Graveerimine | Ovision | Lasergraveerimine ja mehaaniline graveerimine\nGraveerimine on juba tuhandeid aastaid olnud viis esemete märgistamiseks ja kujundamiseks. Kui varasemalt kraabiti kujutised aga ükskõik mille ettejuhtuva terava eseme abil – kasvõi teravam kivi – siis nüüdseks on lahendused moodsamad. Meie pakume graveerimist kahel erineval viisil: mehaaniline graveerimine ja lasergraveerimine.\nGraveering on üheks kindlaks variandiks, kuidas saavutada kustumatu tulemus. See ei kulu ega kuku küljest ning ka aastate möödudes on disain selgesti loetav, nähtav ning arusaadav. See, kas valida lasergraveerimine või mehaaniline graveerimine, sõltub suuresti tellija maitsest, soovidest ning mõneti materjalist, mida kasutatakse. Graveeritav pind võib olla küllaltki suur ning disain lausa 360 kraadi ulatuses, mis pakub tõelist vabadust disaini loomisel.\nMehaaniline graveerimine on aastatuhandete vanune tehnika. Tehniliselt võttes läheb mehaanilise graveerimise alla kõik, kus pinnale jäetakse jutt mõne tera abil. Kui varasemalt oli graveerimiseks vajalik kindel käsi ning palju vaba aega, siis tänapäeval kasutatakse ka mehaaniliseks graveerimiseks arvutiprogramme ja vastavat masinat. See lubab materjalidele kanda tunduvalt keerulisemaid disaine, millele ei saa vaba käega graveerides kindel olla, ning tööprotsess kulgeb tunduvalt lühema ajaga.\nGraveerimine Tallinn, Tartu, Pärnu või ka mõne muu Eesti koha sümboolikaga on üheks armastatud lahenduseks. See võimaldab anda ka masstootele mõne väiksema piirkonna omapära hõngu. Mehaaniline graveerimine jätab tihtipeale ka traditsioonilisema, ning mõnede klientide arvates ilusama, tulemuse, mistõttu pakub see endiselt lasergraveerimisele edukalt konkurentsi.\nKasutatava tera abil eemaldatakse esemelt pindmine kiht ning materjalile jääb alumise kihi kontrastne jälg. See, mis värvi jälg jääb, sõltub täielikult materjalist. Materjaliks võib olla nahk, plast, metall (sh ka väärismetall nagu näiteks kullast abielusõrmused), klaas, marmor, kartong jne. Mehaanilise graveeringu jälg on silmale selgelt nähtav ning ka näpuga katsutav. Sügavama jälje saavutamiseks võib samast kohast mitu korda üle käia, nii et reljeefne tulemus on väga kergelt saavutatav. Graveerimine Tallinnas, meie professionaalsete töötajate käe, all garanteerib perfektse tulemuse, olenemata tellimuse keerukusest.\nLasergraveerimine on üks uuemaid graveerimise variante. Meie pakutav lasergraveering on kvaliteetne ja kauakestev, ei kulu ega tuhmu ning kogu protsess toimub võrdlemisi kiirelt. Disain kantakse eseme pinnale laserkiire abil. Kõige pealmine kiht eemaldatakse, jättes silmale nähtava kontrastse jälje. Lasergraveerimise korral ei ole probleemiks ka see, kui disain on äärmiselt detailirohke ning täpsust nõudev.\nSõltuvalt eseme materjalist, võib laserkiire jälg võtta esialgsest värvist erineva tooni ning sellega peab lasergraveerimise juures arvestama. Nahale graveerides eemaldatakse näiteks naha pealmine kiht ning alumine kiht on see, mis määrab ära lasergraveeringu värvi ja kontrasti. Puidu graveerimine ja saadav tulemus sõltub puiduliigist. Reeglina on graveering pruuni eri toonides. Alumiiniumi graveering on aga valge ning roostevaba terase graveering must või hallikasmust. Kui metalltoode on juba värviga kaetud, eemaldatakse pealmine värvikiht.\nIseenesest on võimalik graveerida väga erinevatele materjalidele: klaas (sh pokaalid, vaasid, pudelid), nahk (sh rahakott, püksirihm, käekott), keraamika (sh vaasid, lauanõud, lillepotid), metall (sh majanumbrid, tänavasildid, viidad, rinnasildid ning graveeritud võtmehoidja) ja puit (sh suveniirid, köögiriistad, ehtekarp). Materjalid, mille puhul lasergraveerimise kasutamine ei ole aga võimalik, on väärismetallid ning nikeldatud pinnad. Kui aga materjali graveerimiseks on vajalik võimalikult õrn lähenemine, on laser asendamatu, sest ükski laseri osa ei puutu reaalselt vastu graveeritava eseme pinda. Tulemuse eest vastutab üksnes laserkiir.


Kriitikud: S&P sekkub poliitikasse\n6. detsember 2011 kell 10:09\nMitmed allikad on seadnud küsimuse alla S&P hoiatuse ajastamise. Nimelt plaanivad ELi liidrid 8. ja 9. detsembril Brüsselis toimuval tippkohtumisel võtta vastu põhjapanevaid otsuseid kriisi peatamiseks.\n“S&P peaks eemale hoidma,” ütles Bloombergile Anthony Valeri, LPL Financial turustrateeg. „See komplitseerib ELi liidrite tööd võlaprobleemi lahendamisel.““Eelseisev Euroopa tippkohtumine pakub poliitikutele võimalust ületada riiklikud huvid ja eelistused ning anda kriisile usutav vastus, mis aitaks taastada investorite usalduse,“ kirjutas S&P oma raportis.\nReitingu seostamist tippkohtumise tulemusega näeb kriitiliselt ka Euroopa Keskpanga nõukogu liige Ewald Nowotny: „See näitab seda, et reitinguagentuurid võtavad üha rohkem poliitilise rolli.“ „Pole mingit kahtlust, et reitinguagentuuridel on majanduslikult oluline roll, kuid see kuidas see toimub ja millisel ajahetkel, on järjest problemaatilisem, kuna see annab protsüklilisi tulemusi ehk siis tulemusi mis teevad kriisi hullemaks,“ ütles Nowotny.\nSarnasel seisukohal on ka EKP nõukogu teine liige, Prantsusmaa keskpanga juht Christian Noyer. „Agentuurid olid ühed 2008. aasta kriisi mootorid. Kas nad saavad olema seda ka praeguses kriisis? See on reaalne küsimus, mille peale me peaksime kõik mõtlema,“ ütles Noyer. „Kui me vaatame, kuidas S&P on oma otsust põhjendanud, siis me näeme, et nad on muutnud oma meetodit. Nende meetod on muutunud palju rohkem poliitilisemaks ja vähem seotuks majanduslike alustega,“ lisas Noyer.\nS&P põhjendas otsust euroala reitingud veel enne tippkohtumist uuesti läbi vaadata sellega, et kriisi süvenemise riskid on „märkimisväärselt suurenenud“. „Poliitikud näivad tegutsevat ainult tänu kasvavale turgude survele,“ lisas S&P.\nReitingu väljavaate muutus on Euroopa jaoks katastroof, ütles Southwest Securities Inc tegevjuht Mark Grant eile Bloombergile. „Nüüd langetatakse ka Euroopa pankade ja võlakirjade, mitmete Euroopa firmade reitingut, euro satub üle maailma tohutu surve alla,“ ütles Grant. „On terve rida doominokive, mis selle raporti tagajärjel langema hakkavad.“


skaut - Eesti Skautide Ühing\nSkaut on 11-14-aastane Eesti Skautide Ühingu liige. Skautide programm on loodud arendamajs noort viies erinevas valdkonnas aidates tal kasvada täisväärtuslikuks ühiskonnaliikmeks. Tegevused toimuvad regulaarsete kohtumiste käigus üksuste siseselt.\nNoorte Tegijate Klubi - koolitus, kuidas korraldada oma unistuste üritust. Koolituse käigus veedetakse koos aega, mõeldakse ja luuakse omale ideaalne üritus, mida ellu viia ning koolituse lõpus on võimalik ürituseks ka reaalselt raha taodelda.\nÕunapuu Karikavõistlus - skaudiealistele suunatud matk, mille korraldajaks on eelmise aasta võitjad\nTalimängud - skautidele ja vanemskautidele suunatud taliste tegevustega laager\nSkautlemise Meistriklass - koolitus, kus on võimalik osaleda juba alates 12. eluaastast\nLisaks eelnevale on üritused nagu Jüripäeva laager, ESÜ suvelaagrid ja Suurlaagrid suuantud kõigile ESÜ liikmetele. Täpsemat infot saabuvate ürituste kohta leiad ESÜ kodulehelt - https://skaut.ee/et/uritused\nSkautide programmivoldik - https://skaut.ee/images/Dokumendid/Noorteprogrammi-voldik.pdf


Võta Pesu Väikestest Vannitubadest 🔨 Disain - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Disain Võta pesu väikestest vannitubadest\nReageerige väikese, mitte väga funktsionaalse hügieeniteenuse pesu-kapi mugavaks organiseeritud piirkonnaks, millel on lihtsad disainiomadused.\nÜha enam inimesi usub, et nad ei ela kodudes piisavalt avar teie vajadustele. Selleks, et saavutada kokkuostu ostu- ja müügihindade, üüri, maksude ja halduskulude osas, on levinud kalduvus olla rahul vähendatud pindadega korterid ja mõnikord ilma nendeta teenindusruumid see muudaks maja kasutatavamaks, näiteks kapid, pesumajad, riidekapid.\nNeile, kes elavad korteris või isegi stuudios, on see väga oluline korraldama iga maja ruumi. Vähendatud põrandapinnaga võrreldes ei ole alternatiivi vaid kasutada käesolevat mahtu nii palju kui võimalik ära seinad kõikidele võimalikele kõrgustele.\nKuid väikesed ruumid ei pruugi tingimata kaasa tuua häireid ja raskusi meie kodu ruumide kergesti kasutamisel, vastupidi, on sageli võimalik luua väikesi ruume mitmeotstarbeline keskkond korraldatud optimaalselt. Allpool käsitleme väikese vannitoa näidet, kus see on tuletatud pesuruum nii majutuse kui ka esteetika kasutatavuse parandamiseks.\nTegelikult leiame ühe tualeti, kus on kraanikauss, tualett, bidee ja vann. Väikeses ruumis, mis jääb paagi küljele ja ukse taga, on võimalik sisestada üks pesumasin ülemise avaga.\nOletagem nüüd, et meil ei ole rõdude levitamiseks; see on üks oluline varjatud pesuliin koosneb rattarihmade süsteemist, mis võimaldab riputada ja tõsta vanni kohal riideid.\nKuid pesumasin ja pesupiirkond, isegi kui see on praktiline ja hädavajalik, tekitavad vaieldamatult kahjustust vannitoa kujutisele, mis tundub olevat enamasti ebameeldiv.\nMe saame kasutada neid kriitilisi küsimusi, et püüda saavutada midagi uut ja originaalset.\nKõigepealt ehitame a õhuke kipsplaadi vahesein või vineeri paagi küljel. Sel viisil valmistatud sein võimaldab mahuti sulgeda kolmelt küljelt.\nNüüd piisab tanki teise otsa paigutatud olemasoleva seina ühendamisest liigendsüsteemiga opaalklaasist paneelid või sarnased plastmaterjalid paagi sulgemiseks. Soovitame täpselt poolläbipaistvaid materjale, sest need võimaldavad valguse läbimist, kuid samal ajal hägustab nende taga olevate objektide kujutist. Seetõttu on see võimalik kasutage duši all ka teiste inimeste juuresolekul vannitoas varjama riietusrõivast rippuvad riided, mis piiravad tõsiselt häireid, mida need tekitavad.\nKasutada saab ka pesumasina pesa jagavat partitsiooni tugisein hommikumantli konksude ja vannitoa tarvikute jaoks.\nPesumasina kohal olev ruum muutub tegelikult selliseks kapp millest majutusasutus objektiivselt puudus. Siin kirjeldatud juhul on soovitav sulgeda pesumasina esiosa pimekihiga.\nEespool nimetatud osa koosneb üks või mitu ust, mida saab avada. Ühe ukse puhul on loomulikult soovitatav paigaldada hinged, mis on sarnased vanni pistikuga, olemasoleva müüritise seinale, mitte kerge ja labiilse uue vaheseina vahele.\nKõik saab sisestada pesumasina kohal olevasse sektsiooni toetuskavad et neid tuleks kasutada detergentide, kehahooldusvahendite, mitte rätikute ja rõivaste koorimiseks. Esimese sektsiooni osakaal peab arvestama avanemisraadius pesumasina kaas. Esiküljega seadmete puhul on ülalolev ruum kohe ära kasutatav, kuid ilmselgelt tuleb paneeli esiküljel asuva pime paneeli asendamiseks teha üks või mitu ust.\nTulemuseks on seega üks varustatud sein, lihtne ehitada, täiesti funktsionaalne ja äärmiselt paindlik. Dekoratiivseid lahendusi võib mõelda vabalt, valides näiteks katted ja määratledes üksikasjad pesemisruumi äärmusliku vabadusega, kaetud nendega plaadid osa uutest vaheseintest või otsige originaalseid lahendusi harmoonias või vastandina materiaalsetele ja kromaatilistele lahendustele, mis iseloomustavad vannituba seni.\nNii saavutati disaini eesmärk: a väike tualett halvasti juhitud saad tõhus süsteem sisaldab vannituba ja lisatud pesupesemisala.


