Kommentaarid: Lapsetoetus ja visiiditasu\nLapsetoetus ja visiiditasu\nMaarius Suviste, ajakirjanik, 11. november 2013 17:50\nMis jutt see on/ 28. november 2013 09:14\net laste eest tuleb tasuda viis eurot visiiditasu? Kus riiklikus meditsiiniasutuses võetakse lapselt visiiditasu? Haigekassa ei hüvita eriarsti tasulist visiiti, kui valitakse aeg väljaspool ravijärjekorda. Ja süüdistada alati valitsust kellegi tegemata töös ei ole lihtsalt ilus.\nUHKE/ 16. november 2013 11:12\nMis komme see on vinguda. lapsed sünnitab igaüks siiski endale. Oleme uhked!!!\ntotu/ 16. november 2013 09:18\nJärelikult probleemi pole,kui olukord riiki ei huvita.60 000 elab vaesuses või näljapiiril,mõtlen lapsi,valimised selleks korras õnnelikult möödas,ministrite ja riigikogulaste palgad tõusevad,Ligi särab taas ning heietab uusi edulugusid,paberil tormab Eesti riik uute võitude suunas kohutava kiirusega,ning kõige selle seas mingid 19 eurot sentidega.Kodanikud,tormame.\ntotu/ 16. november 2013 09:01\nEga Eesti hämmastav imelugu ei möödugi enne,kui hämmastused suunduvad kapinurka ning situatsioonid normaliseeruvad.Seni,kuni meie palavalt armastatud valitsus suundub ka kapinurka,seni,kuni möödunud aegade taganutmine kõlab sealt samast,Ülejäänud elanikkond,kes talub praegust situatsiooni kui paratamatust,kuna kommunistid on meid treeninud selleks aastakümneid,ootab,irvitab,kurvastab,talub vihastab-ja elab.\nKui/ 15. november 2013 16:41\nrumal on ikka sõimata pensionäre. Saame raha (mis on ikka selline et riigile saab maksud maksta)oma elutöö eest, ja sealtki on palju ära võetud. Oleme lapsed kasvatanud, elule aidanud ja nüüd peame nende käest sõimu kuulma kes PRAEGU lapsi kasvatavad. Ka meie oleme olnud noored ja elu lihtsalt jõudis sellesse punkti kuhu ta ka teil jõuab. Miks peab sõimama alati seda mis on ELU SEADUS.Ka meil on raske selle rahaga elada - ei maksa mõnitada. Sest kord tuleb ka teie kord endale sente saada.\nto inisemist/ 15. november 2013 16:29\nSiis pole vaja üldse ei valitsust ega neid kes inimesi alandavad. Siinkommijad ei saa arugi mis räägivad - ärge tehke lapsi. Tolad olete või. 50 aasta pärast on maa tühi., aga valitsus ootab ja viriseb juba täna et maksumaksjaid ei ole.Kui valitsus peab üleval võõraid riike, aga oma riigi lapsed olgu näljas. Keegi ei ootagi seda 19-st eurot, lapsed ikka kasvavad kuidagi. Kuid tõsta siis endal kogu aeg palka, anda raha riigist välja siis on see ikka lausa kohutav.Ärge haukuge kommijad et asjatult teete lapsi - valitsus just hädaldab et iive väike. Tehke või terve aasta neid ööistungeid kui inimestega ei arvestata.\nhalloo/ 14. november 2013 23:01\nontlikud ise hakkamasaajad ja tublimatest tublimad. asi pole selles 19 euris. asi on põhimõttes. ma käin tööl hommikust õhtuni iga päev. maksan makse selleks et vangidel oleks hea elada, et narkomaane aidatakse meeleheitlikult, et töötud kreeklased ikka 2 korda päevas saaks restorani, jne. ülejäägist saavd mu lapsed ikka mingi ellujäämiseks vajaliku lobi nina alla ja mõned kasutatud hilbukesed. lihtsalt kriibib hinges 2 küsimust: miks ma pean pidama oma lastest tähtsamaks riigikogu, vange, kreeklasi, narkomaane ja muid kes tunduvad eelistatud olevat? ja miks ma pean makse maksma kuna sellest ei ole mulle isiklikult ega mu perele, lastele absoluutselt mitte mingisugust kasu?\nPööbel/ 14. november 2013 21:11\na kas te arvate, et riik on kohustatud lapsi ülal pidama? neile süüa ostma, riideid selga panema jpms?\nväike on lastetoetus küll, aga tasuks ise ka mõelda.\nTO MUTT/ 14. november 2013 17:56\nKes maksab pensionid kinni? Mina töötav maksumaksja, kes kasvatab lapsi ka. Aga mina ju riigilt pensioni enam ei saa, kuna pean selle hetkel juba oma palgast kokku koguma, mis investeeritakse kuhugi mingitesse osakutesse. Seega kas üldse saan pensioni kui peaksin pensionile jääma, kuna riik on vahepeal pensioni sammastega kusagil puusse pannud? Ja pääsu pole mul sellest kuhugi.\nHella/ 14. november 2013 17:48\nTore on teada saada, et riik sünnitab meil pensionääre. Lapsi ehk Eesti tulevikku sünnitavad meil emad ja ei tohi oma arvamust ka avaldada. Hea suhtumine küll, riik sünnitas pensionäri ja maksab ja tõstab pensioni. Aga ema kes sünnitas lapse, et rahvus ja riik säiliks, vaadaku ise kuidas hakkama saab, sest ta ei ole ju riigi tehtud. Penskarid (vabandan sõna pärast) meil siis sünnitatakse riigi poolt, sellest ka tingitud nende ülekaal ja valimistel enamus võimu haaramine. Riiki juhivad meil paraku sureva Eesti imikud ja rahasid juhivad ka nemad just oma taskutesse.