedelate või mushiliste toitudega. Kuna emotsionaalseid probleeme, mis on sageli seotud asjaoluga, et inimesed suurenevad tugevalt, ei saa operatiivselt lahendada.\nBariaatriline kirurgia by Raoul Kuklane\nKui söömine hingetoetusena ära langeb, võib järjekordne problemaatiline käitumine kiiresti edasi liikuda. Näiteks pole alkoholi kuritarvitamine pärast maovähendamist haruldane.\nViews: Transcription 1 Beriberi vana haiguse ewl kaalulangus põhjused haigusjuhu näitel Peeter Saadla 1, Ülle Krikmann 2, Aet Lukmann 3 Eesti Arst ; 93 10 : Saabunud toimetusse: Avaldamiseks vastu võetud: Avaldatud internetis: TÜ Kliinikum sisekliinik, 2 TÜ närvikliinik, 3 TÜ Kliinikumi spordimeditsiini ja taastusravi kliinik Kirjavahetajaautor: Peeter Saadla Võtmesõnad: tiamiin, beriberi, Wernicke entsefalopaatia -vitamiin tiamiin on elutähtis vitamiin, mis tagab närvirakkude stabiilse energeetilise taseme. Normaalse mitmekülgse toitumise korral ei teki organismis tiamiinidefitsiiti.\nSeetõttu on oluline psühholoogiline eel- ja järelhooldus. Ja nad on märkimisväärsed. Mida paljud ei arva: Lisaks võivad tüsistuste tõttu tekkida kulud.\nlittle Singham versus chappn Chori new episode\nSamuti ei vastuta kassaaparaatide eest - nagu ka kõigi kosmeetiliste toimingute alla liigitatud operatsioonide eest. Äärmuslikel juhtudel võivad need moodustada mitu korda rohkem kui sekkumine maksab. Operatsiooni aegumine Biliopankrease ümbersuunamine toimub nüüd valdavalt minimaalselt invasiivse operatsioonina. Selles protsessis, mida nimetatakse ka "võtmeaukude tehnikaks", pole kõhu sisselõiget vaja.\nSelle asemel viiakse kirurgilised instrumendid ja väike spetsiaalne kaamera kõhu kaudu mitme väikese sisselõike kaudu. Minimaalselt invasiivsel kirurgil on üldiselt väiksem kirurgiline oht kui avatud kirurgilisel operatsioonil ja seetõttu sobib see eriti rasvunud patsientidele, kellel on juba märkimisväärselt suurenenud kirurgiline risk.\nBiliopankrease ümbersuunamine toimub mitmes kirurgilises etapis.\nÜldnarkoosi ajal lisab kirurg instrumendid ja valgusallikaga kaamera kõhuõõnde mitme naha sisselõike kaudu. Operatsiooni käigus viiakse kõhuõõnde ka gaasiline süsinikdioksiid, nii et kõhupiirkond tõuseb elunditest pisut üles ja kirurgil on parem nähtavus ning kõhuõõnes on rohkem ruumi.\nNüüd eraldatakse magu vahetult rasva kadu all. Nii et söögitoru otsa jääb ainult väike järelejäänud magu maokott. Ülejäänud maoosad eemaldatakse. Kaksteistsõrmiksoole lülitiga biliopankrease ümbersuunamisel kaldub maokoti asemel kõrvale veelgi tunduvalt väiksema mahuga nn torukujuline magu.\nJärgmisena lõikab kirurg peensoole umbes 2,5 meetrit enne käärsoole algust. Alumine osa ewl kaalulangus nüüd üles ja õmmeldakse otse kõhukotti või toru makku.\nPeensoole ülemisel osal pole maoga mingit ewl kaalulangus ja see teenib tulevikus ainult sapi ja kõhunäärme seedetrakti eritisi. Nüüd lastakse ta peensoolde ewl kaalulangus 50 sentimeetrit jämesoolast kõrgemale ja õmmeldakse.\nTavaline peensoole tükk, milles toiduosakesed ja seedemahlad segunevad, on mitme meetri ewl kaalulangus vaid umbes poole meetri pikkune. Ewl kaalulangus sellest ei piisa enam toidukomponentide täielikuks lagunemiseks ja imendumiseks, suunatakse need peamiselt seedimata jämesoolde, mis omakorda omastab vaevalt toitaineid.\nSest see teenib ennekõike seeditud toidu paksenemist. Operatsiooni kestus, haiglaravi ja töövõimetus Biliopankrease diversioon ewl kaalulangus umbes kaks kuni kolm tundi ja see viiakse alati läbi üldnarkoosis. Operatsioon nõuab tavaliselt haiglas viibimist umbes kaheksa päeva - üks ettevalmistamiseks ja seitse meditsiinilise vaatluse lõpetamiseks pärast protseduuri.


Millised on torude suurused erinevatel eesmärkidel - Assamblee 2021\nTerastorud on palju sorte, millest igaüks sobib teatud ülesannete lahendamiseks. Torude rakendusala sõltub väga tihti nende suurusest, mida omakorda reguleerivad asjakohased standardid. Terastorude suurust reguleerivatest standarditest ja nende ulatuse kohta käsitletakse käesolevas artiklis.\nPikisuunaliste keevistorude peamine kasutusala on tehnoloogilised torujuhtmed, mis on kavandatud keskmise sisemise surve jaoks, kuid vajaduse korral sobivad ka metallkonstruktsioonide paigaldamiseks.\nSelle meetodiga loodud terastorude standard määratakse järgmiselt:\nKeevitatud pikisuunaliste torude tootmise tehnoloogilised omadused on reguleeritud GOST 10704-91;\nStandardi kohaselt võib seda tüüpi toru välisdiameeter varieeruda vahemikus 10-1420 mm ja seina paksus 1 kuni 32 mm;\nTooted, mille läbimõõt on kuni 426 mm, saab toota nii mõõtmelistel kui mittemõõtmelistel vormidel ning suurema läbimõõduga terastorude pikkus võib olla ainult mittemõõtmeline;\nLisaks traditsioonilistele torudele võib tootmisel ka tugevdatud keevisõmblusega tooteid luua, kuid antud juhul reguleerib GOST 10706 tootmisprotsessi ja torude mõõtmeid.\nTerastorude jaoks on veel üks tähtis punkt - argoonuhkru või induktsioonkeevituse abil saab luua sirge õmbluse. Esimesel juhul saadakse usaldusväärsem ühendus, kuid teine meetod on palju odavam ja kiirem.\nSpiraalsed keevitatud elektripumbad\nSpiraaltorude mõõtmed on järgmised:\nToru suurused ja nende tootmistehnoloogia on määratud GOST 8696-74;\nTerasest spiral-keevitatud torude välisläbimõõt varieerub 159-2520 mm ja seina paksus varieerub 3,5-25 mm (vt ka: "Steel Pipel Size Chart - milline on nende torude läbimõõt");\nSelle meetodiga saadud terastoru tüüpiline pikkus võib olla 10-12 meetrit.\nSelliste torude ja pikisuunaliste torude peamine erinevus seisneb selles, et tootmisprotsess hõlmab töödeldava detaili eelvaltsimist spiraalselt enne keevitamist. Selle teguri tõttu saavutatakse mõnevõrra suurem rõhk, mis talub sellist toru.\nStandardis sätestatakse eraldi klausel, et selle mõju ei kohaldata gaasijuhtmete ja õli magistraaljuhtmete torude suhtes. Praktikas mõjutab see reegel vaid vahemikku - saadud tooteid kasutatakse edukalt küttekaablite, veeliinide ning nafta- ja gaasijuhtmete ehitamisel.\nSelle tüüpi terastorude pikkused on järgmised:\nKuumvaltsitud torude tootmistehnoloogia ja standardmõõdud on reguleeritud GOST 8732-78;\nVäline läbimõõt varieerub 20-550 mm ja seinte paksus võib olla 2,5 kuni 75 mm paksune;\nTorud võivad mõõta ja mõõta pikkust, mis varieerub 4-12,5 meetrini.\nSelle meetodi abil toodetud õmblusteta terastoru mõõtmed võivad standardtoodetest erineda. Äärmuslikel juhtudel võetakse kalibreeritud tühi, mille sees puuritakse läbiv auk ja tulemuseks on eriti paksude seintega toru. Vaata ka: "Mis on terasest õmbluseta torud - omadused, tootmismeetodid?"\nÕmbluseta kuumvaltsitud torude peamised rakendused on kaks:\nKõrgete nõudmistega õmbluse kvaliteedile ja vähimatki lekke vastuvõetamatusele. See nõue on tihti torujuhtmete korraldamisel, mille kaudu mürgiseid kemikaale transporditakse.\nTorujuhtme töö ajal väga kõrge rõhu tingimustes. See juhtum puudutab enamasti naftatööstust, energia- ja hüdrosüsteeme. Arvestades kuumvaltsitud õmbluseta torude seina tohutut paksust, langevad nad selles kohas õigel hetkel. Vt ka: "Tüübid õmblusteta torude, eriti tootmise ja kasutamise."\nÕmbluseta külmvormitud torud\nSellisel juhul on torude mõõtmete reguleerimine järgmine:\nKülmvormitud terastorude tootmine on määratud GOST 8734-75;\nKülmvaltsitud toodete välimine läbimõõt võib olla 5 kuni 250 mm ja seina paksus 0,3 kuni 24 mm;\nSeda tüüpi terastorud on jaotatud eriti paksudeks, paksudeks, õhukese seintega ja väga õhukese seinaga ning klassifitseeritakse vastavalt välisläbimõõdu ja seina paksuse suhtele (vt ka: "Millised terastorude diameetrid on - tüübid ja omadused");\nTorud diameetriga alla 20 mm klassifitseeritakse eraldi;\nValtsitud toru mõõtmed on üsna erinevad - mõõdetud pikkus on 1,5 kuni 11,5 meetrit ja mõõdetud pikkus on 4,5 kuni 9 meetrit.\nSujuvat toru kasutatakse sagedamini nendes piirkondades, kus on vajalik torujuhtme suur usaldusväärsus ja lekete puudumine. Erinevalt kuumvaltsitud torudest on külmvaltsitud torud paremini sobivad sellistes olukordades, kus tugev tugevus peab käima käsikäes, vähendades konstruktsiooni kaalu - see on vajalik autode, lennukite ja laevade kokkupanemisel ning seda kasutatakse sageli keemiatööstuses.\nVesi ja gaasitorud\nSellisel juhul on standardtorude suurused ja standardid sellised:\nVee- ja gaasitorude tootmist reguleeriv standard - GOST 3262-75;\nTorude välisdiameeter võib olla 10,2 mm kuni 165 mm, seina paksus varieerub vahemikus 1,8 kuni 5,5 mm;\nSõltuvalt seina paksusest eristatakse kergeid, tavalisi ja tugevdatud tooteid;\nVee ja gaasitorude pikkust saab mõõta ja mõõta, kuid mõõtmed ise on samad - 4-12 meetrit;\nStandardis võetakse arvesse tsingitud torude tootmist, kuna need on vajalikud veetorude paigaldamiseks ja võimaldavad saavutada maksimaalset jõudlust ja töökindlust.\nVee- ja gaasitorude valimine eraldi kategooriasse nende toodete ulatuse tõttu. Tehniliselt on need tavalised pikisuunalised torud, mis on loodud elektri keevitamise teel, kuid klassifitseerimiseks tundus see endast palju mugavam käsitleda eraldi materjalina.\nSeda materjali kasutatakse peamiselt gaasivõrkude ja veetorude paigaldamisel. Loomulikult saab selliseid torusid kasutada ka teistes valdkondades, mis ei pane materjalile erinõudeid, kuid siis peate alustama selliste kulude põhjendamisest.\nArtiklis vaadeldi terastorude peamist suurust ja nende ulatust. Saadud teadmised ei ole ammendavad - spetsiifilisemaks on tasub lugeda artikleid, milles kirjeldatakse üksikasjalikult erinevaid torusid. Väga kasulik on terasest torude suuruste tabel, milles kirjeldatakse üksikasjalikult kõiki nende sorte.\nArtiklis vaadeldakse terastorude võimalikke suurusi, nende valmistamise standardeid ja alasid, kus saab vastavaid torusid kasutada. Me kaalume elektri keevisõmblusi pikisuunalised ja spiraalkeevitatud torud, kuumvaltsitud ja külmvaltsitud õmblusteta torud, samuti vee- ja gaasitorud. Nimekiri ei väida end olevat täielik, kuid see hõlmab kõige populaarsemaid torude liike, millel on suurepärased võimalused parandamise või ehitamise käigus.\nKeevitatud pikisuunalised torud valmistatakse vastavalt standardile GOST 10704-91;\nTerastorude standardseid suurusi reguleeritakse standardiga: välisläbimõõt 10-1420 millimeetrit, seina paksus 1 kuni 32 millimeetrit;\nTorud läbimõõduga kuni 426 mm on valmistatud mõõdetud ja mõõdetud pikkusest; suure läbimõõduga toru suurusega üle 426 mm toodetakse ainult mõõdetud pikkusest;\nVõimalik on armeeritud õmblustega torude tootmine; Sel juhul reguleeritakse nende tootmist mõne teise standardiga - GOST 10706.\nPange tähele: pikisuunalised keevitatud torud võivad olla kaar-keevitatud argooniga (TIG) ja kõrgsagedusliku induktsioonvooluga (HF).\nEsimesi peetakse mõnevõrra vastupidavamaks; kuid viimased on kõrgema keevkiiruse tõttu oluliselt odavamad (HF on umbes 20 korda kiirem).\nEnamasti töödeldakse mõõduka rõhuga torujuhtmeid. Midagi ei takista siiski pikisuunaliste torude kasutamist metallkonstruktsioonide loomisel.\nSisemise pinna vaatamisel vaadeldakse torustiku teljega paralleelset õmblust.\nSpiraaliga keevitatud elektripliit\nSpiraalsete seinte torud valmistatakse vastavalt standardile GOST 8696-74;\nNagu võite arvata, on nende peamine erinevus sirge õmbluse poolest sellest, et lamedal tootel on rullid toru kujul spiraal ja keeb. See tagab toru võime taluda suuremat rõhku;\nVastavalt standardile on terastoru mõõtmed järgmised: välisläbimõõt 159-2520 mm, seina paksus 3,5-25 mm;\nStandardis täpsustatakse, et käesolevat standardit ei kohaldata nafta- ja gaasijuhtmete kapitaalterastele.\nSee erinevus kehtib ainult torude segu kohta. Tootmisviisi vaatepunktist saab spiraalkeevitatud torusid kasutada elektrivõrkude, põhivõrkude ja nafta- ja gaasijuhtmete kütteks. Mida me näeme.\nSpiraal toru on ka lihtne õppida\nÕmbluseta kuumad vormid\nKuumvaltsitud õmbluseta torud valmistatakse vastavalt standardile GOST 8732-78;\nTootmismeetod võimaldab valmistada väga suure seinapaksusega torusid, mida me täheldame: kuum deformeerunud terastorude suurused on vahemikus 20 kuni 550 mm, mille seinapaksus on 2,5 ja muljetavaldav 75 millimeetrit;\nTorud võivad olla mõõdetud pikkusega 4-12,5 meetrit või mõõtepikkus samas vahemikus.\nKoostöös kliendiga saab valmistada peaaegu igasuguse diameetriga ja seinapaksusega torusid; eriti paksusega seinaga torud valmistatakse lihtsalt puurides kalibreeritud tühjaks piki pikitelge.\nKui torujuhe peab vastu pidama tohutu survega. See hõlmab nafta- ja gaasi- ning nafta rafineerimis-, energia- ja hüdrosüsteeme.\nKuumvaltsitud õmbluseta torud, mille muljetavaldav maksimaalne seina paksus on selgelt teine juhtum.\nOlles näinud sellist seina paksust, võib eeldada, et see on kuumalt deformeerunud torud.\nVastavalt standardile on külmvaltsitud terastorus järgmised mõõtmed: välisläbimõõt 5 kuni 250 mm, seina paksus 0,3 kuni 24 mm;\nSeal on eriti paksud seinad, paksud seinad, õhukese seintega ja väga õhukese seinaga torud. Toru registreerimise üheks klassiks määrav tegur on selle välisläbimõõdu ja seina paksuse suhe.\nLisaks sellele võetakse torude läbimõõduga alla 20 mm arvesse seina paksuse absoluutväärtust;\nTorud tehakse mõõdetuna pikkusega 1,5 kuni 11,5 meetrit või pikkusega 4,5 kuni 9 meetrit.\nNagu juba mainitud, kasutatakse sujuvaid torusid, kus on vaja erilist töökindlust ja lekke puudumist. Kui kuumvaltsitud torusid nõutakse peamiselt nende väga tugevate ja väga paksude seinte tõttu, siis kasutatakse külmvaltsitud õhukese seina, kus tugevusega peab kaasnema minimaalne kaal: lennunduses, autotööstuses, laevaehituses ja keemiatööstuses.\nVäga nõudlik on ka õhukese seinaga külmvaltsitud torud.\nVesi ja gaasijuhtmed\nVesi- ja gaasitorud on valmistatud vastavalt standardile GOST 3262-75;\nSellisel juhul eraldatakse torud eraldi standardina mitte seetõttu, et need on valmistatud erilisel viisil, vaid nende rakendusvaldkonna tõttu.\nTootmise seisukohast on AIV torud tavalised pikisuunalised elektri-keevitatud torud. Nad töötavad suhteliselt mõõduka survega inseneri süsteemides;\nKäesoleva standardi raames on terastorude standardsegud järgmised: välisläbimõõt 10,2 mm kuni 165 mm; seinapaksus 1,8 kuni 5,5 mm;\nTorud on lihtne, tavalised ja tugevdatud. Need erinevad seinte paksusest;\nVeetorude ja gaasijuhtmete torud on valmistatud mõõdetavatest ja mõõdetud pikkustest vahemikus 4-12 meetrit;\nNäpunäide: korrosioonikindluseta veevooliku toru, hoolimata paljude aastate kogemusest selle kasutamisel külmas vees, ei sobi selle jaoks.\nIdeaaljuhul on nende torude kasutamine üldiselt paremini piiratud gaasiga: vees roostate ja kasvab sees, vähendades läbilaskvust.\nKuid tsingitud torud on väga väärtuslikud materjalid; Selle argumentide vastu võib nimetada ainult keermestatud liitmike komplekti suhtelist keerukust.\nTe ei usu seda, kuid gaasi- ja veetorusid kasutatakse ainult vee- ja gaasijuhtmete jaoks. See muidugi ei sega loovust ja muudab selle kasvuhooneks või stiilseks riidepuuks.\nVesi ja gaasitorud on valmistatud mitte ainult mustast, vaid ka tsingitud.\nIga standardi jaoks on tabel vahemikus kõik need on toodud lisas. Loodetavasti on see artikkel teie jaoks kasulik. Õnne!\nDrenaažipump "Drenaaž" 220/14Veebilehe hinnad on näidatud ilma soodustusteta. Kaupade lõplik hind koos halduriga.Drenaaž 220/14 - sisevee äravool ja ujuklülitiga kanalisatsioonipump.