60+, oktoober 2019 by AS Eesti Meedia - Issuu\nNR 10/2019 (85) OKTOOBER\nAndres Dvinjaninovile pakub rõõmu, et tal on aega elada. Ülitundlik inimene, kas õnn või hoopis õnnetus? Kas rohelise tee joomine tagab pika eluea ja aitab haiguste vastu? Korteriomanik ja korteriühistu. Seened ja alkohol ei sobi kokku. Porgand kui väärtuslik jõujuurikas.\nVaade Kohtla-Järvele 1930. aastal, esiplaanil õlitehas ja ladu.\nKohtla-Järve 1952. a. (E. Lepp)\nVaade Kohtla-Järve uuele tehasele 1947. aastal.\nTööliselamud Kohtla-Järvel 1930. a.\nPõlevkivikaevurid 1930. a.\nSüda justkui peopesal „T alle ei saa ju midagi öelda, kohe solvub!” Kindlasti olete midagi niisugust kas ise öelnud, kedagi teist ütlemas kuulnud või kellestki salamisi nii mõelnud. Keegi ei tahtnud ju midagi halvasti öelda, see polnud kerratõmbumist väärt, aga inimene sai haiget. Kas te teadsite, et ligikaudu 15–20 protsenti inimestest on teistega võrreldes tundlikumad, nad tajuvad iga peenemat detaili, märkavad ja panevad tähele rohkem kui teised. Ülitundlik inimene saab juba sündides kaasa õrnema närvisüsteemi, kuid tihti ei oska ta sellega hakkama saada. Seepärast näevad paljud tundlikud inimesed ise selles nuhtlust, suisa haigust. Kõrvaltegutsejatest rääkimata. Tänases ajakirjas kirjutame sellest, et tundlikud ongi sellised. See on nende loomulik olemise viis. Juba lapsest peale. Taolisena sündinud laps ei talu isegi kõvemat häält, käratamisest või suurest kurjustamisest ei maksa mõeldagi. Elukogemusega tuleb ka endasse kapseldumise oskus. Selleks, et haiget ei saaks. Vaadake enda kõrvale – ülitundlikud inimesed on enamasti väga emotsionaalsed, neile ei meeldi sattuda piinlikesse olukordadesse, kus keegi teine riivata saab. Ta saaks nagu ise ka pihta.\nesti Õigusbüroo poole pöördusid 70aastase härra sugulased, kelle eakalt pereliikmelt nõutakse kohtu kaudu 45 000 euro tagastamist. Väidetavalt on vanahärra laenanud Suurbritannias registreeritud ettevõttelt 45 000 eurot sularahas ega ole seda tähtaegselt tagastanud. Juristid kahtlustavad skeemitamises ühte kodumaist ettevõtet, kes hankis vanahärra allkirja laenulepingule hoopis teise juhtumi raames. Juristid paluvad eakatel lähedastel silm peal hoida ja nendega regulaarselt suhelda, samuti tuleks nende kõrval olla asjaajamiste juures, kuna ühest allkirjast võib sõltuda palju. Vanahärra sattus mõni aeg tagasi liiklusõnnetusse, kus õnnetuse põhjustaja palus kindlustust õnnetusest mitte teavitada ja lubas ise kõik kahjud korvata. Seda aga ei juhtunud ja vanahärra pöördus ühe ajalehekuulutuse peale ettevõtte poole, kes lubas võlgnevuse sisse nõuda. Ettevõtte esindaja nõudis temalt paberite peale allkirju ja väidetavalt olid kõik paberid seotud kõnealuse liiklusõnnetuse kahjude sissenõudmisega. Nüüd aga on juristidel kahtlus, et sama ettevõtte esindaja palus allkirja ka laenulepingule – laenulepingul on tõesti vanahärra allkiri, kuid lepingu sisust ega olemusest ei tea ta midagi. Samuti ei viita miski sellele, justkui oleks tal olnud sularaha 45 000 eurot, kontode väljavõtted ja päringud seda ei kinnita. On võimalus, et ettevõtte esindaja märkas inimese dementsuseilminguid ja kasutas olukorda kurjasti ära.\nErakorraline pensionitõus on seitse eurot\nV Eve Rohtla peatoimetaja\nAutoriõigused, AS Postimees Grupp, 2019. ISSN 2228-1592 Peatoimetaja Eve Rohtla, e-post eve.rohtla@postimeesgrupp.ee Ajakirja toimetuse e-post 60pluss@postimeesgrupp.ee Keeletoimetamine ja korrektuur: Reeli Ziius, e-post reeli.ziius@postimeesgrupp.ee Küljendus: Ain Kivilaan, e-post ain.kivilaan@postimeesgrupp.ee Reklaamipindade müük: reklaamikonsultant Sirle Kübar, e-post sirle.kybar@ postimeesgrupp.ee Väljaandja AS Postimees Grupp, trükk AS Kroonpress Tellimine ja kojukanne tel 666 2525, e-post levi@postimees.ee Pärnu Postimehe, Sakala, Virumaa Teataja, Järva Teataja ja Lõuna-Eesti Postimehe tellijatele tasuta. Järgmine ajakiri 60+ ilmub 9. novembril.\nEesti Õigusbüroo juristi Artjom Morozovi sõnul puutuvad juristid paraku üsna sageli kokku kelmustega, kus petised kasutavad ära vanema inimese tervislikku seisundit raha või kinnisvara saamiseks. „On selge, et selliste kelmuste ärahoidmiseks peab ka riik tublisti panustama, et meie vanuritelt nii lihtne ei oleks raha ja kinnisvara välja petta. Näiteks selle kaasuse puhul ei olnud politsei nõus kriminaalasja algatama, kuigi meie silmis on koosseis olemas,” selgitas ta. „Muuseas, sama ettevõtte ja sama esindaja osas on Eesti Õigusbüroo poole varemgi pöördutud, mis viitab juba selgelt süsteemsele tegutsemisele, inimestelt raha väljapetmisele. Minu selge soovitus: hoidke oma lähedastel silm peal ja olge nende eluga kursis. Seda enam, kui teie lähedane on vanem inimene ja kannatab mõne tervisehäda käes, olgu selleks dementsus või midagi selletaolist, sest just sellised inimesed on kelmidele kerge saak,” lisas Morozov. Kuna politsei keeldus kriminaalasja algatamast, esitas Eesti Õigusbüroo jurist Artjom Morozov prokuratuurile kaebuse, milles nõuab kriminaalasja algatamist. Eesti Õigusbüroo on riigi suurim õigusbüroo, kes pakub koostöös Justiitsministeeriumiga Eestis elavatele inimestele tasuta ja soodustingimustel õigusabi. Lisainfot saab aadressilt www. juristaitab.ee või telefonil 688 0400 helistades. 60+\nalitsus kiitis heaks riikliku pensionikindlustuse seaduse muudatused, millega tõuseb pension tuleval aastal pärast indekseerimist aprillikuust erakorraliselt seitsme euro võrra kuus. Pensioni baasosa tõuseb 2020. aasta 1. aprillil pärast indekseerimist täiendavalt seitsme euro võrra ja pensionitõusu suuruseks koos indekseerimisega kujuneb prognoosi kohaselt 45 eurot, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo. Pensioni baasosa kui solidaarsuskomponendi erakorraline tõstmine suurendab kõikide vanaduspensionäride, töövõimetuspensionäride ja toitjakaotuspensionäride pensione. Solidaarsuskomponendi tõstmine aitab suhteliselt rohkem väiksemat pensioni saavaid mittetöötavaid pensionäre. Pensioni baasosa tõstmine puudutab 2020. aastal ligi 330 000 inimest ja vähen-\njakirjas anname lugejale kas iseenda või mõne pereliikme, näiteks lapselapse testimisvõimaluse. Vastates 22 küsimusele, saate aimu, kas teie või teie lähedane on ehk ülitundlik. Samas annab joogaõpetaja ehk iseenda meelele keskendumise õpetaja Marilii Toots nõu, kuidas saab ülitundlik inimene end ise kurja maailma eest kaitsta. Ülitundlikke inimesi halvustatakse tihti: liiga emotsionaalne ja liiga nõrk inimene. On tõsi, et tundlikumate laste ja suurte inimestega on kiires ja asises maailmas väga keeruline käituda. Kes siis jõuab pidevalt ette ja taha mõelda, mida ja kuidas öelda ja kas see kedagi riivab või mitte. Isegi on kiire! Aga me võiksime kasvõi natukene rahulikumad ja viisakamad olla küll. Mõnd asja on parem mitte välja öelda. Viisakus, sündsus ja kombekus päästavad. Ja mitte ainult ülitundlikke inimesi, vaid kultuuriruumi nii kodusiseselt kui ka üldiselt. Nagu minu kadunud papa ütles: „Viisakus ei maksa midagi, aga annab oi kui palju!” Palun, tänan ja head lugemist!\nVanahärralt nõutakse 45 000 laenu eest, mida ta väidetavalt võtnud ei ole\nattusin kord nägema, kuidas kohviku kõrvallauas enesekindel ja irooniline noor mees ettekandjaga ülbitses. Tema kaaslanna haaras mantli ja kadus. Pole teada, kas see paar veel kunagi kokku sai. Ülitundlikul inimesel on hundiseadustega raske kohaneda. Tal on raske end kehtestada ja „ei” öelda. Seega satub ta tihti manipulatsioonide ohvriks. Taolised õrnakesed on aga suurepärased kaaslased ja sõbrad. Neil oleks süda justkui peopesal. Nad on väga empaatilised ja kuulavad ära iga sinu mure, ka keset südaööd. Kinosaalis löristavad nad nutta seal, kus teised kurvastavat ei taju. Nad on väga viisakad ja kohusetundlikud. Nad on äärmiselt loomingulised ja märkavad enda ümber palju huvita-\nvat, millest tugeva närvisüsteemiga inimene mööda tuiskab. Enamasti on just sellise loomuga inimesed head luuletajad ja kunstnikud. Teised naudivad küll nende teoseid, aga ei tea, milline sisemine hingehind kirjutatul ja maalitul küljes on. Mitte nii tundlikud ei pruugi ülitundlikke mõista. Samas on tundlikulgi hingel õigus käituda just nii, nagu talle meeldib. Ülitundlikul on raske iseennast esile seada, sest teiste vajadused on talle alati esikohal. Aga kuhu see on viinud, küsib tänases loos kogemuskoolitaja Kadri Riisik. Kes siis ülitundlike inimeste vajaduste eest hoolt kannab kui mitte nemad ise?\nOktoober 2019 4\ndab pensionäride suhtelise vaesuse määra 0,6 protsendi võrra. Eesti vanemaealiste ehk 65aastaste ja vanemate inimeste suhtelise vaesuse määr on viimastel aastatel olnud Euroopa Liidus kõrgeim. 2017. aastal elas suhtelises vaesuses 47,5 protsenti vanemaealistest. Samas on Eesti riigi kulutused vanaduspensionidele ühed väiksemad Euroopas. 2018. aastal moodustas keskmine vanaduspension Eestis keskmisest netokuupalgast 41 protsenti, mis on väikseim näitaja Euroopa Liidus. 60+\nKristel Kaljuvee kristel.kaljuvee@postimees.ee\nohtume Andres Dvinjani noviga kahel korral, me külastame mõlemat tema elus olulist paika. Esmalt ühel augustikuu viimasel päikseli sel pärastlõunal Tartus Karlo va teatri õdusas aias, kus värs kelt niidetud muru lõhn helli tab meeli – muru niidab Andres seal ise – ja õunapuud on puna põsksete ubinate raskuse all looka vajunud. Teisel korral, mõni nädal hil jem, läheme Andresele külla tema koju Laeva jõe kaldal Väänikveres asuvasse tallu, mis näeb välja otsekui Ilon Wiklandi joonistus mõnest Ast rid Lindgreni raamatust. Selles paigas elab Andres Dvinjani nov koos elukaaslase Ingrid Isotammega juba peaaegu kümme aastat. Aga seal elab ka nende laps Inderli, 13 kana, seitse kassi ja mänguhimuline puudel Välk. See on paik, kus Andres on viimaks leidnud rahu. Olete alles hiljuti Eestisse naasnud. Kust te tulete? Mõni sügis tagasi käisime auto ga Itaalias – Veneetsia, Siena, Visa, San Marino. See oli väga tore ja me plaanisime ka nüüd autoreisi ette võtta. Viimasel hetkel otsustasime, et lähme ikkagi hoopis Kree kasse Kosi saarele. Sest sinna oli lihtsalt kõige odavam lennu pilet. Kosi saarel kohtusime Hippokratesega. Tema on seal sündinud ja kogu arstiteadus on sealt pärit. Ma polegi varem Kosil käi\nKaramellikarva puudel Välk on Andres Dvinjaninovi elu esimene koer. Nime sai agar koerake endale Andrese poja Matheuse kaisulooma järgi, kes omakorda ristiti Välguks multifilmitegelase järgi. FOTOD: MARGUS ANSU / POSTIMEES\nKoduõue idüll: Andres Dvinjaninovi pere vana talumaja õuel siblivad ringi toitu nuruvad kanad, keda karjatab puudel Välk.\nOktoober 2019 10\nnud. Näiteks Kreetal olen küll kolm korda käinud ja mais tegi me Kreekas ka reisisaadet. Üt leksin, et Kreeka ja Hispaania ongi mulle väga head reisisihid. Nüüd on suvi läbi, puhkus läbi? Nüüd olen tagasi, aga ainult selleks, et minna oktoobris Tii na Pargiga Tenerifele reisisaa det tegema. Tegelikult praegu olen Eestis tagasi selleks, et valmistada ette Karlova Teatri kuuendat hooaega. Meil on tu lemas uus lavastus „Minu hau kuv koer”, mille on lavastanud Taago Tubin. Ta on minu mee lest praegusel ajal Eesti üks huvitavamaid noori lavasta jaid. Laval on Eesti parim fil minäitleja Ingrid Isotamm ja Toomas Täht, kes töötab põhi liselt Saksamaal Augsburgi teatris. Selle esietendus on 5. oktoobril. „Minu haukuv koer” räägib keskkonnast. Sellest, kuidas ur banistlik maailm on meie tule viku perspektiiv, kui me nii moodi jätkame. Ja inimene on võõrandunud loodusest nii, et ta tõesti ei olegi elus näinud kana või kassi või looma üldse. Kui sinna urbanistlikku linna satub ootamatult koiott, siis pöörab see inimeste maailma pea peale. See on selline tule vikufantaasia. Ohudraama sel lest, kui tähtis on inimese ja looduse kooskõla. See võiks ol la pühendatud Fred Jüssile. Aga meil on veel lavastusi tu lemas, näiteks „Juveliiri juu bel” ja „Zarah Leanderi elu ja mälestused”. Nende asjade taastamisega ma siin praegu tegelen. Mainisite, et peagi jõuab lavale üks trööstitu ettevaade meie võimalikku tulevikku. Mis te ise arvate, kuidas meie tulevik välja näeb? Kas saja aasta pärast pole enam platsi, mida niita, või õunapuid, mille alt maha potsatanud õunu korjata?\nEi tea. Ma ei tea muud, kui et me võiksime oma tarbimishar jumusi rohkem jälgida. Olles reisinud suhteliselt palju ja käinud korduvalt näiteks In dias, olen näinud, kuidas ini mesed elavad prügimäel, põle tades õhtusöögi valmistami seks sedasama prügi, mis päe val on tekkinud. Kurbusega olen märganud, et mida ilusam on loodus, seda ko hutavamalt inimene selle sees käitub. Mida lopsamalt pakub emake maa, seda hoolimatu malt inimene sellega ümber käib. Mida põhja poole, seda loodussäästlikumaks muutub inimene. Gröönimaal on üks väike puukene või rohulible omaette väärtus. Indias või ka näiteks Amazonases toimuv on lihtsalt kõige ehtsam maakera hävita mine. Mõeldakse, et loodus jääbki andma, aga … Tarbimisharjumus, ahnus, äri ja omakasu on liikumapa nev jõud. Selle koha pealt on küll mõelda vaja. Meie ei saa Amazonase vih mametsas elavale hõimule öel da, et tee nii ja tee naa, aga meie saame oma õue harida. Teie oma kätega rajatud Karlova Teater on küll loodud hoole ja armastusega. See on nii väike ja armas, tunne on kodune. Seda hoiate korras teie ja teie üpris väike meeskond. Niitsin jah platsi ära ja pügan vahel hekki. Aga see on kerge asi. Kodus Laeva jõe ääres nii dan ju pooltteist hektarit ja ma jandan väikest metsatukka, se da on meil kümme hektarit. Meil on seal 13 kana – kümme kuni kaksteist muna päevas –, meil on seitse kassi, koer. Tõesti seitse kassi? Jah, mul on kuulus Väänikvere Dvinjaninovi kassikasvandus. Kaks tükki on praegu üle, nad on neljakuused kassipojad. Kui keegi tunneb huvi. Ma ise\ngi ütlesin seda telesaates „Ees ti mäng” ja üks inimene kirju taski. Aga kui ta kuulis, et on must kass, kohe üleni süsimust, siis ebausk sai vist võimust ja ei võtnudki. Meil on kaks süsimusta kassi. Nende nimed võiksid olla näi teks Kassandra ja Kassiopeia või Kasspar või Kasstšei. Me ei tea, kas need on poisid või tüd rukud. Meie kassikasvanduse kassid püüavad muide ka mutte, nii et kasside hind võib tõusta. (Nae rab.) Nad toovad saagi terrassi le. Meie suureks kurvastuseks toovad nad ka linde ja isegi ühe nahkhiirepoja olid kätte saa nud. Aga eks see olegi looduse ringkäik. Rebane on meil ära viinud aastate jooksul 30–40 kana ja kukke. Te olete lapsepõlves olnud linnapoiss. Miks te nüüd elate maal? Jah, võiks ju elada Karlova Teatri ülemisel korrusel, seal on ka korterid. Aga mulle meel dib maal. Meeldib palja jalaga muru peal olla ja et laps, kes on 7aastane, saab päriselt kanu toita. See pilt, kuidas kolmteist kana ta ümber toitu nuruvad, kuidas ta neid silitab… Nad on nii sõbralikud meil juba. Loo dusõpetuse tunnis räägitakse ju kõigest, aga seda, mis tunne on otsida mune ja neid oma käega pesast võtta, ei saa koo lis õppida. Mul on endal kassi- ja koera karvade allergia. Nii et kassid on meil õues. Aga koer Välk on puudel, tema on allergiavaba, sest tal pole aluskarva. Soovi tan kõigile puudlit! Ta on tões ti üks maailma targemaid koe ri. Ja muidugi naudin maal vai kust ja rahu, mis on seal metsa de keskel. See on kulda väärt. Meie sari räägib rõõmsatest inimestest. Paraku nähtub, et praegu on ühiskonnas teineteisemõistmist ja üksteise kuulamist vähe. Kuidas sellises Eestis rõõmsat meelt hoida? Tegevtegelased võivad nimeta da seda osavõtmatuseks, egois miks, kapseldumiseks, käega löömiseks ja nii edasi. Nagu on öeldud, et kõrgemalt vaadates, olgu siis Kuu pealt või kust iga nes, Ida-Euroopa serval oleval maalapikesel toimuv ei ole pii savalt oluline, et selle pärast hakata ninasid veriseks lööma. Teisest küljest jällegi Eesti ja eestluse säilimise koha pealt – see on hädavalik. Et meie keel ja rahvas jääks. Selle koha pealt olen ma päri. Kõiki inimesi ei saa kõik as jad huvitada. Me oleme seisus, kus kolmest mehest, Trumpist, Putinist ja väikesest Kim Jongunist juba piisab, et aru saada:\nebastabiilsus on maailmas eba tavaliselt kõrge. See muudabki inimesed närviliseks. Ei saa ju Trumpi või Putiniga vaielda, siis hakatakse tülitsema isekes kis. Sest on pinge ja see peab vallanduma. Ei saa öelda, et me elame maailma kõige turvalise mas ja üksteist mõistvas ajas. Pigem on see vastupidi. Mina ei ole aktiivne poliitik. Ma lihtsalt ei ole. Ja nii ma olengi rõõmus. Te püüate siis mitte selle peale mõelda? Ma olen eluaeg olnud hästi suur uudiste jälgija. Kui ma üldse midagi televiisorist vaatan, siis uudised on minu jaoks aamen. Aga viimasel ajal ei ole uudis tes enam mitte midagi uut. See on juba umbes pool aastat nii, et ma ei ole televiisorit vaada nud ja mul käivad mõned lehed. Need, mis ei käi, toovad naab rid. Me vahetame omi lehti. Ja päevast päeva kordub üks ja seesama. Mitte midagi pole uut. Võib-olla on see ealine ise ärasus, aga ma ei üllatu millegi peale. Samas ei käi midagi ka hirmsasti närvidele, et peaks sõjakirve tõstma ja ise võimu juurde pürgima ning kõik puh taks lööma. Aga konservatiivide tõus või mule ei ole midagi erilist. See pole Eesti eripära. Igal pool on see juhtunud. Aeg on lihtsalt selline, kus tuntakse muret nii oma rahvuse säilimise kui ka selle üle, et liigne kapseldumi ne avab ukse Vene karule. Minusugune aktiveerub to taalsete hirmude peale. Siis, kui tankid veerevad üle Narva piiri. Aga see, kas uus valitsus on parem kui eelmine või eel mine parem kui üleeelmine, noh… Ühtedele oli parem, teis tele halvem. See maksud-Lätti-aktsioon ju tegelikult näitas eelmisele va litsusele koha kätte. Siiani lapi takse neid haavu. Kuigi jah, mi na ise seal aktsioonis ei osale nud. Kuid ma mõistan suurepä raselt nii neid, kes seda protes tiks tegid, kui ka neid, kes seda ei teinud. Medalil on kaks kül ge. Mis on hea ühele, pole seda teisele. Tänases valitsuses on väga häid inimesi, keda ma tean. Ka eelmises oli. Ja üleeelmises. Kindlasti on ka tulevas. Aga tahaksin öelda, et heas seltskonnas ei ole vaja rääkida poliitikast ega usust. Ja meie oleme ju 60+ lugejatega heas seltskonnas. Muidugi, kõik rää givad ju sellest ja nii peame meiegi rääkima. Kuid poliitika ei ole minu lemmikteema.\nÜlitundlik inimene – õnn või õnnetus? Ligikaudu 15–20 protsenti inimestest on teistega võrreldes tundlikumad, nad tajuvad iga peenemat detaili, märkavad ja panevad tähele rohkem kui teised. Ülitundlik inimene saab juba sündides kaasa tundlikuma närvisüsteemi, kuid tihti ei oska ta seda reguleerida, mistõttu näevad paljud tundlikud selles nuhtlust, suisa haigust.\nga see on loomulik olemise viis, mida tuleb õppida tund\nma ja armastama nii ülitund likel endil kui ka neid ümb ritsevatel inimestel,” ütleb kogemuskooli taja Kadri Riisik (pil dil). Ülitund likest ini mestest on rääkima haka tud allest 1992. aastast. Toona väitis psühholoog Elaine N. Aron California ülikoolist, et umbes 20 protsenti inimestest on võrreldes ülejäänutega tundlikumad väliskeskkonnast tulenevate stiimulite osas. Üli tundlikud inimesed (highly sensitive person ehk sensoorse töötlemise tundlikkusega ini mesed) on väliselt samasugu sed nagu teised, kuid nad taju vad maailma teisiti. See, kui das nad mõtlevad, tajuvad, tun\nnevad ja töötavad, erineb nn ta vainimesest. Ülitundlikku inimest iseloo mustavad empaatilisus ja emot sionaalsus ning ta avaldab tu gevamini just positiivseid emot sioone, nagu rõõm, rahulolu, aga ka uudishimu, ootusärevus vms. Talle ei meeldi ebamuga vad olukorrad, piinlikkus, teis te etteheited või viha – järeli kult tuleb õppida reeglitest täp selt kinni pidama, sest see teeb elu lihtsamaks. Samas on ülitundlikel ini mestel palju häid omadusi. Need võivad avalduda tegevu ses, kus on vaja märgata detai le, või töös teiste inimestega. Kuna ülitundlik teab, mis teeb haiget, ei taha ta põhjustada teistele ei füüsilist ega hinge list valu. Ülitundlik suudab pa remini jagada teiste rõõmu – ta tajub seda tugevamini.\n„Kuna vanematel inimestel kipub mõnikord kaduma elami se mõte, eriti üksi elavatel üli tundlikel, kes vajavad elus sel get mõtestatust, siis rõhutaksin vaimse tee olulisust,” lisab joo gaõpetaja ja ülitundlikke ini mesi koondava portaali www. ulitundlikinimene.ee eestve daja Marilii Toots (pildil). „Küpses eas tundlikud inimesed on omaette väär tus, kes toeta vad oma sisemise tarkuse kaudu kogu ühis konna arengut.” Kadri Riisik, kui levinud on ülitundlikkus keskealiste ja vanemate inimeste seas? Vanus ega sugu ei mängi üli tundlikkuses rolli. On leitud, et kogu inimkonnast keskeltläbi 20 protsenti on tundlikumad, nii meeste kui naiste seas võrd selt. Kuid teadlased on sellist tundlikkust leidnud ka sajal teisel liigil. Tundlikul isendil on oma roll inimkonnas ja loo duses. Näiteks loomade seas on tundlikumad isendid need, kes juhatavad karja uutele jahi maadele, annavad märku, kas miski kõlbab süüa jne. Tundli kum isend on pioneeriks. Nii on inimestegi seas tundlikum isik teeraja, loodusega koos kõ lava elu juhendaja. Kuna palju infot liigub täna päeval internetis, siis vanema ealised ehk polegi kursis selli se isiksuseomadusega nagu tundlikkus. Pigem on inimene senini arvanud, et tal on mida gi viga. Nad ei ole saanud adekvaatset vastust küsimuse le, miks nad niimoodi tunnevad ja käituvad. Kuna kasutusju hendit ja infot selle isiksuse omaduse kohta pole varem ol nud, on osa intuitiivselt õppi nud ise oma tundlikumat poolt tundma, oma keha ja meeli kuulama. See on aja jooksul teinud temast teadlikuma ini mese, kes oskab juba arvesta da iseenda vajadustega. Aga kindlasti on ka neid, kel lest elu on n-ö üle sõitnud. En nast tundma õppimata on tund likum inimene elanud emotsioo nide virvarris, tegemata vahet, mis kuulub talle ja mis kellelegi teisele. Seadnud teised alati en dast ettepoole, kannatanud mõ ne vaimse häire käes, kogenud depressiooni ja olnud haavata vam.\nOktoober 2019 18\nEbamäärane kõhuvalu võib viidata pahaloomulisele kasvajale Pikka aega kestnud ebamäärane kõhuvalu naistel on tõsine põhjus pöörduda arsti poole, et leida oma vaevuste põhjus ja leevendus – tegemist võib olla pahaloomulise kasvajaga. Mao- ja kaksteistsõrmiksoolehaavandid ja mitmesugused põletikud on aga üks tüüpilisemaid kõhuvalu põhjustajaid meestel. Korduva, pikemat aega püsiva ja tugeva valu korral tuleks võimalikult kiiresti arsti juurde minna, sest kõhuvalu, eriti vanemas eas, vajab enne diagnoosi panemist põhjalikke uuringuid, nendib Ida-Tallinna Keskhaigla naistearst Mariann Rugo.\nui tugev valu esineb eelnevalt tervel inimesel vähemalt kuus tundi ja käsimüügist saadavate valuvaigistitega ei möödu, on põhjust pöörduda arsti poole. Ägeda valu korral, millega võib kaasneda palavik, seedetegevuse häired (iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus), tuleks abi otsida erakorraliselt. Tegemist võib olla pimesoolepõletiku ehk apenditsiidiga, haavandtõve ägenemise või selle komplikatsioonidega, sapi- või sooleobstruktsiooniga (sulgusega). Äge kõhuvalu moodustab kümnendiku kõigist kiirabi väljakutsete põhjustest. Vanemaealiste ägeda kõhuvaluga haigete ravi võib olla komplitseeritum tingituna kaasuvatest haigustest.\nÄgeda kõhuvaluga kulgevad haigused võivad eakatel avalduda tunduvalt teistmoodi kui noortel patsientidel ning see võib põhjustada diagnoosimisraskusi ja ravi hilinemist.\nÄge ja krooniline kõhuvalu Kõhuvalu jaguneb laias laastus kaheks: äge ehk äkitselt alanud kõhuvalu ja krooniline, kuude või aastate jooksul püsiv valu. Ka krooniline valu võib ühel hetkel ületada taluvuse piiri ja muutuda ägedaks. Vanemaealisel võib kõhuvalu võrreldes nooremaealisega sagedamini põhjustada ka kasvajaid. Günekoloogilistest kõhuvalu põhjustest on sagedasemad müoomid, vulvodüünia, prolaps, kuid kahjuks ka pahaloomulised kasvajad. Soolesulgust võivad põhjustada healoomulised kõhuõõne haigused, kuid ka seedetrakti ja günekoloogilised kasvajad. Munasarjavähki esineb umbes neljal protsendil naistest, kuid haigestumus tõuseb koos vanusega: suurim on selle vähivormi\nesinemissagedus 65–69aastastel naistel ning paraku avastatakse haigus tihti juba kaugele arenenud staadiumis. Vähki on kõhupiirkonnas keeruline diagnoosida, sest esialgu võivad sümptomid viidata mõnele teisele haigusele. Enamik soolekasvajaid ei tekita kõhuvalu enne, kui on kaugele arenenud. Vaid umbsoole kasvaja annab tunda aneemiana ja paremal pool alakõhus valuna. Sagedasem kasvajale iseloomulik tunnus on siiski sooletegevuse muutus. Kindlasti on oluline valu iseloom, ajastus ja tugevus. Valu põhjuste paremaks leidmiseks võib abi olla valupäevikust. Soole ärritussündroomi korral soovitatakse pidada aga toitumispäevikut. Sageli on kroonilise alakõhuvaluga patsiendid depressioonis. See on nõiaring, sest depressioon tugevdab valu ja valu põhjustab depressiooni. Veerand kroonilise alakõhuvaluga patsientidest veedab vähemalt ühe päeva kuus valuga voodis, ei saa tööd teha ega suhelda. Kõige sagedasem kõhuvalu põhjus on ikkagi ärritatud\nsoole sündroom. Eakatel on sage kõhuvalu põhjustaja ka divertikuloos, mida vanaduses esineb väga paljudel. Haigus on salakaval, sest reeglina ise vaevusi ei tekita. Valu hakkab inimene tundma alles siis, kui lisandub põletik (divertikuliit) või soole ärritussündroom.\nKõhuvalu tekitavad ka sapikivid Vanemas eas esineb sapikivitõbe ja seda saatvat sapipõiepõletikku sagedamini kui keskeas. 70aastastest ja vanematest naistest igal neljandal ja meestest igal viiendal on sapikivid. Haigusnähud jäävad väga sageli ebamääraseks, mõnikord need koguni puuduvad, kuid esineb ka tüüpilisi tugevaid valuhoogusid (koolikuid), mis tekivad äkki pärast söömist, kui kivi suleb sapijuha.\nARVO MEEKS / LÕUNA-EESTI POSTIMEES\nMida peaks teadma korteriomanik korteriühistust? Üks korteriühistute peamisi probleeme on see, et ei teata, kes vastutab küttesüsteemi puuduste eest ja kolmandale isikule tekitatud kahju eest, samuti milline on viivise määr majandamiskulude tasumisega viivitamisel ja laekumiste järjekord ebapiisavate maksete tegemisel ja milline on juhatuse liikme vastutus.\nEesti Õigusbüroo juristid nõustavad sageli ka korteriühistu liikmeid. Jurist Merike Roosileht (pildil) võtab kokku peamised korteriühistute probleemid ja paneb kirja olulisima, millega korteriomanikud peaksid kursis olema. Millised on ühistute peamised probleemid? Kuidas need mõjutavad liikmete eluolu? Korteriühistutes on tekkinud vaidlusi seoses ühiste asjade valitsemisega, eelkõige kaas omandis olevate asjadega. Kaasomandi ühe erivormina eksisteerib korteriomand, mi da käesoleval ajal käsitleb 01.01.2018 jõustunud korteri omandi ja korteriühistu sea dus, mis reguleerib korterela mutes korteriomanike omandi suhteid. Nii on vaidlusi tekki nud ühiste asjade valitsemise korraldamisega. Ei tehta vahet, milline on korteriühistu vastu tusala ja millal vastutavad kor\nteriomanikud. Ei järgita, millal seaduse kohaselt on vaja korte riomanike kokkulepet ja korte riomanike üldkoosoleku hääl teenamust, ei kehtestata nõue tekohaselt majanduskava ega kinnitata majandusaasta aru annet. Samuti ei teata, milline on enampakkumisel omandatud korteri omandaja vastutuse ulatus eelmise omaniku sisse nõutavaks muutunud kohustus te eest. Või kes vastutab kütte süsteemi puuduste eest ja kol mandale isikule tekitatud kah ju eest, samuti milline on viivi se määr majandamiskulude ta sumisega viivitamisel ja laekumiste järjekord ebapiisa vate maksete tegemisel, milli ne on juhatuse liikme vastutus. Samuti nõutakse korteriomani kelt kulutuste kandmist, mis ei ole kinnitatud korteriomanike üldkoosoleku häälteenamuse ga. Kui ei osata piiritleda korte riomanike ja korteriühistu vas tutust, kaasnevad sellega kah julikud tagajärjed eelkõige korteriomanikele, kes ei ole teadlikud oma põhjendatud õi\ngustest ja kohustustest ning nõudeõigusest. Millistest õigustest peab teadlik olema korteriomanik (ühistu liige)? Korteriomanike üldkoosolekul saab hääletamisele panna ja vastu võtta otsuseid ainult sel le kohta, mis on päevakorras et te nähtud. Kui üldkoosoleku päevakorras on põhikirja muut mine, majanduskava kehtesta mine või majandusaasta aruan de kinnitamine, siis enne hää letamisele panemist peab kor teriomanik saama nendega tut vuda. Need tuleb saata korterio maniku elektronposti aadres sile, selle puudumisel tuleb märkida üldkoosoleku teates dokumentidega tutvumise kord. Korteriühistut võib juhtida ja esindada valitseja (kinnisvara halduse firma) või juhatus. Kui valitseja on tekitanud oma ko hustuste rikkumusega kahju ja korteriühistu ei saa oma nõu deid rahuldada valitseja arvelt, siis vastutab ka isik, kes oli ju hatuse liige kahju tekkimise\najal. Nõude aegumistähtaeg on 5 aastat. Korteriomanike üldkoosole ku otsust saab vaidlustada 60 päeva jooksul otsuse vastuvõt misest alates. Korteriomandi võõrandami sel on uue omaniku vastutus eelmise omaniku tasumata ma jandamiskulude ja kommu naalteenuste eest piiratud kor teriomandi väärtusega. Näiteks kui korter on omandatud oksjo nil hinnaga 2500 eurot ja eemi se omaniku võlg korteriühistu ees on 7500 eurot, siis uuelt omanikult ei saa nõuda eelmi se omaniku võlgnevust enam kui 2500 eurot. Maja kandvad konstruktsioo nid, katused, vahelaed, välisak nad, keskküte, trepikojad, ma jaalune krunt on kõigi korteri omanike ühises kasutuses ja need kuuluvad kõigile korteri omanikele kaasomandina vas tavalt nende korteri üldpinna suurusele.\nOktoober 2019 30\nKas seenele tasub minna? Seeni on inimtoiduks tarvitatud juba koriluse algusajast saati. Keskajal hoogustus seente söömine veelgi ja eriti paastu ajal, sest liha polnud sel ajal lubatud.\naailma rahvad suhtuvad seente söömisse mitmeti. Väga suured seenesõbrad on prantslased ja venelased. Eestlaste seenevaimustus läheb viimasel ajal kindlalt ülesmäge. Ammugi enam pole seenetoit vaese rahva odav kõhutäide. Tasub kasvõi heita pilk menüüdele, mida meie tublid kokad söögikohtades välja pakuvad. Seenelisand on paljudes gurmeeroogades sageli just n-ö täpike i-l, mis toidu eriliseks teeb. Muidugi leidub inimesi, kellele pakub naudingut seente korjamine ja muu sellega kaasnev, kuid kes ise seenetoidust eriti ei hooli. Endiselt pesitseb paljudes alateadlik hirm seenemürgistuse ees. Paljudes metsavaestes Euroopa maades tähendab seen valdavalt poest toodud šampinjoni, austerservikut, shiitake’t või mõnd haruldasemat seenefarmist pärit kultuuri. Meil õnneks veel metsa jätkub, samuti jätkub rikkalikus valikus häid metsaseeni. Olemuselt on seen üks põnev loodusnähtus. Bioloogias moodustavad seened taimedest ja loomadest täiesti eraldi asetseva riigi. Teisisõnu öeldes ei kuulu seened taimsete ega loomsete toiduainete hulka. Rahvapärased ütlused seovad seeni ikkagi rohkem lihaga ja meie esivanemad on seent nimetanud isegi „metsalihaks” või „ühe jalaga lihaks”. Tegelikult on seente toiteline ja energeetiline väärtus suhteliselt väike ning liha mitmekesise koostisega neid võrrelda ei saa. Samas ei saa alahinnata seente meeldivaid lõhna- ja maitseomadusi, mis aitavad meie toidulauda mitmekesista-\nda. Seente lõhnad ja maitsed tulenevad neis leiduvatest aromaatsetest ainetest, milleks on terpeenid. Kõiki värskeid seeni iseloomustab üldine seenelõhn, kuid lisaks on paljudel liikidel veel neile omane eriline lõhn ja maitse.\nMida seenesõber oma lemmikust saab? Loomsetele toiduainetele lähendab seeni eeskätt süsivesikute (sh glükogeeni) vähene hulk ja valkude aminohappeline koostis, sest söögiseentes on esindatud suuremal või vähemal määral kõik inimesele vajalikud asendamatud aminohapped. Valke on seentes siiski kasinalt, kuni 5 protsenti ja olulise valgukoguse andjana seened meie toidulaual arvesse ei tule. Esiteks pole seen päris igapäevatoit ja koguse mõttes neid väga palju ei sööda. Teiseks on seente valgud võrreldes teiste toiduainete valkudega suhteliselt raskelt seeduvad. Kõige valguvaesem on seene jalaosa, suhteliselt valgurikkam aga seenekübar. Mida vanem seen, seda vähem tema viljakehas valke on, sest valgud on koondunud eostesse. Valgurikastest seentest tuleks esmajoones mainida puravikke, šampinjone, sirmikuid ja mürkleid. Ka rasvakogus on loo pea tegelastes enam kui tagasihoidlik, jäädes tavaliselt alla 0,5 protsendi. Nii et seda kartust ei ole, et seente söömine meid ohtrate kaloritega õnnistaks ja tüsenemist põhjustaks. Nii-öelda natuke rasvasemate seente pingereas on liidrikohal kuuseriisikas, külmaseen ja kivipuravik. Ka süsivesikute koguseline hulk seentes on tagasihoidlik, jäädes vahemikku 1–3 protsenti. Seenesõprade lohutuseks võib siiski lisada, et ehkki süsivesikuid on seentes koguseliselt vähe, omastab inim organism neid hästi. Eelnevast võib jääda mulje, nagu seentes toitaineid eriti ei leidukski. On siiski üks makrotoitaine, mida kõik seeneliigid külluslikult sisaldavad – see on vesi. Vett on värsketes seentes tõesti palju: 84–93 protsenti. Jä-\nrelikult on värsked seened lahja toit, sest sajagrammine seeneports annab meile tavaliselt alla poolesaja kilokalori. Tublisti suurema toiteväärtusega on kuivatatud seened. See on ka mõistetav, sest kuivatamisel on enamik veest seentest ära auranud, st toitainete suhteline sisaldus tõuseb. Seentes on ka mikrotoitaineid. Inimorganismi ainevahetusele toimivates hulkades on siin tegijad vitamiinid B5, B6 ja B9 ning kaalium, vask ja tsink. Seente viljakehad toimivad mitme mikroelemendi suhtes kogujatena, ammutades neid keskkonnast viljakehadesse. Kahjuks ei suuda seened vahet teha inimesele kasulike ja kahjulike mikroelementide vahel. Nii ei tasu linnaparkidest ega magistraalteede lähedusest seeni korjata, sest nendes on palju pliid.\nSeene raamatutest värviliste piltide järgi tundmatute seeneliikide määramine sarnasuse alusel on äär miselt ohtlik ettevõtmine, millel eksi mise korral võivad saa tuslikud taga järjed olla.\nna valke on neis suht tühiselt, siis toimivad seenetoidud tugeva mao ergutina ja nende söömist ei soovitata mao- ja kaksteistsõrmikuhaavanditega inimesele. Samuti on seened vastunäidustatud neile, kes põevad maksa- või neeruhaigusi. Hoolimata Vene ajal rahvasuus levinud fraasist „Seened ja sada” (nüüdisaja versioonis oleks see vist „Seened ja Alko 1000”), ei sobi napsitamine ja seened biokeemiliselt omavahel tegelikult kuigi hästi kokku. Alkohol nimelt raskendab märgatavalt seenetoitude seedimist ja neist toitainete omastamist. On selliseidki seeneliike, mis koos alkoholiga põhjustavad kergema mürgituse.\nMida panna tähele seente söömisel? Osa inimesi on seenetoitude suhtes ülitundlikud ega saa seeni toiduks tarvitada. Seentes on rohkesti maotegevust ergutavaid ekstraktiivaineid. Ku-\nPorgand on inimese toidulaual olnud iidsetest aegadest, seda on söödud juba üle 4000 aasta.\nraegu on porgand oma kauni värvuse ja tervislikkuse tõttu meie toitudes üks enim kasutatud ja armastatud köögivilju. Muidugi on porgandit aastasadade jooksul tublisti aretatud ja selle metsikust vormist saadud lihakaid ning tavapärase oranži ja oranžikaspunase kõrval ka kollast, valget, roosat, lillat ja isegi musta värvi porgandisorte. Porgand on väga väärtuslik juurikas, mis sobib nii sees- kui ka välispidiseks tarbimiseks. Juba keskajal arvati, et ühelgi teisel juurviljal pole nii palju raviomadusi kui porgandil. Porgandis sisalduvad vitamiinid ja antioksüdandid aitavad hooldada ja ravida nahka, juukseid ja küüsi. Porgand suurendab naha kaitsevõimet, paljudest nahaprobleemidest vabanemiseks piisab näiteks vaid klaasitäie porgandimahla joomisest päevas. Tervise Arengu Instituut on soovitanud porgandit mitmel põhjusel. Esiteks seepärast, et porgand sisaldab rohkesti karotenoide, aineid, mis aitavad toetada tervist, näiteks vähendada riski haigestuda südame-veresoonkonnahaigustesse ning osasse vähkkasvajate vormidesse. Porgandis sisalduvast beetakaroteenist toodab organism A-vitamiini, mis on vajalik nägemisele, ja värsket porgandit kasutatakse selle vitamiini puudusest tingitud nägemishäirete ravimisel. A-vitamiin tugevdab ka meie im-\nmuunsüsteemi, suurendades vastupanuvõimet nakkushaigustele ja ebasoodsatele keskkonnatingimustele. Sügisesed porgrandid on eriliselt värvikad, mahlased ja mõnusad. Porgandit saab lisada või sellest saab valmistada lugematul hulgal toite. Värskelt sobib see niisama suupistena nosimiseks või riivitult suupiste või salatina söömiseks või mahlaks pressimiseks. Sellest saab arvukalt toorsalateid, lisades erinevaid köögi- ja puuvilju või marju, seemneid, pähkleid. Porganditoorsalatisse on sobilik lisada veidi sidrunimahla värvuse säilitamiseks, suhkrut happesuse mahendamiseks ja head toiduõli karotenoidide paremaks omastamiseks. Porgand sobib nii aurutamiseks, keetmiseks, hautamiseks kui ka küpsetamiseks. Sellest saab valmistada putrusid, püreesid, suppe, vormi-, voki-, ühepajatoite, lisandeid, kastmeid, pirukaid, kooke ja muid küpsetisi. Porgandist valmistatakse ka magustoite, näiteks kisselle, magusaid vormitoite, pannkooke. Ja muidugi on porgand asendamatu värvi ja maitse lisaja roogades, kus peakomponentideks teised toiduained, olgu siis tegu salatite, suppide, vormitoitude või küpsetistega. Porgand on väga tänuväärne täiteaine hakklihamassidesse ja täidiste valmistamiseks lihapallidesse, kotlettidesse, rulaadidesse, suurtesse ja väikestesse, kinnistesse ja lahtistesse pirukatesse. Porgandist saab valmistada keedist ja sukaadi, see sobib paljudesse köögiviljahoidistesse.\nSHUT TERS TO\n37 Oktoober 2019