\nnela/ 14. november 2013 16:56\nKas on ikka õige laps muretseda kui loodan,et kasvatamiseks saan raha riigilt?\nLiisu/ 14. november 2013 15:51\nEi saa aru, et miks lapsega (iga) kuu peab arstide vahet jooksma, et kogu 19€ läheb visiiditasu peale?\nMutt/ 14. november 2013 15:36\nJälle kisa taevani ja soigumist kuipalju! Muidugi on 19 eurot vähe, kui selle eest peab kohe kõike saama, ikka mähkmeid, visiiditasu ja muud. Loomulikult on kordades rohkem raha kätte ka parem saada.\nImestan, et olete kurjad, et penskarid saavad 300 eurot kuus. See ju ilmselgelt palju. Kas te kenad noored inimesed sündisite pühast vaimust või? Kui teie vingujate vanemad pole veel pensionieas, küll nad varsti siis ka sinna jõuavad. Ei maksa olla kuri oma vanemate ja vanavanemate peale. Meile pole teie sünnitamise ja kasvatamise eest ei emapalka, ega lastetoetust keegi maksnud aga elama te ometi ju jäite, hoolimata kõigest.\nJa kui tahetakse kogu maksuraha endale jätta, no siis tahaks ma teada, et kes maksab emapalga, lasteaia kasvatajate palgad, õpetajate palgad jne.\nRohkem ei viitsi siin seletada, tundub et me oleme teid noori, valesti kasvatanud. Selles on jah vanem põlvkond tõesti puusse pannud.\nKelly/ 14. november 2013 14:57\nLoen neid kommentare, kas see inimene kes ütles et mida need emad kiunuvad et laste raha on 19 euro,kas sa maksad laste poetust omast taskust???\nMa olen sellega nõus et pere toetused on väike.\nJa siin samas inimene käib tööl maksab makse, toead riiki,vange et naad saaksid head toitu terve kuu, toetame teisi riike.\nMiks siis lapsed pole väärt rohkem raha saada.\nEt süüa head toitu terve kuu.\nPT/ 14. november 2013 13:55\n..Lastel ei ole visiiditasu...\nMida te vingute/ 14. november 2013 12:00\nOlge õnnelikud et üldse toetust saate! Ja teate kust see raha tuleb? Töötajate taskust. Rohkem toetust võrdub suuremate maksudega. Teed lapsi, maksa ise nende eest!\nLeo Mäll/ 14. november 2013 11:26\nVaadake pilti suuremalt siis.... 19€ x 18aastat x 12korda aastas = 4104€ puhtalt toetust riigilt. Mõnel inimesel on see aasta palk. Ise veel alles olen saamas isaks mai kuus aga tean et suudan oma abikaasale ja lapsele piisavalt toeks olla. Kui toetus kasvakski ala 50% ehk siis 9,5€.. no ausalt, midagi ju eriliselt ei muutuks :). Pmslt on võimalik ka ilma toetuseta pere kasvatada aga hea meel on ikka, kui toetatakse noori, kes tulevikus seda riiki orjama peavad hakkama.\nLeo Mäll/ 14. november 2013 11:13\nNormaalne, mähkmed on kallimad kui toetus.\nKrista/ 14. november 2013 10:51\nKuulge ometigi, lapsi peab ikka suutma kasvatada vanemad, mitte riik!!! Lapsetoetus on sümboolne summa kõgile lastele. Mida te tahate?Et teete lapse ja siis riik maksaks raha, et te saaksite osta lapsele süüa ja riideid, arstil käia ja nii edasi. Vanemad peavad ikka ise olema suutelised tööd leidma ja teenima. Vastupidised on ainult virisejad ja seanahavedajad.\nVärske Ema/ 14. november 2013 09:27\nLapsetoetus on tõesti naeruväärselt väike, kuid vanemahüvitise osas ütlen küll meie riigile ühe suure AITÄH! Kõike saab ju planeerida, rabad kõvasti tööd aasta enne lapse sündi ning naudidki 1,5aastat imelist elu, saad vanemaks olemise eest väärilist palka. Selles osas on Eesti riik super. Ma arvan, et keegi ei oska välja tuua ühtegi teist riiki, kus nii kaua ema(isa) palka välja makstakse. Ela näiteks hollandis, saad kolm kuud palka ja siis annad oma imiku võõrale tädile hoida ja lähed rõõmsalt tööle tagasi, enamus euro riikides on see aeg kuus kuud. Niiet mina vaatan seda asja natuke teise nurga alt...\nema/ 14. november 2013 06:29\nHea on soovitada, et ära sünnita kui üles ei jõua kasvatda, aga vaadake, mis on sellise soovitmamise tagajärg. Statistika järgi meid endiselt sureb rohkem kui sünnib ja seetõttu oleme välja surev rahvas. Mina isiklikult kasvtan kahte last ja tulen vaevu ots-otsaga kokku, kolmandat ei saa omale lubada kuigi thaks poolteist aastat emapalka on tore aga mõttetu, sest lapsi peab ju üleval pidama kuni ülikool seljataga seega kolmas laps lükkakS meid kohe vaesusesse. Emapalk on ülirikaste boonus lsapse eest jaa asotsiaalie rahateenimisvahend, kui poolteist aastt mööas sünnib järgmine ja nii 10 aastat järjest.\nkoolilapse ema/ 13. november 2013 22:59\nKevadel sain perearstilt saatekirjad 4le arstile, et hinnata lapse tervist. Hea et hambaarst viisiiditasu ei küsi (veel)! Iseenesest mõista, et vanemad peavad ise last kasvatama, kasvatamegi!!!, aga miks peab enne iga kabineti uksele koputamist maksma 5 €? EMOs küsitavast rahast võib veel aru saada, aga siingi tekib küsimus, kui paljudel on nt kuu lõpuks\nKata / 13. november 2013 22:01\nOlen haritud 20.a noor neiu. Käin tööl ja oma elu peal. Siiski hakkama saab aga no johhaidii ma siia Eesti riiki last ei sünnita nii pea, kui olukord paranema ei hakka. Ei näe mõtet vireleda 19 euro pärast ja ilma, et saaks lapsele midagi lubada nagu näiteks lasteaia kohta või normaalses elutingimuses elu.elagu penskarid, kuna noored tõmbavad siit uttu parema elu pääle. saaks.