Jan Szyszko – Vikipeedia\nJan Feliks Szyszko (19. aprill 1944 Stara Miłosna – 9. oktoober 2019) oli Poola metsateadlane ja poliitik, ta kuulus aastast 2001 erakonda Õigus ja Õiglus. 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola keskkonnaminister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).\nTa sündis aastal 1944 Stara Miłosnas (praegu Varssavi linnaosa). Ta lõpetas aastal 1966 metsanduskõrgkooli (Wydział Leśny Szkoły Głównej Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie), aastast 2001 oli ta samas kõrgkoolis professor.\nTa oli aastast 2005 seimi liige. 31. oktoobrist 1997 kuni 19. oktoobrini 1999 oli ta Poola keskkonnakaitse, loodusressursside ja metsanduse minister (Jerzy Buzeki valitsuses). Seejärel oli ta keskkonnaministriks 31. oktoobrist 2005 kuni 16. november 2007 (Kazimierz Marcinkiewiczi ja Jarosław Kaczyński valitsuses). Järgmine kord oli ta keskkonnaministriks 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).\nTa oli abielus ja kahe tütre isa.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jan_Szyszko&oldid=5646640"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:07, 1. juuni 2020.


loterii: Jim Butcher – Hauatagune oht (2018)\nDresdeni kolmas romaan on vast apokalüptilisem kui eelmised kaks, igal juhul peab võlur lähedaste ja enda päästmiseks õige vägevaid jõude ja riukalikke / meeleheitlikke nippe kasutama – ning romaani lõppedes (sest sari jätkub veel mitmete raamatute võrra, eksole, seega pole see mingi spoiler) tekib paratamatult küsimus, kas Dresden käitus enamvähem õigesti, kui tegi seda mida tegi. Kas ühe inimese armastus on väärt niisugust kaost ja hävingut?\nÜhesõnaga, Dresdeni sari läks mitme kraadi võrra tõsisemaks ning esimeste romaanide hooletut killuviskamist on nüüd mitme suurusjärgu võrra vähem: mis nalja sa ikka teed, kui asjad võivad üsna tuksis olla. Sa võid irvitada endaga seotud asjade üle, aga kui su lähedased on sinu pärast ohtu sattunud, tundub nagu veidi sobimatu miskit võluri-komejanti arendada.\nRaske oleks öelda, et tegu oleks maailmataju arendava teosega (no kui sa muidugi usud vampiiridesse ja viirastustesse ja haldjatesse, siis on ehk teisiti) – see on dramaatiline meelelahutus linnafantaasia austajatele. Tänapäev, palju varjatud üleloomulikust tavareaalsuse taga, sorts romantikat. Eks arvatavasti neljanda romaani ilmumisel loeks vast edasi.\n„Kui ma kõnelesin, virvendas miski üle Justine’i näo, ehkki ma ei suutnud otsustada, kas see oli midagi sooja või midagi tulist, vihast. Ta pani silmad kinni ja sõnas: „Siis ta ehk sureb sellest mürgist, mis sul sees on, kui ta sinust joob.“\n„Kurat võtaks. Mingi võimalus peab olema. Veel midagi, mida sa saad mulle rääkida.“\nJustine kehitas õlgu ja raputas väsinult pead. „Me oleme juba surnud, härra Dresden.“ (lk 287)\nkirjutas kolm umbes 19:41\nvaata lisaks: Ameerika, fantaasia, Jim Butcher, madin, olendid, sündmuste horisont


Probleemid Silicone Bundt Pan - Tips for you - Tipsed.Com\nbundt kook pilti Elke Dennis alates Fotolia.com\nSilicone on paindlik materjal, mida kasutatakse küpsetusnõude, sealhulgas Bundt pannid, eriala kook vormi.Pann on kaetud teflon viimistlusega väidetavalt oleks lihtsam unmold kooki pärast see küpsetatud.Silicone küpsetusnõude on ette nähtud ka edendada ka soojuse levimist.Vaatamata oma teatatud eeliseid teatud probleeme on esinenud pagarid kasutades silikooni Bundt pannid.\nÜks laialdaselt kajastatud probleemid on koogid kinni Bundt pan.Vastavalt arvustaja KitchenAid on silikoon bakeware, tema koogid kinni rohkem neid panne kui koogid küpsetatud metallist või klaasist pannide.Teine üksikute leidis, et kuigi ta ei olnud probleeme unmolding kooki, kui ta kooritud pannile külgedel tagasi, pealmine kiht kinni pan.See tegi kooki vähem atraktiivseks, mis on üks põhjusi, miks inimesed kasutavad Bundt pan - muljet külalistele ainulaadne välimusega kook.Ehk Marian burros tema New York Times artikkel silikoon ütles ta p\narim: "stick vastupidavad on parem kirjeldus" (viidates silikoon).Kahjuks määrimine silikooniga üle või pritsides cooking spray ei takista kook kinni.\nEraisikud esines probleeme ebaühtlase toiduvalmistamise kasutades silikooni Bundt pannid.Kuigi kook ilmus teinud teatud osades, teistes osades on vaja rohkem kui küpsetusaeg.Näiteks "hambatikuga test" korduvalt näitaks väljapoole ja kesklinnas kooki tehakse, samas teistes valdkondades kook olid toored.\nKõik silikoon, aga ei ole loodud võrdseks.Mõned tootjad sisestada kiud silikoonist säästa tootmine, kuid see ohustab ka toote kvaliteedi.Väänata lame tükk Bundt pannile ja kui valge tuleb läbi;pan tõenäoliselt on tehtud täiteaine.Puhas silikooni tehtud pan säilitaks oma värvi, kui tema paindunud, kõver ja tõmmatakse.Silicone tehtud täiteaineid ei teosta soojuse ühtlaselt ja tulemuslikkuse koosneb, mis võiks selgitada probleemid seotud ebaühtlane küpsetamine.\nSilicone ei säilitada soojust kui ka metallist või klaasist pannide.Tulemuseks on see, et koogid küpsetatud silikoon Bundt pannid ei pruun või on maakoor.\nSilicone Bundt pannid saab toota põlenud plastikust lõhn, kui ahjus küpsetatud.Lõhn võib olla tingitud silikoon pannid, mis sisaldab täidisena.\nSilicone Bundt pannid discolor korduval kasutamisel.Üksikute avastas silikoon Bundt pannikasutajale avastanud, et küpsetamine koos oma roosa pannid muutis need pruunid ja küpsetamine koos oma punase pannid muutis need mustad.\nKuigi silikoon bakeware on ahi, mikrolaineahi ja külmikus, ei saa kasutatakse pliidi või otsese kuumuse kuna see võib kahjustada panni.\nErinevalt klaasist või metallist Bundt pannid, silikoon pannid ei saa puhastada abrasiivsete seebid või küürimispadjandeid.Silicone Bundt pannid tuleb puhastada kas nõudepesumasinas või leotades neid sooja vee ja seebiga.Lisaks keeb Bundt üle võrdsetes osades äädikat ja vett oli ainult pisut tõhusam vabastades pannid killud kook jääda hallitust.


