Miks on oluline kanda UV kaitsega rõivaid? @ PolarFolk I UV rannariided I meriinoriided I laste kummikud I laste päikeseprillid\nMiks on oluline kanda UV kaitsega rõivaid?\nMe kõik armastame sooja ja päikest. Unistame palmidest ja reisist soojale maale või suvel Pärnu randa minekust. Päike teeb meid rõõmsaks ja annab hea tuju. Lisaks on päike oluline D vitamiini allikas. Nii kurb, kui see ka ei ole, on päikesel ka oma varjuküljed ja neisse tuleb hoolega suhtuda. Päikese käes viibimist peab tegema läbimõeldult ja targalt.\nOn väga oluline kaitsta end päikesepõletuse ja UV kiirguse eest. Seda oleme praeguseks ilmselt kõik kuulnud ja kaitseme end päikesekreemiga. Palju uuem viis on kasutada UV kaitsega rõivaid, eriti laste puhul. Sellised rõivad ei ole praeguseks ajaks enam luksuskaup vaid väga tark viis enda ja pere kaitsmiseks.\nUV kaitse on märgitud rõivastel UV kaitse tasemega või UPF märgisega. See näitab, kui palju UV kiirtest blokeeritakse. Mõnikord tuleb ette ka märgistust SPF või Sun Protection Factor, sellisel juhul tead, kui kaua antud rõivas kaitseb päikesepõletuse eest. Kandes UV kaitsega rõivaid, vähendad päikesepõletuse saamist. Lisaks saad kaitset päikeseallergia ja UV kiirte kahjuliku mõju eest.\nMis on UVA ja UVB kiired?\nUVA ja UVB kiired on päikese elektromagnetiline kiirgus, mis ei ole inimese silmale nähtav. UVB kiired on energiarikkad ja tugevad päikesekiired, läbistades ainult naha pealmist kihti. Palju ohtlikumad on UVA kiired, mis tungivad naha sügavamatesse kihtidesse. UVA kiirgus põhjustab naha vananemist ja päikeseallergiaid. Mõlemat tüüpi kiirgus võib põhjustada päikesepõletust ja nahavähki. Peab arvestama, et vee peegeldus intensiivistab UV kiirgust.\nSelleks, et saada täielikku UV kaitset, soovitame määrida kõik rõivastest vabad kehaosad (nagu näiteks jalad, käed, ja nägu) piisava kreemiga. Päikesekreemi määrimine UV kaitsega riiete alla ei ole vajalik, sest riietus kaitseb piisavalt.\nKes võiksid UV kaitsega rõivaid kanda?\nUV kaitsega riided on väga kasulikud väikestele lastele. Laste naha pigment on alles arenemas ning neil ei ole piisavalt kaitset UV kiirguse eest. Väga oluline on seetõttu vältida päikesepõletust ja UV kiirgust. Uuringud on näidanud, et lapsed, kes enne 10. eluaastat on viibinud palju ilma kaitseta päikese käes, omavad palju suuremat riski haigestuda nahavähki.\nMeie UV kaitsega riiete valikus on riideid ka täiskasvanutele. Eriti kasulikud on UV riided neile, kes hobide tõttu viibivad palju päikese käes.\nMeie valikus olevad UV kaitsega riided on maksimaalse UPF kaitsega UPF 50+. See hoiab ära 98% kahjulikest UV-A ja UV-B kiirtest.\nMida saan veel teha, et ennast kaitsta?\nLisaks UV kaitsega riietele kasuta ka teisi võtteid, et end kaitsta ja ohutumalt päikest nautida.\nPäikeseprillide peamine eesmärk on kaitsta silmi kahjustava päikesevalguse eest.\nOluline on kanda päikeseprille, mis omavad 100% kaitset UV kiirte eest.\nKanna päikeselise ilmaga alati mütsi, eelistatavalt UV kaitsega. Müts aitab kaitsta päikesepõletuse ja päikesepiste eest. Eriti hoolega jälgi seda, et lastel oleksid mütsid peas.\nHoolitse selle eest, et kreemitad piisava sagedusega nahka, mis ei ole riietega kaetud.


Raske aeg: kuidas ellu jääda ta\nLeitakse, et kõige raskem tööpäev on esmaspäev. See oli pikk heaks kiitnud avalik arvamus. Psühholoogid läbi mitmeid uuringuid. Saime teada, et see juhtub pole igaühe jaoks. Teadlased on välja valinud kolm kõige raskem päev nädalas, kui oluliselt vähenenud töövõime Töötajaid: Neljapäev, esmaspäev, reede. See sõltub sellest, milline on individuaalne.\nVaata ka: Hommikune kohvi: plussid ja miinused\nHeavy päev - Esmaspäev\nKõige raskem päev nädalas suur hulk inimesi on esmaspäev. Inimene on eriti raske kasutusele võtta kohe pärast toodangu ja tulemusliku töö eest. Nagu tavaliselt, see töötaja on vaja vähemalt kaks päeva naasma kollektiivne tegevus. Sel juhul psühholoogid soovitavad vaimselt valmistuda algust nädalas ning alustada seisab pühapäeval. Näiteks pühapäeva õhtul peaks arendama tööplaani esmaspäeval või terve nädala. See võimaldab eelnevalt häälestada end töö meeleolu.\nMiks kõvasti tööd neljapäeval\nSest teised inimesed nädala alguses läheb palju lihtsam kui selle valmimist. Nende inimeste jaoks, raske töötada neljapäeval. Reeglina see päev on edasi lükata, et ei ole olnud aega teha enne. Mõningatel juhtudel juhtudel kogunenud nii palju, et inimene ei saa nendega hakkama. Pole juhus, neljapäev võib põhjustada tõeline õudust mass töötavatest inimestest. Psühholoogid sel juhul on valmis andma oma soovitusi. Sa pead puhkama, et seada end positiivselt, usu endasse. Kõik teie hirmud on kindlasti, ja teil õnnestub nõuetekohaselt konservatiivsuse lahendada kõiki probleeme teel.\nVaata ka: Puhka raskem kui töötate?\nMis on keerukas reede\nReede, ise, on ebatõenäoline, et pidada raske päev. Väljakutseid oma võimet teha töötajad ise, nagu alateadvus inimesi juba väljund See alaneb. Pingevaba töötaja paneb kõik tähtsad asjad esmaspäeval ja nii võib aega võtta venida pikaks ajaks. Sel juhul psühholoogid nõustavad laadida end tööga, püüda lahendada võimaluse korral rohkem probleeme, ja siis uhkust enda ja hea tuju minna puhkama.\nVaata lisaks: Kui oma kallimale - hüpohondrik\nMe peame tegema midagi ilusat tihedat\nKui sa hea, ilmselt saab tunda end hästi. On vaja vaadata seda praktikas. Aga tema soov teha head tööd ei ole vaja laadida oma õlgadele kõiki probleeme maailmas.\nKui olete mures, usalda paber\nKui teil on raske päev tunne kohutav, proovida kirjeldada oma emotsioone, kogemuste ja sündmuste. Sa oleks üllatunud, kui hästi see töötab. Kinni päev ilmselt lahkuda, sest hetkel kirjalikult tulevad vaikselt otsustada, kuidas probleemiga tegelema.


Radar 1957 - Kvaliteetsed kabuurid - Baltic Armaments OÜ\nEsileht / Kabuurid / Radar 1957\nRadar 1957 on üle 60-aastane kogemusega ettevõte suurepäraste kabuuride kujundamisel ja väljatöötamisel. Pikkade aastate jooksul omandatud kogemuste ja teadmiste võrreldamatu hulk ning pidev tähelepanu tooteohutusel ja kvaliteedil said Radar 1957 juhtivaks kaubamärgiks, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud ja end tõestatud.\nInnovatsioon on esikohal\nRadar on dünaamiline ja kaasaegne ettevõte, mis on keskendunud teadusele ja tehnoloogilistele uuendustele ning edukalt kasutusele võtnud tipptasemel uusi materjale. Kõik see on arendanud ja võimaldanud pakkuda Radaril patenteerinud eksklusiivseid, tõhusaid tehnoloogiilisi ehituslahendusi kabuuride vallas.\nAutonoomne disain ja tootmine.\nRadari 1957. aastal tehtud suured investeeringud projektide ja nende asjakohaste tootmisprotsesside otsesesse juhtimisse võimaldavad neil olla iseseisvalt tegutsev ettevõte. See võimaldab neil teha teha parandusi, uuendusi ja kontrollida nende toodete kvaliteeti. Selle brändi alla kuulub üle 40 spetsialiseerud töötaja, kes on jaotatud siseuuringute labori Radar3 Cube – Radari uurimisressursid – ja ülimoodsa tehase vahel, mis on ISO 9001: 2008 BUREAU VERITAS SERTIFITSEERITUD ja toodab üle 500 000 ühiku aastas. Kõik tooted on eraldi testitud ja garanteeritud.\nKõiki rahuldava lõpptoote turule laskmise eeltingimus on range kvaliteedikontrolli protseduur, tooraine hoolikas valik, protsessi iga etapi lõpus nõutavad testid ja iga tootmisetapi täielik nõuetekohane jälgitavus.


Otsus nr 1027 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 1027EML8. apr. 2021 8. apr. 2021\nKaebus nr 1027\nPressinõukogu arutas Pärnu Spordikeskuse juhataja Riho Tippi kaebust Pärnu Postimehes 30. jaanuaril 2021 ilmunud artikli “Raeküla-Reiu suusaradadelt nähtub rabe asjaajamine” peale ja otsustas, et leht ei rikkunud head ajakirjandustava.\nArtikkel räägib Raeküla-Reiu suusarajale hooldaja ja rajameistri otsimisest.\nPärnu Spordikeskuse juhataja Riho Tipp kaebas Pressinõukogule, et artikli pealkiri on hinnanguline, mis põhineb kahe suusataja arvamusel ja valedel võrdlusandmetel, et avaldada survet konkreetse eraettevõtja kalli teenuse ostmiseks. Kaebaja ei ole rahul, et artikli jaoks on välja valitud vaid kaks negatiivset hinnangut ning kõrvale on jäetud positiivsed. Kaebaja ei ole rahul, et hinnangule “rada pole korralikult hooldatud” ei ole võetud spordikeskuse kommentaari. Kaebaja leiab, et artiklis tehtud üldistused ei ole faktitäpsed.\nPärnu Postimees vastas Pressinõukogule, et artikli pealkiri võtab kokku olukorra, kus jaanuari keskpaigaks ei olnud veel suusaradadele hooldajat leitud ja mitu järjestikust hanget oli luhtunud. Leht selgitas, et artiklis kasutati nende suusatajate arvamusi, kes olid ajal, mil ajakirjanik käis lugu tegemas, suusatamas ja nõustusid oma nime avaldamise ja kommentaari andmisega. Leht lisas, et ajakirjanik esitas Riho Tippile küsimusi ka raja hooldamise kvaliteedi kohta, kuid kaebaja vastas ajakirjanike küsimustele valikuliselt. Lehe hinnangul on kõik artiklis olevad faktid tõestavad.\nPressinõukogu otsustas, et Pärnu Postimees ei eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Pressinõukogu hinnangul võtab artikli pealkiri kokku loo sisu. Samuti on saanud kaebaja võimaluse kommentaariks.


goldy - 66, Belgrade, Serbia :: Rate.ee\ngoldy 19. Märts 1955 (66), Belgrade, Serbia Viimati saidil rohkem kui kuu tagasi\nRäägin ingliseveneitaalia keeli.\nKokku hääli: 195\nOled õrn, lahke ja ettevaatlik, vihkad konflikte ja tülitsemisi. Oled pisut tuulepea ja ka ekstravagantne, aga paljudele sa meeldid. Sinu naiivsus ja heasoovlikkus tõmbab teisi kui magnet. Sa pole sugugi jultunud, kuigi vahest oleks oma eesmärkide saavutamiseks just seda omadust vaja, sina aga saavutad tulemuse ausal teel. Suhtes oled valmis kompromissideks, aga võib juhtuda, et sinu leebe olemuse tõttu hakkab partner domineerima, sulle aga ei pruugi see meeldida Veel »\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 649,622 kasutajat ja 1,252,556 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Varaait | Taevas TV7, Mees uhendab voimalusi strateegiate piiblit\nMees uhendab voimalusi strateegiate piiblit, Piiblikohvik\nSee aitab sul olla võitja. Kas see on tõde ka siis, kui sa oled näinud Jeesust nutmas ja meeleheites?\nIgal inimesel on elus oma nõrgad kohad, millest kasvavad välja kiusatused.\nNii on mõni meist enesekeskne ja uhke, teine otsib kuulsust, kolmas lööb kõigele käega ja laseb elul allamäge veereda. Kiusatused kuuluvad meie elu juurde. Ei saa elada kiusatustevaba elu, kuid küsimus on selles, mida teeme, kui meil on kiusatusi.\nSiis ma hüüan meeleheites ja ma jagan oma püha ema muret, kelle süda lõigetakse kui mõõgaga pooleks selle kaastunde pärast, mis tal on minu suhtes. Sa peaksid olema seal ja kuulma mu karjeid. Ja kui ma suren, siis saad sa teadma, et su patud on sulle igaveseks andeks antud, et mina olin sinu asemel, olin sinu patuoinas.\nJeesustki kiusati kõrbes, kuid Tema ei andnud järele, vaid jäi kindlaks oma teele. Võime õppi-da Temalt, kuidas öelda ei kiusatustele.\nSamas on see vahel vägagi raske ja tunneme, et ei suuda oma katsumustega võidelda. Inimene ise ei suudagi kiusatustele vastu seista, ta vajab selleks Jumala abi. Püha Vaim aitab meil teha õigeid valikuid ja annab jõu minna õiget teed.\nSeepärast ongi parim võitlus kiusatustega palvetamine ja pühakirja lugemine. Seistes Jumala ees mõistame, mis on õige ja mis väär, ning Te-malt tuge paludes suudame teha Tema abiga eluteel õigeid valikuid ja võita kiusatused.\nJeesus võitis kiusatused ja Tema abiga suudame meiegi seda teha. Kui midagi on meie elus läinud valesti, saame paluda selle andeks, jätta halva seljataha ning minna edasi Jumala abiga.\nOlu-line on teada, milline on meie kutsumus siin maailmas, ning mitte järele anda neile ahvatlustele, mis viivad meid eksiteele. Nii võime õppida Jeesuselt kiusatuste võitmist ja õigel teel käimist. Soom Selleks ongi Jumala Poeg saanud avalikuks, et Ta tühistaks kuradi teod.\nKuradi olemasolu sõltub kolmest tõigast. Esiteks, kas on olemas teispoolne vaimuvaldkond. Kui ei ole, siis pole ei kuradit ega Jumalat, vaid üksnes mateeria — nii arutletakse mõtlemata, et ma-terialism on inimese projektsioon.\nSee on maailmapilt ainult nähtava alusel, mis on üsna piiratud ja nuditud visand kogu kõiksusest.\nKui on olemas vaimuvaldkond, siis järgneb teiseks, et vaimudel kui isikutel peab olema vaba tahe. Kolmandaks me teame, et vaba tahet Parimad tunnid binaarsete valikutega kauplemiseks kasutada ka kurjasti — piibellik väide aga kõlab, et vaba tahte kurjasti kasutamine oli alanud juba ingellikus maailmas, taevalikes tsoonides.\nPäeva sõnum | Nõmme Rahu Kogudus | Page 2\nSaatana langusest räägitakse Piiblis piltlikult Paabeli ja Tüürose kuningate langemisena Js 14 ja Hs Sest nähtamatus maailmas toimuvat saab paremini kirjeldada selle esindajate kaudu nähtavas maail-mas. Igatahes on ka Ilmutusraamatus kurjuse kehastajaks metsalise antikristlik riik, mis on seotud türannide ja impeeriumidega. Nagu näeme, on üsna loogiline, et on olemas mitmesugune vaimumaailm, ning ega Piibel il-maasjata ei keela sellega suhtlemast.\nMine tea, kuhu satud! Samas ei kutsuta kuradiahvatlustega alati ka võitlema, kuna nendega kurat just tõmbab endale tähelepanu.\nОба доктора поссорились на следующий день после того, как Элли призналась матери, что Роберт ревнует ее к Арчи. Николь предположила, что следует закончить исследования и объявить Эпонину здоровой. Она была потрясена, услышав от зятя, что тот намеревается вскрыть грудную клетку Эпонины и взять образец ткани сердечной мышцы. - Но, Роберт, - возразила Николь, - приходилось ли тебе наблюдать случаи, когда все анализы давали отрицательный результат, а патогенный вирус все еще пребывал в области сердца. - Только когда приближалась смерть и сердце гибло.\nTemast vabanetakse seesmi-selt ka teda irooniliselt välja naerdes. Nii talitas Martin Luther hingevaenlasega, kes piiras ja jälitas teda sageli.\nJa ma tean veel mõningaid, mis sulle märkamata on jäänud. Siin on sulle lisa. Pane aga kirja. Teisalt aga on selge: kurat on kõige tugevam seal, kus tema olemasolu ei usuta.\nKurjad vai-mud on just siis pääsenud märatsema, kui nendega pole arvestatud. Sõjad sünnivad ikka ootamatult ja plahvatuslikult, tulles otsekui muust dimensioonist. Eks meiegi oma vaimse ja füüsilise struktuu-riga oleme seotud mitte ainult inimkonna minevikuga, vaid ka käsutamatusse teispoolsusse suundu-vate dimensioonidega.\nSee pole juhus, et kuradist ja deemonitest räägitakse Mees uhendab voimalusi strateegiate piiblit kõige rohkem evangeeliumides. Kurja komme on end varjata, kuid ta ei suuda seda enam teha, kui Jumal talle läheneb.\nJumal tuleb aga lähedale Jeesuses — nii saavad paljastud ka kurjad vaimud, kes hakkavad nüüd häält tegema. Se-dasi saabki Jeesus paljastatuid välja ajada. Oma ülestõusmises võitis Ta surma ja kurja väed ning ajab kuradit välja kõikjal, kus Temasse usutakse. Mis mõtet on väita, et kuradit ei ole olemas, kui maailmas on piisavalt kurja, mis võib meidki haarata oma mõjuvälja?\nKuri ei kao enne, kui see välja kihutatakse meie südamest. Seda on öelnud seesama Jeesus, kes kihutab seda välja ka praegu. Olgem siis avatud kõigele heale, teades et kurja võim on murtud.\nEt see saaks murtud olla ka meie juures, uskugem Jeesusesse! Hiob Teie olete oma isast kuradist ning tahate teha oma isa himude järgi. Tema on mõrtsukas algu-sest peale, ta ei püsinud tões, sest temas ei ole tõde. Kui ta räägib valet, siis ta räägib enda oma, sest ta on valetaja ja vale isa.\nJh Palvetagem: Rõõmustage, te kallilt lunastatud hinged, sest teie süüdistaja on visatud taevast välja! Tal ei ole enam võimu teid süüdistada, sest teil on Isa Mees uhendab voimalusi strateegiate piiblit Eestkostja, kes teie eest palvetab ja head kõneleb. Rõõmutsege ja hõisake, kõik Jumala lapsed, ja hüüdke suure häälega, et te olete võitnud Talle vere ja Tema tunnistuse sõna läbi. Lars Levi Laestadius.