Seesamiseemned demeter 25kg Rapunzel - Ökosahver\nTootja filterAlmond Laboratorios (2)Govinda (4)Loodusvägi (2)Raismikuoja talu (2)Rapunzel (25)Smart Capital (12)Tammejuure Mahetalu (5)Välismaine mahetalutoodang (1)\nKategooria: Seemned, pähklid\nSeesamiseemned demeter 25kg Rapunzel\nSeesamiseemned sisaldavad rohkesti väärtuslikku seesamiõli, mille sisaldus võib vastavalt sordile ulatuda kuni 50%-ni, samuti E-vitamiini, letsitiini, niatsiini, rikkalikult taimseid valke(20–40%), magneesiumi, rauda ning kaltsiumi. Viimast on organismil tunduvalt lihtsam omastada, kui seemned on pastaks töödeldud.\nSeesamiseemnete meeldivalt magus maitse muudab nad tänuväärseks lisandiks igasugustes küpsetistes ja maiustustes (nt halvaa). Samuti sobib neid ideaalselt kasutada rohelistest taimedest salatite üleriputamiseks, seemneid võib lisada ka pannkoogitaignasse, pirukatäidistesse ja vürtsikatesse pajaroogadesse.\nSeesami pähklitaoline aroom avaldub täiel määral alles röstimisel. Röstige seemneid ahjuplaadil õhukese kihina madalal kuumusel tihti segades 10–15 minutit. Röstimine muudab seemned kuldkollaseks ja maitsvaks.