\nMinaMinna/ 13. november 2013 21:00\nHoolitsege sünnist saati lapse eest, andke talle kaua ringa mitte ärge pistke juba paari kuu möödudes kunsttoidu pudelit!Olge lapsega õues mitte ärge istuge arvuti taga! Siis on lapsed ka terved ja pole vaja nii palju hädaldada!\nLisaks- mida te virisete!Nagunii on 1,5aastat priielu riigi kulul emapalga näol, olge õnnelikud, enamikes riikides pole sellist asja olemaski!\nKui te ei suuda oma lapsi ise üles kasvatada ilma riigi kallal virisemata ja riigile lootmata siis ei tasu üldse lapsi saada. Lapsi peaks saama nii palju kui suudad ISE üles kasvatada-\nSiim/ 13. november 2013 19:14\nMa elasin koguaeg nendele artiklitele kaasa aga "enough is enough". Mida kuradit te kõik virisite niisama, TEHKE REAALSELT selle jaoks siis midagi ära, et asi muutuks. Istute siin ja kirute nagu keskea kriisi käes vaevlevad kriitikutest üksi elavad mutid. Minge nõudke avalikult lammutadeski õiglust, see jura siin ei kõiguta kedagi vaid kütab teid ennast ainult üles.\nKatreH/ 13. november 2013 17:53\nJah, see visiiditasu on küll ülemõistuse suur. Targad riigimehed ja ametnikud võiksid sellevisiiditasu kuidagi sotsiaalmaksuga seondada ja näiteks alla 12 aastase lapse visiiditasu kas siis väikem või üldse mitte küsida. Ühe sõrmega antakse ja terve käega võetakse. Kuigi...last omades võiks omada ka töökohta. Ainult sellele toetusele lootes, siis milleks üldse last saada. Eelkõige vastutab lapsevanem esimesena oma lapse heaolu eest, mitte riik. Minu väiksem laps sai 1, 5 aastat vanaks, emapalk lõppes ja ma läksin kohe ka tööle, et mitte ainult riigile loota oma laste toidulaua ja ka arstiabi puhul loota...\nAnnu 5-lapse ema./ 13. november 2013 17:47\nRaha rahaks aga kas on keegi mõelnud paljud emad jäävad oma meestest ilma kui nad soomes tööl käivad.\n.../ 13. november 2013 15:20\nNõus, et 19 € on naeruväärne summa. Kui ma saan emapalka või käin tööl, siis see lapsetoetus pole nii oluline. Minu jaoks on just oluline see vahepealne aeg, mil laps lasteaia järjekorras ootab. Sellel ajal ju emal põhimõtteliselt sissetulek puudub kui peab istuma lapsega kodus ja ootama, mil laps lasteaeda saab. Jah on valikuvõimaluseks ka eralasteaed, aga need enamuses päris krõbedate hindadega. Kui eralasteaed maksab ca 400 euri ja toetus nt Tallinnas 106 vms siis ligi 300 € tuleb omast taskust maksta. Neil emadel, kes peaks saama miinimum palka või natuke üle, poleks mõtet tööl käia.\nMinu arvates võiks riik/vald/linn vms hoolitseda selle eest, et pered, kelle lastele ei ole lasteaia kohta pakkuda, saaksid ka normaalselt elada. Kuni lapse 3 aastaseks saamiseni on peretoetus peale vanemahüvitise lõppu ~57 eur. Kui vallal pole anda lasteaia kohta, siis leian et seegi on naeruväärne summa.\nHmm/ 13. november 2013 13:24\nmisasja? tahate saada sama suurt lastetoetust, kui soomes? Kuhu selle summaga minnake? Virelemisega harjunud eestlased läheks lolliks sellise summa peale ja joodiknaised hakkaksid lapsi vorpima. Ülejäänud, need, kes teevad lapsi laste pärast kasvatavad oma lapsed üles niiehknaa. Kui riik kaotaks lasteaiamaksu ja koolides toiduraha ja loomulikult tasuta arstiabi, oleks sellestki väga suur abi. Lasteraha suurendamise mõte on ju hea, kuna raha on alati vaja, ainult mina isiklikult oleks tõsiselt kurb, kui massiliselt hakkaks sündima lapsi, kelle eest ei hoolitseta ja kellele mõeldud raha emmede isside kõrist alla voolab.\nolemas/ 13. november 2013 12:51\nte olete lihtsalt haiged ja imelikud\nk/ 13. november 2013 12:16\nja ega selle 19 e ei osta kuuajasees köik mida lapsel vaja on ... kooliasjad, riided , söögod.. mkm sellest ei tule ju kuidagi välja..... soomes jälle kooli asjad on TASUTA .. ainult ,et koolikoti peab ise ostma... pliiatsid,vihikud, joonlauad, öpikud, töövihikud, ja eestis ... tuleb ise osta :( see on täitsa kurb kohe möelda ... ,et eestis selline olukord...\nk/ 13. november 2013 12:12\nemana kyll olen seda meelt et see 19 euri on ikka vähe.. soomes on 104.19 e yhe lapse pealt. Väga väga suur vahe on sellel... ja mina kylll sooviks et eestis oleks sama ...:)̈́ ja olen kylls eda meelt ,et lastel vöiks köik visiiditasud ja haigla kulud minna riigi kulule ... , siis jääb raha ravimite jaoks ja muujaoks,,,, ( sööögid, riided, hygeenitarbed). Jäin kyll hetkeks, mötlema,et nendel kellel raha ei ole.. mis nemad siis peavad haige lapse koju jätma ja las olla seal ?.... see on natukene kummaline see eesti lapsetoetuse värk ja viisidi tasu :( .... see vöiks muutuda...