ingmar gailit Archives - Life × Hooligan Hamlet\nIngmar Gailit uus muusikavideo “Kroonijuveel” kaasas Avoid Dave\n21 Dec – Eesti biit / Muusika / Muusikavideo / Reliisid\nLõpuks ongi Ingmar Gailit ja Avoid Dave’i Taavi Paomets valmis saanud oma loo “Kroonijuveel” muusikavideo. Video, mille visuaalse poole eest vastutab Royal Solutions, meenutab kohati hollywoodilikke rööve kujutavaid heist tüüpi filme. “Kogu protsess on olnud meile…\nIngmar Gailit ja Avoid Dave – Kroonijuveel\n9 Jun – Eesti biit / Muusika / Reliisid\nIngmar Gailit on tuttav nimi äkki juba, eks? Mees, kellest oli juttu siin ja tegelikult ka juba siin. Kes on Avoid Dave? Is it a bird, is it a plane, no…\nBoombox: Uuskool Ingmar Gailit ja vanakool Otto\n13 May – Eesti biit / Muusika / Reliisid\nHooligan Hamletil on Soundcloudis oma väike eksklusiivmuusika nurgake nimega Boombox X Hooligan Hamlet. Meil on sellega üks tore mõte. Enne kui ma selle mõtte teoks saame teha, on meil vaja…\nMetsakutsu “Kristallid” remix kaasas Ingmar Gailit, Kenito ja HVNS\n26 Apr – Eesti biit / Muusika / Reliisid\nMõni aeg tagasi ilmus Metsakutsu värske träkk “Kristallid”, kus teeb imelise esituse Anneliis Kits. Siis ilmus YouTube’i selle loo karaoke versioon. Natuke aega läks mööda ja siis ilmus loole ka…


Tähtsamad tegemised lõppenud nädalal 12. – 16. august 2019 | Keeleinspektsioon\nAvaleht Uudised Tähtsamad tegemised lõppenud nädalal 12. – 16...\nTähtsamad tegemised lõppenud nädalal 12. – 16. august 2019\nSel nädalal kontrolliti avalikku teavet Tallinnas ja Põlvas. Kokku saadeti märgukiri 19-le äriühingule. Järelkontrollide käigus pikendati 11-l firmal ettekirjutuse tähtaega (neist 7 on ettekirjutuse täitnud osaliselt), 8 firmat on Keeleinspektsiooni ettekirjutuse täitnud.\nKeeleinspektsioon jätkab avaliku teabe kontrolliga ärimajades ja hotellides. Sel nädalal kontrolliti kahes ärimajas varasemate ettekirjutuste täitmist, ettekirjutused olid täidetud. Ka neli Tallinna hotelli on Keeleinspektsiooni ettekirjutuse täitnud.\nKontrolliti 16 ettevõtte veebilehti, neist viis on keeleseaduse nõuded täitnud, ülejäänud firmad peavad eestikeelse teabe lisama veebilehele septembrikuu jooksul.\nMaxima Eesti OÜ Tartu Maxima kaupluses toimus keelekontroll: kolmele töötajale tehti esmakontrollis ettekirjutus sooritada eesti keele eksam, ühel töötajal pikendati varasema ettekirjutuse tähtaega.\nRIMI Eesti Food AS-i Pärnamäe keskuse supermarketis kontrolliti kolme töötaja keeleoskust, neist kahele tehti ettekirjutus sooritada keeleeksam. Keelekontroll kaupluses jätkub augusti teises pooles. Ka kolmele ABC Supermarkets AS-i Kadrioru Comarketi töötajale tehti ettekirjutus sooritada eesti keele eksam.\nKaebuse lahendamiseks kontrolliti ühe taksojuhi keeleoskust, mis ei vastanud nõuetele ja taksojuhil tuleb eesti keelt õppida ja sooritada eesti keele eksam.\nKeeleinspektsioon kontrollib keeleseaduse § 30 lg 2 alusel tasemeeksamiks ettevalmistamisele suunatud eesti keele täienduskoolitust läbiviiva täienduskoolitusasutuse pidaja tegevuse vastavust õigusaktides kehtestatud nõuetele. Sel nädalal andsid keeleametnikud hinnangu kümne keelefirma taotlusele uue õpetaja lisamiseks, neist kaks taotlust said negatiivse vastuse, kuna õpetajatel puudus nõutav haridus ning nende töökogemus täiskasvanute eesti keele õpetajana ei olnud piisav. Kolme keelefirma taotlused tegevusloa saamiseks said kinnituse, need edastati haridus- ja teadusministeeriumile. Ühe keelefirma taotlus lükati tagasi.


Life of Liisa: Teater, kino ja decolte\nTeater, kino ja decolte\nMa ei teagi kumb mulle rohkem meeldib - kas teatris või kinos käimine. Möödunud nädalavahetusel ma valikut õnneks langetama ei pidanud ja õnnelikul kombel sain külastada mõlemat.\nKevadsoojal laupäeval, seadsime end Lottaga Nuku Teatrisse, et kaeda tükki "Apelsinitüdruk". Nimelt jäi emal just sellele lavastusele kaks piletit üle ja nii me need omale napsasimegi.\nLotta tunneb end Nuku Noortestuudio kasvandikuna kõnealuses teatris ju hästi koduselt ja on puhas rõõm kuulata, kuidas ta silmas veereva sädeluse saatel teatri kulisside tagustest pajatab. tKus ruumides näitlejad enne lavastusi valmistuvad, kuhu hiljem lähevad, kes neile grimmi teeb, kuidas kõik nukud teatrisse saavad ja mida kõike veel. Nii põnevad on need tagamaad.\nTükk ise oli hästi kerge, parajalt humoorikas, sekka ka kübekese võrra kurblikke noote. Pani kindlasti saalitäie noori inimesi nii mõnelegi olulisele ja elulisele teemale mõtlema. Hirmus palav on aga Nukus alati! Nii see kord kui ka sügisel, kui pojakesega esmakordselt teatris käisime. Ma olen muidugi ka keskmisest suurema õhunõudlikusega inimene aga ikkagi, hullllult palav oli saalis. Natuke häiris, sest tükk oli kõik ühes vaatuses. Tund ja 45 minutit - ikka omajagu pikk.\nÕnneks saime peale etendust mõnusalt suvist ilma nautida ja asusime vanalinnast sobivad kohvikut otsima. Liisa kas sa oled esimest korda vanalinnas? - muidugi ei ole ühtegi vaba terrassikohta!\nRaekoja plats oli triiki turiste täis, Baltas polnud ükski terrass veel avatud. Õnneks päästis meid üks ja ainus vaba laud Telliskivis, La Tablas. Olen seal ka varasemalt kaks korda käinud ja kuidas nüüd öelda... mitte niivägaülepeakaela rahule jäänud. Tundub, et midagi on aga drastiliselt muutunud sest jumst hea oli! Naudisklesime kogu täiega, nosisime Churrosid ja lasime päikesepaistel paitada.\nHea oli, et pisut päikeseenergiat sain, sest pojakesel oli sel päeval mingi totaalne une error, mis päädis sellega, et kell 19.15 ta peale tunnist hüsteeriat juba ööunne suigutasime. Magas vaeseke päeval suurest elevusest vanavanemate juures olemisest, vaid 30 minutit ja ajas seega kõikvõimalikud graafikud enda pisike inimese päevaplaanis sassi.\nMa eeldasin koguaeg, et ega need mõnusad ilmad ju mitu päeva järjest ometi kesta. Ilmajaamadki pasundasid ühes kooris, et kaks päeva saate mõnusat olemist, siis keerab jahedaks ära. Otseloomulikult muutis ilm iga päev kurssi ja andis järjepanu igaks järgnevaks päevaks ideaalse kevadsoojad ilma. Möödunud nädala alguses, kui meile kinkepiletite eest filmiseansi bronnisin, ma selle peale aga absoluutselt loota ei osanud. Oli teistel kehtivusaeg kohe otsa lõppemas ja ka enamus filmid, mida hullult näha tahtsime, juba ammu kinost läinud. Üks veel õnneks oli ja tundub, et selle viimasel seansil sabast kinni saimegi - "Roheline raamat". Hästi minu masti film... kohe hästi! Ajastufilm, sügavate emotsioonidega, parajalt humoorikas ja täpselt parajas koguses muusikale keskendunud süžeega. Oscari filmi ju ikkagi, tuli ära vaadata. Ja hästi soojalt soovitan ka teil seda teha! Oleme tegelikult Oscari filme omajagu juba ka kodus ära vaadanud, ka teised suured muusikafilmid, "Täht on sündinud" ja "Bohemian Rhapsody". Bohemianit käisin ka tegelikult algselt kinos vaatamas - phuuuh see oli võimas kogemus! Tegelikult hästi erinevad filmid need kolm, kõik omamoodi õpetlikud ja põnevad, mis sest et muusikutele keskendunud.\nPeale filmielamust, käisime Nilsi vanemate juures oma mugulal järgi. Unustab teine end seal alati nii ennastunustavalt mängima, et koju minek tundub kui üks väga kahtlane ja pigem halb plaan.\nHullult mõnus nädalavahetus oli. Pole midagi parata, päikeselistel ilmadel on ikka mingi vägi. Tänase sombuse ilmaga oli täiesti nullmotivatsioon ja ega me jalga toast välja tõstnudki. Otsisime tubaseid tegevusi - võõrustasime taaskord tädilottat, keerasin kokku ühe kartulisalati ja portsu õunasaiakesi ja õhtul mängisime lahkelt naabripoisilt kingiks saadud mänguasjadega. Oli teine neist välja kasvanud ja arvas, et nüüd on Nikolase kord nendega mängida. Nii äge!\nMõnusat uut nädalat, küll varsti soe meid jälle kosutab.