VILJANDIMAA, KIRIKU TEE, müük, kuulutus 81650330 - Kuldne Börs\nVILJANDIMAA, KIRIKU TEE\nID: 81650330, muudetud 19:29 15.02.2019\nrenoveeritud, korter, korteriomand, 2/2, 3 tuba, üldpind 51.2 m², ahjuküte, TV, telefon, Internet, turvauks, trepikoda lukus, dush, vesi, maakler: Klarika Puu\nMüüa heas korras 3-toaline korter Paistu külas, Viljandist vaid 12 minutilise autosõidu kaugusel (14 km Viljandist).\nKorter on läbi maja planeeringuga ja suurte akendega, muutes korteri soojaks ja valgusküllaseks. Korteris kaminahi soojamüüriga, uus korsten, lisaks paigaldatud õhksoojuspump tagamaks kodus stabiilse soojuse ka siis, kui oled pikemat aega kodust ära ja jahutamaks kuumadel suvepäevadel. Põrandaküttega WC ja duširuum on koos.\nUus ventilatsioonisüsteem, välja on vahetatud kogu elektrisüsteem ja torustik, uued pakettaknad ja turvauks.\nTrepikoda on puhas, uued pakettaknad, uks lukustatav. Keldriaknad on vahetatud ja peatselt uuendatakse majaesine parkimisala. Hästi toimiv ühistu. Majas elavad valdavalt noored pered.\nMaja taga on mänguplats lastele, pesukuivatuskoht, aiamaa võimalus.\nKorteri juurde kuulub keldriboks ja parkimiskoht maja ees.\nHelista juba täna ja tule oma uue koduga tutvuma!