\nohhh/ 13. november 2013 11:38\nMuidugi ollakse 19 euriga kuus rahul . Issid käivad soomes rasket raha teenimas ja eided kiidavad siin ,et nemad nii rahul\nAivi/ 13. november 2013 09:07\nMähkmed mähkmeteks. Ilmselgelt ei ole 19 eurot summa, millega peaks saama lapse terve kuuga söödetud, kaetud ja koolitatud!!!! See summa on täielik nali. Need lapsed praegu, meie riigi tulevased valijad, istuvad kahekümne aasta pärast ninapidi prügikastis või sots. abi ukse taga ja kerjavad süüa? Pensionäridega ju lihtne süsteem- surevad nagunii varsti ära, raha jääb riigile. Loll võib olla, aga kaval peab olema- paras seakari!\nHelena/ 13. november 2013 09:00\nMis jutt see, et 19 euro eest ei saa isegi pakk mähkmeid?? Laps on 3 aastane, kui hakkab saama 19 eurot lasteraha.. mis mähkmeid sul see on aastane kannab??\njah............/ 13. november 2013 00:00\n2a lapsel tuleb maksta visiditasu.\nmina/ 12. november 2013 22:53\nma olen nõus sellega,et igaüks peab omad lapsed ise üles kasvatama ja ei peaks lootma sellele nõmedale riigile,aga kurat ma käin tööl nagu hobune,kodus õieti polegi ja üritan hakkama saada,aga makse meilt ju võetakse palgast maha ja sotsjaal maksu samuti,kurat miks ma pean siis söötma mulle võõraid inimesi kui mu oma lapsed selajal virelevad ja kannatavad?mida rohkem rügad seda suuremad maksud maha lähevad,aga ise riigilt nagu ei saa mingit abi.ei ole vaja siin tõesti lolli juttu ajada,et minge tööle ja küll siis jätkub kõige jaoks,sa käidki tööl ainult selleks,et makse maksta\nNeiu/ 12. november 2013 21:36\nPensionärid saavad oma raha ja elavad ära ilusti. Neil on ju igasugused soodustused jne. Eesti riik kaob lihtsalt ära kui ainult eakaid toetatakse, sest need eakad viskavad sussid püsti ka ükskord ja kui lapsi suurema toetus(t)ega ei aidata siis pole ka lõpuks eakaid ju enam . Lihtne :D Aga see on poliitika ja see peabki nii olema. Eestlane on kahjuks kitsarinnaline inimene kes oma ninaotsast kaugemale ei näe.\nema 3le/ 12. november 2013 21:28\n( Mida jama, Maarius?? / 14:22, 12. nov 2013\nVäikelapsega EMOs ei pea mingit visiiditasu maksma, mis paska sa toodad? Kus sa käisid, Soomes arstil või?? Kunagi olid normaalne ikka, nüüd on sul ajusid kärbitud või? )\nkäisin õhtul hilja alla 2a lapsega, oli tasuta. Käisin üle 3a lapsega, siis maksin juba tavahinda. Tekib hoopis minul küsimus,et KUS sina käid? Või hoopis,kes sinu jaoks on väikelaps?\nk./ 12. november 2013 19:03\nEi peaks ju lootma nii palju riigi peale, kui riik ise meilt nii palju ära ei võtaks. Ise arvan et lapsetoetus võiks olla nii paljugi et saaks lasteaiatasud ära maksta.\nKodanik/ 12. november 2013 18:09\nLapsi ei tehta toetuste pärast! Kui ei suuda oma eluga hakkama saada, milleks last siia ilma piinlema on vaja , ega see virisemine asja paremaks ei tee! Tuleb ise piisavalt tegus olla et perel koik hästi oleks, ja kui seda ei suuda siis on olemas kohad kus saab tasuta kondoome! Lapsed ei vääri sellist karistamist , kui vanemad ei suuda nende eest hoolitseda täisväärtuslikult!\nrainis/ 12. november 2013 17:22\n19 euri on ikka naeruväärne summa ju selle eest ei saa tänapäeval midagi ju .paki mähkmeid ja ongi läbi nagu .saan aru et lapsi ei tehta raha pärast aga ikka arvan et riigi toetus peaks olema ikka tiba suurem.ajad on muutunud .krooni ajal sai jah selle 300 krooni eest midagi aga enam pole se ni lihtne\nlollide käest raha ära ju,/ 12. november 2013 17:20\nses "riigis" on üldse latastroof kõik ja kõigil, peale kliki grupeeringu. mis te arvate, et muidu kõik siit hea elu eest minema pand ja panema peavad ???\ntäna rõiva terevisiooniski tunnistas end idikaks, kuigi üks mõistlikum ses karjas, et ei osaka mingit nõu anda penskareile, kes on üksi jäänud ja ei tule enam oma eluaseme kuludega toime, et andke talle nõu ! ma annaks neile üksikuile penskareile nõu, et pommivöö ja toompeal ühine kokkusaamine selle klikga lahendaks olukorra. sama nende laste "rahadega" - miks neil oma palk 19 euri pole, kui nii krdi hea raha on ? ise tööd ei tee, vaid peksavad segast, hullarid mudugi niigi triiki täis. muide, penskaritegi tapmine on väga hoogne, nagu teistegi eesti rahvaesindajatega, kui raha pole, EI MINGIT ARSTIABI! - ega rahagi eest saa, mingi imbetsill saadab su üleüldse valesse kabinetti, arstid, haiglad vaid küsivad raha - aga rohtusi tahtes ! - ei midagi! et kas terveks ravite ? - ei muduigi ! laste puhul vähemalt siiski on mul senini õnneks häid arste elupäästjaid õnnestunud kohata, aga edasi - ÜPPUJA PÄÄSTMINE JU TA ENDA ASI !