Lennuliini hange tunnistati taas kehtetuks\nMaanteeamet tunnistas tulenevalt rahandusministeeriumi juhistest Tallinna-Kuressaare lennuliini hanke kehtetuks. Maanteeamet loodab lähiajal välja kuulutada uue hanke.\nKus on loogika???\nSelgitame kõigepealt, mis sai saatuslikuks, kui tehti aasta hanget ja tulemus on null. (tegelikult oli seda juba alguses näha kui see jama pihta hakkas)\nVäljavõte ERRist 24.05\nRegional Jet küsis ühe edasi-tagasi sõidu eest 8534, Transaviabaltika 6023 eurot (ilma käibemaksuta). Puhtalt hinna poolest oli Transaviabaltika pakkumine parem, aga ainult hind riigihanget ei otsustanud. Pea kolmandik hanketulemusest sõltus lennuki vanusest ning seal näitas Regional Jeti seitsme aasta vanune lennuk piltlikult öeldes tagatulesid Transaviabaltika 1993. aasta lennukile.\n8.aprillil võitis hanget Transaviabaltika, aga Nordica (Regional Jet) kaebas otsuse VAKOsse kuna nad said hanges kõige rohkem punkte.\nKus on loogika? Kandideeris operaator, koos uue ja suure lennukiga, aga hind ikkagi meile ei sobi?!\nTegelikult ongi ATR72 sellisele liinile liiga suur, kui keskmine reisijate arv on täna ligikaudu 13 reisijat. Kindlasti reisijate arv tõuseb, aga hiljem see tooks olukorda, et eraldatud rahast jääb puudus ja riigil ei jääks üle kui seda veel loopida. Ja sellises olukorras, kus teiste valdkondade jaoks on raha puudu. Eakamad ütlevad, et suurt, uhket ja uut masinat odava hinnaga tulla ei saa.\nKui juba ministeerium ja maanteeamet nõnda hanget koostas, siis aus oleks võit anda Regional Jetile. Ajaa, Eestis ju sisuliselt ei ole hankeid. See oleks selles mõttes parem, et inimesed saaksid juba suuremat lennukit, ajal mil seda kõige rohkem võiks vaja minna.\nMis see uus hange siis õigupoolest toob kui kriteeriumeid ei muudeta? Nyx ei saa hankel osaleda, Transaviabaltika lennuk on liiga vana ning Nordica oma on liiga kallis.\nMind huvitab ka see fakt, et varem õeldud kommentaarid ühe ja sama inimese poolt käivad lahku hiljem õelduga (teistes artiklides). Siin pole kindlasti midagi puhas ja arvatavasti saabki siin keegi raha salaja tasku. Eestis ei eksisteeri juba ammu riigihankeid. Alati midagi keerutakse, hilinetakse jne. Milleks on vaja uuesti nullist alustada kui hanke tingimusi ei muudeta? Ega Nordica ei paku tagasihoidlikumat hinda, 1993 lennuk ei sobi ja endise FlyEsti lennuk on liiga pisike. Üldse vöiks selle maksumaksja raha põletamise lõpetada. Milleks taguda nii suuri summasid kinni mõnikümne lendaja pärast. Las maksavad pealinna töökohtade hõivajad täishinda. MM artikkel pole just väga hästi koostatud seega see annab rohkem arusaamise:\nMa ei saanud ju sinu nime alt kommenteerida.\nLühidalt, 3/4 hankest sõltus põhilennuki vanusest. Samas on mul tunne, et vahepeal on salaja tingimusi muudetud. Põhilennuki vanus pole oluline, sest võrreldes auto vla-ga vahetatakse ja kontrollitakse kõiki detaile pidevalt. Seega võib uus lennuk olla hoopis vanem kui "vana". Kõik sõltub millal oli viimane lennutundijärgne osade vahetus.\nEhk siis tagasi, Aprilli alguses võitsid Leedukad sellele liinile sobiliku 1993a lennukiga, aga hinda lennuhange ei otsustanud. Seega anti võit Nordicale, aga ei taheta lepingut ära teha, sest nende hind on liiga kõrge... Kuidas seda õigesti aru saada?\nEhk siis üks sõna- korruptsioon.\nJätkuvalt käib mäng vägisi ühe firma väravasse. Nördima paneb.\nPooldaks väiksemat lennukit (ca 35 kohta) ja tihedamat graafikut, samuti firmat, kellele oleks see põhibiznes, mitte viimane prioriteet nagu saare lennud Nordicale oleks\nEks Nordicat ei huvita see kas raha saab olema piisavalt, sest nende põhisoov on hanget võita. Kolmandik hankest pidi otsustama lennuki vanus ja istekohtade arv. Kevadel võitsid leedukad, aga Regional Jet pakkus kõige uuemat lennukit. Lepingut nendega sõlmida ei tahetud, sest vastavalt rahandusministeeriumi soovidele oli Regional Jeti pakkumine liiga kallis.\nOlen lennuliini tihe kasutaja, ja enamasti argipäevade õhtul vähemalt korra kuus. Nädalavahetustel jääb umbes 4-5 reisijat maha, aga nädala sees on väga tihti talveperioodil lennukis 3-4 reisijat. Ma ei toetu nendele imelistele statistikatele, vaid toon fakti letti mida olen ise näinud. Seega on sellisele liinile sobilik 33 kohaline lennuk. Äärmisel juhul ATR 42. Saab 340 kulud on Umbes samad mis Jetstreamil. See eest saab lisada esmaspäevale, reedele, pühapäevale lisalennu umbes kl 13-14. 20 milli jääks ülegi. Milleks loopida raha sõna otseses mõttes õhku kui kohati jääb raha puudu kuhu seda ammu vaja oleks.\nHuvitavad inimesed, kui võitis Transaviabaltika, siis inimesed imestasid, miks võitis mingi ebakvaliteetne lennufirma Leedust vanade lennukitega mis tegeleb langevarjuspordiga samal ajal kui Eestis on omad riigiettevõted ning et suhtutakse inimestesse kui crappi (kuigi see on 1/2 liinidest seega neid huvitavad inimesed rohkem). Kui oli juttu, et võib võita Nordica, siis räägiti korruptsioonist, ebaaususest, et jälle mängitakse võit riigiettevõtele jne.\nPange palun tagasi võimalus NyxAiril hankes osaleda. Kuidas siis selliste tingimustega saab üldse keegi hanget võita kui Nordica pakkumine liiga kallis, Transaviabaltika liiga vana lennuk.


SEB majandusprognoos: mida tähendab vaktsiin majandusele? Tõeline krahh jäi Tallinna linnamüüride vahele - Ärileht\nSEB majandusprognoos: mida tähendab vaktsiin majandusele? Tõeline krahh jäi Tallinna linnamüüride vahele\nSEB majandusanalüütik Mihkel Nestor ütleb, et euroala majanduskav taastub järgmisel aastal. Vaktsiin toob kaasa kiire taastumise. Eesti suurim kannataja on vanalinn.


Pikalt börsifirmade pailapse rollis olnud ehk paari viimase paari aasta jooksul häid tulemusi näidanud Silvano Fashion Group suutis küll käivet veidi kasvatada, kuid kasv on hoo maha võtnud ning tulemused jäid alla ka analüütikute ootustele. Samas suutis Arco Vara eelmise aasta sama ajaga võrreldes kahjumist välja tulla, teenides tagasihoidliku kasumi.\nSilvano FG käive oli kolmandas kvartalis 32,4 miljonit eurot, mis on mulluse sama perioodiga võrreldes 6,8% suurem. Ärikasum oli 4,8 miljonit ning see on aastataguse ajaga võrreldes langenud 60,8%.\nArco murdis kasumisse.\nVõrreldes eelmise aasta kolmanda kvartali 1,7 mln eurose puhaskahjumiga teenis Arco Vara tänavu puhaskasumit 200 000 eurot. Samas käive vähenes 37,2% ehk 4,9 mln eurole, teatas ettevõte börsile.\nArenduse üksuse ärikasum püsis mullusel ehk 0,4 miljoni eurosel tasemel. Teenindusdivisjoni kasum kasvas nullkasumilt 0,6 mln eurole. Ehitusdivisjoni kahjum vähenes 1,4 mln eurolt 0,1 mln eurole.\nEttevõte märkis vahearuandes, et ehitusdivisjonis on ehituslepingute sõlmimine tagasihoidlik. Samas kui teenindusdivisjon kasvab. See väljendub järgmistes arvudes: vahendustehingute arv võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on tõusnud 6% ning hindamisaktide arv 8%. Samal ajal on maaklerite arv suurenenud 1% ja hindajate arv 31%.\nEttevõte on tõmmanud koomale tööjõudu. Kvartaliga vähenes töötajate arv 13 inimese võrra Eestis ning viie inimese võrra nii Lätis kui Bulgaarias. Muutus on veel suurem, kui võrrelda eelmise aasta septembri lõpuga, kui Arco Varas töötas 147 töötajat, nüüd vaid 103.\nEttevõte ütles vahearuandes, et edasipidi keskendutakse olemasolevate ressursside efektiivsemale kasutamisele ja juhtimisstruktuuri lihtsustamisele. Soovitakse vähendada ennekõike formaalseid juhtimistasandeid ja lihtsustada otsustamis- ja vastutusmehhanismi.\nNeljandas kvartalis jätkuvad muutused kontserni struktuuris, lõpule jõuavad kulude vähendamisplaanid, tõhustatakse juhtimist ja jätkatakse ettevalmistusi kontserni kapitaliseerituse parandamiseks ja likviidsusriski vähendamiseks.\nSilvano FG aktsia reageeris avaldatud tulemustele reedel langusega.\nKuidas hindasid ettevõtete tulemusi analüütikud, loe pikemalt tänasest Äripäevast.\nAutor: Romet Kreek, Rivo Sarapik\n4. detsember 2012 kell 7:25\nTool müüs veel portsu Arco aktsiaid\nSel aastal ning eriti aktiivselt sügisel aktsiaid müünud Toomas Tool jätkas raskustes kinnisvarafirma Arco Vara aktsiate müümist ka eelmisel nädalal.


NANOAUTO PREMIUM - NANOKATE AUTOKLAASIDELE HIND | kaup24.ee\nAlgus / ... / NANOBIZ CHEMICALS autokeemia\nAlgus / Autokaubad / Autokeemia ja õhuvärskendajad / Autokeemia / NANOBIZ CHEMICALS autokeemia\nNanoauto Premium - nanokate autoklaasidele\nToote kirjeldus: Nanoauto Premium - nanokate autoklaasidele\nNanoauto Premium – nanokate klaasile - iseloomustab kasutusmugavust ja pikaajalist mõju.\nMurranguline toode autoklaasidele, klaasid on paremaläbinähtavusega ja vihmapiiskade kindlad. Sõidu ajal kiiremini kui 60 km/h ja kiiremini õhuvool ise puhub veepiisad klaasilt.\nToode sobib igasse ilmastikutingimusse, sobib kasutamiseks nii suvel kui talvel. Jää ja putukate kraapimine ei ole enam mingi probleem.\nNanoauto Premium toote eelised:\nSuper Hüdrofoobsed omadused;\nLihtne puhastada klaasi, talvel - jää, suvel - putukad;\nSõidu ajal kiiremini kui 60 km/h ja kiiremini õhuvool ise puhub veepiisad klaasilt;\nKlaasi pesuaine kulude vähenemine;\nVastupidavus kahjulik välismõjudele.\nKatta klaasi pind, mis peab olema kuiv ja puhas, oodake 2 tundi. Temperatuur peab olema vähemalt 5 kraadi Celsiuse järgi (5°C).\nÜldine informatsioon tootest: Nanoauto Premium - nanokate autoklaasidele\nNANOBIZ CHEMICALS, autode välise hoolduse vahendid\nSoovitame osta koos: Nanoauto Premium - nanokate autoklaasidele\nSoovitame osta koos Nanoauto Premium - nanokate autoklaasidele\nArvan, et on hea\nKüsimused ja vastused toote kohta: Nanoauto Premium - nanokate autoklaasidele


Kui soovite kodule kvaliteetset vett, aga veevõrguga liitumine on tülikas, siis on lahenduseks puurkaev. Aitame teid ideest teostuseni, olenemata sellest, kas alles mõtlete puurkaevule või on projekt juba olemas.\nProtsess võtab tavaliselt aega kaks-kolm kuud. Seega tasub aegsasti planeerida ning meiega konsulteerida. Vormistame ise kõik dokumendid ning anname teile kogu koostöö vältel nõu. Alustamiseks jälgi järgimisi samme:\nEsitage hinnapäring ja saadame hinnapakkumise\nTutvuge juhendiga, et töödest rohkem teada saada\nUurige rahastust EASi hajaasustuse programmist\nKooskõlastame asukoha kohaliku omavalitsusega\nMeie hüdrogeoloogid kooskõlastavad teie projekti\nKeskkonnaamet väljastab KOV-ile ehitusloa kooskõlastuse\nVõtame teie kaevust veeproovid\nKanname teie kaevu andmed keskonnaregistrisse\nMida võiksin teada?\nLae siit alla ja täida puurkaevu/augu asukoha kooskõlastamise taotlus, mis tuleb esitada kohalikule omavalitsusele. Võite taotluse esitada ise, aga ka meie võime seda teha.\nProtsess võib tunduda esialgu pikk, kuid tegelikult piisab Teie otsusest rajada endale puurkaev ning Balti Puurkaev hoolitseb edasise eest. Küll aga on teil kasulik teada, kuidas protsess kulgeb, selleks vaata juhendit. Ükski etapp teile lisakulutusi ei too, kõik on hinna sees. Kaevu läbipesu on eraldi teenus.\nTeil on võimalus saada rahastamist EAS-i hajaasustuse programmi kaudu, seda kasutavad tuhanded eestlased igal kevadel ja suvel. Rahastatud toetuse abil saate välja ehitada veevärgi ja kanalisatsiooni, teha korda koduõuest suurele teele viiv juurdepääsutee või paigaldada autonoomseid elektrisüsteeme.\nSelleks, et kaevust saaks puhast vett pikki aastaid, vajab puurkaev vähemalt iga viie aasta tagant läbipesu. Tellides puurkaevu ja regulaarse kaevu läbipesu meilt, anname teie puurkaevule 30aastase garantii.\nVeeproovid tehtud ja tulemus käes? Mida tähendavad kvaliteediklassid I, II, III teie põhjavee kohta? Laadi alla jaotust näitav dokument.\nJuhime teie tähelepanu sellele, et puurkaevu puhul ei tohi kasutada vibrapumpa, see võib lõhkuda teie kaevu jäädavalt. Helistage ja uurige palun, miks.\nSoovi korral teeme regulaarset kaevu läbipesu\n© 2018 baltipuurkaev.ee\nPakume järelmaksu - mugavat võimalust tasuda osade kaupa igal kuul


Meeskond võitles lõpuni, tulemuseks võit - Võru FC Helios\nMeeskond võitles lõpuni, tulemuseks võit\nEsiliiga B tänases kodumängus Vändra Vaprusega võitlesime 0:2 kaotatud poolaja järel lõpuks välja 3:2 võidu.\n„Kiidan kõiki mehi, nemad olid kangelased, kes kolm punkti koju jätsid,” sõnas Võru meeskonna peatreener Jaanus Vislapuu.\nKodumeeskond alustas mängu hästi ja tekitas Vändra värava all mitu ohtlikku olukorda, aga lubas siis endale 14. mänguminutil ei kuskilt lihtsa värava lüüa. „Meie enda mängijate väike peataolek ja lohakus, me ei olnud päris 100% valmis. Kaitsetöö oli võib-olla natuke sirge jalaga või olnud me piisavalt agressiivsed ja jätsime liiga palju ruumi vastasele,” lausus Vislapuu.\nPoolaja lisaminutil lõi Vändra teise värava, milles oma roll oli kohtunikul. Üks vastastest mängis karistusalas pika palli käega, ent kohe kõrval olnud vilemees jättis selle märkamata.\n„Puhas kohtuniku eksimus. Loomulikult me oleks pidanud olukorra lõpuni mängima, aga see oli nii selge käsi… Vastane sai tühjast kohast kohtuniku abiga värava,” kommenteeris Vislapuu.\nÕigusemõistja kapsaaeda lennutas ta veelgi kive, sest teisel poolajal jättis kohtunik meile Sergei Starovoitovi vastu tehtud vea järel kindla penalti andmata. „Täna ei olnud mitte vastased need, kes oleksid selle mängu võitnud, vaid minu arust tegi see kollane vend [kohtunik] palju selleks, et me kaotaksime,” ütles Vislapuu.\nRaskest seisust suutsime siiski välja tulla. 51. minutil jõudis Valeri Šabanovi tsenderdus trahvikastis Starovoitovini ja viimane koksas peaga parema posti kõrvale 1:2. Tõstsime survet ja läksime 4-2-3-1-lt üle 4-4-2-le ning lõpuks kandis see ka vilja: 83. minutil lõi Aleksei Pruttšenko väravaesisest saginast peaga 2:2. Veel kolm minutit hiljem lõi Vladislav Gussev võiduvärava, jällegi peaga, väravasöödu andis Šabanov.\nMagusa võidu välja võidelnud meeskond tänab pärast lõpuvilet publikut toetuse eest.\n„Teisel poolajal tegime vahetusi ja ka väikseid taktikalisi muudatusi. Ütlesin meestele: peame uskuma, et võtame selle mängu ikkagi ära,” rääkis Vislapuu.\nTabelis tõstis võit meid neljandaks. Järgmine mäng on neljapäeval võõrsil turniiri liidri Tallinna Legioniga, kes pole konkurentidele veel ühtegi punkti loovutanud. Kuna meil on nädala sees pooled mehed tööga seotud, siis parimat koosseisu me mänguks kindlasti kokku ei saa. „Ei oskagi midagi muud öelda, kui ainult niipalju, et läheme anname endast parima,” lausus Vislapuu.\nVõrus näeb meid jälle nädala pärast, 27. mail kodumängus Kohtla-Järvega.\nPriit2022-04-04T13:14:25+03:0020. mai 2018|esindusmeeskond, uudised|