Pretensioonide käsitlemise kord - IThaldus.ee\n1. IThaldus.ee e-poest ostetud toodete puhul pretensiooni esitamise aeg on vähemalt 2 aastat alates kauba üleandmisest Tarbijale. Teatud toodetel võib olla tootjapoolne lisagarantii.\n2. Kui IThaldus on andnud seadmele müügigarantii, siis tagab IThladus puuduste kõrvaldamise kooskõlas müügigarantii tingimustes tooduga.\n5. IThaldus.ee ei kõrvalda pretensioonide esitamise õiguse ajal ilmnenud puuduseid tasuta, kui see on põhjustatud:\n6. IThaldus.ee tugineb vastutuse kindlaks määramisel tootja volitatud esindaja poolt teostatavale ekspertiisile. Kui ekspertiisi tulemusel selgub, et puudused on põhjustatud eelpool loetletud teguritest, kuid seadme remontimine on võimalik, siis on Tarbijal võimalus tellida tasuline remont. Vedeliku/niiskuskahjustusega ja/või mehaanilise vigastusega seade kuulub ka edaspidi remontimisele üksnes tasulises korras.\n7. Seadmele teostatud ekspertiisi eest tuleb tasuda ekspertiisi tasu kui IThaldus.ee ei ole vastutav seadmel ilmnenud puuduse kõrvaldamise eest ning seadme remontimine ei ole võimalik. Samuti tuleb Tarbijal tasuda ekspertiisi tasu kui seadmel ei tuvastata ekspertiisi (diagnostika) tulemusel puudust ning seade vastab tootja tehnilistele nõuetele.\n9. Kui tarbija ei nõustu IThaldus.ee seisukohaga, tuleb tarbijal tõendada seda, et:\n11. Pretensiooni esitamise õiguse kasutamiseks tuleb saata e-kiri meie klienditeenindusele myyk@ithaldus.ee