\ninisemist/ 12. november 2013 17:07\non tõesti palju ja virisemist ning saamatust. Kui lapsi teha suudad,siis pead võtma ka vastutuse nende kasvatamise eest ,Naised vaadaku,kellega voodisse poevad,kui mees on mees vaid noksi sirutades ja lapsekasvatamisel halab riigi poole,pole sellist seemnepritsi küll vaja. Lastetoetus ongi nagu nimetus ütleb,toetus,mitte lapse äraelamise raha Pigem võiks selle anda lapsele taskurahaks,et ta õpiks rahaga ümber käima,valikuid ,eelistusi tegema,arutama, palju kulub,palju jääb . Meditsiini ei maksa ka kiruda . Siin on hinnad kõrgemalt poolt paigas ja meditsiin pole kasumit tootev majandusharu Pigem toimub paljgi meedikute endi palg aarvelt. Väikelastel visiiditasu pole ja kui EMo saadabki eriarstile ,siis ei maksta enam visiiditasu nagu te ei maks aka siis,kui sama asutuse arst saadab teise sama asutuse arsti juurde Tuleb seadusi teada ja vastavalt toimida. Iga väikelapse tatine nina ja valutav kõrv ei vajagi arstiabi. Tänapäeva lapsevanemad on üsna saamatud ja kohe tormavad kellegi juudrde ,endil puudub analüüsi ja otsustusvõime. Pigem riietage lapsi vastavalt ilmastikule,karastage neid, liikuge värskes õhus ja andke lastele täisväärtuslikku toitu,mitte rämpstoitu. Pensionärid peavad oma 300 euroga läbi ajama ja nemad vajavad kordades rohkem arstiabi ja ravimeid. Ei tohi elada üle võimete piiri. Kui ikka raha pole,siis mersut ei osata,maja ehita ja lapsi ei kasvata.\n.../ 12. november 2013 17:07\nemos peab vägagi visiiditasu ka väikelapsel maksma.\nHelena/ 12. november 2013 16:44\nMul juba kõrini emadest kes irisevad, issand nii vähe lasteraha! Miks siis ei irise, kui emapalka saadakse?? Siis on summa ju normaalne.\nSaaks juba aru, et riik ei sünnitanud Teile neid lapsi, et koguaeg alati iriseda. Vanasti ei saadud ühtegi senti lasteraha ja kas keegi vingus nii palju, kui nüüd need titemammad?\nIse olen muide 2 lapse ema ja saan kuus 38 eurot sentidega.. Ei irise! Minu lapsed! Ise koolitan ja kasvatan!\nissand/ 12. november 2013 16:07\nJa peangi oma last ise üleval! arstiabi võiks siiski tasuta kättesaadav olla!\nissand/ 12. november 2013 16:03\nMisasja te kiunute ? On see teie arvates normaalne ? Käisin ise 5 aastase lapsega kõrva-nina arsti juures ja küsitigi visiiditasu 5 euri!? 14 euri jäi alles ...kaks korda saab veel minna .. :D\nlapsevanem/ 12. november 2013 15:54\n19€ ei ole lapse kasvatamiseks. See on toetus! Oma lapse eest peab ikka lapsevanem hoolitsema.\nto Tudeng/ 12. november 2013 15:50\nTudeng / 15:30, 12. nov 2013\nLaps pole pump, millega riigilt raha välja imeda!\nOlen Sinuga nõus, aga kui teised riigid hoolivad oma lastest, siis miks meie riik ei võiks ka hoolida? Lähed teise riiki ametlikult tööle ja Sul on kohe õigus saada sealt riigist ka lastetoetust. Makstakse võõra riigi lastele kordades rohkem kui meie oma riik vaevub panustama, aga makse oskab meie riik ka lastelt iga liigutuse eest tahta. Selle ongi iva.\nEma/ 12. november 2013 15:43\nKui minna Lastehaiglasse, mitte mõne suure haigla EMO lapsega, siis visiiditasu ei ole. 19€ saab lapsele rohtu osta küll, sest enamuses on lastele mõeldud retsepti alusel väljastatud ravimid 50 või rohkem % soodsamad.\nPäris rumal ootus, et 19€ jätkub lapse kõikide vajaduste katmiseks. Mille jaoks siis lapsel vanemad ja vanavanemad on?\nTudeng/ 12. november 2013 15:30\nLaps pole pump, millega riigilt raha välja imeda! Vastutustundlik vanem vaatab enne laste valmisvorpimist oma finantsid üle ja ei sõltu riigitoetusest. Nõukaajamõtlemine, et pressin riigile 10 last välja ja riik peab aitama kasvatada... ENDALE sünnitasin lapsed ja ise kasvatan ka! Riigi loodud ettevõtlustingimused on mulle näiteks palju rohkem väärt, kui ükskõik mis summas lapsetoetus... Ei saa öelda, et riik ei hooli.\narstil käinud/ 12. november 2013 15:21\nKus te lugesite välja, et käidi EMOs? Mina ei lugenud seda välja. Valvearstid on ka lastekliinikus, kõrvakliinikus ja mujalgi.\nVähemalt Tartus (mujal ei tea) kõrvakliinikus on valvearsti vastuvõtt vähemalt pärast tööpäeva lõppu ja nädalavahetusel 5eurose visiiditasuga.\nLoe uuesti:/ 12. november 2013 15:12\nTuldi kõrvavaluga arstile,mitte plaasterdama. Lause keeruline lihtsalt.\nIse ka EMOS käinud, pole alla 4 aastase lapsega maksnud. Perearst on meil aga vaid 3 päeval nädalas ja siis ka loetud tunnid. Ainult telefonitsi saab ehk konsulteerida. Kahjuks.