Aruanne „Health at a Glance: Europe“\nRiikide terviseprofiilide juurde kuuluv aruanne\n„State of Health in the EU“ on Euroopa Komisjoni kaheaastane algatus, mille eesmärk on anda poliitikakujundajatele, huvirühmadele ja tervishoiutöötajatele faktilisi ja võrreldavaid andmeid ning tutvustada ELi riikide tervishoiusüsteeme. See korrapärane tsükkel töötati välja koostöös Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning organisatsiooniga European Observatory on Health Systems and Policies.\nKaheaastane tsükkel „State of Health in the EU“ koosneb neljast põhietapist.\nOECD koostatav aruannete sari „Health at a Glance: Europe“ on horisontaalsete teemade kogu.\nRiikide terviseprofiilide juurde kuuluvas aruandes tehakse valdkonnaüleseid järeldusi, seostakse ühised poliitikaprioriteedid ELi riikide üleselt ja uuritakse üksteiselt õppimise võimalusi.\nVabatahtlik teabevahetus – kaheaastase tsükli lõpus võivad ELi riikide tervishoiuasutused taotleda vabatahtlikku teabevahetust algatuse „State of Health in the EU“ taga olevate ekspertidega, et arutada järeldusi ja võimalikke poliitikalahendusi.\nUuringuid teevad tervishoiueksperdid ja nende eesmärk on toetada poliitika kujundamist, mitte esitada soovitusi. Tsükkel on kooskõlas poliitikaeesmärkidega, mis püstitati komisjoni 2014. aasta teatises tulemuslike, kättesaadavate ja paindlike tervishoiusüsteemide kohta.


LGBT ja feministid teatasid, et loobuvad riigieelarvelistest rahadest - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » LGBT ja feministid teatasid, et loobuvad riigieelarvelistest rahadest\nLGBT ja feministid teatasid, et loobuvad riigieelarvelistest rahadest\nOptimistlik LGBT vaatab tiivustatuna tulevikku ka siis, kui riigilt raha ei saa. Pilt on illustratiivne.\nLGBT Eesti ja MTÜ Oma Tuba (portaal Feministeerium) teatasid, et loobuvad edaspidi sotsiaalministeeriumi riigieelarvelistest eraldistest ning soovitavad selle raha hoopis kriisist ülesaamise fondi suunata.\nÄraelamiseks hakkavad need organisatsioonid sihtasutuselt Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks eeskuju võttes hoopis annetusi koguma. Esimene suurem annetuste kogumine toimub sel neljapäeval Stenbocki maja ees.\nLGBT Eesti põhjendas oma otsust sellega, et soovitakse ka rahastamise osas kapist välja tulla ning säästa riigieelarvet salajastest eraldistest. Feministeerium aga tunnistas, et tegelikult pole võrdsusvolinik Liisa Pakostal soolise palgalõhe osas õigus ja tegu on kõigest palgakiluga, mis sundis ka neid Tanel Kiige antud rahad kriisifondile loovutama.\nEesti Inimõiguste Keskus seevastu teatas, et kuna raha saamine riigieelarvest on inimõigus, siis nemad sellest ei loobu.\nÜhingul LGBT Eesti on ka häid uudiseid – homoparaad “Gay Pride” sel aastal siiski toimub, kuid Tallinna asemel Kapi-Kohilas. Ühing lubab, et paraadil peetakse kinni 2×2 nõudest, äärmisel juhul lubatakse ka 1,80×1,80 distantsi hoidmist.\nTeemad: Feministeerium kuum LGBT rahastus


Välisriigi ettevõtjale | Skatteverket\n» Välisriigi ettevõtjale\nAlates 1. jaanuarist 2021 kehtivad uued reeglid välisriigi ettevõtjatele, kellel on tööajaid Rootsis või töötajaid, kellele makstakse tasu Rootsis teostatud töö eest.\nVälisriigi ettevõtja, kelle töötajad töötavad Rootsis\nKäesolevad reeglid kehtivad tööandjatele, kelle ettevõte asub väljaspool Rootsit, kuid kelle töötajad töötavad Rootsis.\nVarem olid välisriigi ettevõtjad kohustatud pidama Rootsis teostatud tööde eest tasumisel maksu kinni ainult juhul, kui ettevõtjal oli Rootsis püsiv tegevuskoht. Alates 1. jaanuarist 2021 on Rootsis teostatud tööde eest tasu väljamaksmisel kohustatud maksu kinni pidama ka need välisriigi ettevõtjad, kes Rootsis püsivat tegevuskohta ei oma. Töö, mis teostati välismaal, kuid tööandja Rootsis toimuva tegevuse raames, võidakse samuti lugeda Rootsis teostatud tööks.\nTe peate registreerima end Rootsis tööandjana\nJuhul kui te olete välisriigi ettevõtja, kes on kohustatud pidama töö eest väljamakstavalt tasult kinni maksu, peate te registreerima ettevõtte Rootsis tööandjana. Te saate registreerida end tööandjana maksuameti e-teenuse kaudu või täites ja esitades maksuametile vastava blanketi.\nRegistreerimine tööandjana (inglise keeles)\nSKV 4632 (Blankett „Välisriigi ettevõtja maksuavaldus) (inglise keeles)\nTööandja deklaratsioonid ja maksu kinnipidamine\nTööandjana olete te kohustatud esitama maksuametile tööandja deklaratsioonid ning pidama töötajatele tehtavatelt väljamaksetelt kinni maksu.\nKui sa oled välisriigi ettevõtja, kellel puudub Rootsis püsiv tegevuskoht, oled sa kohustatatud pidama Rootsis teostatud töö eest tasu väljamaksmisel kinni 30 protsenti, kui Rootsi maksuamet ei ole teinud teistsugust otsust. Seejuures on üks erand. Juhul kui töötaja tasu ei kuulu mitteresidentide tulumaksuga maksustamise eriseaduse kohaselt 183 päeva reegli alusel maksustamisele Rootsis, ei ole sa kohustatud töötaja tasult Rootsis maksu kinni pidama. Seejuures ei ole vaja Rootsi maksuametilt eraldi otsust, et tulu ei maksustata Rootsis. Piisab sellest, kui eespool nimetatud seaduses sätestatud 183 päeva reegel on sinu hinnangul kohaldatav.\nTööandja deklaratsiooni esitamine\nPalgast ning muudest Rootsis töötamisega seotud tasudest kinni peetud maks tuleb deklareerida igakuiselt tööandja deklaratsioonis (arbetsgivardeklaration). Juhul kui sa oled kohustatud tasuma Rootsis tööandjamakse, tuleb tööandja deklaratsioonis deklareerida ka need.\nVälisriigi ettevõtjad, kes saavad tasu Rootsis teostatud tööde eest\nKäesolevad reeglid kehtivad välisriigi ettevõtjatele, kellele tasutakse Rootsis teostatud tööde eest.\nVarem olid Rootsi ettevõtjad kohustatud välisriigi ettevõtjale töö eest tasumisel pidama maksu kinni ainult järgmistel juhtudel:\nkui välisriigi ettevõttel on Rootsis püsiv tegevuskoht ning\nettevõte ei ole registreeritud Rootsis maksukohustuslasena (F-skatt).\nAlates 1. jaanuarist 2021 on Rootsi väljamakse tegijad kohustatud pidama kinni maksu olenemata sellest, kas välisriigi ettevõtjal on Rootsis püsiv tegevuskoht või mitte. Tulumaksu kinnipidamisel on nüüd määrav tähtsus sellel, kus töö teostati. Rootsi ettevõtja on kohustatud pidama palgast ja muudelt tasudelt tulumaksu kinni ainult juhul, kui töö teostati Rootsis või Rootsis toimuva tegevuse raames välismaal.\nMilline on kinnipeetava maksu suurus?\nKui maksuamet ei ole teinud teistsugust otsust, peab Rootsi väljamakse tegija pidama tasust kinni 30 protsenti.\nKuidas ma kinnipeetud maksu tagasi saan?\nKui sulle tasuti töö eest ning väljamakse tegija pidas tasust kinni esialgse maksu, võetakse tasutud esialgne maks arvesse sinu lõpliku maksu väljaarvestamisel, mis toimub tuluaastale järgneval aastal.\nJuhul kui sa ei ole kohustatud Rootsis maksu tasuma, tagastatakse kogu võetud esialgne maks sinu maksukontole. Juhul kui sa oled kohustatud tasuma maksud Rootsis, näiteks juhul, kui sul on Rootsis püsiv tegevuskoht, kasutatakse tasutud esialgset maksu sinu lõpliku tulumaksu tasumiseks. Enammakse korral tagastatakse enammakstud esialgne maks sinu maksukontole.\nMida ma saan teha, et väljamakse tegija maksu kinni ei peaks?\nJuhul kui sa ei soovi, et Rootsis maksu kinni peetaks, on sul võimalik valida järgmiste alternatiivide vahel:\nTaotleda, et maksuamet registreeriks sind Rootsis maksukohustuslasena (F-skatt),\nTaotleda maksu kinnipidamisest vabastamist.


Liiklemist tuleb harjutada: viis nõuannet, kuidas laps kooliaastaks teele aidata - Pere - sõbranna.ee\nLiiklemist tuleb harjutada: viis nõuannet, kuidas laps kooliaastaks teele aidata\nLaps emaga liikluses.\nIgal aastal toimub Eestis kümneid õnnetusi reguleerimata ülekäigurajal jalakäija või jalgratturina teed ületavate kuni 15-aastaste lastega. 2017. aastal sai neis õnnetustes vigastada kokku 48 last. Lastel on risk jalakäija ja jalgratturina õnnetusse sattuda kaks korda suurem kui täiskasvanutel.\nLapse liikluskäitumine on tihti peegeldus täiskasvanute liikluskäitumisest. «Jalakäija ning jalgrattur on vähekaitstud liiklejad, kes jäävad liiklusõnnetuse korral alati kannatavaks pooleks. Lapsevanema õige eeskuju ning koos ohutu liiklemise harjutamine aitavad lapse kooliteed turvalisemaks muuta, kuid oluline roll laste liikluskäitumisele on ka teistel täiskasvanutel, kes oma käitumisega liikluses laste otsuseid mõjutavad,» selgitab Maanteeameti ennetustöö osakonna ekspert Eve-Mai Valdna.\n5 nõuannet, mida lapsevanematel tasub lapsele aeg-ajalt meelde tuletada ning alati ka ise järgida:\nRohkem nõuandeid ja lisainformatsiooni leiab teeületuse maandumislehelt ettenaitaja.mnt.ee.\n«Lapsevanema õpetus ja teiste liiklejate eeskuju on lapsele väga vajalikud, et ta oskaks ohutult ja teistega arvestavalt liigelda. Laps vajab ohutuks liiklemiseks kogemusi, kuid tihti ei mõelda, et viies lapsi algklassides autoga kodust kooli ette ja koju tagasi, ei pruugi nad omandada küllalt kogemusi jalakäijana. Aastatega laienev liiklemisraadius viib neid kohtadesse, kus nad varem ei ole viibinud. See paneb lapse olukorda, kus ta peab iseseisvalt õigeid otsuseid vastu võtma ning leidma ohutuima liikumistrajektoori,» lisab Valdna.\nMaanteeameti teeületuskampaania «Sina oled ettenäitaja, et tema oleks ettevaataja» toimub 22. augustist 19. septembrini. Tänavu on esmakordselt kampaania sihtrühmaks lapsevanemad, kelle laps(ed) käib/käivad 1.–6. klassis. Kampaania raames toimub 31. augustist 7. septembrini esmakordselt «Lapsega jalgsi liiklemise nädal», mille eesmärk on innustada lapsevanemaid koos lapsega liiklemist harjutama.


Olümpiasangar Indrek Pertelson läheb kohtu alla - ärileht.ee\nEelmisel sügisel ei tahtnud silmad nähtut uskuda: varasemast siilisoenguga Pertelsonist oli saanud pikalakaline. Foto: Karli SaulPromo\nSüüdistus seisneb Talleksile kuulunud spordiklubi Arigato majandamisel suure kahju tekitamises.\nTäna algab Harju maakohtus kohtupidamine kahekordse olümpiapronksi ja äpardunud ärimehe Indrek Pertelsoni ning tema kamraadi Margus Dintšenko üle.\nSpordiklubi Arigato oli Indrek Pertelsoni projekt, milles endise judoka pikaajaline sponsor Eesti Talleks osales finantsinvestorina. Pertelsoni väljamõeldis jäi siiski lühiajaliseks komeediks. 2008. aasta alguses avatud keskus lõpetas fiaskoga sama aasta sügisel.\nMullu suvel sai Pertelson süüdistuse ärikeelu rikkumises, raamatupidamise korraldamise nõuete teadvas rikkumises, pankrotiavalduse esitamise kohustuse täitmata ja aktsionäride üldkoosoleku ettenähtud korras kokku kutsumata jätmises. Pankrotiavalduse esitamata jätmise kuriteokoosseis kahju tekitamist otseselt ette ei näe ja seetõttu polnud võimalik tsiviilhagi esitada.\nSamas on kriminaalmenetluses tuvastatud, et Eesti Talleksile kuulunud AS-i Haabersti Perespordikeskus, mis haldas tuntud spordiklubi Arigato, puhaskahjum oli ainuüksi 2008. aasta esimesel poolaastal 15,9 miljonit krooni, mida oleks pankrotiavalduse õigeaegse esitamisega olnud võimalik vältida.\nTõendeid on ebapiisavalt\nKohtu alla minevatelt juhatuse liikmetelt Pertelsonilt ja Dintšenkolt ei ole suure tõenäosusega võimalik tekitatud kahju välja nõuda, kuna kohtulikus süüdistuses pole firma vara raiskamist või omastamist neile süüks pandud tõendite ebapiisavuse tõttu. Eesti Talleks on Indrek Pertelsoni tegevuse tõttu kandnud kahju hinnanguliselt 3–3,5 miljonit eurot: see on spordiklubi ehitushinna ja väärtuse vahe, lisaks tegevuskahjum kuni pankrotini.