www.militaar.net • Vaata teemat - Vene poolel sõdinud meeste hauad\nTänane kuupäev 28 Jaan, 2022 13:43\nVene poolel sõdinud meeste hauad\nTeema pealkiri: Vene poolel sõdinud meeste hauad\nPostitatud: 27 Dets, 2008 13:54\nKas lahingutegevuse käigus ühishaudadesse maetutele korraldati hiljem ümbermatmisi ning mis põhimõttel ja kes seda tegid? Asi nimelt selles, et minu vanaonu ja mitmed teisedki mehed on punaväe dokumentide järgi maetud Sõrve poolsaarele Üüdibe külla vennashauda. Tänapäeval on lähim tähistatud haud sellest kohast mõned kilomeetrid eemal Massinõmme surnuaial, kuid selle juures olevatel kividel minu vanaonu nime ei ole. Kummaline, et mehed maeti maha ja nimede jäädvustamine sai privileegiks vaid osadele neist.\nVõi kuidas asjalood tegelikult olid?\nPostitatud: 27 Dets, 2008 19:21\nJust loen raamatut "Ivani Sõda" ja seal kirjutatakse, et tihti võis nime kirjutamisel ka kirjaviga sisse tulla ja oligi inimene riigireetur ja desertöör. See küll `41 aasta ja Venemaa kohta käis.\nPostitatud: 27 Dets, 2008 20:55\nVenelased eriti hilisemaid ümbermatmisi ei harrastasnud (kui seda just ei olnud vaja mõne propagandakalmu tekitamiseks nagu Tõnismäel). Nimede jäädvustamisse suhtusid ka ülejala - võis jääda nimesid märkimata või saada valesti kirja pandud. Ja osa ühishaudu võis jääda hiljem hoopis tähistamata, eriti ägedate lahimgute ja paljude hukkunutega paikades. Tähtis oli võit ja et keegi oli langenud, kes just, polnud nii oluline. Käib just haudade, mitte dokumentide kohta, kuigi ka seal võis vigu esineda.\nPostitatud: 27 Dets, 2008 21:07\nVenelased eriti hilisemaid ümbermatmisi ei harrastasnud (kui seda just ei olnud vaja mõne propagandakalmu tekitamiseks nagu Tõnismäel).\nVanaisa jutu järgi maeti meie kandis kyll tapetud venelased ja tsiviilisikud kalmistule ymber (vähemalt need, kelle matmispaigad olid teada).\nPostitatud: 27 Dets, 2008 21:33\nIgasuguseid asju juhtus, päris üldistada ei saa. Aga sellist huvi nagu ameeriklastel iga Vietnamis langenud sõduri vastu, venelastele omistada ei saa. Eestlased üritasid omad küll kodukoha kalmistule matta, kui see vähegi võimalik oli. Matsid vahel võõraidki.\nPostitatud: 27 Dets, 2008 21:59\nSellisel juhul tundub, et matmiskoha leidmine on üsna lootusetu tegevus? Kümned mehed aeti lihtsalt auku ja kogu lugu. Üsna loogiline, et kes see ikka leidis Sõrve lahingute käigus mahti suuremaks tseremoonitsemiseks. Vanaonu sai surma 12.10.44, mis on vahetult peale Tehumardi lahingut ning enne suurema madina algust. Arvatavasti hukkus ta esimese kaitseliini ründamise käigus.\nPostitatud: 27 Dets, 2008 22:47\nKus asuvad sõjaväelaste nimekirjad praegu? Vaata pildil.\nPostitatud: 27 Dets, 2008 23:14\nMillist infot need RKO arhiivid sisaldavad? Hukkumise aeg on mul teada, kuid vaja oleks täpsemat matmispaika. Kas nimekirjad võivad sisaldada täpsemaid kirjeldusi. Ning kas Saaremaal hukkunute kohta peaks andmed leiduma Lääne Riigikaitse Osakonna arhiivis?\nPostitatud: 27 Dets, 2008 23:41\nKahjuks, ma ei tea seda. Ma leidsin pilti sellel aadressil http://www.gazeta.ee/index.php?itemid=1640\nSeal on veel http://www.gazeta.ee/media/4/20080507-08_03%20.jpg\nPostitatud: 29 Dets, 2008 16:56\nProbleeme on küllaga ka tähistatud vennashaudadel olevate nimedega. Hea näide seesama Tõnismäe haud, mis pidi olema "ENSV esimene haud". Mõne aja eest aitasin täpsustada Velikije-Luki lahingute ajal surnud eestlaste nimesid seal oleval ühishaual ühele sealsele aktivistile (haud ei olnud vist päris linnas, seal piirkonnas on neid vist mitmeid) siinsete nimekirjade alusel. Tulemus - tihti läks lahku surmaaeg või muud andmed, kuigi inimene tundus siiski sama olevat. Rääkimata nimede moonutamisest. Paar isikut esines ka topelt - oli kirja pandud vigaselt ja hiljem läinud kirja 2 erineva isikuna. Sellised on lood tähistatud haudadega.\nLisaks läksid Velikije Lukis teadmata kadunutena kirja ka sakslaste poole ülejooksnud, kes võisid tegelikult elusalt Eestisse jõuda. Ühe sellisega kohtusin arhiivis ise, kes imetles oma nime nimekirjas.\nPostitatud: 29 Dets, 2008 18:29\nNii et üks ulmeline versioon minu vanaonu osas (jooksis Sõrves sakslaste poole üle) võib osutuda siiski elujõuliseks\nTeema pealkiri: To Jaanus2\nPostitatud: 30 Dets, 2008 9:16\nMõne aja eest aitasin täpsustada Velikije-Luki lahingute ajal surnud eestlaste nimesid seal oleval ühishaual ühele sealsele aktivistile ...\nVelikije Luki? Palun, vaatage http://www.obd-memorial.ru/221/Memorial/Захоронения2/Передача_003/0048/83_Псковская_область/00000317.png jne.\nAga kus on praegu Saare ENSV sõjakomissariaadi koostatud vennashaua nimekirjad ?\nVenemaale Podolski arhiivis puuduvad.\nPostitatud: 30 Dets, 2008 15:05\nKindlasti on midagi olemas "Maneeži arhiivis", kuid mulle hakkab tunduma, et neist andmetest mul kasu vist eriti ei ole. Algupärane dokument on ju teada ja ülejäänud loendid on arvatavasti selle baasil tehtud. Minu peamine probleem on siiski tuvastada maksimaalselt täpselt matmispaik.\nPostitatud: 17 Veebr, 2009 1:36\nTeadmata kadunute kohta on ikka igasuguseid lugusid. Siia sobiks ehk kahe korpusemehe mälestused, seda enam, et tolle poole võidelnute lugusid pole just palju leida.\nPärinevad need Austraalias mingi aja ilmunud ajakirjakesest "Olion".\nÜks tollal ajakirjaga kokku puutunud isik võiks veel elus olla http://www.tlulib.ee/isik/index.php?id=805 - ehk oskaks pseudonüümi taga olnud isikugi tuvastada? Ehk leiab mehe nime ka mõnelt Saaremaa obeliskilt?\nPostitatud: 17 Veebr, 2009 1:38\nMind mobiliseeriti sõja puhkemisel 1941. a. juuni lõpul Virumaalt punaväkke. Vastuvõtmine toimus Rakveres. Moodustati grupid 40 meest vagunisse, asetati rongile ja sõit algas. Liikusid kuuldused, et Narvas on sakslased tee lõhkunud ning edasi ei pääse. See andis lootust. Paljudel oli kavatsus Sonda jaama juures, kus rong aeglasemalt liigub, maha hüpata ja metsa põgeneda. Sonda jaamas rongi peatumisel juttu ajades hoiatasid aga naised, et raudtee on valve all ja kõik põõsatagused hävituspataljonlasi täis. Rongi liikuma hakkamisel jälgisime ümbrust ja nägime metsas liikumist – naiste jutt oli õige. Keegi ei julgenud põgenemist üritada. Mitu aastat hiljem kuulsin, et sama teed kaudu Eestist lahkuvailt sõjaväe eshelonidest olid eesti sõjamehed sama kohta ärahüppamiseks kasutanud ja too vist põhjustaski valve asetamise punaste poolt raudteeäärde. Viimaseks lootuseks jäi Narva. Saksa lennukid olid tõesti tee puruks pommitanud, kuid see oli vahepääl parandatud. Jaamades oli kõikjal valve väljas ning üldse valvati Eesti pinnal rongi väga pingeliselt. Tuju langes. Venemaal nõrgenes valve. Mitmed kavatsesid sääl rongilt lahkuda, kuigi keelt ei osanud, ning mõned olidki seda teinud.\nIngerimaa jaamades kohtasime Venemaa eestlasi. Nad tulid sõbralikult juttu ajama ja mõni vanem inimene lausus kahetsevalt: - “Ah Eesti pojad, nüüd te siis lähte!” Sõitsime üle Gatshina Kiirovisse. Valve kohtles meid õige viisakalt. Suuremais jaamades, kus rong kauem peatus, toodi linnast viina ja veini. Endil olid toidukotid kaasas. Ka olid jaamades läbisõitjaile toidupunktid. Saime korralikku suppi. Punaväelasist teenijad pesid isegi me toidunõud puhtaks.\nKorra viidi teel ka sauna. Oli nähtavasti ette teatatud. Nii ei võinud elutingimuste üle rongil nuriseda. Muidugi valdas põgenemine endiselt meeli ja tehti plaane. Vahel pääsesid üksikud jaamades ka rongilt välja ja said ringi jalutada. Enamasti tõrjuti rahvas eemale ning rongile lähedale ei lastud. Nii avanes siin ja sääl harva üksikuid võimalusi siiski erainimestega jutelda. Kiirovi ja enne seda jaamades olid mõned Eestist küüditatud naisi kohanud. Nad olnud lastega turbarabas tööl ja kurtnud, et toit olevat väga kehv ja töö raske ning olukord vilets. Samas olnud ka juuditare, kes suitsunälga kaevanud ja paari sigareti eest end müünud.\nKiirovi linna nägime eemalt. Oma ristnurkadega palkhoonetega jättis ta räpase Vene küla ilme. Vagunid tuubiti sääl kõvasti täis; vähemaisse 50, suuremaisse kuni 100 meest. Sisse olid ehitatud kahekordsed narid. Sõitsime edasi Kotlase poole. Jaamades enam vagunist välja jalutama ei pääsenud. Maastik oli tühi ja kõle. Teel kohtasime teisi transporte Baltimailt ja nende hulgas ka eestlasi. Nad olid omakorda samaseid teisi transporte kohanud. Oli üsna noori mehi, täis kanget kuraasi ja isegi lootusi. Räägiti Soome luurelennukitest ja hellitati lootusi, et asi mingil viisil paraneb.\nÜhes jaamas saime juttu ajada venelasega, kes seletas, et ta olnud sunnitööl ja läheb nüüd koju tagasi. Oli söönud näoga, riietus mitte alla hariliku venelase oma ja jutt paistis kahtlasena.\nKusagil väikeses jaamas võeti meid rongilt maha, viidi jala ühte külla ja paigutati koolimajja ja muisse avalikult kasutatavaisse ruumidesse. Loodi ka mingi sõjaväeline organisatsioon – rühmad ja roodud kuni pataljonini.\nOhvitseride kohtadele määrati umbkeelsed venelased, ainult rühmavanema ja veltveebli kohtadele pandi meie keskelt vene keele oskajaid – enamasti Petserimaa mehi. Organiseerimine arenes edasi. Ehitati köögid. Toit oli algul maitsetu – õliga tatrapuder, kuid seda sai küllaldaselt, samuti leiba. Olime varem hästi toidetud, toitu jäi palju üle ning külainimesed käisid laudade juures jäänuseid korjamas.\nEsialgu tööle ei sunnitud. Kui kellelgi soovi oli, võis vabatahtlikult kolhoosi tööle minna. Üksikud käisidki juhutöödel, olid meelepärast toitu saanud ning eluga rahul. Elu ei paistnud halb olevat. Leiba ja teraviljatoitu oli meilgi külluses.\nKorraldati poliittunde, õpiti venekeelseid käsklusi ja peeti riviharjutusi. Rööbiti käisid sisetunnid garnisonimäärustiku ja muu sellise õppimiseks. Valmistati ette sõjaväeliselt. Siis katkestati õppused, meid viidi rongiga ja siis pargastega ühte Dvina-äärsesse külla. Hiljem sain põhjusest aru, sel korral ei osanud me midagi arvata, - Eesti Korpus oli rindel sakslaste poole üle jooksnud ning meid ei usaldatud.\nKüla oli metsa rajatud Poolast, Volga äärest ja mujalt küüditatute poolt. Sääl oli tühje maju. Jäi arusaamatuks kas neist inimesed olid surnud või mujale viidud. Meid paigutati uutesse puumajadesse. Alul tehti nagu tegevuse leidmiseks sõjaväe siseõppust, hiljem viidi lennuväljale tööle. Asi hakkas halvema poole venima. Esialgu ei olnud näljatoit. Tööta ei tahtnudki olla ja sai ka süüa. Aga siis hakkas ka tööl toit muutuma halvemaks.\nPoolakail olid aiamaad ja nad kasvatasid kartuleid, sibulaid ja muud. Nendega tekkis tutvus ja hakati sõprust looma. Saime osta kartuleid ja sibulaid. Lennuväljal tööl kasutati väljast hobusemehi. Ka neilt sai üht-teist osta. Töö juures sai nendega ka mõtteid vahetada. Tsaariaega näinud vanemate inimestega tekkis varsti usalduslik side. Nad pärisid me päritolu, küsisid, kuhu me läheme ning taipasid varsti me olukorda. Mõned avaldasid ka arvamist kaasaja kohta. Üks vanamees tähendas kord, et “keel on suus puretud ja tasku peidetud rusikas tungivad küüned peopessa, aga avaldamise võimalusi pole”. Nägime ka usklikke risti ette löömas. Kiideti tsaariaega märkusega, et kui tööd tegid, said elada; nüüd töötad ka, kuid näljas oled ikkagi ning ei tea, mida homne päev toob. Nooremad olid kommunistlikus vaimus üles kasvanud, olukorraga rahul ega osanud paremat tahtagi. Kuna koos töötati, ei saadud seda ühenduse tekkimist takistada.\nTöö tulemused olid vähesed ning ei rahuldanud võimumehi. Hakati ergutama. Paljudel ei olnud vastavat riietust, toit oli kehvemaks muutunud ning töö edukuse langus põhjendatud. Esines tõrkumisi ja isegi vastuhakkamist. Nurisejaid ja ninamehi pandi kartsu. Käes oli sügis oma külmadega. Jagati Eesti sõjaväe riietust. Oli uusi ja kantuid, nagu kellelegi juhtus. Aga puudusid jalanõud. Saabasteta mehed nurisesid – taas kartsu.\nKord pilluti pataljoniülemat leivatükkide ja pudruga. Mehi vangistati. Tekkis mässuvaim. Saatkond läks pataljoniülema juurde nõudega: “Kui mehi kartserist vabastata, vabastame ise”. Patül lubas vaadata, kuid ei teinud üht ega teist ja lõpuks vangistati saatkond. Läks uus saatkond ja nõudis kõikide vabastamist lõunaks. Ei mingit tulemust.\nÕhtuse loendi järel ei mindud laiali, nõuti vangide vabastamist ja lauldi Eesti hümni. See oli võimsam hümnilaulmine, mida eales oma elus olen kuulnud. Samast mindi pärast laulmist kartseri juurde ja vabastati vangid. Selle võimsa laulmise tulemuseks oli, kui venelastest juhtkonda kodust mindi otsima, põgenesid nad metsa. Mehed jäid ööks ajaks valvele, et kui nood koju tagasi peaksid tulema, siis neile naha pääle anda.\nAga nad olid abi otsinud ja ilmusid siis tagasi. NKVD-mehi ilmus rooduülemaiks ja muud ei juhtunud midagi. Töö käis edasi, kuid toit muutus halvemaks. Hakati stahhaanovlasi meelitama. Mõned hakkasidki rabama, et toitu saada. Algul saidki nad paremat, kuid varsti halvenes ka neil toit uuesti. Tööd suruti rohkem pääle, toit muutus aina vesisemaks ning olukord halvenes järjest. Esines korduvaid proteste. Protesteerijad korjati teiste hulgast välja ja viidi teadmata kuhu. Liikus kuuldusi, et saadetud soodesse raskemaisse tingimusisse.\nLennuväli hakkas valmis saama. Üks rood jäeti tööd lõpetama, teised viidi metsatöödele ja mujale. Ümberpaigutamine toimus jala. Lennuvälja töödel kadusid venelasist rühmaülemad, kuid jäid venelasist rooduülemad. Neist kandsid mõned politruki, teised ohvitseritunnuseid. Vene keelt valdajaist tekkisid töögrupivanema kohuseid täitvad rühmaülemad. Nende kohuseks oli ka leivajagamine.\nTööl käies saime palka ja selle eest tuli toit osta. Palk oli tükitöö alusel. Päevane toiduannus – 800 gr. vesist leiba ja supid – maksis 1 rubla 30 kopikat. Supid olid kalarapetest ja vahetevahel veega (rasvata) keedetud seenesupp.\nPalka maksti iga kahe nädala järel. Enamus sai selle aja eest 5, mõni 10 rubla; viimaseid oli väga vähe. Kes tööl ei käinud, said 400 gr. leiba päevas ja pidid seda oma raha eest ostma. Toiduraha ei jõudnud keegi teenida. Tekkis toiduvõlg. See suurenes järjest ja ligi 98 protsenti meeskonnast oli toiduvõlglasi. Töö- ja toidugrupis oli 40 meest - rühm. Inimeste jõud kahanes.\nOsa ei läinud tööle, vaid müüsid 100 gr. leivast teisile mustaturu hinnaga ja selle eest ostsid järgmise päeva ametliku leivaannuse. Muidugi pidi töölt ärajäämiseks põhjus olema. Leivamüüjate tervis hakkas kiiremini allamäge minema ning varsti möllas surevus – inimesed surid nälga.\nSurnumatjad said võimaluse enam leiba teenida. Hauakaevamine ja matmine toimus öösiti ning päeval võis töölt ära jääda. Haud kaevati lumme.\nKülm oli ja kraadiklaas langes 47 pügalale. Selle külmaga tööle ei sunnitud. Külma piiriks loeti 30 pügalat. 20-kraadilise külmaga oldi paljaste kätega. 47 – 57 kraadi külma juures võis riideid seljas olla kuipalju tahes, ikka torkis külm keha nagu nööpnõeltega. Külmusid ninad ja kõrvad. Külma eest kaitseks mässiti käed ja pää räbalatega kinni. Oli juhte, et metsast töölt omaljalal koju ei jõutud. Puhkama jääjad jäid väsimusest tukkuma ning tuiskasid lumme. Mõned jäid kadunuks. Alati oli hirm viimaseks jääda. Omavahel lepiti kokku ja nõrgemad saadeti ette. Valvet ei olnud, sest ei olnud kuhugi põgeneda ja keegi ei olnud selleks kehaliselt enam nõrkuse tõttu võimeline. Vahel käisime laternaga tormist mahajäänuid otsimas. Lõigati palke, küttepuid, püssilaade jne.\nJaanuaris 1942 ilmus kohale komisjon sulaselgelt eesti keelt rääkiva mehega ja kõik küsitleti läbi – kas tahate sõjaväkke minna. 90 prots. vastasid jaatavalt. Pärast seda vaatas arstlik komisjon mehed üle, et nende kõlbulikkust kindlaks määrata. Esialgu tuli 700 mehest umbes 300 sõjaväkke. Ülejäänutest olid vahest veel 100 kõlbulikud sõjaväkke. Teised olid lootusetult surijad. Töö oli raske, toit väga kehv, elutingimused kirjeldamatult halvad. Arvatavasti 40 protsenti kogu meeskonnast suri.\nSõjaväkke vastuvõetud viidi Kotlasse. Sinna toodi mehi ka mujalt. Viimaste hulgas oli meie hulgast vastuhakkamise ja nurisemise pärast varem meie juurest ära viidud mehi. Nad olid raskema sunni all veel halvemas tingimusis tööl olnud.\nJaanuari lõpul või veebruari alul algas sõit. Loomavagunid olid mehi täis tuubitud. Pääle rongisaatja muud valvet ei olnud. Teel vahetati viimaseid riideid toidu vastu, sest süüa oli ikka väga napilt. Viidi Uurali mägede taha Sverdlovski lähedale Tserbakuli linna muldonnidest sõjaväelaagrisse. Magasime paljal maal. Hiljem tõime ise kuuseoksi magamiseks külje alla ja ehitasime ahjud sisse. Toiduolud olid natuke paremad. Algul esines haigestumisi, hiljem hakkas korralikum toitlustamine oma mõju avaldama ja surijate protsent vähenes.\nHakati üksusi moodustama. Küsitleti Eestis ohvitseri ettevalmistuse saanud mehi ja pandi need allüksuste ülemaiks. Polguülemaks oli omariikluse lõpupäevilt Tallinnast Kalevi Üksikpataljoni ülem kolonel Mullas, kes sellelt kohalt 1941. a. juunis kommunistide endi poolt oli vallandatud – nüüd polkovniku auastmes. Ka staap koosnes eestlasist. Politrukid olid Venemaa eestlased aga nende hulgas ka kodumaa eestlasi, kes võimu ülevõtmisel Eestis tähtsat osa olid etendanud – end. Ülemnõukogu liikmed jne. Diviisiülemaks oli Venemaa eestlane kindralleitnant Pärn.\nSaime Vene sõjaväe riietuse. Magamisriietust või muud varustust ei antud. Algul ei rõhutud ka õppusega pääle, sest mehed olid alatoitlusest veel nõrgad. Hiljem hakkas pinge kasvama. Õppusi peeti korrapäraselt ja tugev rõhk pandi poliitkasvatusele – loodi kommunistlikud rakukesed ning teostati siseluuret.\nUstavamad jõudsid teenistusredelil kiiremini edasi. Kuid kes muidu õppusel ja teenistuses korralikud olid, ebasoosingusse ei langenud. Mõne kuu jooksul tuli meestesse elu tagasi. Käes oli ilus suvi. Võeti spordivõistlusist osa ja vahel pühapäevaõhtul kuuldus laulugi, õppused käisid vahetpidamatult 7 päeva nädalas ilma vaba päevata. Hiljem jäeti harilikult pühapäeva õhtupoolik vabaks. Mullas ise oli ihu ja hingega õppuste juures ning tema polku peeti diviisis taktikaliselt väljaõppelt üheks paremaks. Hiljem hakati iga kahe nädala järel kahepäevalisi manöövreid korraldama. Treening oli kõva ja päevas marsiti 60 klm maha. Kogu aeg jälgiti meeste tegevust ja meeleolu. Kelle juures pisematki kahtlust märgati, kadus teadmata kuhu. Ettekäändena öeldi meile avalikult, et eriülesannetele. Kahtluse hajutamiseks lasti neil lahkumisel varustus kaasa võtta.\nMe asukoht oli paarkümmend klm Uurali mägedest looduslikult väga kaunis ümbruses. Laager asus eraldatud kohas. Lähedal erainimeste eluasemeid polnud ning kokkupuuteid elanikkonnaga oli väga vähe või peaaegu üldse mitte. Majandusmehed olid ainsad, kes seal liikusid ja rohkem nägid. Iseäralist juttu me ka neilt ei kuulnud. Nad mainisid, et venelane olla umbusklik ja kui juttu tekkivatki, siis ainult ilusast ilmast jne.\nMeid käisid külastamas kommunistliku valitsuse liikmed Olga Lauristin, Sepre jt. Ustavamad kommunistid, kes perekondadega põgenenud, said puhkust ja käisid neid külastamas. Üks eestimeelne veltveebel sai haiguse järel puhkust ja sõitis Omskisse eestlasi vaatama. Oli sääl kohanud Venemaale pagenud kommunistlike tegelaste naisi, kel mehed teenisid sõjaväes. Nad olnud löödud meeleolus – kibestunud ja pettunud. Jutustanud, et ei jõua tööga toiduraha teenida. Kurtnud, et kodumaa neid enam vastu ei võta ja ega olukord lõplikult nii ikka ei jää. Esinenud väljendusi, et tahaks kodumaale veel surema pääseda jne. Omavahel olles olid laagris ka mõned politrukid tunnistanud, et olen küll veendunud kommunist, aga asi näeb teisiti välja kui lootsin ja nüüd ei ole enam tagasiteed. Pigem elaks kodumaal raskel tööl kas või vangina kui siin.\nÕppusel käisime puupüssidega. Laskmiseks oli roodus 2-3 püssi. Rinde olukorra halvenedes varustati meid, kuigi puudulikult, ja diviis viidi 100 km Moskvast ida poole ühe Volga harujõe kaldale metsa. Ehitasime endile kuuseokstest tuulevarjud elamiseks.\nOli septembri lõpp. Diviis oli polkudena hajutatud. Lasti elamiseks korrapäraselt reastatud muldonnid ehitada. Rööbiti käis õppus ja ehitustöö. Saime lahingupüssid ja peeti manöövreid. Vist novembrikuu algpäevil pandi diviis lahingkorda, viidi natuke maad rongiga edasi ja siis algas 200 klm jalarännak rindele. Läbisime purustatud külasid. Puutusime harva ka erainimestega kokku. Kord ühes sakslaste käes olnud külas kurtsid elanikud sakslasi. Üks Venemaa eestlane kahetses kibedalt, et nad venelaste alla tagasi langesid. Mulje jäi, et elanikud venelaste võidu üle alati ei rõõmustanud. Esines juhte, et mõista anti või omavahel olles päris avalikult välja öeldi kiidusõnu sakslaste arvel.\nTeel meid enam katuse alla ei lastud ja ööbiti väljas. Voorihobuseid oli vähe – roodul üks hobune vankriga, kuigi lumi oli maas. Teekond edenes vaevaliselt. Tuhkjas lumes liikudes jäi, kes väsimusest, kes sihilikult, palju teisist maha. Nii jõudsime rinde teise järku. Kannatasime ainult sakslaste lennurünnakute all, muidu polnud viga.\nOotamatult oli ülemailegi teadmata toimunud järsk läbimurre osasid oli paigutatud läbimurrete likvideerimiseks mujale ning korraga avastasime, et seisame vastasega silm-silm vastu – esijärgus. Sakslased sooritasid tankidega läbimurdeid ning me osad paiskusid segamini. See oli 1942. a. detsembris Veliikije Lukii all. Hiljem on olukorda nii ja teisiti kirjeldatud. Tõsi on, et mehed püüdsid rindele pääseda, kus võimalus avaneks sakslaste poole üle joosta, aga sellest ei usaldatud avalikult rääkida. See oli nii öelda – laul sõnadeta. Vangilangemise juhused olid väga erinevad. Mõned ei suutnud vastu panna, teised ei avaldanud üldse vastupanu. Kas nii või teisiti – tulemus oli, et meie diviisist üle tuhande mehe leidsid end sakslaste sõjavangidena; teiste hulgas ka politrukke ja komissaare. Meid viidi Polotskisse. Toiduks saime külmanud kartuleid ja hobuseliha. Vangide kohtlemine oli sakslaste poolt algul toores; venelaste osas jäigi selleks, eestlaste osas pehmenes hiljem. Paari kuu pärast toodi meid Viljandisse. Sääl antav toit oli parem. Ka tõid omaksed pakke, kuni vabastati. Vabastamispaberiga koos esitati ka teine paber allakirjutamiseks – astusime “vabatahtlikult sunniviisiliselt” saksa sõjaväkke.