Menopausi ravivad taimed\nTaimed võivad teie menopausi kergemaks muuta. Ja see, et mõned neist sisaldavad meditsiinilisi omadusi, mis aitavad sümptomeid vähendada, nii et te tunnete end tervislikumalt. Kuuma vilkumisi, kurbust, kõhukinnisust või naha vananemist saab ravida mõnede menopausis kasutatavate ravimtaimedega, mida me teie avastasime. Hoidke lugemist ja õppige tundma end paremini oma elu jooksul.\nKui naine saabub sellel hetkel oma elus, lõpetab tema keha östrogeeni tootmise ja see muutus põhjustab järgmisi sümptomeid :\nKuumahood, kuumad hood ja liigne higistamine\nVeel ärritum ja närvilisem suhtumine\nUjumise ja muutuste raskus sama aja jooksul\nMeeleolu muutused kalduvus olla kurb ja / või depressioon\nVaginaalne kuivus, nahk ja ebamugavustunne seksimise ajal\nNõrgemad küüned ja juuksed\nKehakaalu tõus, eriti kõhus\nKäesolevas artiklis avastame üksikasjalikult, millised on menopausi sümptomid, et sa mõistaksid oma keha käitumist.\nMe hakkasime rääkima menopausi ravivatest taimedest, mis ründasid ühte kõige sagedasemat naistel esinevat sümptomit: kõhukinnisust . Nende ebamugavuste leevendamiseks on soovitatav, et te lisaksite oma dieedile chia seemned või linaseemneõli, need on toidulisandid, mis aitavad teil reguleerida oma sooletransiiti loomulikult.\nSoovitame lisaks sellele, et kõhukinnisuse kõrvaldamiseks vali kiudaineid sisaldav toit ja väldiks raskesti seeduvaid toiduaineid, nagu need, mis on kõrge rasvasisaldusega või suhkrutes.\nAga kui me räägime menopausi jaoks looduslikest toodetest, on üks kõige sagedamini õhtune primrose õli, kuna see on rikas Omega 6 ja aitab reguleerida erinevaid sümptomeid, nagu kuiv nahk, juuste nõrkus ja küüned. kuidas leevendada kuuma vilku ja liigset higistamist. Õhtu primroseõli, mis on rikas Omega 3 ja 6, sobib ka vaginaalse kuivuse vastu võitlemiseks, mis on teine menopausi tüüpiline sümptom.\nSeetõttu muudab selle õli lisamine teie dieedile selle aja jooksul paremini tundma (täpset annust teada saada, on oluline, et te räägiksite spetsialistiga).\nTeine parim menopausi ravivad taimed on soja . Sojalecitiini sees paikneb isoflavoonid, mis imiteerivad östrogeeni funktsiooni. Niisiis, võttes päevast soja, võite katta selle menopausi ajal tekkinud kahju. Lisaks aitab soja tugevdada luud ja ennetada selliste haiguste nagu osteoporoos.\nMe räägime teile üksikasjalikumalt sojaletsitiini omadusi menopausi jaoks.\nMeelelahutus on ka menopausi iseloomulik ja see on see, et naistel on hormonaalne revolutsioon, mis mõjutab nende meeleolu ja teeb selle kurvamaks ja depressiooniks. Selle sümptomiga võitlemiseks võite ära kasutada ravimtaimede, nagu naistepuna, voorusi. See on üks parimaid, et võidelda huvipuuduse, languse ja kerge depressiooni vastu.\nÜlekaalulisus on veel üks levinumaid probleeme, millega naised menopausi saavutamisel kokku puutuvad, ja selle ravimiseks on olemas ka mõned taimed, mis suudavad neid lisakilusid reguleerida. Näiteks roheline tee on üks parimaid infusioone kehakaalu langetamiseks, kuna see toimib lisaks rasvade põletamise kiirendamisele loodusliku diureetikuna.\nJa teisest küljest on artišokk ka üks tähtede lisanditest, et inimene oma näitajaid kontrollida, sest see aitab lisaks kehakolesterooli kontrollile aidata kehal loomulikult puhastada. Üks parimaid viise selle koostisosa (lisaks küpsetamisele) valmistamiseks on artišoki tee valmistamine.\nParim ravimtaim menopausi kuumaks vilkumiseks on salvei. Põhjuseks on see, et see sisaldab fütoöstrogeene, täiuslikke komponente, mis reguleerivad nii keha soojust kui ka liigset higistamist. Kuigi see ei ole ainus, nagu ka teised looduslikud tooted, nagu soja, humal või punane ristik, on näidanud ka keha termilist tasakaalustamatust.\nMeeleolusid, närvilisust ja unetust saab ravida taimede, näiteks palderjanide või kirglilledega, kahe ravimtaimega, mis on ideaalsed meeleolu parandamiseks ja sellel perioodil nii levinud hormonaalsete muutuste vastu võitlemiseks. Niisiis, kõige sobivam asi on see, et iga päev võtate tableti nendest maitsetaimedest, et tasakaalustada oma tuju ja saada seega positiivsemaks.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Menopausi ravivad taimed


NordenBladet.ee | kosmos\n“Ta lendab mesipuu poole” läkitatakse EstCube ja Tallinna tehnikaülikool (TTÜ) Mektory satelliidiga kosmosesse\nNordenBladet — Tänavu suvel peetava XII laste- ja koolinoorte laulupeo “Mina jään” kunstiline toimkond valis välja kaheksa peol kõlavat laulu, millest avalikul hääletusel selguski lemmik. Laul saadetakse EstCube ja Tallinna tehnikaülikool (TTÜ) Mektory satelliidiga kosmosesse. “Kosmoselauluks pürgides said rahvalt enim\n"Hallo, Kosmos!" uurib avalikul salvestusel viljaringide mõistatust\nOHMYGOSSIP — Erinevate maade, valdavalt küll Lõuna-Inglismaa viljapõldudel esinevad geomeetrilised kujundid, on muutunud omalaadseks väljakutseks. Siiani pole paljastatud nende tegijaid, pole karistatud kahjutekitajaid, pole pädevalt kummutatud müstilisi fantaasiaid nende nähtuste ümber. Neljakümne aasta jooksul on selle maastiku-grafiti meisterlikkus kasvanud ja