ADW: Micropterus dolomieu: TEAVE - Actinopterygii\nMicropterus dolomieuBass (ka: must bass; Bronzeback; pruun bass; pruun forell)\nAutor John Whitlock\nPärismaine vahemikMicropterus dolomieuhõlmab Suurte järvede ja St Lawrence'i mereteede kanalisatsiooni Quebeci lõunaosast ja New Hampshire'ist Põhja-Dakotasse ning Mississippi jõe kuivendust kuni lõunasse kuni Alabamani (Page and Burr, 1998). Ta jagab enamikku oma vahemikust suurmassiga, Micropterus salmoides (Near jt, 2003). Alates 1873. aastast Belgiasse sissetoomisega on väikekõrvitsat tutvustatud Lõuna-Aafrika Vabariigis, Skandinaavias, Briti saartel, Prantsusmaal, Saksamaal, Tšehhi Vabariigis, Mehhikos, Belize'is, Austrias, Slovakkias, Vietnamis, Guamis, Fidžil ja Hawaiil , 1988). Seda on tutvustatud ka Ameerika Ühendriikides ja Kanadas väljaspool looduslikku leviala.(Near jt, 2003; Page ja Burr, 1998; Welcomme, 1988)\nKuigi selle kohalik levik kattub suure osa põhjapoolsest levialast Micropterus salmoides ,M. dolomieutavaliselt leidub jahedamates kiviste või liivaste substraatidega jõgedes ja järvedes (Berra, 2001). Visuaalsete röövloomadena otsivad väikemassid aktiivselt selgeid veekogusid (Sweka ja Hartman, 2002). Hägususe suurenemine võib põhjustada paljude kalaliikide nihkumist,M. dolomieukaasa arvatud (Larimore, 1975). Järvedes otsivad väike suhu struktuure, näiteks palke, kiviseid väljaheiteid või muuliposte (Etnier ja Starnes, 1993). Ojaökosüsteemides olles leidub neid tavaliselt suhteliselt kiire vooluga piirkondades (Probst et al., 1984).(Berra, 2001; Etnier ja Starnes, 1993; Larimore, 1975; Probst jt, 1984; Sweka ja Hartman, 2003)\nnoorpunase kõhuga rähn\nNagu kõik teised perekonna liigid Mikropterus , väike-suu bassil on mõõduka kokkusurumisega piklik keha. Pärakuuimes on 3 okast ja seljauimes 9-11 okast. Keha on ülalt oliivroheline, alt kollakasvalge, küljel tavaliselt 8-16 tumepruuni vertikaalset riba. Suu on suur, ülalõua tagumine serv ulatub silma alla. Sarnaste liikide hulka kuuluvad M. salmoides ,M. punculatusja M. coosae (Page ja Burr, 1998). Keskmine täiskasvanu pikkus on vahemikus 30-50 cm (Mettee et al., 1996). Mõne populatsiooni keelel on väikesed hambalaigud (Etnier ja Starnes, 1993).(Etnier ja Starnes, 1993; Mettee jt, 1996; Page ja Burr, 1998)\n30 kuni 50 cm\n11.81 kuni 19.69 tolli\nVastsed on koorumisel tavaliselt 2,2–2,5 mm pikad. Notokordi paindumine toimub pikkusega 6-9 mm. Selja- ja pärakuimed moodustuvad tavaliselt täielikult selleks ajaks, kui kala on jõudnud 7–13 mm. Uimed moodustuvad järgmises järjestuses: pehme kiirgusega selja-, päraku-, seljaaju, vaagna-, rinnaosa. Kiired ilmuvad kõigepealt selle piirkonna ligikaudsesse keskpaika, mille kogu kiir hõlmab, ja laienevad proksimaalselt ja distaalselt, kuni jõuavad täissuuruseni. Sabauim on tavaliselt valmis selleks ajaks, kui selja- ja pärakuimed on pehmete kiirte täieliku täienduse saanud. Esimesed soomused ilmuvad vastse perioodi lõpu poole, kui kala on umbes 14–18 mm pikk (Johnson 1983).(Johnson, 1983)\nNagu teisedki tsentraarid , kaevab isane välja väikese ümara pesa ja valvab seda. Sobivus pesade ehitamiseks on maksimaalne vahemikus 1-2,5 m sügavusel, substraadi osakeste suurus on umbes 30 mm (Clark et al., 1998). Ühe isase pesas võivad kudeda mitu emast (Etnier ja Starnes, 1993). Üksikud emased võivad kudeda ka mitme isase pesas.(Etnier ja Starnes, 1993; Clark jt, 1998; Etnier ja Starnes, 1993)\nKui emane siseneb isase territooriumile, toimub keeruline tants, kus paar hõõrub ja hammustab üksteist. Kudemise tegelik toiming toimub umbes 5 sekundi jooksul ja seda korratakse kuni 2 tundi. Emased munevad igal kudemisel 2000 muna ülespoole (Smith, 1979). Pärast kudemise lõppu aetakse emane minema ja paaritub aeg-ajalt mõne teise isasega. Munad kooruvad 4–6 päevaga ja maimud jäävad pesasse umbes kaks nädalat enne laialivalgumist (Neves, 1975; Scott ja Crossman, 1998).(Neves, 1975; Scott ja Crossman, 1973; Smith, 1979)\nKudemine toimub tavaliselt märtsist maini. Algus põhineb peamiselt kraadipäevadel, mil temperatuur ületab 10 ° C (Shuter et al., 1980). Leviku äärmises põhjaosas võib kudemine kuu aega edasi lükata ning see algab aprillis ja kestab juunini.\n3 kuni 4 aastat\nVanemahooldus aastalM. dolomieuon isase ainuvastutus, kes valvab mune ja praeb pikema aja vältel (Cooke et al., 2003a). Juba 2 ° C temperatuuri kõikumine võib põhjustada pesast loobumise, eriti kui veetemperatuur langeb alla 15 ° C (Rawson, 1945; Latta, 1963).(Cooke jt, 2003a; Latta, 1963; Rawson, 1945)\nKeskmine eluiga on vahemikus 6 kuni 14 aastat (Carlander, 1977).(Carlander, 1977)\n26 (kõrge) aastat\n6 kuni 14 aastat\nVäikesuu bass, nagu teisedki mustad bassid võivad koguneda selliste konstruktsioonielementide ümber nagu langenud palgid või muu suur praht (Etnier ja Starnes, 1993).(Etnier ja Starnes, 1993)\nVäikestel bassidel võib olla vahemik, mis ulatub mõnisada meetrit. See sisaldab tavaliselt mitut suurt struktuuri, mida nad kattena kasutavad, nende territooriumi läbides nende vahelt läbi viskamas (Etnier ja Starnes, 1993).(Etnier ja Starnes, 1993)\nkollakirju salamandri elupaik\nVäikeste suud on väga visuaalsed kiskjad; nad nõuavad, et puhas vesi oleks tõeliselt tõhus. Suurenev hägusus vähendab reaktiivset kaugust oluliselt, vähendades lõppkokkuvõttes üldist saaklooma tarbimist. Kuid kui saaklooma esemele on reageeritud, ei mõjuta hägusus püüdmise edukust (Sweka ja Hartman, 2003).(Sweka ja Hartman, 2003)\nPrae- ja alaealiste dieet koosneb peamiselt zooplanktonist ja putukate vastsetest. Täiskasvanutel on suulae mitmekesisem, elades sellistest mitmekesistest toitudest nagu vähid, kahepaiksed, putukad ja muud kalad (Scott ja Crossman, 1973; Etnier ja Starnes, 1993). Täiskasvanud saavad ka teiste vanemate noori kannibaliseerida (Scott ja Crossman, 1973).(Etnier ja Starnes, 1993; Scott ja Crossman, 1973)\nEhkki suured täiskasvanud isikud on oma elupaikades sageli röövkalad, on noori täiskasvanuid ja noorkalu sageli teiste kalade (sealhulgas teiste väikeste suudme) ja kilpkonnade käes (Scott ja Crossman, 1973). Osprey jajäälindon teadaolevad lindude kiskjad täiskasvanutel ja noorukitel suuremahuline (Cooke et al., 2003b). Need ja sarnased linnud söövad teadaolevalt ka väikesi basse.(Cooke jt, 2003b; Scott ja Crossman, 1973)\nkala ( Actinopterygii )\nkilpkonnad ( kilpkonnad )\nkalakotkas ( Pandion haliaetus )\nMicropterus dolomieutoimib sageli peamise kiskjana süsteemides, kus ta elab, peamiselt kalasööjana, kuid võtab ka suure osa makro-selgrootutest. Noor väike suu on peamine vastsete kalade suremuse allikas (Etnier ja Starnes, 1993). On tõestatud, et väike suu vähendab paljude väikese kehaehitusega kosmeetiliste omaduste arvukust, mõnikord kuni kohalike väljasuremisteni (MacRae ja Jackson, 2001).(Etnier ja Starnes, 1993; MacRae ja Jackson, 2001)\nVäike suu on kogu oma levila ulatuses oluline, see on peaaegu sama populaarne kui suuremahuline bass . See on ka populaarne toidukala (Scott ja Crossman 1973). Paljudes osariikides moodustavad õngeridvade ja -tarvete müügimaksud ning litsentside müügist saadav tulu suure osa loodusvarade haldamise organisatsioonide eelarvest.(Scott ja Crossman, 1973; Scott ja Crossman, 1973)\nMicropterus dolomieuei ole kaitseprobleem. Meeldib M. salmoides ,M. dolomieuon oluline ulukkala. Igal aastal kulutavad õngitsejad bassi otsimiseks miljoneid dollareid. Võitlusvõime ja maitsva liha poolest kuulus väike-suu püütakse kogu oma leviala ulatuses sportimiseks (Etnier ja Starnes, 1993).(Etnier ja Starnes, 1993)\nPerekonna nimi Mikropterus on kreeka keel, mis tähendab 'väike uim'. Liiginimi 'dolomieu' tunnustab Comte Déodat de Dolomieu't.\nMicropterus dolomieukirjeldas algselt Lacepède, kes nimetas liigi 1802. aastal.(Mettee jt, 1996)\nJohn Whitlock (autor), Michigani ülikool-Ann Arbor, William Fink (toimetaja, juhendaja), Michigani ülikool-Ann Arbor, Renee Sherman Mulcrone (toimetaja).\nLoe Porcellio scaberi kohta loomaagentide kohta\nLoe Boselaphus tragocameluse (nilgai) kohta loomaagentide kohta\nLoe Sebastes caurinus (Rockfish) kohta loomaagentide kohta\nLoe Biziura lobata (muskuspart) kohta loomaagentidest\nLoe loomaagentide kohta Rhinophrynidae (hauakärnkonnad) kohta\nkas peajalgsetel on radul\nvalgejalgne hiir vs hirvehiir\nalasti mutt roti dieet\nkuidas alligaatorid paljunevad\nkalifornia lehe ninaga nahkhiir


"Ristiku Põhikooli endised õpetajad tähistasid juubelit", Veebileht 60+, 25. mai 2015 | Tallinn\n"Ristiku Põhikooli endised õpetajad tähistasid juubelit", Veebileht 60+, 25. mai 2015\nKümme aastat tagasi jäi Ristiku Põhikooli tegus huvijuht Marge Fišmann pensionile. Energiat täis proua kutsus kokku ühenduse „Distsipliin”, mille liikmed on Ristiku Põhikoolist pensionile siirdunud õpetajad.\nAastatega on aktiivseid liikmeid kogunenud üle 20. Nad kohtuvad oma vanas koolimajas 4–5 korda aastas. Kohtumiste teemad koosnevad tööaja eredamatest mälestustest ja praeguse aja aktuaalsematest probleemidest. Põhjust kokku saada annavad ka klubiliikmete sünnipäevad ning nähtud lavastuste, näituste ja ilmunud raamatute arutelud. Seeniorõpetajad mõtisklevad ka kooli käekäigu üle. Endised õpetajad tunnevad kooli edusammude üle siirast rõõmu ja avadlavad oma arvamust ka tänapäeva haridusmaastikul toimuva kohta.\nRistiku Põhikool ja „Distsipliin“ suhtlevad tihedalt. Kooli varasemad õpetajad on alati palutud õpetajate päeva, jõulupühi ja vabariigi aastapäeva tähistama ja nad on oodatud teistelegi kooli ühisüritustele.\nSeeniorõpetajad on käinud õpilastega endistest kooliaegadest rääkimas, on abistanud õpetajaid klassiekskursioonidel ning andnud asendustunde. Tänu koostööle kooliga tunnevad nad, et kuuluvad endiselt kollektiivi, kus nad on nii kaua töötanud. Vanade õpetajate tarkusele ja abile toetudes tunneb koolipere nendega kohtumistest vaid rõõmu.\nAlanud juubeliaastal kutsus Ristiku põhikool „Distsipliini“ liikmed kaunil kevadpäeval koolimajja, et õnnitleda neid 10. kooskäimise aastapäeva puhul. Seeniorõpetajaid ootas meeldiv õhkkond laste laulu ja luuletuste saatel. Seoses Ristiku Põhikooli 40. aastapäevaga ilmus ka endiste töötajate mälestusteraamat, mis trükisoojana sellel kohtumisel neile rõõmu valmistas.