Mis vahe on tapmisdetektiivil ja kuriteopaiga detektiivil?\nÜldiselt ei viita keegi kriminaalasja detektiivile. Seal on kuriteopaiga * uurijad * ja tapmiste * detektiivid. *\nKuritegevuse koha uurijad kontrollivad, koguvad asitõendeid ja analüüsivad kuriteopaiga asitõendeid ning see on kõik. Tavaliselt ei lähe nad relvastatud, ei küsitle tunnistajaid ega kahtlustatavaid, ei osale tagaajamistes, ei osale rivistuses, ei teosta arreteerimisi, ei ürita lahendada juhtumeid ega otsustada, kas süüdistust esitada, põhimõtteliselt ei tee seda MITTE MIDAGI CSI telesaadetes nähtavatest asjadest, välja arvatud asitõendite kogumine ja analüüsimine. Nad teevad oma tööd kuriteopaigas ja laboris.\nTapmisdetektiiv teeb kõik kuriteo lahendamiseks vajalikud toimingud, sealhulgas kõik asjad, mida CSI ei tee, ja kogub mõnikord ka asitõendeid - mida nad EI ANNA siis analüüsida, vaid suunavad selle kuriteolaborisse , mehitatud tehnikute, teadlaste ja kuriteopaiga uurijate poolt ning kuriteolabor analüüsib seda ja teatab tulemused detektiivile.\nTapmiste detektiivid uurivad tapmisi. Inimese tegevusest põhjustatud surmad. See hõlmab enesetapukahtlusi.\nMa pole kindel, mida te mõtlete kuriteopaiga detektiivide all. “Kuritegude uurijad” on tavaliselt tsiviilisikud, kes töötavad kuritegevuse laborist välja. Nad ei reageeri enamikule kuriteostseenidele, ainult stseenidele, kus nende teenused on vajalikud. Erinevalt telesaatest (CSI) pole nad relvastatud ega vii kunagi kahtlustatavaga läbi intervjuud.\nLisaks tapmisdetektiividele on detektiivid, kes reageerivad kuriteostseenidele. Ma arvan, et võite neid nimetada kuritegude sündmuskoha detektiivideks, kuid keegi õiguskaitseorganitest ei viita neile kui sellistele. Detektiivid, kellele tõenäoliselt määrati juhtum, peaksid vastama. Seetõttu reageerivad tapmisdetektiivid mõrvadele ja enesetappudele ... nad saavad juhtumi kätte, kui patrullide asetäitjad selle üles kirjutavad ja seersant aruanded heaks kiidavad. Mõni juhtum määrati detektiividele tundide või päevade jooksul pärast aruannete koostamist, kuid mõnel juhul peavad detektiivid alustama juhtumi uurimist ja menetlemist, samal ajal kui patrulli asetäitja kogub endiselt teavet esimese aruande jaoks.\nMõnede detektiivide hulgas, kes võivad viivitamatult reageerida, on liiklusuurijad surmaga lõppenud kokkupõrgete korral, süütamise tulekahjude uurijad, viivitamatuid järelmeetmeid vajavad sissemurdmiste ja röövimiste juhtumid, detektiivid seksuaalkuritegude avastamise vägistamisjuhtumite korral jne. Kui mõned otsused detektiivide viivitamatu lähetamise kohta on ilmsed, siis mõned mitte. Neil juhtudel võetakse ühendust detektiivijuhendajaga ja ta otsustab, kes, kui kedagi, lähetatakse. Vajadusel reageerivad valves olevad detektiivid kodust pärast tavalist tööaega. Need detektiivid peavad märkimata autod koju viima koos pakiruumis oleva käiguga, et nad saaksid kodust otse kuriteopaigale reageerida.\nMis vahe on sõiduki rootor- ja trummelpiduritel?Mille poolest erinevad "turu-uuringud" ja "turundusuuringud"? Kuidas saab läbi viia turu-uuringuid?Mis vahe on TCP ja UDP vahel?Mis vahe on salvil ja kreemil?Mille poolest erinevad kaks fraasi "veenda sb tegema sth" ja "veenda sb tegema sth"?Mis vahe on amlodipiinil ja amlodipiin besülaadil? Sealhulgas annustamine ja toimeMis vahe on varjatud nartsissistil ja OCPD-l? Tundub, et crossoverit on palju.


Saksamaa välisminister: kui Venemaa ei aita Navalnõi mürgitamisse selgust tuua, peame reageerima - Delfi\nSaksamaa välisminister: kui Venemaa ei aita Navalnõi mürgitamisse selgust tuua, peame reageerima\nSaksamaa välisminister Heiko Maas ütles usutluses ajalehele Bild am Sonntag, et juhul kui Kreml ei aita tuua selgust opositsiooniliidri Aleksei Navalnõi mürgitamisse, tuleb sel silmitsi seista sanktsioonidega, mis võivad hõlmata ka gaasijuhet Nord Stream 2.\n"Juhul kui Venemaa ei aita lähipäevadel selgitada, mis juhtus, oleme kohustatud arutama koos liitlastega reageerimist," ütles Maas Bild am Sonntagile.\nTema sõnul on laual uute sanktsioonide kehtestamine ning ei saa välistada, et need puudutavad ka õige pea valmiva gaasijuhtme Nord Stream 2 projekti. Igasuguste sanktsioonide kaalumise korral on oluline, et need oleksid võimalikult sihipärased, rõhutas Maas.\nSaksamaa liidukantsler Angela Merkel on varem öelnud, et Navalnõiga juhtunut ei peaks siduma läbi Läänemere kulgeva Venemaalt Saksamaani ulatuva avamere maagaasijuhtme Nord Stream 2-ga. Ka Maas tunnistas usutluses Bild am Sonntagile, et projekti peatamine oleks kahjulik paljudele selle kallal töötavatele Saksamaa ja Euroopa ettevõtetele.\nKui Venemaa ei osale Navalnõi-vastase kuriteo lahendamises, oleks see täiendav tõestus riigi osalusest, märkis Maas.\nVenemaa on seni süüdistused ümber lükanud, kuid keeldunud ka alustamast kriminaaluurimist, öeldes, et kindlaid tõendeid Navalnõi mürgitamise kohta endiselt pole. Vene välisministeeriumi kõneisik Maria Zahharova süüdistas laupäeval omakorda Saksamaad, öeldes, et nendega ei tehta koostööd, mis ei võimalda juhtunut uurida. "Berliin takistab uurimisprotsessi, mida ise nõuab. Kas seda tehakse sihilikult?" küsis Zahharova retooriliselt.\nMerkel teatas sel nädalal, et sealses sõjaväe keemiarelvalaboris läbi viidud testid näitasid ilma kahtluseta, et Navalnõi mürgitati Nõukogude Liidus välja töötatud närvimürgiga Novitšok, mida peetakse ohtlikumaks kui sariin ja VX.\nNATO peasekretär Jens Stoltenberg ütles omakorda reedel Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisel, et "on ümberlükkamata tõendeid selle kohta, et Navalnõi mürgitati Novitšoki-rühma kuuluva sõjalise närvimürgiga".\nTa lubas, et Navalnõi mürgitamine ei jää vastuseta. "Oleme kindlalt veendunud, et see on räige rahvusvahelise õiguse rikkumine, mis seega nõuab rahvusvahelist reageerimist," ütles Stoltenberg.\n44-aastane Navalnõi haigestus kahe nädala eest, kui ta oli teel lennukiga Siberi linnast Tomskist Moskvasse. Hädamaandumise järel päevadeks Omski haiglasse sattunud koomas mees lubati perekonna ja toetajate survel ravile Saksamaale, ent sealsete arstide sõnul ei ole endiselt teada, kas ta täielikult taastub. Viimaste teadete kohaselt on Navalnõi jätkuvalt kunstlikus koomas.


Silbeti Ploki vara alghind langes ühe miljonile eurole - ärileht.ee\nSilbeti Ploki vara alghind langes ühe miljonile eurole\nPankrotis tuhaplokkide tootja OÜ Silbeti Plokk tervikvara enampakkumise alghind kukkus ühe miljoni euroni, millele ei lisandu käibemaksu.\nVarem on ettevõtte tervikvara jäänud müümata 94 miljoni kroonise, 46 miljoni kroonise ja 22 miljoni kroonise alghinna juures, teatas BNS.\nEttevõtte vastu on varasema info kohaselt esitatud nõudeid 155 miljoni krooni eest. Suuremad võlausaldajad on Swedbank 55 miljoni kroonise nõudega, Swedbank Liising 35 miljoni kroonise nõudega ja Silbeti Ploki emaettevõte AS Silbet 35 miljoni kroonise nõudega.\nSuurimaks võlausaldajaks on Swedbank, kelle nõue jääb 40 ja 50 miljoni krooni vahele. Samuti on võlausaldajateks Swedbank Liising ja Silbeti Ploki emaettevõte AS Silbet, mõlema nõue jääb 30 ja 40 miljoni vahele. Silbeti Ploki maksuvõlg oli esmaspäeval 513 820 eurot.\nSuuline enampakkumine toimub 11. veebruaril Jõhvis.