Kommentaarid - Katrin Pauts: millest tuleb keskealiste naiste ohjeldamatu viha ja vajadus suguõdesid sõimata? - DELFI Naistekas\nKatrin Pauts: millest tuleb keskealiste naiste ohjeldamatu viha ja vajadus suguõdesid sõimata? - kommentaare 1-20\nRegistreeritud (42) Anonüümne (163)\nNjaa, mul isa tarvistes alati öelda, et köikse suurem viha on ikka vi*uviha\nViтuviha vastu aitab kõige paremini selle regulaarne õnnemolekulidega täitmine.\nMiks me siis nii teeme — õõnestame oma õelusega suguõdede jalgealust?\nSelleks ei pea kohe ropendama Eesti keeleski on determineeritud kaks tunnet: vendlus ja õelus - nii lihtsalt on.\nkatrin! vaata peeglisse ja mõtle. Arvan, et see viha tuleb samast kohast kust sinugi viha ja vajadus näiteks muhulasi õelateks, pealetükkivateks jms nimetada.\nNo ... vajadus mehi sõimata tuleb kuskil 30-ndates .... aga naiste kohta ei oska öelda.\nOnju hea, kui keegi teine on süüdi, mitte õelutseja ise?\nMa pole nagu märganud naiste erilist viha naiste vastu. Ka mitte keskealiste. Mulle tundmatu maailm. Võibolla põhimõtteliselt tundmatuks ka jääv - olen sündinud meheks ja naiste moodi mõelda ma lihtsalt ei oska. Ei saagi.\nKuid nõuanne: netis ei kehti keti kohta käiv reegel. Netis pole, et kommentaarium on just nii tark, kui loll on selle kõige lollim kirjutaja. Need lollimad ja vähemvõimekamad võib oma FB tutvuskonnast välja arvata. Vajadusel blokkida. Ma vahel tõstan sel moel oma FB sisulist taset. Katrin Pauts võiks seda proovida - see töötab.\nHarri Kingo pole ilmselt keti reeglist aru saanud, see kehtib kenasti ka netis. Kui korjad oma FB sõpradeks nõrgad lülid, siis saadki viletsa keti. Kui roogid kõige nõrgemad lülid ketist välja, saad tugevama keti. Võib juhtuda, et nõrgimaks lüliks osutud sa ise. Sel juhul ei aita teiste lülide eemaldamine, kett sellest tugevamaks ei lähe.\nKeti reegel ütleb, et kett on nii tugev kui selle nõrgim lüli. Neti reegel ütleb muud: kommentaarium pole nii loll, kui selle kõige lollim kommenteerija. Et oleks selgem: sina pole mõõduks siinse kommentaariumi tarkusele.\n(Et ma kellegi Uujariga üldse kirjutan, ma vist pean riistikese seinale tegema!)\nV.vihast ei pidanud vingemat viha olema. Eks ta nii ongi.\nEks see vanade meeste ütlus, et kolm kõige kõvema jõuga asja- vints, vi.t ja viin ole veel tänapäevalgi täitsa eesotsas olevad tegijad.\nKa teine rahvatarkus: kolm asja, mis mehele pähe hakkavad ja lolliks teevad, kui asendada vints sõnaga võim!\nNojah, aga kelle kallale siis, kui järsku lepitegi kokku? Ei seda või lasta juhtuda! Kogu see kamp meeste kallale? Ega naiste viha niisama ära tahku nagu kaluri s.häda keset merd, kui kallas kaugel. See otsib väljapääsu.\nNaine, kes vaidleb pidevalt kaebab, et naised teevad maha naisi. Halllloooo naine, see on ju teie loomuses. Veelgi, te võite küll arvata, et meestega on lihtne vaielda kuid tegelikkuses on asi nii, et mehed lihtsalt ei viitsi teiega seda kadalippu läbida - see jutt teile niikuinii kohale ei jõuaks.\n"Naised ei pruugigi kasutadagi räigeid sõimusõnu, vaid suskavad pealtnäha viisakalt väljendudes oma mürgiastlaid siia ja sinna, kuni tunnedki end murust madalamana ja halb tuju on mitmeks päevaks kindlustatud"\nEriti osavad on selles tähtkujult Sõnn või Skorpion naised- kodunt väljas teevad hea näo ette, aga kodus täpselt vastupidi- ikka leitakse põhjus vinguviiulit mängida ja nii kui midagi vastu ütled, kohe suur tüliõun majja sattunud \nSeetõttu peaks mehe üks tingimus naise valikul olema ka tähtkuju ☺\nMa kuulen esimest korda kellestki Katrin Pautsist. Või misiganes nimi see oli. Miks pagana pärast ta hakkas keskealisi naisi killima?:Kas nood röövisid ta süütuse ja jätsid siis maha?\nTeeskle vähem peavalusid, ehk siis pannakse ka.\nLihtsalt mõtisklen siin et kas meeste sõimamine on parem?\nKas mehed ei tohiks enam teisi mehi sõimata vaid peaksid kokku hoidma ja ainult naiste kallal võtma? Siin on artiklite teemasid küll ja küll.\nSõimajate meeste põlvkond on veel tulemas. See on umbes 10 aasta pärast käes. Praegu õpetatakse igal pool soorolle ja käitumisi põlgama. Neile vastanduma isegi. Üks mehelik käitumine on oma emotsioonide PIDURDAMINE. Mitte rünnata ka vaimselt naisi, kes on õrnem pool(kui on? vanasti oli) Kuna uuem põlvkond nagu seda enam ei tee(emotsioonide pidurdust jmt.), sest see olevat paha, siis on oodata tervet põlvkonda "MEHI" kes räägivad kohe kui tuleb mõte ja ei pidurda ennast.\nJa löövad naist ka kui vaja, jalaga, selja tagant, pimedast, salaja, alatult!\nUSA parim stand up koomik Chris Rock formuleeris selle oma shows nii:\n" WOMEN COULD RULE THE WORLD, BUT THET CAN'T . AND WHY NOT?"\n" IT IS BEACUSE WOMEN HATE WOMEN!"\nKohe näha,et lektor !!\nSeni, kuni püsib maailm, püsib ka see "v--uviha".\nGorilla tõmbas naise loomaaias puuri ja hakkas talle kohe ära sättima. Naine karjub oma mehele, et mees, mis sa vahid, aita mind! Mees vastu, et aga sa ütle talle, et sa oled täna väga väsinud, sul pea valutab jne.\nKahte eite ma tean siit kommentaariumistki, paks kass ja mükoloog kes korralikke inimesi siin sõimamas käivad.\nAga ma arvan, et hoopis patriarhaat on süüdi. Tänu sellele naised istusid kaua kodus, kaua polnud eriti rasket ja tarka tegevust, seepärast nad kogusid viha, kadedust ja muud jama endasse. Kui naisel on mõni targem töö, kui potiga ringi joosta, trussareid ja alukaid pesta - siis ta ei mõtle sellisele jamale, et kuidas teist naist sõimata või mõnda muud käkki keerata.\nMa teenin, minu sõprade seas on vaid mehed. Aga isegi nad ütlevad (naerdes), et ajajooksul mehed on naisi nii ära rikkunud, et nüüd see kajab ja kaja mõni kord ulatub ka nendeni. Aga tõesti, parem on, kui ümber on mehed. Kui ümber oleks olnud palju naisi - siis see oleks tõeline rästikute pesa.\nkas sa oled ikka aru saanud, et Fagira deMoti ehk Margit Adorfi asemel palkas dölfi järjekordse ja tunduvalt madalama palga eest käivituva pooletoobise roppsuu-röökuri?\nÄkki see pärast,et pole naiivsed ja nad ei talu enam noorte silmakirjatsemist ja roosat naiivset maailmavaadet ja salastamist mida kõikjalt sinusugustelt lumehelbekestelt tuleb. Sa ise ka tapjapilguga.. Minul on see põhjuseks olnud. Olen 31. Mul on veel säilinud põhjuse ja tagajärje seoste arusaamis võime ja aususe tungiv soovimine.


Kokkama Ragnega: Karaskikook röstitud seemnete, kartulikreemi ja leivakrõpsudega\nPille kolmapäev, veebruar 24, 2010 8:22:00 AM\nUhke ja põnev võileivatort!\nKairi kolmapäev, veebruar 24, 2010 10:58:00 AM\nIlus ja isuäratav. Peaks järgi prvima. Tavalised võileivatordid on liiga igavaks muutunud.\nLiina kolmapäev, veebruar 24, 2010 11:38:00 AM\nkaunis ja nutikas :-)\nAnonüümne kolmapäev, veebruar 24, 2010 12:17:00 PM\nma tegin seda karaskit, ja mul ei tulnud see üldse välja. Peale tuli kõva koorik ja seest jäi toores. Tainas oli täitsa vedel. Mis mul valesti võis minna? Kas oleks pidanud rohkem jahu panema?\nRagne kolmapäev, veebruar 24, 2010 6:28:00 PM\nKairi - proovi järele, aga hoiatan on oht, et sööd suure osa ahjusooja karaskit niisama ära, nagu mina:)\nAnonüümne - ilmselgelt oli ahju kuumus liiga suur.\nKui suurde vormi selle karaski muidu tegid? Kui teen seda karaskit näiteks keeksivormi, siis küpsetan kohe ka madalama kuumuse juures, kuna muidu küpsebki ainult pealt ära (keeksivormis tuleb karask kõrgem), seest jääb aga vedel.\nKui küpsetasid kooki tavalises ahjuvormis, siis arvan ikkagi, et kuumus oli liig kõrge.\nAnonüümne kolmapäev, märts 03, 2010 8:49:00 PM\nproovisin nüüd uuesti teha karaskit. panin natuke rohkem jahu, ning samas ka alandasin ahju temperatuuri. ja karask tuli super hea!\nRagne kolmapäev, märts 03, 2010 11:39:00 PM\nSelle üle on mul väga hea meel, et õnnestus seekord:)


r24o ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/r24o\nvaadatud: 19944 feim: 3.67 aktiivsus: 9\nviimati külastas:\t 20.11.2017 - 22:40\nregistreerus saidil:\t 29.08.2003 - 13:56\nelukutse Tallinna Majanduskool ä²©korraldus\nkeeled vene*** , inglise*** , eesti*** , ukraina** , saksa**\nVäga kena ja sõbralik neiu meil tööl;)\nblondy19 06.04.2007 - 17:47\nMina ma nüüd ütleks tema kohta? Super tore emme, hoolitsev, abivalmis. Koos meil juba igav temaga ei hakka kunagi. Saab kõikidest raskustest ja takistustest üle. Naeratus alati olemas ja hea tuju alati taskus kaasas!!!\nmaajaey20 12.12.2008 - 12:39\nkes on r24o?\ntagasiside kasutajaga r24o


Rehvitakso • September 30th, 2020\nPurustame naelrehvide kohta käivad müüdid\nInternetis ja rahvasuus liigub naeltega talverehvide kohta palju valeinformatsiooni. Pikka aega on nendesse suhtutud teatava kahtluse ja isegi halvakspanuga. Artikleid ja sõnavõtte naelrehvide vastu on olnud palju nagu lund veebruaris. Mürarohked, kallid, teid lõhkuvad - väidetavalt on need rehvid kõike seda. Isegi nende mainimine võib teatud seltskondades kaasa tuua üksmeelse väljavilistamise.\nVahepeal on ajad edasi läinud ja see artikkel purustab mõned üldlevinud müüdid, näidates, kuidas naelrehvid on veerenud edukalt 21. sajandisse.\nKes oleks sobivamad inimesed tutvustamaks hetkeolukorda rehviturul kui mitte ühe tuntuima tegija rehviturul Rehvitakso kogenud spetsialistid, kes puutuvad rehvidega igapäevaselt ja igal aastaajal kokku. Lühidalt võib öelda, et naelte tehnoloogias on olnud suured arengud. Rehvitootjad on käinud ajaga kaasas ja aidanud kaasa valdkonna arengule, investeerides kõvasti raha, et luua mugavad ja efektiivsed naeltega talverehvid.\nVaatame lähemalt neid enamlevinud müüte, mida tihti levitavad koguni isehakanud rehvieksperdid. Nagu selgub, siis naelrehvid ei vääri oma kohati halba mainet.\nMüüt 1: Väljakannatamatu teemüra\nTavaliselt esimene kriitika, mis naelrehvide kohta käib, on nende põhjustatud teemüra, mis kostub salongi. Sajad metallotstega naelad klõbisevad pidevalt vastu teekatet ja pole siis ime, et autosõit teeb häält nagu rakett, eks?\nEnam mitte. Vähemalt mitte moodsate talverehvidega, mille naelad on kinnitatud juba tehases. Tänapäeval disainivad paljud tootjad teatava nö padjatehnoloogia naelte alla, et müra pehmendada. Soome tootja Nokian näiteks on paigutanud pehme kummikihi rehvipinna ja naelapesa vahele. Selline disain mõjubki nagu omamoodi padi naela all vähendades naelte põhjustatud teemüra. Seetõttu on ka rehvide alt kostuvad detsibellid kirjeldamatult madalamad kolmkümmend aastat tagasi teedel liikunud masinatest.\nMüüt 2: Naelte tehnoloogia pole aja jooksul muutunud\nSee on kindlalt vale nagu ülalpool toodud näide kinnitab. On palju näiteid, kuidas teadlaste uurimistööd ja moodne tehnoloogia on kokku saanud, et luua naelrehvid, mis on üpriski erinevad nendest, mis olid tootmises veel isegi kümme aastat tagasi.\nTraditsioonilised naelad nägid välja nagu lihtsad metallpead, midagi kivihaamri sarnast. Need on kilomeetrite kaugusel tehases disainitud naeltest, mille insenerid on pannud toimima koos rehvimustriga, et saavutada maksimaalne haakuvus ja minimaalne mürahulk.\nNokian Hakkapeliitta 8 talverehvidest leiab kahe erineva kujuga naelad. Ühed on spetsiaalselt disainitud rehvimustri keskosa jaoks. Rehvi servadest leiab hoopis teist tüüpi naelad. Tänu sellele suudab rehv kiirendades ja pidurdades hoida maksimaalset haakuvust võimalikult kaua, ilma et kaoks rehviservades olevate naelte efektiivsus.\nMüüt 3: Naelrehvid on ebaefektiivsed ja lõhuvad teid\nRääkides loodussõbralikkusest tuleb välja tuua veel üks levinud uskumus, mis ei vasta tõele. Nimelt et naelad võtavad rohkem kütust ja lõhuvad teepinda. Siin tasub jällegi vaadata tehnoloogiat, mis on rehvide taga.\nErinevalt aegade hämarusest pärit naeltest on tänapäevased tehtud nii, et elimineerida need probleemid. Pehmendus naelapesa ja rehvi vahel pehmendab kontakti teega. Uut tüüpi naelrehvid on tehtud nii, et sisuliselt õhk, mis on naela alumise peenema otsa ümber vähendab survet teega, samas naela kõige alumine, rehvi sisemuses olev ots on jälle laiem, et võtta surve vastu laiema pinnaga. Põhimõtteliselt on idee sarnane nagu lumeräätsade puhul, mis võimaldavad kõndida sügaval lumel ilma sisse vajumata.\nSee on sinu otsus\nKokkuvõttes on otsus, kas valida naelrehvid või mitte igaühe enda otsustada. Loodame, et purustades mõned üldlevinud müüdid, õnnestus valik talvekummide osas teha lihtsamaks.\nLõpetuseks - naelrehvidega saab jääl kindlasti kiiremini pidama, kui lihtsalt kummil libisedes. Testides on saadud naeltega miinus viie kraadi juures pidama 88% lühema pidurdusmaa juures. Jäätumistemperatuuri ligidal miinus ühe kraadiga oli erinevus ilma naelteta rehvidega juba 149%, kirjutab Wheels. See näitab, et isegi parimate ilma naelteta rehvidega võib libiseda kümneid meetreid pikema liu, mis ohtlikus olukorras võib tähendada liiga palju.\nKõik muidugi sõltub sõitja vajadustest. Kui on rohkem sõitmist jäistel ja lumistel teedel, siis naelrehvid tasuvad kindlasti kaalumist.\nValiku 2020 populaarsemad naelrehvid leiad Siit.


Õppimisvõimalused | Tartu Ülikooli Narva kolledž\nTÜ Narva Kolledž pakub täienduskoolitust nii laiemale huviliste ringile kui konkreetsetele sihtgruppidele: haridustöötajad, ametnikud, juhid ja erialaspetsialistid.\nTäienduskoolitusprogrammi või pikaajalist koolituskava on võimalik kokku panna vastavalt haridusasutuse/ettevõtte soovidele ja vajadustele. Olemasoleva koolituse mahtu ja struktuuri on võimalik kohandada vastavalt tellija soovile.\nSobiva täienduskoolituse leidmisel/kokkupanemisel on abiks Narva kolledži täienduskoolituste projektijuht.\nÜldinfo kursuste osalejatele\nKõik kursused (välja arvatud need, mille toimumiskoha kohta on olemas lisainfo) toimuvad Tartu Ülikooli Narva Kolledži ajakohastes auditooriumides ja arvutiklassides.\nKolledž võtab vastu tellimusi kursuste läbiviimiseks erinevatele huvirühmadele ja kollektiividele. Meie õppejõud valmistavad ette kursused Teile huvipakkuvatel teemadel.\nTäienduskoolitusel osalemiseks on vajalik eelnev registreerumine. Registreerimise ankeet on lisatud.\nKuruste eest tasumine\nTÜ Narva Kolledži täienduskoolituskursused on reeglina tasulised. Tasumine toimub arvete alusel TÜ Narva Kolledži arveldusarvele. Kokkuleppel korraldajatega on pikemate koolitusprogrammide eest võimalik tasuda ka osade kaupa.\nTäienduskoolituse edukalt läbinud saavad tunnistuse koos hinnetelehega, kuhu märgitakse läbitud ained, nende maht ja õppejõudude nimed. Vajadusel väljastatakse tööandjale tõend koolitusel osalemise kohta.