Mis on jahuti? - Ventilatsioon 2022\nTermin "jahuti" pärineb inglise jahutist, mis tähendab sõna otseses mõttes "jahutusseadet". Kus ja kuidas seda masinat kasutatakse? Peaaegu kõikjal. See jahtub vee täitmisel või mitte külmutusvedelikega. Paigaldamine on vajalik selliste tööstusharude jaoks nagu masinatööstus, metallitööstus, toiduainete tootmine, veinivalmistamine jt ning ka kliimaseadmete töötamine.\nSelline kliimaseadmete tüüp on üsna tülikas aparatuur. Kodumajapidamiste ja tööstuslike jahutite jahutid koosnevad kolmest osast:\nToimimispõhimõte on jahutatud vedeliku energia muundamine aururõhuks. Aurust välja võetud vedelikku kuumutatakse auru olekus kompressorile. Siis läheb see jahuti mootorile, jahutades selle mähist. Seejärel jahutatakse külmutusagens kondensaatoris õhuvoogude abil, muundatakse see vedelikuks ja viiakse jälle aurustisse. Tsüklit korratakse uuesti.\nTööstuslikud jahutid on erinevat tüüpi. Neid võib põhjustel jagada nelja rühma.\nJahuti tüübi järgi.\nSeda tüüpi ventilaator.\nVastavalt omadustele, mida jahuti konstruktsioonil on.\nChillerych on saadaval õhu või veega jahutades. Õhujahuti sarnaneb tavapärase konditsioneeriga töötava printsiibiga, kus ventilaatori abil pumbatakse kondensaatori jahutusõhk. Jahuti, kus on jahutusvesi, on disain lihtsam, seade ise on väiksem ja odavam kui õhk. Kuid õhk on isemajandav ja töötab iseseisvalt, samas kui vesi vajab spetsiaalse lisavarustuse abil välist vett.\nSee seade sai oma nime kahelt inglise sõnalt: ventilaator - ventilaator ja mähis - soojusvaheti. See tähendab, et "soojusvaheti-ventilaatori" sõnasõnaline tõlge ja kohtumine on asjakohane. See kondenseerib välisõhku või soojendab seda. See tähendab, et see on üks lihtsamaid kliimaseadmeid. Radiaatorist on ventilaator, mis mängib soojusvaheti rolli ja ventilaatorit. On vaja ainult kuuma või külma vee (või mis tahes sobivat tehnilist vedelikku) juhtida seadme sisemuselt, kuna see võtab radiaatori temperatuuri selle abil, et ventilaator varustab seda.\nKuid kuhu ma saan jahutatud vette, et toita seda ventilaatori rullile? Üksi ei saa seda lihtsat seadet eelnevalt jahutada. Selleks vajate jahuti - külmutusseade, mis moodustab õhukonditsioneerimissüsteemid jahutiga ja ventilaatoriga.\nJahutusvedeliku kütmiseks ventilaatorite kanalitele piisab jahutist. Lisaks võite fikseerida ventilaatori rullid nii üldises kui ka iseseisvas režiimis.\nJahutusmasina peamine omadus on selle võimsus. See võib varieeruda 5 kW - 9000 kW. Kontorite jaoks vähese võimsusega, võimsamad on tööstuses ja tootmises.\nMõõdetuna kW, võib olla 10 kuni mitu tuhat\nMõõdetuna kilovattides, on väärtused vahemikus 30 kuni 200\nLaiuselt 500 kuni 4000 mm pikk ja kõrgune\n100 kuni 2000 kg\nKompressori, aurusti, kondensaatori ja korpuse värvi tüüp\nVõimsus ja efektiivsus ei ole mitte ainult kW, vaid kogusumma erinevatel tingimustel. Jahutusvõimsuse arvutamisel võetakse arvesse järgmisi tegureid.\nKuumutage akende kaudu tara kaudu.\nToas, mis levib toas viibivatest inimestest.\nValgustuse ja muude seadmete tekitatud soojusenergia.\nKõik soojuse sissevoolud on kokku ühendatud ja seega määratakse kogu ruumi kandev soojuskoormus. Seejärel summeeritakse kõigi jahutite poolt hooldatavate ruumide koormused.\nKuna jahutamisprotsessile on lisatud kondensaat ja õhuniiskus muutub, toimub võimsuse arvutamine erivalemiga, mis annab kuni 20% võimsuse reservist.\nJahutusseadme maksumus koosneb mitmest parameetrist. Seda hinda mõjutavad nii tehnilised näitajad kui ka tootja marginimi. Samuti võeti arvesse:\ntäiendavad võimsuse astmed;\ntorude komplekt, mis ühendab seadet ventilaatoriga liitmikega;\nMaterjalidest, millest torud on valmistatud (metallist või plastikust);\naksiaalventilaatorite konfiguratsioon (standardne või muudetud tera konfiguratsioon);\nlisandid drenaaži kujul, kuumutatud kaubaalused jms.\nHinnates kõiki ruumi parameetreid, arvutades nõutava võimsuse valemist, saate valida jahuti jaoks parima võimaluse mitte ainult tootlikkuse osas, vaid ka hinnaga, mis sisaldab hoolduskulusid.\nNüansid jahuti valimiseks\nVihje 1. Kui paigutate jahedamaks siseruumides, ärge unustage mõõta ukseava laiust ette. Tihti juhtub, et ostetud seade lihtsalt ei jõua ukseni, mis muutub selle paigaldamise tõsiseks probleemiks.\nVihje 2. Paigaldamisruumis on vaja tagada piisav õhuvahetus, mis vastab seadme parameetritele ja omadustele, mis toodavad vaba jahutust.\nVihje 3. Kui jahuti on paigaldatud väljaspool ruume, tänaval, tuleb kindlasti arvestada järgmiste probleemidega:\nüksuse kaitse välismõjude vastu ja vandalism;\nvõimalust kasutada külmutavaid vedelikke.\nVihje 4. Enne ostu soetamist tuleb isegi valimisfaasis jahutada jahutatava vee rõhku arvutamiseks täpselt jahutatud vee (vedeliku) voolukiirust.\nVihje 5. Mittejahutusega vedelikuga täidetud paigaldusvõimaluse valimisel tuleb arvutada veejahutusega aurusti toimivus.\nMida töötavad jahutid?\nKülmaaine peamine töötav aine on külmutusagens. Kõige sagedamini on külmutusagensiks freoon. See tsirkuleerib seadme ahelaga ja aurustub soojusvahetisse jahutatud vedelikust saadud kuumuse tõttu. Külmaülekanne viiakse läbi jahutusvedeliku (vesi, etüleenglükool) abil.\nKülmutusagensi ringlust tagab kompressor, mille katkematu toimimine sõltub paljudest teguritest. Seega ei ole jahuti kasutamine külmutusagensis ja jahutusvedelikus võimalik.\nMis on parem kui freecooler (jahutorn) või jahuti?\nVentilaator tagab vee või muu jahutusvedeliku jahutamise välisõhu soojuse tasemele. Selleks kasutatakse ventilaatoreid. Freecooling tehnoloogia ei näe ette kompressorimooduli olemasolu. Selle funktsiooni tõttu tarbivad palju vähem elektrit kui külmutusseadmed.\nVabakäidurite puudused: võimetus neid täielikult kasutada kuuma ilmaga, kuna jahutamine toimub õhutemperatuuri tasemele. Vabakäidurid on hõlpsasti integreeritud olemasolevatesse õhujuhtimisseadmetesse, mistõttu neid on mugav kasutada koos jahutitega, mis toimivad sõltumatult välistemperatuurist.\nMillised jahutid on paremad kui vesi või õhk?\nVastavalt kondensaatori jahutamise tüübile on jahutiteks vesi või õhk. Seadmed, milles selleks kasutatakse vett, sobivad kogu aasta vältel töötamiseks. Need on kompaktsemad, neid saab paigaldada hoone sees, kuid on palju kallimad kui seadmed, kus temperatuur langeb suunduva õhuvoolu abil.\nÕhustusseadmeid pakutakse madala hinnaga, kuid nende paigaldamine nõuab laialdasi valdkondi kõigi seadmete ja moodulite paigutamiseks. Näiteks jahutusseade paigaldatakse sageli väljas. See võimaldab hoone sees ruumi ratsionaalsemalt kasutada, kuid vähendab selliste seadmete funktsionaalsust.\nMis vahe on soojuspumba jahutite ja ilma selleta?\nSeadmed, milles soojuspump on paigaldatud, saab mitte ainult jahtuda, vaid võib soojendada ümbritsevat ruumi või anda sooja vett. See kasulik funktsioon võimaldab selliste rajatiste kasutamist suurte avalike või tööstuslike ruumide kütmiseks. Soojendusseadmega varustamine suurendab seadmete maksumust, kuid suurendab oluliselt selle funktsionaalsust.\nMis on neeldumis-jahutite tegevuse põhimõte?\nAbsorbeeritud seadmed kasutavad ettevõtetes peamise energia hulka jäätmeid. Sellistes süsteemides sisaldab põhitöö aine mitut komponenti. Lahus koosneb absorbendist ja külmutusagensist. Absorber on liitiumbromiid ja jahutusvedelik on vesi. See siseneb madalsurve aurustisse, kust see väljub jahutatud ja imendub liitiumbromiidist. Vedelik kontsentreeritakse kondensaatorisse ja siis jahutusvedelik läbib torusid lõppkasutajatele. Absorbeeritud jahutitel pole kompressorimoodulit, nii et nad tarbivad minimaalselt elektrit.\nMis on kaasaegsete jahutite maksumus?\nKaasaegsete jahutite maksumus sõltub nende disainiomadustest ja võimsusest. Need on tööstuslikud kliimaseadmed, mis on ette nähtud suurte tööstus- või ühiskondlike hoonete teenindamiseks, seega uute ühikute hind algab 100 tuhandelt rublalt. Kõige odavamad on miniatuursed mini-jahutid ja kõige kallimat toodangut mõõdetakse tuhandetes kWides ja nende maksumus on mitu miljonit rubla. Paljud tarnijad pakuvad kliendi soovil kulude arvestust pärast põhiliste nõutavate omaduste ja funktsioonide näitamist.\nKülmutusjahutus koos ventilaatoriga\nJahutamiseks mõeldud jahutite standardliin\nSiiski võivad olla ka muud vedelikud, sealhulgas need, mis ei külmuta negatiivse temperatuuri juures. 99 juhul on 100st jahutist konstrueeritud vedeliku jahutamiseks ja seejärel toitu ventilaatori rullidele, mis õhku ruumis jahutavad. Mõnikord nimetatakse sellist joonet "jahutite standardliiniks". Sellised jahutussüsteemid jahutamiseks tehakse, võttes arvesse jahuti soojusvaheti (aurusti) sisenevate ja väljuvate vedelike temperatuuriomaduste rangeid nõudeid. Siseneva vee temperatuur peaks olema 12 C, maksimaalne - 20 C ja väljund -7 C (minimaalselt 5 C). Siseneva ja väljavoolava vee erinevus peaks olema 4-6 C. Kui temperatuurid lähevad kaugemale alumisest ja ülemisest piirist, siis sellise jahuti kasutamine toob kaasa selle ebaõnnestumise.\nKülmajahutuse kasutamine kõrgetel ja madalatel temperatuuridel\nKasutades jahuti jahutamist kõrgel temperatuuril, on vaja luua jahuti ühe või enama vahepealse soojusvaheti tellimiseks või paigaldamiseks. See toob kaasa olulise hinnatõusu. Vajadusel kasutage madala, miinuskraade ei tohiks kasutada vee ja antifriisvedelikku, siis temperatuur väljumisel jahuti võib olla miinus 7 -9 C Muidugi kasutamist mitte-külmutamine vedelike suurendab kulusid kogu süsteemi, kuid selle töökindlus on suurenenud mitu korda.\nHüdraulika moodul jahuti jaoks\nKülmaja töö on lahutamatult seotud veel ühe elemendiga - hüdromoduleerimisega. Sõltuvalt süsteemi enda eesmärgist võib mõnel juhul vältida külmutavate vedelike kasutamist. Näiteks seadme kasutamist suvel jahutamiseks, vee äravoolu kogu süsteemi talvel, siis on võimalik kõrvaldada seda külmumise ja seetõttu rike kogu süsteemi. Külma-hüdromoduli paigutuse muutmine võib suvel kasutada ainult vett jahutamiseks ja talvel talletada. See saavutatakse seadme kasutamisel split süsteemid, jahuti, kui ta on väljas, kus hüdraulilist aurusti selles paikneva esitada eraldi ning on kuumutatud ruum. Kuid sellisel juhul on piirangud freoonjoonte pikkusele ja niisuguse split-süsteemi elementide vahelise kõrguse erinevusest.\nJahutusseade ja töökord\nJahuti valik - see on tõsine probleem, mis nõuab pädeva otsuse tegemist. Loomulikult ei pea külmutusseadme valimiseks teadma kõiki jahutite nüansse, kuid põhiprintsiipide tundmine aitab teil õiget mudelit kiiresti välja selgitada.\nKuumutatud olekus freoon siseneb kondensaatorisse, kus kuumutatud jahutusainet jahutatakse külma õhu vooluga. Siis tuleb viimast operatsiooni tsükli külmutusagensi soojusvaheti siseneb subcooler, kus selle temperatuur alandatakse, kusjuures freoon läheb vedelasse olekusse ja juhitakse filtri-kuivati. Seal ta vabaneb niiskusest. Jahutusvedeliku liikumise tee järgmine punkt on paisumisventiil, milles freooni rõhk langetatakse. Pärast soojuslikku paisupaakumist lahkumist on külmutusagens koos vedelikuga madalrõhu aur. See segu suunatakse aurustisse, kus külmutusagens taas keeb, aurustades ja ülekuumenemisel. Ülekuumendatud aur jätab aurusti, mis on uue tsükli alguses.\nTööstusliku jahutussüsteemi skeem\n# 1 kompressor (kompressor)\nKompressoril on külmutustsükli ajal kaks funktsiooni. See surub ja liigub külmutusagensi aur jahutussüsteemis. Aurude kokkupressimisel tõuseb rõhk ja temperatuur. Lisaks survestatud gaas siseneb õhkjahutit kus see jahutatakse ja muutub vedeliku, siis vedeliku siseneb aurusti (tema rõhk ja temperatuur väheneb), kus see keeb, siis tungib gaasi olekus, võttes seega soojust veest või vedelik, mis läbib jahuti aurusti abil. Pärast seda tagastatakse külmutusagensi aur tsüklit korrata kompressorile.\n# 2 õhkjahutusega kondensaator\nÕhkjahutusega kondensaator on soojusvaheti, kus jahutusvedeliku imendub soojust ümbritsevasse ruumi. Kondensaator võtab tavaliselt vastu pressitud gaasi - freooni, mis jahutatakse küllastumistemperatuurini ja mis kondenseerub vedelas faasis. Tsentrifugaal- või aksiaalventilaator tagab õhuvoolu läbi kondensaatori.\n# 3 Kõrgsurve piirlüliti (kõrge rõhu piirang)\nKaitseb süsteemi üleliigse rõhu eest jahutusahelas.\n# 4 kõrgsurve manomeeter\nNäitab külmutusagensi kondensatsioonirõhku visuaalselt.\n# 5 vedeliku vastuvõtja\nKasutatakse freooni hoidmiseks süsteemis.\n# 6 filterjahuti\nFilter eemaldab jahutusvedeliku niiskuse, mustuse ja muude võõrosakeste, mis kahjustab külmutusseadet ja vähendab tõhusust.\n# 7 Solenoidventiil (vedelikujulise solenoid)\nSolenoidventiil on lihtsalt elektriliselt juhitav sulgklapp. See kontrollib külmutusagensi voolu, mis sulgeb, kui kompressor peatub. See hoiab ära vedela külmaaine sisenemise aurustisse, mis võib põhjustada veehaami. Hüdrauliline šokk võib tõsiselt kahjustada kompressorit. Kui kompressor on sisse lülitatud, avaneb klapp.\n# 8 külmutusaine nägemisklaas\nVaateklaas aitab jälgida vedelate külmaainete voolu. Mullid vedeliku voolus viitavad külmutusagensi puudumisele. Niiskuse märgutuli annab hoiatuse juhul, kui niiskus siseneb süsteemi, näidates, et hooldus on vajalik. Roheline indikaator ei näita niiskusesisaldust. Kollane märgutuli näitab, et süsteem on niiskuse eest määrdunud ja vajab hooldust.\n# 9 Termiline paisumisventiil (laiendusventiil)\nThermostatic paisumisventiiliga või TXV - kübarast, mille asendit reguleeriva organi (nõela), mis põhjustas aurusti temperatuuril ja mille ülesandeks on reguleerida kogust külmutusagensi tarnitud aurustisse, sõltuvalt külmutusagensi aur ülekuumendama hetkel aurusti väljund. Seepärast peab igapäevaselt pakkuma aurustile sama palju külmaainet, kuna see võib täielikult aurustuda, võttes arvesse praeguseid töötingimusi.\n# 10 kuuma gaasi ümbersõiduventiil\nKuumade gaaside möödaviikklapp (ei kuulu digitaalsesse kerimiskompressorisse) takistab kompressori lühikest tsüklit, muutes kompressori võimsust. Aktiveeritud klapp avaneb ja võimaldab külmutusagensi kuuma gaasi siseneda aurustisse sisenevasse külmutusagensi voolusse. See vähendab süsteemi tõhusust. Digitaalsete kerimiskompressorite abil ühendatud osad lahutavad spiraalkompressori plaatide energiasäästlikku eraldamist. # 11 aurusti\nAurusti on seade, milles vedel külmutusagens keeb läbi selle läbiva jahutusvedelikuga aurustuvat kuumust.\n# 12 madala rõhuga külmutusagensi mõõtur\nNäitab külmutusagensi aurustusrõhku visuaalselt.\n13 madala külmutusagensi rõhu piirang (madala jahutusaine rõhu piirang)\nKaitseb süsteemi madala rõhu eest jahutusahelas, nii et vesi ei külmutaks aurustis.\n# 14 jahutuspump (jahutuspump)\nPump vee voolamiseks läbi jahutatud kontuuri\n# 15 Külmumistemperatuuri piiramine (Freezestat Limit)\nVältida vedeliku külmumist aurustis\n# 16 Temperatuuriandur\nAndur, mis kuvab jahutussüsteemis vee temperatuuri\n# 17 Jahutusvedeliku manomeeter\nNäitab seadme jahutusvedeliku rõhku visuaalselt.\n# 18 Automaatne meik-solenoid\nSee lülitub sisse siis, kui vesi paagis langeb alla lubatud piiri. Solenoidklapp avaneb ja voolab mahutisse veetorust soovitud tasemele. Seejärel klapp sulgeb.\n# 19 reservuaari taseme ujuklüliti (reservuaari taseme ujuklüliti)\nUjuklüliti. See avaneb, kui mahuti veetaseme tase väheneb.\n# 20 Temperatuuriandur 2 (protsessianduri proovivõtturist)\nTemperatuuriandur, mis näitab seadmest tagastatud kuumutatud vee temperatuuri.\n# 21 aurusti vooluhulga lüliti\nKaitseb aurusti külmumisvastase vee eest (kui vooluhulk on liiga madal). Kaitseb pumba kuiva töötamise eest. Näitab, et jahuti sees puudub vooluhulk.\n# 22 Mahutavus (reservuaar)\nKompressorite sagedaste käivituste vältimiseks kasutage suurenenud mahtuvust\nVedeliku jahutusseadmete (jahutite) ahelate tüübid\n1. Vedeliku otsese jahutamise skeem.\nKohaldatav juhul, kui temperatuuri erinevus ΔTf = (TNzh - TKzh ) ≤ 7 ° C (tehnilise ja mineraalvee jahutamine)\n2. Vedeliku jahutusvedeliku skeem, milles on vahepealne jahutusvedelik ja sekundaarne soojusvaheti.\nKohaldatav juhul, kui temperatuuri erinevus ΔTf = (TNzh - TKzh )> 7 ° C või toiduainete jahutamiseks, st jahutamiseks sekundaarsel, eemaldataval soojusvahetil.\nSelle skeemi puhul on vaja vahepealse jahutusvedeliku voolu õigesti määrata:\nG x - vahepealse jahutusvedeliku mass voolu kg / h\nG f - jahutatud vedeliku mass voolukiirus kg / h\nn on vahepealse jahutusvedeliku ringluskordus\nkus: C Rzh - jahutatud vedeliku soojusmahtu, kJ / (kg'K)\nC Px - vahepealse jahutusvedeliku soojusvõimsus, kJ / (kg'K)\nΔТx = (THx - TCx ) Kas vahepealse jahutusvedeliku temperatuuri langus aurustis\nΔТx = 4... 5 ° C jahutusvedeliku T temperatuurilCx > 0 ° С\nΔТx = 3... 4 ° C jahutusvedeliku T temperatuurilCx o C\nJahutusvedeliku temperatuur on TCx = TKzh - (3... 6 о С)\n3. Jäätmete jahutamise skeem, kasutades hoidmispaaki\nSeda kasutatakse siis, kui ühes seadmes on ühendatud mitu tarbijat.\n4. Vahejahutuse vedeliku jahutussüsteem ja avatud sekundaarset soojusvahetit.\nkasutatakse "jäävee" tootmiseks (T.Aastal = 0... 1 ° C) ja tehniliste vedelike jahutamiseks. "Jäävee" saamiseks võib seda ahelat kasutada külmhoone režiimis. Külmakumulatsioon jääb avatud soojusvaheti soojusvaheti pinnale külmunud.\nJahutite skemaatilised diagrammid\nÕhkjahutusega jahuti ja talvise käivitussüsteemiga jahuti\nKaugjuhtimispult kondensaatori õhkjahutusega\nKompressor koos õhkjahutusega kondensaatoriga\nMulti-kompressor koos õhkjahutusega kondensaatoriga\nVeega jahutatud kondensaatoriga ja kondensatsioonirõhu juhtimisega\nMultikompressor veemahuti kondensaatoriga\nVesijahutuse jahuti: tööpõhimõte, mudeli ülevaade\nReguleeritavad ventilatsiooniavad: mida neid kasutatakse ja kuidas neid kasutada?