\nMaris/ 12. november 2013 15:00\nNõustun sellega ,et lasteraha võiks ka tõusta mitte ainult pension .Nii tõesti on lõpuks riigis vanurid mitte noored ja tööealised.Kurb :(\nhaha inimesed/ 12. november 2013 14:48\nNo kui 19 € on ainuke sisse tulek lollidel vanematel , siis loogiline , et jääb väheseks. Pergele tehke tööd siis nii , et laps saaks normaalselt üleskasvada, mitte kuradima toetustepeal vireleda.\nKõrvavaluga pandi plaaster?/ 12. november 2013 14:26\nOU / 12. november 2013 14:25\nTUPSU Kõik 19 eurot jääb ravimitele siis tõesti . Kuid väga odavale ja vähestele ravimitele piisab sellest. Ja see kuu jääb laps kas mänguasjast , kuhugi minemisest , korralikust söögist , riietusest või muust ilma . Väga kahju ,et mõni rahul sellise eluga ja ei nõuaks oma lapsele rohkem. Ja perearst pole tõesti 24/7 kättesaadav !\nKriss/ 12. november 2013 14:23\nOlen nõus, et sellest 19st eurost ei tule väga välja, aga iga inimese valik on teha lapsi siis kui ta jõuab neid ka üleval pidada !!!! Või kas see on ikka päris normaane, et me kõiges oma riigile ja selle toetustele jääme lootma ??\nTo: Tupsu/ 12. november 2013 13:55\nMinul on küll hea meel, et sina oled selle 19 euroga kuus rahul ja kui seda pole palju palutud siis võid lausa avalduse teha pensioniametisse, et kui lasteraha hakatakse tõstma, et sinul ikka säiliks see 19 eurot! Selliseid naisi võiks kohe rohkem olla!!!!\nEma/ 12. november 2013 13:54\nPensionärid valivad Keskerakonda, selle pärast pension tousebki. Noortega ei ole vaja tegeleda, need hääled lähevad mujale või kui yldse valivad\nKüssa, / 12. november 2013 11:52\nAga kus on lapsetegijate omaosalus, kui issi paneb 20, emme ka siis tuleb juba pea 60, on ju nii, vene ajal anti minu emale 5 rbl. iga kuu kui sai 5 -nda lapse.\nmattias/ 12. november 2013 11:51\nJälle mingi kiun ajakirjaniku poolt. Pergele mul on vaja arstile minna ja kuna aega pole. Pean ootama ,kas järgmise aasta veebruarini või maksan 65€ . Ma ei hakka ajakirjanduses vinguma , et pidin 65 € maksma. Minu jaoks pole see raha väike aga tervis on tähtsam. Nii , et maksin ära ja ei kiunu. Riigilt ka toetusi ega muid sääraseid ei küsi. Sest pean saama ise hakkama , mitte igasuguseid toetusi küsima.\narvamus/ 12. november 2013 09:43\nSelle kõige kokkuvõtteks võiks öelda, et selle valitsuse tegemata töö. Puudub sotsiaalpoliitika, sellega ei tahetagi tegelda. Meie sotsiaalpoliitikaga tegeleb naaberriik Soome, kes võtab vastu töötud, puudega lapsed. Kui meil ei oleks seda võimalust, siis oleks paljudele lausa traagiline. Valitsusel peaks häbi olema nii masendava olukorra pärast, mitte uhkustama.\ntiuks/ 11. november 2013 18:29\nNo nii tarka kommentaari pole küll tükk aega lugenud nagu Tupsu oma! Perearst kahjuks ei tööta 24 tundi iga päev ja tavaliselt tekivad kriitilised seisundid ikka kas reede õhtul või nädalavahetusel, miks muidu on perearsti uksetagune esmaspäeviti paksult rahvast täis. Enamus inimesi aga ei lähe üldse arsti juurde enne kui tõesti kuidagi muidu ei saa, aga lapse valusid vaadata ja oodata on väga taske...\nJa lapse eest visiiditasu võtta on ikka täielik jama küll.


Vooremaa 70 aastat kohutavatest sündmustest\n70 aastat kohutavatest sündmustest\nEile peeti kõikjal Eestis märtsiküüditamise 70. aastapäeva. Selle valguses tõusis taas päevakorda küsimus inimlikkusest, selle tumedamast poolest ja mõte, kuidas ning kas üldse me rahvas sellest traagilisest kogemusest paraneb.\nIlmselt millalgi küll, kuid aeglaselt ja vaevaliselt. Ühe rahva vastu tõstetud käsi ning veerevad rongi rattad jäävad põlvkondadeks mälusügavustesse. Kuid selleks, et traagilisi sündmusi mäletada, ei pea neid tingimata üle elama. Piisab ajaloo uurimisest, lugemisest, vaatamisest ning meenutuste kuulamisest. See kasvatab empaatiat ja inimesi, kes iial ligimese vastu kätt ei tõsta.\nKuid meie seas liigub endiselt neid, kes mäletavad, kuidas võõras koputus uksel tähendas aastateks minekut kohta, kust tagasi pääsemine tundus võimatu. Ja tihti koju tagasi ei jõutudki. Tihti jäid lähedased maha, teadmata, kuhu ema, isa või naabrimees viidi. Ning isegi kui koju tagasi jõuti, ei saadud kaua Eestis viibida, sest kodumaa muld võttis tulnu viimaks enda rüppe.\nNeid sündmusi meenutades tuleb taibata, et kõik on küll möödas, kuid kui me oma vabadust ja kodu ei hoia, võib sarnane taas korduda. Me ei tohiks unustada, et eestlus ja eestlaseks olemine tähendab rohkem kui pelgalt eesti keeles rääkimine. See tähendab oma kodu ja riigi eest seismist ning oma kultuuri kaitset. See tähendab mõttemuutust, toetamist, tunnustamist ning armastavate sõnade ütlemist. Siis ei pea kartma, et koputus uksel võib viia kannatuste teele.