President Ilvese ja luurekoordinaator Krossi korteriafääride anatoomia\nKESKNÄDAL, 14. märts 2012\nJälle on ajakirjanduses arutlusteemadeks tõusnud meie presidendi Toomas Hendrik Ilvese ning endise luurekoordinaatori ja nüüd aktiivsesse poliitikasse tulnud Eerik Niiles Krossi teod. Presidendi terviseparandus maksumaksja raha eest Soomes ja endise luurekoordinaatori peaaegu et rahvusvaheliselt tagaotsitavaks kuulutamine on ainult osa mõlema skandaalimaigulistest toimetamistest viimasel ajal. On aga igati asjakohane meenutada ka kummagi ettevõtmisi 1995. aastal, mil Ilves oli EV suursaadik USA-s ja Mehhikos ning Kross pidas EV luurekoordinaatori ametit.\n1995. aasta oli mõlemale mehele isiklikus plaanis väga edukas. Nad parandasid oma elamistingimusi ja omandasid korteri Tallinna ühes enimhinnatud piirkonnas - Toompeal. Tähelepanuväärne seejuures on skeem, kuidas nad korteriomanikeks said.\nAlustagem protsessi kirjeldamist algusest peale.\nOdav elamispind Stenbocki maja kõrval\n1995. aasta kevadel pöördus Tallinna Kesklinna Valitsuse poole AS Levicom. Palve sisuks oli tunnistada LevicomI kui tööandja eluruumideks Toompeal Stenbocki maja vahetus läheduses Kiriku põik 4 asuvad korterid. Sel ajal juhatas Levicomi tänane IRL-i (sisuliselt juba Res Publica) riigikogulasest liige Tõnis Palts.\nEtteruttavalt olgu öeldud, et Levicomi töötajate korteriteks planeeriti terve maja kogupinnaga enam kui 1000 ruutmeetrit.\nEdasine läheb juba huvitavamaks.\nLevicomi töötajatena, kel vaja tööandja eluruume, esitati Ilves ja Kross. Tegelikult töötas Ilves sel ajal EV suursaadikuna USA-s ja Mehhikos, Kross oli EV luurekoordinaator. Teadaolevalt ei omanud kumbki neist mingitki sidet ega seost telekommunikatsioonifirmaga AS Levicom.\nPalts aga esitas Ilvese ja Krossi korterisaajaks kui Levicomi töötajad. Üurileping AS Levicomi kui tööandja ja T. H. Ilvese kui selle firma töötaja vahel Kiriku põik 4 korter 9 kasutamiseks sõlmiti 26. augustil 1995. E. N. Krossiga sõlmiti üürileping Kiriku põik 4 korter 8 kasutamiseks 24. augustil 1995.\nMõni aeg hiljem kustutati mõlemad korterid tööandja eluruumide hulgast, ning tee e(ä)rastamiseks oli vaba. Mõned kuud hiljem, novembris 1995, erastas Ilves Kiriku põik 4 korter 9 üldpinnaga 81,7 ruutmeetrit erastamisväärtpaberite (!!!) eest. Tehingus esindas teda ei keegi muu kui Tõnis Palts.\nMõned kuud varem erastas Kross Kiriku põik 4 korter 8 üldpinnaga 108 ruutmeetrit - samuti erastamisväärtpaberite eest.\n30 senti ruutmeetri eest!\nErastamisväärtpabereid saadi teadupärast Eestis väljatöötatud aastate eest ning üks EVP maksis sel ajal umbes 30 senti. Seega Ilvese omandusse läinud korteri maksumuseks kujunes ca 7300 krooni ja Krossi korteri maksumuseks ca 10000 krooni.\nMil moel sai Ilves erastada korteri EVP-de eest, on enam kui arusaamatu - tema tööaastad möödusid ju turvalises Läänes.\nKa kõige tagasihoidlikumate arvutuste kohaselt said need mehed Toompea korteri omanikeks 100 korda odavama hinnaga, kui oli korterite tollane turuväärtus. Juba 10 kuu möödudes Ilves otsustas Toompea-korteri maha müüa.\nTähelepanu väärib selle müügiprotsessi juures asjaolu, et tehingus esindas teda ei keegi muu kui E. N. Kross. Ostjaks oli keegi Markus Pedriks, ning tema volitatud esindajaks (oh üllatust!) Tõnis Palts. Nii pöörati väidetavalt variisiku (telesaate „Pealtnägija" kõnepruuki kasutades - „tankisti") poolt erastatud korter Tõnis Paltsi rüppe tagasi! Kusjuures "tankisti" rollis oli tänane Eesti Vabariigi president Ilves.\nKrossi käes olnud korter vahetas järjekordselt omanikku 2011. aasta varakevadel (mitmes omanikuvahetus see oli, pole teada). Uueks omanikuks sai väidetavalt Eesti ärieliidi TOP-500 tipus oleva ettevõtja pereliige. (Nime jätame siinkohal välja ütlemata, kuna tegemist on kahe eraisiku vahelise tehinguga ja selle kohta informatsiooni avaldamist võib Andmekaitseinspektsioon ajalehe vastu ära kasutada. Toimetusel on aga ostja nimi teada. Vihjeks lisame, et tema suguvõsa on esindatud ka Riigikogu praeguses koosseisus.)\nSildam püüab presidenti pettusest puhtaks pesta\nPresident Ilves on 2010. aasta 18. juuni Äripäevas oma pressinõuniku Toomas Sildami vahendusel teatanud:\n„Praegusest presidendist toona korteriomanikku ei saanud. Ilves soetas antud arendamisjärgus elamispinna tuttavale kuuluvalt äriühingult heauskse ostjana linnakodu rajamise eesmärgil. Korteri erastamisega seotud asjaolud ei olnud talle teada. Hiljem, kui selgus, et mainitud objekti arenduskulud oleksid ületanud T. H. Ilvese rahalisi võimalusi, müüs ta kõnealuse pinna soetushinnaga arendajale tagasi. Saadikule planeeritud pinnad jaotati teiste erastajate vahel ära."\nRohkem presidendi-poolseid selgitusi korteriafääri kohta teada ei ole. „Tule taevas appi!" - kui kasutada kodumaiseid klassikuid.\nLoo algul kirjeldatu valguses tunduvad Sildami vahendatud selgitused rohkem kui väheveenvad. Vastuolu on juba sellessamas lühikeses vassimises: kuidas sai president müüa isegi „soetushinnaga", kui temast ei saanud korteriomanikku?? Müüa saab ju ainult omanik.\nJa soetushind paraku tähendab ikkagi ja ainult 7300 krooni, mitte 1,9 miljonit krooni, millega president korteri meedia andmetel edasi müüs.\nKolmandaks, mis heausksusest me räägime: kas Kross ja Palts, kes presidendi n-ö afääri sisse vedasid, olid petised või oli president algusest peale ise nendega mestis?\nSildam väidab, nagu oleks Ilves heausksena ostnud nimetatud korteri Levicomilt. Tegelikult Levicomi juht Palts esitas Ilvese kui justkui Levicomi töötaja tööandja eluruumi saamiseks; kui see osa tehingust sai realiseeritud, siis mõne aja pärast palus Palts korteri tööandja eluruumide hulgast hoopis välja arvata.\nIlvesega sõlmiti Tallinna Kesklinna Valitsuse poolt esialgu üürileping nimetatud korteri kasutamiseks; pärast mida anti talle võimalus omandada see korter notariaalse ostu-müügi lepingu alusel erastamisväärtpaberite eest. Omaette küsimus on: mis alusel Toomas Hendrik Ilves, kel polnud päevagi tööstaaži Eestis töötamise eest, sai olla erastamisväärtpaberite omanik?\nSildami kirjutis Äripäevas väärib aga tõepoolest tähelepanu, kuna ta valetab õige mitmes asjas.\nEsiteks, Sildam väidab, et "praegusest presidendist toona korteriomanikku ei saanud". Sai küll - Kesknädala valduses on notariaalne ostu-müügi leping 23. novembrist 1995, mille kohaselt T. H. Ilves oli korteri ostja ja sai järelikult ka korteri omanikuks. (Oma lugejate jaoks avaldame selle ostu-müügi lepingu.)\nTeiseks, Sildami sõnul soetas Ilves elamispinna "heauskse ostjana". Tegelikult esitati teda kui Levicomi töötajat, nii et mingist heausksusest ei olnud juttugi. Kuna Sildam edastas presidendipoolse informatsiooni, siis järelikult valetas president. See on selles asjas võib-olla kõige suurem patt, sest riigi esimene mees teadupärast ei saa endale lubada valetamist. Ka presidendil ei tohi olla topeltstandardeid.\nParaku tänases Eestis just nii asjad käivad. President Ilvesel ja kunagisel luurekoordinaatoril Krossil on tõepoolest Eestis hea elada - „sõltumatu" ajakirjanduse toel, kes ei julge nõuda kõrgetelt riigiametnikelt selgitusi osaluse kohta ilmselges korruptsioonis ning vastutust. Miks mitte kuni vara konfiskeerimiseni välja, nagu tehti seda kümnete tuhandete teiste Eesti kodanike, sundüürnike puhul?\nP.S. 14. märtsi lehe paberkandjal ja veebis PDF-variandis on lisatud ka ostu-müügi leping Tallinna Kesklinna Valitsuse kui müüja ja Toomas Hendrik Ilvese kui ostja vahel.\nKrossi käes olnud korter vahetas järjekordselt omanikku 2011. aasta varakevadel (mitmes omanikuvahetus see oli, pole teada). Uueks omanikuks sai väidetavalt Eesti ärieliidiTOP-500 tipus oleva ettevõtja pereliige. Nime jätame siinkohal välja ütlemata.\nKuna Sildam edastas presidendipoolse informatsiooni, siis järelikult valetas president. See on selles asjas võib-olla kõige suurem patt, sest riigi esimene mees teadupärast ei saa endale lubada valetamist.\nKesknädala toimetus tänab Eesti Üürnike Liitu ja Talinna Kesklinna Valitsuse endisi ametnikke, kelle abiga siinavaldatud materjal valmis.\n1995. aasta kevadel pöördus Tallinna Kesklinna Valitsuse poole AS Levicom. Palve sisuks oli tunnistada Levicomi kui tööandja eluruumideks vahetus läheduses Kiriku põik 4 asuvad korterid.\nTööandja eluruume võisid erastada ettevõtte töötajad. Levicomi "töötajateks" aga vormistati suursaadik Toomas Hendrik Ilves ja luurekoordinaator Eerik Niiles Kross.\nSellest korteritehingust sai suurejooneline korruptiivne petuskeem, mille kohta püsivad vastuseta küsimused juba 17 aastat.\nVt veel samal teemal!\n*„Riigi esipetturid korteritehingutes", Peeter Tedre, Kesknädal, 7. veebruar 2007\n*„Kalev Kallo: Ilvese korteritehingus on vähemalt kolm vastamata küsimust", Delfi, 8. detsember\n*"Need, kelle järgi me joondume. Ministrite ja tippametnike pisipattude register", Luup, 24. juuli 1998\n*„Poliitikud hindavad korteriskandaali", Enno Tammer, Postimees, 23. jaanuar 1997\n*"Korteriomanikud selgitavad tehinguid", Pille Runnel, Alo Lõhmus, Postimees, 24. jaanuar 1997\nViimati muudetud: 14.03.2012


Oli kord muinaslugu, mida jutustas terve maailm - Maaleht\nIgal aastal 2. aprillil tähistatakse rahvusvahelist lasteraamatupäeva. Esmakordselt tähistas Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu rahvusvahelist lasteraamatupäeva 1967. aastal.\nMuinaslood pakkusid palju põnevust. Foto: Mart Pruul Väike-Maarja Valla Infoleht\nSobiva kuupäeva otsingul langes valik 2. aprillile, kuulsa muinasjutuvestja Hans Christian Anderseni sünnipäevale. Esimene läkitus kõigile maailma lastele oli: „... oleks hea, kui võimalikult paljud lapsed loeksid ühtesid ja samu häid raamatuid, nii et neil oleks midagi ühist ja nad mõistaksid täiskasvanuna üksteist paremini."\nIgal aastal kannab lasteraamatupäev deviisi või motot, nagu näiteks „Raamatute valgus", „Lugemine on rumba" ja „Raamatud on mu võlusilmad". Selle aasta lasteraamatupäeva moto oli „Oli kord muinaslugu, mida jutustas terve maailm".\nOli kord muinaslugu, mida jutustas terve maailm. Muinasjutte polnud mitte ainult üks, vaid palju rohkem. Nad täitsid maailma sõnadega, nad panid maailma naerma, nad andsid maailmale mõtte. Muinasjutte lugedes, jutustades või kuulates treenime kujutlusvõimet. Muinaslugude ümber on kogunenud kultuurid, ajastud ja põlvkonnad. Muinasjutud on rännanud läbi sajandite suust suhu.\n2. aprillil oli Simuna raamatukogus muinaslugude lugemine Simuna kooli lasteaia vanemale rühmale. "Võlumetsa muinaslood" ja „Jänesepojaõhtu koos isaga" meeldisid lastele väga. Kui võlumetsa muinaslood paelusid lapsi ilusate piltidega, siis raamatus „Jänesepojaõhtus koos isaga" on lugu, kus isa ei osanud muinasjuttu jutustada ning laps jutustas seda isale ise. Lapsed teadsid ka ise jutustada muinasjutte. Tund aega muinasjuttude keskel möödus kiiresti.\nMida rohkem me loeme, seda selgemini mõistame, et raamat on alati parim kaaslane. Muinaslood täidavad meid, inimesi, kogu maailmas ühtmoodi, sest sisimas oleme ju kõik nende lugude peategelased.