Oksjon pagulaste ja kunstnike toetuseks | Müürileht\nVao Valge pudeli kõrval vedeleb toolil Tõmmu kommide pakk. Fotol hoiavad Lekko ja Hammond käes mängupüsse ning poseerivad „Siin ei ole Aafrika" autokleebisega. Teos näituselt „Alone Together". Foto: Janis Kokk\nEesti-USA kunstnikeduo loob näitustega silla oma koduriikide vahele. Käesoleva nädala lõpuni võib nende töid näha EKA galeriis väljapanekul „Alone Together”, hiljem juba Art Baselil Miamis ja Armory Fairil New Yorkis.\nEKKMis teoste müügist saadud tulu jaguneb kunstnike ja pagulaste vahel – osaga toetavad autorid oma USA turneed, osa annetatakse MTÜ Eesti Pagulasabile, et pakkuda siin asüüli taotlenutele keele- ja kultuuriõpet. Nii loodavad kunstnikud kaasa aidata kultuuride lõimumisele, tuues inimesi kunsti abil kokku nii rahulikus kui kriitilises olukorras.\nOma näituste sotsiaalse temaatikaga tõstatavad Lekko ja Hammond küsimuse, et kuidas käib koos eksisteerimine avatud maailmas, kus ükski mõtteline piir ei püsi kaua. Maalikunstnikud pööravad peegli ka endale: Milline on maalikunsti positsioon ühiskonnas, kus teos muutub parimal juhul Instagrami like’iks, osaks lõputust visuaalsest voost telefoniekraanil?\nTeoste hinnad algavad homsel oksjonil taskukohasest 200 eurost (võrdluseks: Edward von Lõnguse „Welcome to Estonia”, mille reprot võis näha ka Müürilehe oktoobrilehe kaanel, läks Tartu noore kunsti oksjonil müügiks 880 euroga).\nFacebookis leiad sündmuse siit ning teostega on võimalik tutvuda ka Kennet Lekko kodulehel.\nOtsi veel võimalusi pagulaste toetamiseks MTÜ Eesti Pagulasabi kodulehel.


Kuidas õppida joonistama: kasutatavad pliiatsid, paber ja esimesed sammud | Reklaamid veebis\nManuel Ramirez | | Uuendatud 27/02/2019 11:50 | Trikid, Giidid\nNagu paljud elu aspektid, vajab joonistamine mitmeid tegureid, et selles andekaks saada. Üks on geenius ise või lihtsus, mida teatud inimestel on vaja jooni käivitada ja kaunilt valmistatud jooniseid luua või millel on see loominguline puudutus, mis neid silma paistab. Teine on pingutus ja soov end tundide jooksul parandada ja tundi. On olnud palju juhtumeid, kus maailmatasemel karikaturistid alustasid joonistustega, mis ei lubanud nende tuleviku jaoks palju, kuid tänu tehnikale ja visadusele aastate jooksul said neist professionaalid.\nNad tahavad edasi minna ja neil on natuke kannatlikkust meie enda tehnika "joonistamiseks" ja leida see õppimisviis parema viimistluse saavutamiseks. Täna sina õpetame, kuidas õppida joonistama ja millised on selle alused joonistamiseks. Saame kasutada erinevaid tööriistu nagu süsi või sama pliiats, kuigi me ei tohi kunagi unustada kustutuskummi ja lõikurit, millega pliiatsile võimalikult hea punkt saada, ja seeläbi saavutada paremaid tulemusi, kui suudame sisestada rohkem vajavad detailid täpsus.\n1 Tööriistad, mida me joonistama peame õppima\n2 Pliiats ja süsi\n3 Milliseid pliiatseid me joonistame?\n4 Paberi tüübid joonistamiseks\n5 Kuidas joonistada\n6 Ressursid veebis joonistamise õppimiseks\n7 Lõpetuseks: püsivus\n7.1 Pangandus alates redditist\n7.4 3-aastane areng: EndOfAllHope\nTööriistad, mida me joonistama peame õppima\nMe peame seda teadma tööriist, mis meil käes on, on ülioluline meie joonise moodustavate joonte paremaks suunamiseks. Suure vahe on selles, kui joonistada punktiga, mis pole hästi joonistatud, sellesse, mis on juba teinud palju lööke ja hüüab, et me laseksime selle läbi pliiatsi teritaja või kasutaksime lõikurit.\nSee on nagu laia pintsli võtmine ja väga peene joone proovimine. See on võimatu. Nende joonte tõmbamiseks vajame väga peenet pintslit mis on võimelised illustreerima inimese silma ripsmeid või huulenurka. Sel põhjusel on harjutamine ja järjepidevus aja jooksul samuti väga oluline, et saaksime oma kätt paremini treenida, sest just selle lihased lihtsustavad seda, et hetkega peame nad sirgjoone või täiuslik ring.\nIgatahes, Pange tähele, et see nõuab palju kannatlikkust ja head meelt. Ärge pettuge ja harjutage palju tööriistadega, mis lihtsustavad ühel päeval meie jooniste näitamist või et metroos, kui joonistame rohkemate inimeste silme all, vahtivad nad meid koomiksi loomisel tegelane eimillestki.\nPliiats ja süsi\nPliiats on põhiline tööriist selle joonise alustamiseks. Vikipeedia määratleb pliiatsi kui kirjutamis-, joonistamis- või maalimisriista koosneb pikast õhukesest vardast, mille sees on peen silindriline grafiidist või muust mineraalainest plii, mis teritades ulatub selle varda ühest otsast välja.\nNagu teisedki joonised, mida siin ümbruses näete, tegin ka selle pliiatsiga:\nOn illustraatoreid ja karikaturiste, kes kasutavad ka a mehaaniline pliiats, millel on võime alati olla kõige paremini määratletud punkt, nii et teatud jooniste puhul võib see olla kasulik. Kuigi see on pliiats ja hea punkti saamise meisterlikkus, on see tööriist, mis võimaldab meil olla joonistamise meister.\nSamuti on vaja leida see tööriist, millega saame paremini läbi ja suudame sellest maksimumi võtta. Minu puhul olen märkide joonistamisel harjunud kasutama mehaanilist pliiatsit Alasti mudeli jaoks kasutan pliiatsitKuna tipu vastas oleva osa vajutamine on tasane, on kiirem varjutamine lihtsam, kui räägime 3, 5 või 10-minutistest poosidest, milles peate olema kiire.\nNagu ma ütlesin, leiame tööriista, mis sobib meile kõige paremini mõne töö jaoks. Nagu paberi puhul, lubab ka materjal, milles me pliiatsi grafiitotsa vajutamee leiame erinevaid tekstuure või on pliiatsil 6B parem mõju kui püüame luua näiteks metsa lehestikku.\nMilliseid pliiatseid me joonistame?\nEl peamine on HB pliiats, mis võimaldab meil suurema või väiksema survega tõmmata suurema või väiksema intensiivsusega varje. See on kõige mitmekülgsem pliiats ja selle poole pöördume enamasti paljude hetkede jooksul joonistamisel.\nPärast on huvitav omada a pliiats 2B nii, et meie antud varjud oleksid lihtsamad saavutamiseks või tahame täpse joonisega toetada silma pisarakanalit. Siit jätkame 4B ja 6B hankimist, et veenduda, et pimedad ja mustad alad antakse kiiresti teiste ülesannete täitmiseks.\nka leiame väikseid erinevusi erinevate kaubamärkide pliiatside vahel, nagu ka Staedleri omad.\nPaberi tüübid joonistamiseks\nEl paber on valmistatud veest ja tsellulooskiududest, nii et peate mõistma, et see on kõigepealt pasta. Kui võtame lehe ja niisutame selle, leiame selle pasta. Nende masside hulka kuulub mitu materjali, näiteks puuvill, riie ja puit.\nmust võtta arvesse täpsustamiseks kasutatud erinevaid terminoloogiaid mingi paber. See muutub vastavalt riikidele, ehkki läheme sellistesse mõistetesse nagu gramm, mis on millimeetermeetri paksuse mõõt mikronites ja mis on paberi paksus, mis lõpuks määrab selle kaalu ruutmeetri kohta.\nToome esile Ingresi paberi, mis on a sama maalri tutvustatud vergepaberi kvaliteet ja see on andnud nime seda tüüpi paberile, mida kasutatakse kuiva tehnika akadeemiliseks joonistamiseks kuivade tehnikate jaoks.\nAlguses igasuguste paberite omamiseks pole vaja palju raha kulutada, pliiatsid ja muud riistad. Lihtsa pliiatsi, pliiatsi teritaja ja kustutuskummiga saame oma teekonda alustada. Võtame lehe eskiisipadjalt ja saame hakata joonistama ringe ja igasuguseid kujundeid, mida õppida.\nEl Marquilla paber on alustamise üks põhitõdesid käest lahti laskma. See on väga ökonoomne ja väga mitmekülgne. Pole vaja rohkem kulutada ja aja jooksul saame kvaliteetsed joonised teha mis tahes tüüpi paberile, isegi kui see on sama. Muidugi leiame, et on olemas teatud tüüpi paberit, mis sobib paremini söe või pliiatsi maastiku jaoks.\nKui otsime midagi suuremat sisu, saame seda teha minge loodusliku valge paberi «Basik Guarro» juurde, väga hästi liimitud ning pakub selle pinnal kõvadust ja korrektsust. Selle leiate igast kirjatarvete kauplusest ja seda kasutavad laialdaselt ülikoolide üliõpilased, kes läbivad kaunite kunstide kraadi, et teha igasuguseid visandeid. Oletame, et see on põhiline visandiraamat. See on 130 g / m2 ja sobib suurepäraselt pliiatsi, tindi ja vahade jaoks. Saame seda kasutada isegi segatehnika jaoks. Üldiselt seisame silmitsi väga mitmekülgse rolliga.\nSee roll on ka väga tunnustatud ja üks kaubamärke mida nende toodete kõrge kvaliteedi tõttu teete. See on 180 g / m2 peeneteraline topeltliimitud valge joonistuspaber. See on veel üks suurepärane visandite ja visandite jaoks.\nsee looduslik valge paber, on vastupidine eelmisele, kuna see on suunatud kuivtehnikale, nagu sangviin, süsi, pliiats ja pastell. Pakub suurepärast kvaliteeti ja optimaalset vastupidavust määrdumisele ja igemete tekkimisele. Seda seetõttu, et see on 30% puuvill, mis muudab selle väga kohevaks.\nMe SchoellersHammer matt, ideaalsed guašš-, pliiats- ja pastelltehnikad. Peaaegu võiksime öelda, et nende tööde jaoks märgitud paber, mille peame kliendile müüma, või et see on täiusliku viimistlusega kingitus. See joonis, mis võtab meie poolt suurt hoolt, leiab siit oma parima liitlase. Illustraatoritel, graafikutel ja illustraatoritel palutakse osta selle kaubamärgi märkmik.\nMinu animatsiooniõpetaja ESDIP koolis, ta käskis meil alati ringide joonistamiseks aega võtta, ristkülikud ja sirgjooned. Harjutamine teeb meistriks ja see on esimeste sammude arvestamisel väga oluline. Võime võtta märkmiku ja pühendada selle lehed ringide joonistamisele, isegi kui need lähevad valesti. Oletame, et enesekindluse saamiseks peame harjutama ja et meie pulss annab meile selle kerguse.\nTeine oluline aspekt on fotode kopeerimine ja mudeli väljenduse paberile panemine, kui ta poseerib, loom ajakirjast või otsivad perspektiivi linnakäigu fotol. Samuti peate teadma, kuidas vaadata meid ümbritsevat maailma ja paluge isegi perel või sõpradel meile poseerida, Me peame joonistama kõik, mis meil käeulatuses on! Ükskõik, kas metroos, pargis või mujal, on loomulik joonistamine suurepärane harjutus ja see on täiesti tasuta.\nLo esimene on joonistada ringe, isegi kui nad lähevad valesti:\nVeidi harjutades parandame joont ja kuju.\nPärast proovige jooni sirgjooneliselt tõmmata võimalik:\nLõpuks võime harjutamiseks liikuda geomeetriliste kujundite joonistamise juurde:\nTuleb arvestada, et joonte ja ringide joonistamine võimaldab meil teha esimesed visandid inimese kohta. Illustratsioonina või isegi koomiksitegelaste loomisel algab see ringi ja tegevusjoone joonistamisega.\nEsa tegevussuund on see, mis moodustab inimese enda tegevuse või tegelaskuju. Sealt edasi saame kujundada inimese või looma kõiki osi. Järgmisel joonisel, mille tegin Batmanist, võib selle leida kaelast pärit osana, mis pärineb ülejäänud joonisest, justkui oleks see tema selgroog.\nNeed osad saavad olema joonistatud geomeetriliste kujunditega nagu rind, kõht või millised oleksid jalad või käed. Teine näide oleks see:\nSa pead alati seda tegema joonista geomeetrilisi kujundeid, mis võimaldavad meil luua täpseid proportsioone ja seejärel üksikasjadesse. See on reegel, mida saab rakendada enamiku kunstitehnikate jaoks, olgu see siis arhitektuur või isegi raamatu kirjutamine. Enamik kirjanikke kirjutab suurema osa raamatust grammatikaparandustesse laskumata, et kogu lugu "välja saada". Lõpuks vaatavad nad läbi ja muudavad, et lihvida ja kõrvaldada need osad, mis pole huvitavad; Saame selle oma kummiga joonisele üle kanda, mis kustutab joonise osad, mis pole kompositsiooni jaoks ideaalsed.\nIllustreerimisel ja joonistamisel on palju trikke. Ideaalis võtke kõik peast välja ja joonistage ükskõik mida, kuid selleks on vaja palju andeid või aastaid tööd. Peate olema alandlikum ja võtma kumm kätte või kasutama mudelit, et kopeerida osad, mis aitavad meil õppida ja et ühel päeval saame joonistada kõik, mis pähe tuleb.\nJätan teile teise töö, kuid kasutan juba musta rõngast:\nRessursid veebis joonistamise õppimiseks\nEnne Interneti olemasolu polnud ainus võimalus joonistamist õppida see oli iseõppinud tänu raamatule, mis meil olivõi minna akadeemiasse või kunstikooli, kus nad meid õpetasid.\nAlates tänasest on meil veebis sadu ressursse leiame õpetusi, mis õpetaksid meid tegelasi joonistama, portreed, maastikud, arhitektuur või mõni muu tehnika, mis võimaldab meil oma tööd rikastada.\nSeal mitu veebisaiti, mida tuleb standardite tundmiseks arvesse võtta praegused sündmused ja kuidas me saame nendest leida lõputuid ressursse.\nEs sotsiaalvõrgustik par excellence täna professionaalsetelt kunstnikelt isegi need, kes alustavad, meeldivad meile. Kui me laseme end oma jooniste avaldamiseks, on see suurepärane tagasiside leidmiseks, kes hakkavad meid jälgima. See on suurepärane võimalus saada jalgealune ja jagada ideid ning olla osa kunstnike kogukonnast.\nA. veebisait hispaania keeles, peale paljude õpetuste pakkumise, paljud maksavad, on meie keeles üks disaini närvikeskusi. See on viide, nii et saate selle juba oma lemmikutesse osutada.\nTeine praegustest Internetis leiduvatest viidetest joonistamiseks ja disain. Nagu Behance, võite leida igasuguseid artiste, olgu nad harrastajad või professionaalid. See on üks hädavajalik ja selles saate oma ideede, koomiksite või lugude kuvamiseks luua ka oma konto ja oma joonised üles laadida.\nKui räägite hästi inglise keelt, nende foorumid on Internetis parimad abi küsimiseks ja et suur hulk kunstnikke pakub teile juhendeid, ressursse ja vajalikku tagasisidet, et saaksite oma joonisel areneda. On palju neid, kes alustasid peaaegu kritseldamisest ja nüüd teenivad nad kuupalka, tehes seda, mis neile kõige rohkem meeldib.\nVeel üks suurepärane veebisait pühendatud peamiselt digitaalsele joonistamisele ja kujundamisele kõigis selle vormides. Probleem on selles, et te ei saa oma jooniseid üles laadida ilma spetsiaalse kontota, mille saab ainult kutsel. Kui teate kedagi, kellel on kutsed, siis teate.\nOleme näidanud ainult samme, mida tuleb alguses teha, on veel pikk tee minna ja teadmised paljudest tehnikatest. Mida me kavatseme teha, on näidata teile, mida visadus ja visadus võivad saavutada. Mõned näited karikaturistidest, et nende esimesed joonistused polnud kõige paremad, et mõne aastaga õnnestus neil saavutada suurepärane tulemus. Muidugi peab teil olema natuke kunsti ja leidub inimesi, kes jõuavad teist lühema ajaga ette, kuid lõplik tee on peaaegu kõigi jaoks olemas, kui eemaldame tõkked ja töötame. Muidugi aitab kaasasündinud talent alati hea hüppelauana.\nNeed on mõned näited kunstnikest, leiate rohkem siit.\nPangandus alates redditist\n3-aastane areng: EndOfAllHope\nTäielik tee artiklini: Loominguline võrgus » Üldine » Giidid » Kuidas õppida joonistama