AnTuTu | andmetel 10. aasta oktoobri 2019 kõige võimsamat nutitelefoni Androidsis\nAnTuTu andmetel 10. aasta oktoobri 2019 kõige võimsamat nutitelefoni\nAndroidi üks tuntumaid, populaarseimaid ja usaldusväärsemaid võrdlusaluseid on kahtlemata AnTuTu. Ja see on see, et koos GeekBenchi ja teistega näib see meile alati usaldusväärse võrdlusalusena, mida võtame võrdlus- ja tugipunktina, kuna see annab meile asjakohast teavet, kui on vaja teada, kui võimas, kiire ja tõhus on mobiil on, mis iganes see ka pole.\nNagu tavaliselt, teeb AnTuTu tavaliselt kuude kaupa kuupõhise aruande või pigem nimekirja kõige võimsamatest terminalidest turul. Seetõttu näitame selles uues võimaluses teile vastavat oktoobrikuu, mis on viimane, mille võrdlusalus esile tõi. Vaatame!\nSee nimekiri ilmus hiljuti ja nagu me rõhutame, kuulub eelmise aasta oktoobrisse, mistõttu võiks AnTuTu selle kuu järgmises edetabelis keerata, mida näeme detsembris. Testplatvormi andmetel on siin tänapäeval kõige võimsamad nutitelefonid:\nAnTuTu parimate nutitelefonide edetabel oktoobris 2019\nNagu lisatud loendis võib üksikasjalikult kirjeldada, kuigi see on hiina keeles, el Vivo Nex 3 5G ja iQOO Pro 5G on endiselt esimesed, vastavalt 482,917 481,997 ja XNUMX XNUMX punktigaja arvuline erinevus nende vahel pole eriti suur.\nKolmanda, neljanda ja viienda koha hõivab OnePlus 7T, OnePlus 7T Pro ja Asus ROG telefon 2, vastavalt 481,784 480,902, 477,596 XNUMX ja XNUMX XNUMX punkti, et sulgeda viis esimest kohta AnTuTu nimekirjas.\nLõpuks koosneb tabeli teine pool tabelist Xiaomi Mi 9 Pro 5G (467,415) Xiaomi must hai 2 Pro (466,373) Realme X2 Pro 5G (464,354) Meizu 16s Pro (459,982) ja Redmi K20 Pro (456.034 XNUMX), samas järjekorras, kuuendalt kümnendale kohale.\nTäielik tee artiklini: Androidid » uudised » AnTuTu andmetel 10. aasta oktoobri 2019 kõige võimsamat nutitelefoni\nKõik nad on pärit Hiina kaubamärkidelt, pole märki Samsungist ega Apple'ist. Nende kahe puhul juhtub sama asi, mis juhtus Nokia ja Blackberryga.\nVasta Patxi S-le\nPixeli vahemiku novembrikuu turbevärskendus on nüüd saadaval\nGoogle Pixel ja Pixel XL lõpetavad turvavärskenduste saamise


Nordic Power Hokiliigas alistas tiitlikaitsja Narva PSK Tondiraba jäähallis peetud kohtumises Tallinna HC Vipersi tulemusega 5:3 (0:0, 2:0, 3:1). Seejuures tulid narvalased välja 0:2 ja 2:3 kaotusseisust nin\nCoolbet loeb tänase Nordic Power Hokiliiga kohtumise Tallinna HC Vipers – Narva PSK selgeks soosikuks külalismeeskonda. Narva PSK võidu koefitsent on 1.50 ning HC Vipersil 4.90. Lisaaja korral saaks t�\nEesti Vabariik ja Soome Vabariik saavad peagi 100-aastaseks. Juubeliaasta raames peetakse 2. detsembril algusega kell 15:30 Tallinnas, Škoda jäähallis Eesti – Soome maavõistlus jäähokis “Eesti-Soo\nNordic Power Hokiliigas kohtuvad laupäeva, 18. novembri õhtul Tallinna HC Vipers ja Narva PSK. Mäng algab Tondiraba jäähallis kell 19:30 ning seda näitab otsepildis Delfi TV nii eesti- kui venekeelse komm\nKonkursiteade Eesti Jäähokiliit (EJHL) kuulutab välja avaliku konkursi jäähoki kohtunikele stipendiumide taotlemiseks ja määramiseks. Tingimused taotlejale: Jäähokialased teadmised ja oskused ülerii\nEesti jäähokikoondise peatreener Spiros Anastasiadis nimetas Eesti U20 noortekoondise kandidaadid, kelle seast valitakse 4. detsembril Tondiraba jäähallis algavas treeninglaagris osalejad. Eesti koondiste m\nEesti jäähokikoondis alistas täna Klaipedas Crowns Baltic Challenge Cupi teise turniiri teisel mängupäeval Ukraina tulemusega 3:1 (2:1, 1:0, 0:0). Eesti koondise kasuks viskas Paul Sillandi ühe ning Aleks\nEesti jäähokikoondis alustas Crowns Baltic Challenge Cup teist turniiri Klaipedas 2:7 (0:3, 0:1, 2:3) kaotusega Leedule. Eesti koondise väravad viskasid Aleksandr Kuznetsov ja Jan Lukats. Eesti vastu mängis\nLeedu jäähokikoondise särgis uisutab täna õhtul Eesti vastu jääle 45-aastane hokilehend ja olümpiavõitja Darius Kasparaitis! Oma karjääri jooksul aastaid Venemaa koondist esindanud Kasparaitis debü


EPL: Reservfondi raha õhutab poliittüli\nÜlo Toomsalu • 26. aprill 2002 kell 6:12\nValitsuse plaan suunata lisaeelarvest 68 miljonit reservfondi annab Mõõdukate väitel võimaluse valimiste eel populistlikult raha jaotada.\n?Asja taga on valitsuse soov mängida head onu. Riigikogu kontrolli alt viiakse välja suur summa, mida saab enne kohalikke valimisi laiali jagada,? süüdistas Mõõdukate aseesimees Eiki Nestor.\nParlamendi rahanduskomisjoni kuuluva Nestori sõnul pole ülespumbatud reservfondil sisulist mõtet, kirjutab Eesti Päevaleht. ?Miks koalitsioon arvab, et sellises suurusjärgus ootab meid ees pahandusi ja õnnetusi?? küsis Nestor. Ta toonitas, et reserv on mõeldud ettenägematute kulutuste katmiseks. Eelmisel aastal jagati sealt operatiivselt raha pärast koolipõlenguid ja metanoolitragöödiat, lisas Nestor.\nPeaminister Siim Kallas ei nõustu opositsioonipoliitiku hinnangutega.\n?Ma oleksin väga rõõmus, kui raha oleks valitsuse reservfondis rohkem. Sinna on juba arvestatud ETV toetamine seoses eurovisiooniga, võimalik toetus kohalikele omavalitsustele ning sotsiaaltoetuste võimaliku puudujäägi katmine,? põhjendas Kallas raha suunamist reservfondi. ?Need kulud ei ole hetkel lõpuni selged, mistõttu langetatakse konkreetsed otsused juba täpsemate kulude ilmnemisel. Otsest vaba raha on siiski äärmiselt vähe.?\nIsamaaliitlane Kalle Jürgenson ei näe reservi kasvatamises otsest probleemi. ?Pean meie üldist reservfondide taset madalaks. Praeguse riigieelarve mahu juures võiks see aastas olla 200-300 miljonit krooni, et kiirelt reageerida õnnetustele ja igasugustele jamadele,? ütles rahanduskomisjoni endine esimees.\nSamas on uus võim Jürgensoni sõnul rahajagamist juba politiseerinud. ?Rahandusministrist Hagudi külavanem juba andis reservfondist raha Hagudi koolile,? lisas ta.


Richard Ets - kas Eesti poksikoondise järgmine "Karlson"? - Sport\nRichard Ets - kas Eesti poksikoondise järgmine "Karlson"?\nEesti poksi tulevikulootus Richard EtsFoto: Facebook\nPoksivennad Karlsonid on Eesti poksi tipus püsinud pea sama kaua kui vennad Klitškod valitsesid sel sajandil profipoksi. Nüüd, mil Eesti poksi suurnimed kuulduste kohaselt samuti profiringi poole on hakanud vaatama, jääb vabaks nende poksikoondise troon - ja ühe troonipärijana nähakse Tartu noormeest Richard Etsi.\n16-aastane Ets on poksiga tegelenud kõigest neli aastat, kuid omab sellest hoolimata Eesti noorte meistrivõitlustelt kahte hõbe - ning kahte kuldmedalit. Seejuures viimased kaks aastat on ta lõpetanud justnimelt kullal.\n"Ma nimetaks teda Eesti poksi Kenneth Raismaks," võrdleb poksikoondise peatreener Ervin Kade Etsi samuti Tartus sporditeed alustanud ning hiljuti paarismängus noorte Wimbledoni võitnud tennisetalendiga. "Äärmiselt talendikas, osav ning suudab hästi oma keha valitseda. Väga pikk siruulatus. Temaga annab individuaalset tööd teha ning kuna ta otsustas sügisest Audentesesse õppima asuda, on see märk sellest, et ka ta ise soovib edasi areneda. Rõõm, et ka vanemad toetavad."\nKas Eesti poksikoondist ootab ees põlvkondadevahetus? (1) 24.07.2016\nKaupo Arro: eestlastel ei ole lihtne suurte riikide poksijaid võita (3) 30.06.2016\nEtsi on seni vorminud Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi poksitreener Hannes Tamm, kelle juurde noormees 2012. aastal trenni sattus. "Sattus trenni koos sõpradega, kes ta kaasa võtsid. Äärmiselt vaikne noormees, trennis pole teda peaaegu kuuldagi - ta ei virise kunagi ning on äärmiselt töökas," iseloomustab poksitalenti treener Tamm.\nVennad Karlsonid on mõlemad üle 190 sentimeetri pikad ning oskavad hästi oma pikkust ringis ära kasutada. Sarnaste mõõtmete suunas liigub ka Ets ning võrdlusi võib tuua teisigi.\n"Richard on jõuline distantsilt poksija ning äärmiselt tugeva peaga, mis on poksis väga oluline. Tugevateks külgedeks on kindlasti tema otselöögid ja võitluslikkus ning ta on väga julge! Tal pole vahet, kelle vastu ta ringis astub," iseloomustab Tamm. "Ta on oma kasvu ja ea kohta väga tugev. Kuna ta on kasvueas, siis tehnikaga peab kõvasti tööd tegema."\nJärgmise suure sammuna loodab koondise peatreener Kade Etsi edukalt esinemas näha noorte olümpial Buenos Aireses, mis toimub kahe aasta pärast.\n"Temas on talenti suurvõistlustel medalite eest võidelda!" usub Tamm. "Kindlasti on ta tulevikus üks Eesti arvestatavamaid raskekaalu poksijaid, kui ta seda väga tahab."\nKarlsonid haarasid medaleid mitmetelt rahvusvahelistelt poksiturniiridelt. Näiteks säravamad tulid sõjaväelaste- ja üliõpilaste maailmameistrivõistlustelt. Kuid olümpiakohta vennad välja ei võideldnud, kuigi jõuti väga lähedale. "Karlsonid on väga tublid poksijad, kuid sisimas tahaks loota, et need tulemused, mida on Karlsonid saavutanud, teeb Richard üle," loodab talendi esimesena särama aidanud Tamm.\nPoksikoondisel veel üks võimalus pääseda Riosse - kuid kas heast esitusest piisab?


Kommentaarid: Naomi Campbell: Ebola on meile jumala poolt saadetud katk\nNaomi Campbell: Ebola on meile jumala poolt saadetud katk\nÕhtuleht.ee, 27. oktoober 2014 14:50\nEH/ 28. oktoober 2014 15:48\nõnn on see,et ka neetud rikkurid ei ole kaitstud-mingid seeklid ei päästa\nusuhullus/ 28. oktoober 2014 10:37\nUsklikel on ikka alati vastus varrukast võtta. Kõigele nad teavad vastust!\nto hmm/ 28. oktoober 2014 09:41\nInimene pole veel võimelineise täiesti uusi eluvorme looma. Küll saab ta aga olemasolevaid, sealhulgas ka ebolaviirust soovitud suunas edasi aretada. Näiteks sõjalistel eesmärkidel.\nuus eluvorm/ 28. oktoober 2014 10:44\ninimes loodud eluvorm http://www.cnet.com/news/scientists-create-alien-life-form-with-artificial-genetic-code/\nto uus eluvorm/ 28. oktoober 2014 12:35\nVõimalik, teadus areneb edasi. Aga vaevalt et see algelementidest kokku pannakse, küllap ikka juba poolfabrikaatidest. Aga ebola kohta see vaevalt et kehtib, selle viirus avastati juba 1976.a. Haigust ennast esines aga juba varemgi. Ei usu, et teadus tol ajal sellisel tasemel võis olla.\nuus eluvorm/ 28. oktoober 2014 22:04\nnõus! Ülaltoodu oli pigem ühe väite parandus, ``Inimene pole veel võimelineise täiesti uusi eluvorme looma.``\nEi saa mitte nous olla/ 28. oktoober 2014 08:41\nEbola ei ole mitte inimkonna nuhtlus vaid onn mis tuli et reguleerida inimeste arvukust. See et see oma regulatsiooni tood alustas Aafrikas kus elanikkonna tihedus on ebaproportsionaalselt suur on mark sellest et tegemist on hea asjaga\n!!!/ 28. oktoober 2014 09:37\nKahjuks ei jää see "regulaator" mitte Aafrikasse vaid leidub piisavalt igasugu ringihulkujaid, kes selle ka Euroopasse edasi toovad. Vaata et see "õnn" veel sind ennastki lõpuks ei taba ja vaevalt et sa sel juhul veel juubeldad ning õnnest lakke hüppad. Kas sel juhul seda head asja ikka veel heaks peaksid?\nõige/ 28. oktoober 2014 08:37\nebola on jumala poolt saadetud õnnistus ja inimkonna päästerõngas!\nto õige/ 28. oktoober 2014 10:47\nKui see on õnnistus, siis mine tea - vahest õnnistab ta ehk sind ennastki? Ära siis häbene seda päästerõngast vastu võtmast, kui ebola kord ka Eestissegi jõuab.\nmõtleja/ 28. oktoober 2014 01:45\nHoopis õnnistus-ehk sinusuguseid varsti Euroopas enam ei näe sis..........))))))))))))).......\nee bula/ 27. oktoober 2014 21:46\nmix kustutatakse teistsuguseid arvamusi...vastasin ju hmm kysimuserle\nee bula/ 27. oktoober 2014 21:39\nto hmm ...ebolat saab inimene vaktsiinidega ise levitada ja kaasa anda veel paljusid meile senitundmatuid aineid . Tehti suur paanika sea- ja linnugripist, noro-ja rotaviirusest, SARS, emakakaelavähk jne jne. On ajaloost teada fakt, et pandeemiad puhkesid pärast näiteks rõugetevaktisiini süstimist jne. Maailma rahvaarv on liiga suur ja kui iseregulstsioon ei toimi, siis aidatakse kaasa.\nsee üli vajalik/ 27. oktoober 2014 20:47\nei tohi mingit vaktsiini toota,see rõõmus ebola puhastab seda ilma heatahtlikult.\n!!!/ 28. oktoober 2014 08:38\nKa sinusugustest! Miks oled nii kindel, et sind see epideemia ei puudutaks? Praegu on hea küünikut mängida, aga kui see Eestisse jõuab? Äkki teed siis püksid märjaks?\nSKY NEWS/ 27. oktoober 2014 20:25\nJa jumal saatis notsudele ka gripi\nSander/ 27. oktoober 2014 19:43\nPole see mingi jumalapoolt saadetud katk, vaid looduse omaregulatsioon kui populatsioon läheb liiga suureks, siis selles tiheduses hakkavadki levima haigused, mis viivad arvukuse normi ja tõved kaovad ka. Sama on ju meie rebaste, kährikutega. Poputati neid marutaud vastaste pajokidega ja nüüd ongi tulemus käes, rebaseid on kõik kohad täis. Samas loodus nuputas neile nüüd uue nipi-kärntõve, mis niidab suht sama edukalt, kuid millele puudub ravi ja vaktsiin, kuid paraku on see ohtlik ka koduloomadele. Konkreetsel minu majapidamise ümbruses jookseb rebaseid ja kährikuid pidevalt ringi, 1,5meetrisest aiast, käib rebane kui jeesus üle.\nMemm/ 29. oktoober 2014 19:14\nKärntõvel on ravi.Kärntõbe põhjustab lest.Eestis pole selliseid loomakliinikuid mis kus ravitaks rebaseid.Meil poleks rahagi.Vaadake Viasat NATURE kanalit. Kärntõbi ei nakatu väga lihtsalt.2a.Tagasi käis kärntõves rebane trepil.Oma kassid ka.Igatahes haigeks ei jäänud.\nEbola/ 27. oktoober 2014 18:42\nNeeger on jumala poolt saadetud tööriist.\nJuss/ 27. oktoober 2014 18:11\nÄra aja inimeste vempe jumala kaela ja veel ... saadeti neile, mitte meile. "Meie" ju elame steriilses mullivannis viiendal avenüül, rüübates "Dom Perignon`i ja limsides kaaviari.\nRoX/ 27. oktoober 2014 17:13\nJumal saatis jah :D Mis vahe on jõuluvanat uskuval lapsel ja täiskasvanud usklikul inimesel ?See vahe et laps lõpetab ükskord ära uskumise asjasse mida pole reaalselt olemas,seda ei sa kahjuks öelda usklike kohta .\nnujah/ 27. oktoober 2014 16:59\ntegelikult aitab kõige paremini Ebola pihta telefoni viskamine. Ehk kui Naomi ühendab oma sügavad teadmised religioonist ja meditsiinist ja kosmoloogiast- siis võiks ju ta ka meid teisi aidata selle "hirmutava sitaga" hakkama saamisel:)\nMaamees/ 27. oktoober 2014 16:42\nModellile omaselt koosneb tema aju kas botoxist või silikoonist. Tulenevalt sellisest spetsiifilisest aju koostisest on väga erilised ka tema avaldused.\nsileaju/ 27. oktoober 2014 16:19\nKas valus ka nii loll olla on või?\nÄge/ 27. oktoober 2014 15:40\nVot see oli alles avaldus!! 10 points. Aaaaa, sorry, ta ju modell!\n?/ 27. oktoober 2014 15:40\nKui jumal ise saatis, siis tuleb and nurisemata vastu võtta! Vahest proua läheb nüüd ise oma esivanemate maale, et saadetis vastu võtta.\nGetter/ 27. oktoober 2014 15:13\nRumal ja mõttetu inimene. Ei ole jumal mingit viirust saatnud. Puhta inimeste enda tekitatud. Laborikatsetused, mis "kogemata" on õue saadetud.\nhmm/ 27. oktoober 2014 18:40\nKuidas inimene saab Ebolat ise valmistada? Mõtled ka ikka natuke? Miks sina Ebolale vaktsiini ei oska valmistada kui mingi haiguse loomine on nii kerge?