Valmismajad igale maitsele. Mis on mis? | kodus.ee\nEstNor elementmaja. | Sven Olof Englund\nPuidust maja ehitamine on üks vanimaid ehitusviise. Tänapäeval saab puitmaja püsti kiiresti ilma suurema vaevata, sest tehases toodetud puitmajade valik on juba üsna suur. Mida üks või teine tehasemaja tüüp endast kujutab?\nTehasemajade püstitus ehitusplatsil on kiire ja efektiivne, samuti on minimeeritud halvast ilmast tingitud kahjulikud mõjud.\nElementmajad on energiasäästlikud ja kõrge kvaliteediga majad, mis toodetakse horisontaalsetel pindadel ja kontrollitud kliimaga sisetingimustes. Elementmaja tootmisprotsess on standardiseeritud, kasutatavad materjalid kuivad ja puidu tugevus kontrollitud – kõik see tagab kvaliteetse ja kiire tulemuse optimaalsete kulutustega. Elementmaja koosneb tehasetingimustes valminud konstruktsioonielementidest. Moodne tehnoloogia ja ehitusmaterjalid võimaldavad ettevõtetel toota energiatõhusaid ja samas väga loodussõbralikke materjale sisaldavaid elementmaju.\nMoodulmaja ehk ruumelementmaja valmib ruumelementidest, kus hoone põrand, seinad ja vahelagi või katus on juba tehases kokku monteeritud. Moodul võib sisaldada ka mitut väiksemat ruumi. Standardiseeritud tootmisprotsessi tulemusena on võimalik maja ehitada kuni 95%-lise valmidusastmeni, teha siseviimistlus ja paigaldada kommunikatsioonid, köögimööbel ning sanitaartehnika.\nValmismoodulid transporditakse ehitusplatsile ja monteeritakse vundamendil tervikehitisteks – moodulmajadeks.\nMoodulid toodetakse tehases kontrollitud tingimustes ja kvalifitseeritud spetsialistide poolt. Tehases toimuva tootmisprotsessi tulemusena on võimalik maja ehitada kuni 95%-lise valmidusastmeni. Moodulmajadesse paigaldatakse tehases nii tehnosüsteemid, elekter kui ka ventilatsioon.\nElementide ja moodulite tootmiseks kasutatakse standardiseeritud lahendusi, see muudab tootmise lihtsamaks ja kvaliteedikontrolli hõlpsamaks. Samuti põhinevad erilahendused standardsetel toodetel, kindlustades ka spetsiifilisemate konstruktsioonide kõrge kvaliteedi.\nTehases konstruktsioone tootes on kogu protsess ilmastikumõjude eest kaitstud, majaehitus käib iga ilmaga. Täpse projekteerimise tulemusena optimeeritakse toote valmistamisel materjalide hanget ja kasutamist.\nKogu puitmaterjal on nõuetekohaselt kuivatatud ja kalibreeritud, kasutatakse ainult kvaliteetset puitu.\nMaja püsti päevadega\nElement- ja moodullahendusi kasutades säästame aega. Üldjuhul võtab elementmaja tootmine tehases aega vaid mõne nädala, teist samapalju maja püstitamine. Mitmeid töid saab teha samal ajal. Kuna elementide ja moodulite tootmine toimub tehases, saab maja paiknemiskohas teha ettevalmistustöid – pinnasetöid, ehitada vundamenti, rajada trasse.\nMoodulmaja on noorele perele ideaalne võimalus arendada oma elamist koos reaalse vajadusega. Alustades noore perena 65–70 m2 moodulist, saab hiljem lisada magamistubade mooduli või saunamooduli. Nii kasvab maja koos pere võimalustega.\nMoodulmaja ei ole luksuskaup\nArvatakse, et ruumelementidest maja ehitamine on tavapärasest kallim. Ruutmeetri hind sõltub palju majja paigutatud tehnikast. Täissundventilatsioon ja ELi nõuetele vastav küttesüsteem kergitavad hinda, aga kui soovida majale kasutusluba, siis neist kulutustest mööda hiilida ei saa.\nKulusid on võimalik osaliselt kokku hoida, kui jätta tehaselt mingis mahus sisetöid tellimata ja teha need ise.\nKeskmiselt kulub ühe moodulitest või elementidest üksikelamu püstitamiseks kuni kaks nädalat. See aitab hoida ehitustöölistele, järelevalvele ja kindlustusele kuluvad summad madalal. Vajadus kasutada töömaa taristut lüheneb, pole vaja rentida soojakuid, piirdeaedu, kraanat, tõstukeid jne. Mida väiksem on ajakulu, seda väiksem on eelarve.\nKäsitööpalkmajad toodetakse eelnevalt kuivatatud palkidest ja kuivades tootmistingimustes. See tagab majade kõrgema kvaliteedi ja tootmisprotsesside suurema tõhususe.\nKäsitööpalkmajad on keskkonnasõbralikud – nende tootmisel tekib minimaalselt tootmisjääke. Naturaalse koorimise tulemusena säilib seinas ka rohkem puitu, mis võimaldab toota suurema läbimõõduga seinu. Käsitööpalkmaju saab toota nii kandilistest kui ka ümarpalkidest seintega.\nMasintoodetud palkmajad on tehases masinatega töötlemise teel toodetud palkmajad (sageli nimetatakse neid ka freespalkmajadeks). Masinaga toodetakse väga erineva paksuse, kõrguse ja diameetriga majapalke nii liimitult kui ka naturaalsena (nn massiivpalk). Palkmajade tootmine on võimalik nii ümar-, ovaal- kui ka kandilistest palkidest.\nPuitkarkassmajade seinad ehitatakse vertikaalsetest postidest ja neid siduvatest horisontaalsetest vöödest. Karkass täidetakse soojustusmaterjaliga ja suletakse mõlemalt poolt. Puitkarkassmaju võib ehitada nii tehases toodetud elementide kui ka moodulitena, nii pre-cut-süsteemis valmislõigatud materjalidest, kus karkass koostatakse ehitusplatsil, kui ka tavalisest saematerjalist otse platsil.\nTehasest suvilad ja aiamajad\nTehastes valmistatakse lisaks klassikalistele aiamajadele ka nn suve- ja puhkemaju, paviljone, tööriistakuure ja teisi kergehitisi. Millise määratluse järgi aga eristatakse aiamaja suvemajast või suvemaja puhkemajast?\nAiamaja on kompleksne toode, mis tarnitakse valmisdetailidena transporditavas pakis. Pakk sisaldab aiamaja püstitamiseks vajalikke detaile: immutatud vundamendiprusse, põranda- ja katuselaudu, tapitud seinadetaile, klaasitud uksi-aknaid, montaaživahendeid (kruve ja naelu) ning kliendi soovi korral ka katusekattematerjali.\nAiamajad valmistatakse tavaliselt 20−70 mm seinapaksusega freesprussist. Seinapaksuse määrab eelkõige aiamaja otstarve – aiatööriistade hoiustamiseks sobib hästi kuni 28 mm seinapaksusega aiamaja, grilli- või suvemaja tarbeks on sobivam 40−70 mm paksusega sein.\nAiamaja nime all müüdavad majakesed ei pruugi oma ehitusaluse pinna poolest jääda alla 20 m², küll aga ei ületa nende pind üldjuhul 60 m² – 20–60 m² suuruse pinnaga ehitised ehitusluba ei vaja, aga ehitusteatis tuleb kohalikule omavalitsusele ikkagi esitada.\nPõhiline vahe aia-, suve- ja puhkemajal on seina paksuses ja akende-uste konstruktsioonis. Lihtsamale majakesele ei panda näiteks akendele ja ustele tihendeid, korralikul aiamajal on need olemas. Suvemajad võivad olla juba ka topeltakendega, klaaspaketid ja niimoodi edasi järjest täiuslikumad.\nVeel aste kõrgem on selline maja, mille seina paksus veelgi suurem, aknad-uksed tihedad ja kui mingi küte ka sees, siis kannatab neis juba kevadest suveni mugavalt sees olla.\nEnne aiamaja soetamist soovitab ta inimestel endale selgeks teha, mida ja milleks täpselt vaja on ning millised on võimalused ostetava aiamaja paigaldamiseks. Aiamaja väljanägemine võib olla maitse asi, aga oluline, mis määrab maja soojapidavuse ja üldise kestvuse, on ennekõike seina paksus, mis tuleb valida lähtuvalt aiamaja otstarbest ja kasutuse viisist.\nPildi pealt vaadates on need majad kõik ühesugused, tellija peab teadma, millist materjali, millist seina paksust, millise kvaliteediga uksi ja aknaid soovitakse. Aiamaja saab ise soovi korral soojustada, paigaldada sellele viil- või kaldkatuse, ehitada juurde veranda või varjualuse ja teha algsele aiamajale muid juureehitisi.\nKaitse vannituba veepritsmete eest!


Firma suvepäevad Naissaarel – tükike põnevust keset merd - Sekretar\nAutor: Merit Pärnpuu • 20. november 2018\nFirma suvepäevad Naissaarel – tükike põnevust keset merd\nNaissaar – nii lähedal ja samas ka kaugel. Ikkagi meretagune maa oma ajaloo ja kultuuriga. Et saare saladuslikku miljööd tundma õppida, tasub saarele tulla kohe mitmeks päevaks!\nFirma suvepäevad meretagusel maal\nAutor: Naissaare Külalistemaja\nNaissaar on Eestis suuruselt kuues saar, mille ajalugu ulatub viikingite aega. Saarel saab kuulda põnevaid lugusid mereröövlitest ja sõjaajaloost ning näha taastatud raudteejaama ja kitsarööpmelist raudteed. Silmailu pakuvad ka suured rändrahnud ja kivikülvid ning puuskulptuurid, viimased olevat igavuse peletamiseks teinud üks leedukast ajateenija.\nKülalistele pakub saarel kosti ja peavarju Naissaare Külalistemaja, kes on pereettevõttena suvepäevade programme koostanud juba üle kümne aasta. „Meie jaoks on iga klient ja tema ootused alati põnev väljakutse, mille heameelega vastu võtame,“ kõneleb Naissaare Külalistemaja perenaine Eda Lindström, lisades, et suvel käib saarel nii suur melu, et siis pole enam ühtegi vaba nädalavahetust.\nPerenaise sõnul on suvepäevade korraldamisel kõige olulisem, et inimesed tunneksid ennast hästi, oleksid korralikult söönud ja puhanud. Mugav majutus 220 voodikohaga, seminari saal ja vabaaja veetmise võimalused Naissaare Külalistemajas tagavad kõik mõnusaks koosviibimiseks vajaliku. „Meilt saab tellida ka õhtujuhti või muud meelelahutust, nagu bänd, DJ, tegevusjuhendaja,“ lisab Lindström.\nEhk tuleb mõnele üllatusena, aga võrreldes mandriga vahetuvad aastaajad Naissaarel paari nädalase hilinemisega. Näiteks kui Tallinnas on sirelid juba õitsenud, võib Naissaarel silmata alles esimesi pungi. Ja vihma sajab siin tavaliselt vähem kui mujal.\nVinged safarid imelise looduse keskel\nNaissaare Külalistemaja korraldab suvepäevalistele ka põnevaid safareid, mis liiguvad üle kogu saare. Safaritel saab näha tsaariaegset, kuid siiani säilinud suurtükipatareid B10, nõukogudeaegseid meremiinide ladusid, meremiinide komplekteerimistehast ja Maarja kirikut. Soovi korral saab külastada ka saare põhjatipus olevat tuletorni.\nKuna saarel puudub korralik teedevõrk, kulgeb osa marsruudist tsaariaegsetel raudteetammidel. Safari käigus saab nautida ka saare imelist loodust.\nEkstreemsete teeolude tõttu on ka liiklussvahendid safaril ekstreemsed – Soomearmee maastik-veoauto SISU A-45 „PROTO“, Austria armee maastik-veoauto STEYR 680 ja Venearmee maastik-veoauto ZIL 131 .\nRühma minimaalne suurus on kümme inimest ja safari kestvus 1,5–3,5 tundi sõltuvalt marsruudist. Giidi saab valida nii eesti, inglise, vene kui ka soome keeles.\nNiisamuti saab osaleda põnevatel ekskursioonidel, mis puudutavad saare ajalugu. „Vaatame Peeter Suure kaitserajatisi, räägime saare püsielanikest ja nõukogude militaarajaloo salapäradest,“ toob perenaine Lindström näite. Kuid matkata saab saarel ka jalgsi, jalgratastel või hoopiski külalistemaja ekskursiooni veoautodel.\nKohe Naissare Külalistemaja vahetus läheduses asuvad liivarand, kirik, Omari küün ja saare raudtee! Kas teatsid, et Naissaare raudtee võrgustik on üks Euroopa tihedamaid? Tule ja vaata oma silmaga järgi!\nPärast tegevusrohket päeva saab end ergastada nii saunas kui ka mõnesaja meetri kaugusel asuval liivarannal. Kuid Naissare loodus, vaikus ja saare omapära laevad inimest, tõstavad toonust ja avavad tsakrad ka puhtalt kohalolust.\nSaarele saabumise pärast muretsema ei pea. „Meil on mitmeid koostööpartnereid, kes toovad kõik huvilised turvaliselt saarele,“ kommenteerib Lindström. Aurik „Katharina” toob korraga kuni 200 inimest. Vajadusel ka isiklikud jalgrattad!\nTegutseb järjepidevalt 2006. aastast.\nAsub Naissare lõuna osas Männiku külas.\nOmab viit ägedat armee veoautot, millega saab suuremale seltskonnale saarel safarit korraldada.\nToitlustab nii enda külalised kui ka Nargen Festivali külalised.\nPakub ürituste korraldamise täisteenust (suvepäevad, seminarid, vastuvõtud, pulmad jne).\nEestis suuruselt 6. saar, pindala 18,6 km².\nEsimest korda mainitakse Naissaart (Terra feminarum) Bremeni Adama kroonikas (1075–1080).\n1939. aastal oli saarel 404 elanikku, enamuses rootslased, kes põgenesid 1944. aastal Rootsi.\n1994. aasta juunis lahkus Nõukogude sõjavägi.\nSaarel asub sõjateemaline Naissaare muuseum. Muusikaelu edendab saarel Nargen Festival, mis alustas muusikafestivalide korraldamisega 2006. aastal ja mille kunstiline juht on Eesti koori- ja orkestridirigent Tõnu Kaljuste.