Kuidas leida Austraalias lühikeseks ajaks hea hinnaga elukoht? – Kaisa & Mairo elustiili ja reisiblogi\nseptember 27, 2016 oktoober 1, 2017\nMis on kodu, kus on kodu, kus on kodukoht? Need “Nukitsamehest” pärit laulusõnad iseloomustavad hetkel nagu valatult meie koduotsinguid siin Austraalias. Oleme tänaseks maailma teisel kuklapoolel veetnud ligi kolm nädalat ja täpselt sama palju, kolm korda ka elukohta vahetanud. Järgnevalt tuleb juttu sellest, kuidas meil siiani läinud on ning kuidas leida Austraalias lühikeseks ajaks mõistliku hinnaga elamine.\nParaku see väga suurt edu ei toonud – kirjutasime kümnele potentsiaalsele uuele rendiandjale ning saime vastuse täpselt… mitte üheltki. Võta näpust – kas läksid siis korterid nii ruttu kaubaks või häiris omanikke meie soov korterit lühiajaliselt rentida. Õppetund nr 1: Gumtree on portaal, kus tasub inimestega suhelda läbi telefoni, kas siis sõnumeid vahetades või helistades. Nii on otsing hulga tulemuslikum.\nParalleelselt Gumtreega otsustasime kätt proovida Couchsurfingus. Tegemist on leheküljega, kus kohalikud pakuvad ränduritele nagu meie tasuta varjualust kokkulepitud perioodiks ja tingimustel. Olen Couchsurfingut kasutanud varem kaks korda, ühe korra Hispaaniasse ja teine kord Inglismaale reisides ning mõlemast korrast on meeles kustumatud mälestused. Kohalike juures ööbida, kogeda nende autentset kultuuri ning pidada maha innustavaid mõttevahetusi riikide ja elude erinevusest on ikka hoopis teine tunne, kui veeta oma reis üksluisete hotelliseinade vahel. Couchsurfingu miinus on ajakulukus, nimelt võib ööbismiskoha leidmisega minna natuke aega. Nagu kalastades, kui pead selleks, et ühe korra näkkaks tunde kannatlikult ootama, vajab ka Couchsurfing Sinu pühendumust ja kannatlikkust koha leidmisel. Meil läks enne tulekut kiireks ja sain kirju saata vaid viiele inimesele. Kahjuks neilt positiivseid vastuseid ei saabunud, mistõttu ei leidnud me Couchsurfingust omale esimesteks päevadeks katusealust.\nOlime juba lootust kaotamas, sest reisini oli jäänud vaid napp paar päeva ja mõtlesime, et mis seal ikka siis, lähme puu alla magama (Austraalias on vähemalt palmid ja soe), kuni avastasime Airbnb. Airbnb põhiidee on sarnane Couchsurfinguga – võimalus kogeda ehtsat kohalikku kultuuri, kuid mitte tasuta, vaid omaniku poolt määratud hinna eest. Elukoha broneerimiseks on vajalik krediitkaardi olemasolu ning summa tuleb maksta ette.\nOlemegi kogu Austraalias oleku ajal Airbnb-d kasutanud. Nädala kaupa elanud siin ja seal. Otsinud sellist kohta, kus tekiks kodune tunne ja mis oleks tööle lähedal. Kõikides elupaikades on meie käsutusse antud üks tuba ning ühiskasutatav köök, elutuba, vannituba ning internet.\nEsimesel nädalal ööbisime Steveni juures Calamvale’is. Tasu ühe nädala eest oli 220 AUD-d ehk ligikaudu 150 eurot. Calamvale on Brisbane’i kesklinnast umbes 20 km kaugusel asuv rahulik äärelinn. Linna sõit kestis olenevalt liiklusoludest umbes pool tundi. Steven on neljakümnendates rõõmsameelne ja äärmiselt abivalmis austraallane, kes lisaks põhitööle armastab esineda ning osaleb näitlejana kolmes etenduses, millest üks on näiteks rokkooper Jesus Christ Superstar. Nägime teda kodus haruharva, kuid nendel hetkel oli tal olenemata hektilisest töögraafikust alati naeratus näol. Kodu ise oli lihtne ja viisakas, kuid isikupäratu ning tuhm. Seal viibides oli tugevalt tunda, et majapidamisest on puudu hoolitsev naisekäsi.\nLisaks meile elas samal ajal majas ka teine paar, venelanna Iraida ja prantslane Raphael. Nad olid pesitsenud Austraalias umbes aasta ning tulid Brisbane’i vaid selleks, et oma auto ja muu kraam maha müüa. Hingelt maailmarändurid – enne Austraaliasse tulekut reisisid nad risti ja põiki läbi Lõuna-Ameerika ning ootasid nüüd Brisbane’is, et saaks oma maise vara maha müüa, et koos Indoneesiasse ja Aasiasse rännata. Oktoobri alguses lähevad nad kuuajalisele retkele jahiga. Nende ülesanne jahil on kaptenit aidata ning teha muid lihtsamaid töid, kuid vastutasuks saavad nad kuu aja vältel erinevaid Indoneesia saari külastada. Ütlesid, et peavad nädalas kahepeale maksma vaid 50 dollarit toidu eest, muus osas on reis neile tasuta. Reisi sihtpunkt on India ja seal ootab neid paarinädalane joogalaager. Kõlab hästi või mis! Mõtlesime Mairoga, et võtaks ka ehk enne koju naasmist midagi sarnast ette.\nVasakult – Iraida, Raphael, Mairo ja mina. Seisame meie Calamvale’i majutuskoha ees.\nSaime nädala jooksul nii Steveni kui ka oma kõrvaltoa naabritega väga lähedaseks. Nende viimasel õhtul Brisbane’is enne Balile lendamist läksime kuuekesi – mina, Mairo, Iraida, Raphael, Steven ning tema uus külaline Danuta välja sööma. Valisime hubase õhtu veetmiseks kodu lähedal asuva Korea restorani. Kogemuse muutis huvitavaks see, et liha saime küpsetada ise – laudadele oli paigaldatud grillikohad. Mmm, kuidas need road viisid alles keele alla! Pärast läksime veel kuuekesi kohvikusse hõrke magustoite nautima. Kogu õhtu oli tohutult mõnus, mõtlesime Mairoga, et nemad oleks nagu meie Austraalia perekond. Selline soe ja õdus tunne tekkis!\nVasakult – Mairo, mina, Iraida, Danuta, Raphael ja Steven.\nKuus maiasmokka ning meie hõrgutised (ajame teile nüüd isu peale):\nMeie teine elukoht asus linnaosas nimega Holland Park West. Maksime nädala eest 340 AUD-d ehk 230 eurot. Holland Park Westi muutis imeliseks asukoht – maja asus kesklinnast vaid 8 km ehk 10 minuti autosõidu kaugusel ning paiknes kõrgel-kõrgel mäe otsas. Meie elutoa aknast ja maja eest avanes muinasjutuline vaade Brisbane’i pilvelõhkujatele. Võõrustajaks oli hiinlanna Yanheng. Hiinlasi ja aasialasi on siin Austraalias üldse palju, umbes muu rahvaga pooleks. Seega pea iga teine, keda tänaval kohtad, on pilusilmne.\nVaade Holland Park Westi elukoha maja eest.\nYanheng kostitas meid saabumisel külmakappi jäetud apelsinide, croissantide ja piimaga. Maja oli hiiglaslik ning igal pool ilutsesid hiinalikud detailid ja roosa lillemotiiv. Lisaks meile ööbisid kõrvaltubades veel üks hiinlasest üliõpilane ja paar. Tudengil oli komme kõige ootamatutel hetkedel nurga tagant välja ilmuda ja siis kaduda ning tubades ringi hiilida, mistõttu meenutas ta meile Mairoga kangesti mõnda vaimu Ringi või Vimma õudusfilmidest. 😀 Üritasime seetõttu öösel oma toast mitte väljuda, et mitte südameatakki saada.\nMeie tuba Holland Park Westis.\nHetkel oleme teist päeva Wishartis. Elukoht asub 14 km kaugusel kesklinnast (linna jõuame umbes 15-20 minutiga) ja maja on nii seest kui väljast seni ilusaim, kus olnud oleme. Hind viieks päevaks oli 250 AUD-d ehk 170 eurot. Meie käsutuses on tuba ja privaatne vannituba, mis on suureks eeliseks. Eriti magusaks muudab koha hinnas sisalduv rentijate poolt pakutav hommikusöök (piim, sai, müsli, tee, kohv, moos, pähklivõi). Maja omanikeks on Iraagist pärit, ent viimased kümme aastat Austraalias elanud Ian ja tema korealannast tüdruksõber. Mõlemad töötavad ülikoolis, tegelevad uurimistööga ning teevad laboris katseid.\nMeie praegune elupaik Wishartis.\nKuhu läheme kolme päeva pärast? Kes seda teab! Koduks on Austraaliat veel natuke vara nimetada. Nagu “Nukitsameheski” öeldakse, on kodul eriline lõhn, värv ja maik – seda me siit veel leidnud ei ole. Aga oleme avastanud, et tegelikult ei olegi alati vaja seda kindlat pinnaalust. Meie kodu oleme me ise, mina ise ja Mairo. Oleme leidnud selle tunde enda seest ja üksteise toetusest.\nPosted in: austraalia | Tagged: airbnb, austraalia, brisbane, calamvale, couchsurfing, Elukoht, ettevalmistus, gumtree, holland park west, kuidas leida austraalias soodsa hinnaga elamine, majutus austraalias, välismaale elama, wishart\n5 thoughts on “Kuidas leida Austraalias lühikeseks ajaks hea hinnaga elukoht?”\nSirje Reisberg ütles:\nPüüdke nii , et see millesse te usute oleks osa kõigest millega te tegelete\nka ” natuke ” teie sugulane\nAitäh Sulle Sirje vahva nõuande ja heade soovide eest! 🙂\nPingback: Kuidas leida Austraalia maapiirkonnas soodne elukoht? – Inspireerida.com