Jawa 360 laadimis jama - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 21 Sept 2020, 18:27\nJawa 360 laadimis jama\nLugemata postitus Postitas mao » 26 Juun 2006, 09:13\nNüüd kui sai mootori enam-vähem käima, kohe teine jama kaelas. Nimelt ei lae enam? Pirniga testides oli relee-regulaatori otstel ja harja otstel vool olemas ja pirni heledus muutus vastavalt pööretele, aga relee ise ei toiminud: magnet lüliti ei lülitanud ja käsitsi lülitamisel ka laadimist ei toiminud kuigi laadimis tuli kustus. (Ilma releeta testides aga harja otstel voolu polnud, või ei peagi olema) ??\nLugemata postitus Postitas mella » 26 Juun 2006, 09:34\nvana 6v ümmarguse jawa relee on suht lihtsa ülesehituse kuid keerulise veaotsinguga.. Kui sa ise päris hästi teemat ei jaga, otsi targem endale kohapealt appi.\nÜks asi on kindel, vana jawa elektrisysteemis on pluss keres\nja põhimõte on, et ergutusele voolu andes tekib vool ka põhimähisesse, kui gene pöörleb.\nrelee regulerib ergutusmähise voolu, et toodetav vool oleks OK.\nKui sinna ilma releeta täis 6v peale anda, võib pöörete tõustes pinge päris suureks minna.\nAhjaa, vanadele pannakse ka peale uuema sordi regulaatoreid, mis ei asu geneka peal vaid eraldi. Nendel on juba ringi tehtud süsteem, kus keres on miinus. (gene peal tõstetakse otsad ringi ka).\nLugemata postitus Postitas mao » 26 Juun 2006, 09:55\nAga mille peale panustada kas genekas läbi või relee ??\nLugemata postitus Postitas Heinar » 26 Juun 2006, 10:13\nMõõda testriga pinged ja sealt edasi juba asi selge.\nLugemata postitus Postitas ats97 » 26 Juun 2006, 10:28\nneed vana jawa releed on väga ebatöökindlad - mul neid mitmeid ja kõigil mingi defekt ja nii paningi 634-ja relee ja töötab väga hästi!\nLugemata postitus Postitas vx800 » 26 Juun 2006, 12:14\nMine Teletorni motopoodi ja lao 325eeku letti, ning osta sealt kaasaegne elektriline relee. Mis läheb täpselt vana asemele geneka peale. Ja unustad oma laadimise probleemi.\nLugemata postitus Postitas mella » 26 Juun 2006, 15:48\nKõigepealt tuleks ikka kindlaks teha, kas viga on üldse relees. Võibolal on harjad või staator või rootor.\nAga testida saab nii, et staatori mähisele paned testri peale ja mootori käima (mingeid tarbijaid külge ei pane, ka releed mitte).\nKui rootori mähisele vooli peale ei anna, peaks olema gene väljund 0V või mingi suht pisike number.\nKui rootorile õigetpidi voolu peale annad, peab tühikäigul tekkima suht 6V lähedane pinge staatori mähistesse. Igatahes peab sinn amidagi tekkima. Kui 6V ei tule, anna veidi pöördeid juurde. Igatahes juba veits gaasi andes peab pinge staatoril päris palju üle 6V tõusma.\nSiis on gene korras.\nMeeldiv kuulda, et vanale jawale on genekapealset elektroonilist releed tootma hakatud\nLugemata postitus Postitas mao » 26 Juun 2006, 22:54\nNo harjad on korras, staatoril ja rootoril nähtavaid vigastusi ei olnud. Harja ühelt otsalt sai 12v pirniga testitud ja läks teine päris heledaks gaasi andes. Relee otstelt sai ka testitud ja pirn põles. Suuremate pööretega relee magnet lüliti küll võbeles aga laadimist ei toimu.\nMillise pinge juures see magnet lüliti toimib? 6v akuga testides ta küll kokku ei tõmmanud kuid käega aidates tõmbas natuke ligemale ja jäi paika aga päris vastu metalli ei tõmmanud.\nLugemata postitus Postitas mao » 27 Juun 2006, 22:58\nNu kas pole häid mõtteid ....?\nLiitunud: 30 Mär 2005, 21:27\nTsikkel: Honda Transalp XL600V\nAsukoht: Tallinn ja Kehra\nVõta ühendust ints0000\nLugemata postitus Postitas ints0000 » 28 Juun 2006, 11:21\nPane korralik relee!\nGenekat testi veel nii, et võta harjad maha(eemale rootorist), siis 12V lamp järjestikku vooluallikaga(aku, akulaadija vms): 1 ots vastu kollektorit ja teine massi. kui lamp põleb siis on rootor rikkis ja pead uue panema.\nVeel vaata kollektori lamellide vahed üle, et need vase ja grafiidi puru täis ei oleks, kui on siis tuleb need kaa ära puhastada.