5 LUKSUSLAAGRIT, ET ELADA JA TUNDA END LOODUSE PARIMAST KÜLJEST - ELUVIIS - 2022\n5 luksuslaagrit, et elada ja tunda end looduse parimast küljest\nKlaasimisega edendatud majutuskoha mõiste (ingliskeelne termin sõnade "glamuur" ja "camping" kombinatsioonile) võib tunduda tänapäevane, kuid luksusliku keskuse telkimise idee tuli tagasi 16. sajandil koos Inglise monarhiaga, mis Isegi reisil olles ei loobuks ma telkimise luksusest ja rafineerimisest.\nTäna, V sajandit hiljem, on luksuslaagrid naasnud ja köitnud paljude turistide tähelepanu. Majutusehuviliste jaoks on luksuskogemustele spetsialiseerunud agentuur Interpoint Viagens & Turismo loetlenud teile 5 parimat klaasplaati, et teil oleks mugav ja glamuurne olla.\n1. Clayoquot Wilderness Resort - Kanada\nBriti Columbias Bedwelli jõe kaldal asuv Clayoquot Wilderness Resort on inspiratsiooni ammutanud suurtest 19. sajandi laagritest ning pakub külastajatele ja klientidele unustamatuid elamusi nagu terviklikud teraapiad, karu- ja vaalavaatlus ning nn loodusliku moodsa toiduvalmistamise tunnid. . Esile tõstetakse majutusvõimalusi, mida pakub hotell, mis on majutatud eksklusiivsetes ülimugavates telkides ja varustatud king-size voodite, esmaklassiliste voodilinate, kamina ja täismööbliga.\n2. Desert Rhino Camp - Namiibia\nLaias orus asuv lopsakas Desert Rhino Camp pakub kaheksat ainulaadset lõuendist rõdu-telki, mis pakuvad suurepäraseid panoraamvaateid uimastatavale kohalikule maastikule. Telgikujuline söögituba ja peamine salong on tähelepanuväärsed, kuna nende seinad on osaliselt avatud, samal ajal kui bassein pakub värskendust päeva kuumusele.\n3. Pikkuskraad 131 ° - Austraalia\nYulara iidsete luidete vahele paigutatud Pikkuskraad 131 ° koondab kuusteist telgitavat paviljoni, mis on hoolikalt kavandatud pakkuma tõelist pühapaika luksuseks. Kohandatud sisustus ja uskumatu valdavalt punane maastik köidavad külastajaid, kes jälgivad sisekujundust maast laeni akende kaudu, lõdvestuvad välitekkidel ja magavad tähtede tekki all.\nPikkuskraad 131 °\n4. Belmond Savute Elephant Lodge - Botswana\nJõe kaldal seistes on renoveerimiseks suletud Belmond Savute Elephant Lodge tõeline metsloomade magnet. Puhkemajas on kutsuv bassein, dušid välitingimustes ja söögikohad lõunaeinetes. Ka majutused püüavad pilku. Hotellis on 12 luksuslikku ja suurt telki koos elutubade ja vannitubadega, kust avanevad imelised vaated elevandi looduslikule elupaigale. Hotell avatakse uuesti 2018. aasta juunis.\nBelmond Savute'i elevantide maja\n5. Dar Ahlami kõrbelaager - Maroko\nMarokos on Interpointi tipuks Dar Ahlami kõrbelaager, mis pakub majutust Iriki liivaluidete keskel laagritelkide kutsumisel. Pilliroo-Aafrika vaipade, polsterduste ja vanade kämpingidekooridega täidetud ruum sobib suurepäraselt taganemiseks ja pakub Maroko tähistaeva all ainulaadseid elamusi.\nDar Ahlami kõrbelaager\nWii UTeadusHaridusTervis / heaoluHalloweenNASA


Vaba Eesti Sõna - Traagilises rongiõnnetuses hukkus näitleja ja muusik Jüri Aarma\nTraagilises rongiõnnetuses hukkus näitleja ja muusik Jüri Aarma\n20. mai hommikul hukkus jalgrattal Tallinnas Veerenni raudteeülesõitu ületanud näitleja, saatejuht ja ajakirjanik, 67-aastane Jüri Aarma.\nJüri Aarma (sündinud 30. mail 1951 Kirovi oblastis - suri 21. mail 2019) oli eesti näitleja, muusik ja kultuuriajakirjanik.\nJüri Aarma sündis 30. mail 1951. aastal Venemaal Kirovi oblastis väljasaadetute peres. Tema isa oli kirjamees Gunnar Aarma. 1956. aastal saabus ta koos perega Eestisse. 1974. aastal lõpetas ta lavakunstikateedri VI lennu.\nJüri Aarma oli kuni 1995. aastani Noorsooteatri näitleja. Pärast seda töötas ta Kuku raadios toimetaja ja autorina, 1995–2002 oli Aarma ajakirja Teater. Muusika. Kino peatoimetaja, viimati töötas Maalehes kultuuritoimetajana.\nAarma tegutses ka vabakutselise näitleja, laulja ja pillimehena. ETV-s juhtis Aarma aastaid koos Gerli Padariga saadet "Lauluga maale", samuti oli ta Vikerraadio mälumängu "Mnemoturniir" praeguse võistkonna liige.\n2014. aastal pälvis Aarma presidendilt Valgetähe V klassi teenetemärgi.\nVeerenni tänava raudteeületus suleti autoliiklusele 2015. aastal ning vaatamata kohalike elanike protestidele kaotati ka signaalfoor, mis enne teavitas rongide lähenemisest.\nRaudtee teeb enne ülekäiku kaare ning nähtavus on seal vaid 100–150 meetrit. Rongid liiguvad seal kiirusega 70–90 kilomeetrit tunnis, seega on hajameelsel liiklejal rongi tulekul aega reageerida vaid mõni sekund.\nAarmaga juhtunud õnnetus on juba teine surm seal ülekäigul.\nEesti Raudtee teatel on kavas Veerenni ülesõidule aasta lõpus taas foor paigaldada.


Uus seiklus igas päevas: 2007/06\nAbiks lingipuru vabakutselisele tõlgile/keeletoimetajale:\nÕigekeelsussõnaraamat jpm sõnastikke (Keeleveeb)\n@ 03:00 0 kommentaari\nEesti Taskupiljardi Liit\n@ 17:37 0 kommentaari\nOtsustasin täna asutada Eesti Taskupiljardi Liidu. Asutajaliikmeks soovis hakata ka Oras. Järgnevatele liitujatele liitumismaks 100 krooni. Aastamaks 300 krooni, mis tuleb tasuda ette.\nDoktorikraad pole kaugel\n@ 11:21 0 kommentaari\nNagu ma alati olen öelnud -- kord minust ka kunagi doktor saab ja tõenäoliselt enne audoktor -- nii andiski Harvardi ülikool 1975. aastal välja visatud Bill Gates'ile audiplomi.