mees ei viitsi koristada - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › mees ei viitsi koristada\nTeema: mees ei viitsi koristada\nRE: mees ei viitsi koristada\n[tsitaat]siin on juba häid soovitusi kõlanud, aga soovitaks veel ka teha süüa ainult endale. ütle, et sa ei viitsi rohkem vaaritada ja nõusid pesta kui endale hädapärast. tema pesu ära pese. kui tema särgid jäävad nöörile rippuma ja sul uus masinatäis pesu vaja kuivama panna, siis võta need sealt nöörilt, ära kokku lapi ja viska lihtsalt kappi talle.[/tsitaat]\nneed on kõik sellised imelikud soovitused. justkui peaks kaks täiesti erinevat inimest vägisi koos elama ja siis hakkvad teineteisele sihilikult käkki keerama.\neeldusel, et kooslus on vabatahtlik, peaks endale kõigepealt selgeks tegema, MIKS koos ollakse. kui on piisavalt häid põhjuseid, siis võiks arutleda selle üle, milline on kummagi arusaamine korrast ja kuidas toimetada nii, et MÕLEMAD saakisd rahul olla. just mõlemad, mitte ainult naine või ainult mees.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 12.03 12:45; 15.03 12:19; 15.03 14:03;\nImelikud soovitused tõesti. Kas need soovitajad ise nii teeks? Meil on nii: neljpäev on koristuspäev – ALATI ja mõlemale, tema tööks on vannituba ja terve maja tolmuimemine, mulle kõik ülejäänu. Väga hästi toimib\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.03 16:10; 12.03 16:11;\nMul oleks jumala suva, et mu mustad riided kapis on, kui just mudakäkid pole – ja nad ei ole. Nii et see nipp ei pruugi töötada.\nHuvitav oleks teada, kas teemaalgataja on juba midagi ette ka võtnud?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 07.03 13:00; 12.03 17:00;\n[tsitaat]hm kui sul tõesti on soov sellise mehega elada, kes kokkulepetest kinni ei pea, meelega elamist sittab ja leiab, et sinu asi on tema tagant koristada, siis võid proovida nagu lastega: tööde tabel seinale ja kes on teinud, saab tärnikese kirja. Kuna selline mees vaevalt ka oma rahakotti sinuga jagab, siis igale tärnikesele rahaline väärtus ning kes miinusesse jääb, see maksab teisele kodutööd kenasti kinni. Vähemalt midagi.\nAga üldiselt soovitaks meest vahetada – nagu eespool öeldud, leiavad sellised, et ka lapsed on naise asi ja naine kui selline on üldiselt väheväärtuslik inimene. Mul sõbranna elab sellisega – mees nõudis, et äsja haiglast saabunud keisrilõikega lapse saanud naine poodi läheks ja härrale süüa teeks..\nMeest pole mõtet vahetada, sest tuleb uus ja samasugune. Pigem olla üksi ja siis on närvid igatahes korras ja elu nagu lill. Tean meeserandeid, kes oskavad kabedalt elada, kuid teate – need on poissmehed. Oma esimese nooruse minetanud, neljakümpised ja lahutatud ega tahagi enam naist võtta. Kuna nad on nii kabedad ja elustiil sama kabe, tahavad neid mõistagi väga paljud naised. Milleks siis kooselu, eks? Ma arvan, et väga paljud mehed on alguses nagu kullatükikesed. Vähemalt seni, kuni kohustusi ei teki. Keegi täna perekoolis seda teemat lahkab igatahes. Olen temaga nõus. Kooselu rikub kõik ära. Ma ei vaidlegi, et on teistsuguseid, aga klassikaline variant on ikkagi teemaalgatuses kirjeldatud.\nKuulake, noored naised, vanainimene õpetab teid nüüd, et kui argipäev on käes, on mehest naisele rohkem tüli ja koormat, kui vastupidi.\nKallis teemaalgataja! Esiteks tunnen sulle kaasa aga selleks, et tulevikust aimu saada ole hea ja otsi üles siit üks teema. Üle viskab see roosamanna- teema nimeks siis. Vaata ja mõtle, kas ikka tahad nii edasi või võtad midagi ette.\n[tsitaat]Edaspidi serveeri talle tema toit papptaldrikutel ja las sööb plastmasskahvliga. Need saab ära visata.[/tsitaat]Mina olen mees ja ei saa aru, miks naine üldse mehele midagi serveerima peaks.\nMa saan aru, et lapsed vajavad hoolitsemist. Ma saan (üsna vaevaliselt!) aru ka sellest, et naisedki vajavad mulle arusaamatul põhjusel hoolitsemist. Ma ei räägi küll tingimata kõikide meeste eest, aga mina ei vaja mitte mingisugust hoolitsemist. Mul ei ole midagi ka selle vastu, kui see tegevus sulle rõõmu pakub. Aga kui see hoopis mingeid vaevusi või rahulolematust põhjustab, siis jumala pärast, minu poolest võib naine ära jätta kogu toidu tegemise, koristamise ja nõude pesemise.\nNüüd kuulen juba vaimusilmas (või õigemini -kõrvas), et siis minevat kodu jube mustaks. Ei lähe ta midagi! Olen enne naisega kooselu kümmekond aastat üksi ka elanud ja kodu oli tollal minu jaoks piisavalt puhas, igatahes keskmiselt puhtam kui praegu, seda muidugi oluliselt harvema koristamisega. Kui vaja, palkasin koristaja, kui vaja, tegin ise umbes kord kvartalis veerand tundi tööd. Aga kui nüüd oled sina, naine, selle ülesande juba enda peale võtnud, siis ära parem virise ja jäta mu hing rahule!\nAga siis lepime kokku, et koristamise ülesanne jagunebki kvartali kaupa. Ja siis on nii, et mina ei ütle midagi selle kohta, kuidas sina koristad ja sina ei ütle midagi selle kohta, kuidas või kui palju mina koristan. Sobib?\nuskumatult kinnise mõtteviisiga mees-enne naist ja lapsi oli palju puhtam ja lihtsam puhtust hoida. Usu, ka naisel oli seda enne perekonda lihtsam teha, see on ju ilmselge, et kui on rohkem inimesi, tekib ka rohkem segadust ja koristamist.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 12.03 08:57; 14.03 14:53; 18.03 21:35;\n[tsitaat]Usu, ka naisel oli seda enne perekonda lihtsam teha, see on ju ilmselge, et kui on rohkem inimesi, tekib ka rohkem segadust ja koristamist. [/tsitaat]Mis siin uskuda, see on ju elementaarne. Aga vasta nüüd palun minu ettepanekule – mees võtab järgmiseks kvartaliks koristamise enda peale, aga naisel ei ole õigust mitte midagi öelda ei sageduse ega meetodi kohta, kuidas ta seda teeb. Saad sa sellega hakkama? Minu meelest näib see olevat naise jaoks ületamatult raske.\nSuhtes on mehel kaks valikut:\nTa kas ei korista peaaegu üldse ja saab naise käest selle pärast näägutada.\nVõi ta koristab küll, aga saab ikkagi naise käest näägutada, võib-olla ainult natuke vähem. Sest naisele lihtsalt ei sobi see, kuidas mees koristab.\nMinu meelest on valik üsna lihtne!\n[tsitaat]Mis siin uskuda, see on ju elementaarne. Aga vasta nüüd palun minu ettepanekule – mees võtab järgmiseks kvartaliks koristamise enda peale, aga naisel ei ole õigust mitte midagi öelda ei sageduse ega meetodi kohta, kuidas ta seda teeb. Saad sa sellega hakkama? Minu meelest näib see olevat naise jaoks ületamatult raske.\nMinu meelest on valik üsna lihtne![/tsitaat]\npõhimõtteliselt nõus, et koristamine tuleks ära jagada. ajalise mõõtes, eriti nii pikk periood nagu kvartal, ei ole eriti ratsionaalne, sest see ei lahendaks olukorda. su naisukesel oleks ikka tunne, et kui sinu kvartal lõpeb, siis peab tema ette võtma suurpuhastuse, et 3 kuuga kogunenud kaosest läbi närida.\nminul sobiks kui oleks ära jagatud objekid ja neid siis tõepolest koristab kumbki nii nagu õigeks peab ja teisel pole õigust kobiseda.\nmina pakuksin hea meelega sulle akendepesu, mis sobib sinu suhtumisega vaid kord kvaratalis ennast liigutada ja erinevad abiruumisd, vannituba, saun, wc, kelder jmt.\neluruumid ja köögi võtaksin enda peale.\nIlmselt oleksin küll nõus. Arvatavasti palkaksin akende pesuks enamikul kordadest kellegi teise, aga abiruumid võtaksin ise ette. Kui ainult saaks naise peaaegu permanentset rahulolematust leevendada.\nSel kevadel kinkisin naisele sünnipäevaks ühe ballaadide plaadi, luuletuste kogumiku (audio) ja 7 tundi koristust aadressilt hooldused.ee. Mõte selles, et naine võib ühel kenal kevadpäeval 3,5 tunniks jalutama minna, kuulab muusikat ja luulet ja samal ajal teevad kaks palgatud koristajat kodu, sh aknad puhtaks.\n[tsitaat]Ilmselt oleksin küll nõus. Arvatavasti palkaksin akende pesuks enamikul kordadest kellegi teise, aga abiruumid võtaksin ise ette. Kui ainult saaks naise peaaegu permanentset rahulolematust leevendada.\nSel kevadel kinkisin naisele sünnipäevaks ühe ballaadide plaadi, luuletuste kogumiku (audio) ja 7 tundi koristust aadressilt hooldused.ee. Mõte selles, et naine võib ühel kenal kevadpäeval 3,5 tunniks jalutama minna, kuulab muusikat ja luulet ja samal ajal teevad kaks palgatud koristajat kodu, sh aknad puhtaks.[/tsitaat]\nsa hakkad mulle meeldima.\nehk kaoks naise permanentne rahulolematus, kui kingitust näiteks kord kvartalis korrata?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 5 korda. Täpsemalt 07.03 12:15; 07.03 12:20; 07.03 13:17; 09.03 11:43; 16.03 23:02;\nminuarust on oluline, et üksteise kallal ei näägutata. Ja koristab see, kelle silma midagi riivab. Tööde jaotus on hea muidgui, tähtis on aga, et ei minda näpuga näitama, et näe, sa ei teinud ikka piisavalt hästi.\nKui nt mu mees mingil õhtul teataks, et näeb põrandal tolmu v köögis on pesemata nõud, siis ma ütleks, et koristusvahendid on seal samas kapis, kus alati.\nKoristama ei peaks sellepärast, et teine inimene seda tahab/nõuab, vaid enda pärast ikka. Suhtele ei mõju hästi, kui üksteise kallal näägutada selliste asjade pärast.\nmina ka kodus ei korista, sest naisele meeldib see tegevus väga- ta on neitsi ja peab piinlikku puhtust kõiges ning ta ei tahaks mind segama.\nkui vahel abi vajab, siis ikka aitan.\nmul on naisega väga vedanud.\n[tsitaat]mina ka kodus ei korista, sest naisele meeldib see tegevus väga- ta on neitsi ja peab piinlikku puhtust kõiges ning ta ei tahaks mind segama.\nmul on naisega väga vedanud.[/tsitaat] ja sina istud aga sel ajal muudkui perekoolis ja sädistad teiste kägudega. tõeline mees\nMul on normaalne mees, seega pidin ainult ühe korra ütlema, et ma ei taha 24 h vahetusest tulles hakata kodus tema musti nõusid pesema. Nüüd ta ikka peseb nõusid, kuigi ei salli seda tööd.\nKui olin suvel lapsega maal ja 2 nädala pärast koju tulin, siis oli küll kohutav mustus kodus- paksud tolmurullid põrandal, kapi- ja lauapealsed kleepuvad ja purused. Eks siis järgmisel suvel tean, et helistan paar päeva ette ja palun tolmu imeda ;).\nMa olen hirmus siidikäpp ja ei viitsi koristada, mees on samasugune. Õnneks on meil sarnased väärtused – kui midagi teha ei taha, teenin raha ja palkan vastava inimese. Ma ei mäletagi, millal me viimati midagi nühkisime, parandasime või aias nokitsesime. Elu on elamiseks ja meeldivate asjadega tegelemiseks.\nmeil on abielu algusest saati kokkulepe, et kes söögi teeb (mõlemale/perele, eksole), see ei pea nõusid pesema. töötab imehästi – kes tahab tüütust köögikoristamisest pääseda, jändab teise rõõmuks ise õhtusöögiga. :p\naga ma olen ürgtänulik oma ämmale, kes oma poiste eest kõike ette-taha ära ei teinud ja nad kodutöödes kaasa aitama ja koristamise vajadust märkama õpetas. kahekesi saab koristamisega oluliselt väiksema aja- ja närvikuluga ühele poole.\nmul on naisega väga vedanud.[/tsitaat]\nKäi sa ka sinna pimedasse kohta. Ma olen neitsi tähtkujust ja ma ei ole loodud koristama. Mu mees on ka neitsi tähtkujust ja ta on veel laisem kui mina. Kord meile meeldib aga oleks vaid keegi kes korda loob.\nkallid naised, palun saage aru, et avaldusega mehele \_”aita mind kodutööde tegemisel\_” annate te ise edasi selge sõnumi: kodutöö on minu töö ja kohustus.\n\_”ta peab nüüd kodus aitama rohkem\_”\n\_”pakun, et mees ei aita sind siis karvavõrdki\_”\n\_”Pesu kuivama ta ikka aitab ka vahest panna\_”\n\_”meil on peaaegu sama seis. vahel harva ikka aitab ka\_”\n\_”aitab lapsega jne\_”\n\_”nad kodutöödes kaasa aitama ja koristamise vajadust märkama õpetas\_”\nKuni me ise omame suhtumist, et koristamine, kraamine, laste kantseldamine jne. on meie kohustus, mitte mehe, siis oleme ise süüdi, et ka mees sellesse nii suhtub.\nMinu peres vastupidi 😀\nma ka eriti ei viitsi koristada ja tolerantsus korratuse suhtes on oluliselt suurem kui naistel, aga ma olen õppinud seda, et kui naine koristab ära, siis tuleb puhtust hoida ja ei tohi kogu elamist ära lagastada. nii on naine happy ja kodurahu tagatud.


märkmed | Helen Tago\nPostitused sildiga 'Electro-Etching'.\nhelen tago • 24. veebr, 2015\nVoolusöövitus akrüülmarkeritega II\nTegin kolm testplaati. Esimesel (fotol viimane plaat) katsin kogu plaadi kolme erineva markeriga jättes iga söövitusintervalli keskele lahtise ala. Teisele (fotol keskel) plaadile joonistasin pehme litopliiatsiga. Kolmandale (pildil esimene) plaadile kirjutasin ja joonistasin akrüülmarkeritega.\nhelen tago • 16. veebr, 2015\nVoolusöövitus akrüülmarkeritega I\nKatsetasin Amsterdam Acrylic markereid krundina vasel. Markerid ostsin G-galeriist. Neid on saada kolmes laiuses ning neljas katvusastmes. Tahtsin näha kuidas nad voolusöövitusele vastu peavad. Nad pole ju mõeldud söövitustehnikateks - ikka joonistamiseks. Mida enam pigmenti värv sisaldab seda hapram peaks kaitsekiht olema. Värvitoonid pole antud juhul olulised ja said valitud selle järgi, et vaselt hästi välja paistaks. Oleksin valinud lihtsalt mustad erinevas suuruses ja katvuses aga neid polnud saada. Roosa (15 mm) - läbipaistev, hõbedane (4 mm) - poolläbipaistev ja hall (2mm) - kattev pigment.\nhelen tago • 30. jaan, 2015\nElectro-Etching ehk voolusöövitus\nPikaajaline suur soov tegeleda söövitustehnikatega viis mind erinevate kaasaegsete nö mittemürgiste tehnikate lähema uurimiseni. Lähtuvalt ohutusest ja soovist vähendada tervise ja keskonnamõjusid mida traditsiooniline happesöövitus endaga kaasa toob leidsingi enda jaoks Electro-Etchingu e. voolusöövituse.


Börs: Investorid ootavad kvartalitulemusi - Äripäev\nBörs: Investorid ootavad kvartalitulemusi\n25. aprill 2011, 23:14\nRait Rebane 25. aprill 2011, 23:14\nÜhendriikide aktsiaturul oli nädala esimesel kauplemissessioonil näha madalamat kauplemisaktiivsust. Wall Streetil toimus vähe muutusi kuna investorid ootavad suuremate ettevõtete kvartalitulemusi ning Föderaalreservi juht Bernanke ülesastumist nädala teises pooles.\nVaatamata sellele, et täna ei avaldanud kvartalitulemusi ükski suurem Ühendriikide ettevõte, peaks sel nädalal avaldama oma raportid 9 Dow Jones’i ja 180 S&P500 firmat, näiteks sealhulgas Exxon, Procter & Gamble, Microsoft ja Starbucks.\n„Täna ei ole avaldatud ühtegi tähtsamat uudist,” teatas RBC Global Asset Managementi investor Ryan Larson, „kõik peamised indeksid näitasid päeval langust, kuid see polnud väga suur probleem ning on pigem tingitud madalast kauplemisaktiivsusest.”\nSamuti ootavad investorid Föderaalreservi juht Ben Bernanke väljaastumist, nimelt toimub pärast USA keskpanga uue ametliku rahapoliitika väljakuulutamist Bernanke-ga pressikonverents.\nTänased suuremad tõusjad olid eBay +3,16 protsenti 32,96 dollarini, Intel +2,52 protsenti 22,0 dollarini ja Toyota ADR +2,2 protsenti 79,51 dollarini. Enim kaotasid aktsiahinnas AIG -2,15 protsenti 31,47 dollarini, HPQ -1,12 protsenti 40,53 dollarini ja Kraft Foods -0,93 protsenti 33,07 dollarini.\nKuld kerkis päevaga 0,21 protsenti ning lõpetas päeva uuel rekordil- 1507 dollarit untsi kohta, nafta seevastu kukkus 0,11 protsenti 112,17 dollarini.\n25. April 2011, 23:14