Kohandatud Metallist Jaekaubanduse Riiul Määrimine Õli,bensiinijaama Naftariiul\nmetallist ja täispuidust, on 4-kihiline riiulid eeterliku õli hoidmiseks see võib korraga kuvada 32 pudelit eeterlikku õli.\nmetallist või kohandatud\nreklaamige oma õli ladustatud kauplustes\nKuidas oma õlinäidikute riiuli kohandamiseks\njärgige allpool 6 sammu customzie teie kaubamärgi mootoriõli riiul, mis aitab teil naftatooteid atraktiivses viis.\n4. pärast proovi heakskiitmist alustame tootmist.\nSina võib vajada muud autotootedteie poe ja poe kuvad, siin on teie viide.\nHicon on kogenud kohandatud kuva tehas. Me keskenduge kohandatud autotoodete väljapanekutele aastakümneteks.\nkvaliteetne ekraanialus on hõlpsasti kasutatav ja pilkupüüdev. usaldusväärse tarnija valimine on oluline.\nseotud sildid : Oil Display Rack Gas Oil Display Rack Retail Display Rack


DIGITAALSE MEELELAHUTUSE SõLTUVUS. INTERVJUU TERAPEUT EWA GUZOWSKAGA - LAPS - 2022\nDigitaalse meelelahutuse sõltuvus. Intervjuu terapeut Ewa Guzowskaga\nUutest tehnoloogiatest sõltuvuse probleem mõjutab üha nooremaid lapsi. Paraku ei näita nende vanemad neile head eeskuju. Pisikesed näevad meid telefonide külge kleebitud, nii et pole ime, et nad hakkavad elama ka rohkem virtuaalses kui reaalses reaalsuses. Terapeut Ewa Guzowska räägib sõltuvusest digitaalsest meediast.\nVaadake filmi: "Sõltuvus sotsiaalmeediast"\nKas arvate, et võite sattuda sõltuvusse näiteks televisioonist või Internetist?\nEwa Guzowska, MA: Muidugi on. Võite sõltuda paljudest asjadest, isegi tervislikust eluviisist või jõusaalis liikumisest. Professor Woronowicz ise mainib oma õpikutes "uusi sõltuvusi" ja nende sümptomeid ning muidugi mainib siin sõltuvust massimeediast, Internetist ja mobiiltelefonidest.\nVäga huvitav. Millised on massimeedia sõltuvuse sümptomid?\nMassimeedia pole mitte ainult televisioon, vaid ka ajakirjandus, sealhulgas kõnnitee üks. Mis puutub telerisõltuvusse, siis üks sümptomitest on teleri ees magama jäämine ja see, et televiisor asub meie korteri keskel. Häirib ka see, et seade on kogu aeg sisse lülitatud, hoolimata sellest, et me midagi ei vaata, ja meie tehtavad tegevused, nt söömise söömine, tehakse ka sisselülitatud teleriga. Paraku on kõik sõltuvused, olgu see siis narkootikumid, alkohol või sotsiaalmeedia, seotud meie emotsionaalse sfääriga. Sagedaste mobiilimängude või tabloidide lugemisega reguleerime oma tundesfääri, tunneme end paremini ja eraldame end reaalsusest.\nJa kuidas sellega toime tulla? Kas on mingeid viise?\nMinu arvates on oluline, kuidas me oma vaba aega veedame. Kas olete pere? Või eraldi? Kui meie lapsed näevad, et me nädalavahetusel kogu aeg telekat vaatame või otsime uusi sõnumeid mobiiltelefonist või tahvelarvutist, siis ärge süüdistage neid selles, et nad teevad samamoodi nagu meie. Me ei peaks neid selle eest karistama, näitagem neile sellise käitumise alternatiive.\nMillised alternatiivid? Kas saaksite oma vanematele ideid anda?\nMa arvan, et tänapäeval on palju võimalusi oma vaba aega konstruktiivselt veeta.Mulle on siiski jäänud mulje, et meil jääb järjest vähemaks aega sellisteks ühisteks perekondlikeks väljasõitudeks. Hea vastus igavusele on sport, olgu see siis rattasõit, ujumine või jooksmine. Samuti on lõbus, kui perele meeldib jalutada, seda saab kombineerida retkedega metsa, jõele või järvele, samal ajal kui lapsed tutvuvad maailmaga ja õpivad. Teine alternatiiv on muuseumid, teatrid ja muud kohad. Pead olema huvitatud vaid sellest, mis meie linnas toimub.\nKuidas suhtute mobiilisõltuvusse?\nKui te küsite minult, kas see on olemas, on minu vastus jah, kuigi paljude arvates pole mobiilisõltuvust olemas. Sümptom, mis ütleb meile, et võime olla sõltuvuses, on ärevus ja närvilisus ning isegi ärevus, kui unustame telefoni kaasa võtta. Väga häiriv fakt on see, et saadame sõidu ajal sõnumeid. Inimesed, kes seda teevad, ei saa aru, et nad on oht nii enda kui ka teiste elule. Kahjuks pole mobiiltelefonid mitte ainult sõltuvust tekitavad, vaid muudavad ka meie suhted teise inimese või pereliikmega madalaks ja pealiskaudseks. Lihtsam on helistada meie sõbrale kogu linnast kui temaga kohtuda. Sotsiaalsed suhted kaovad ja me lõpetame tähelepanu mitteverbaalsetele sõnumitele, mis on suhetes teise inimesega väga olulised.\nNii et olete mobiiltelefonide vastu? Eks?\nEi, ma ei öelnud seda. Ma arvan, et ilma mobiiltelefonideta oleks tänapäeval meil raske midagi teha, ma pooldan nende mõistlikku kasutamist ja kahjuks on see väga keeruline, sest me teame nutitelefonide sõltuvusest vähe ja teraapia on üsna keeruline.\nMillest veel sõltuvusse sattuda? Pean silmas peamiselt digitaalset ja meediasfääri? Mida otsida?\nSotsiaalsetest võrgustikest nagu Facebook, Instagram, Twitter, aga ka sellistest kulleritest nagu Messenger, Viber ja Skype. Samuti võime sattuda sõltuvusse uutest rakendustest, mis on meie telefoni jaoks vajalikud, nagu operaator meile teatab - loomulikult ei pea see nende installimiseni olema midagi, ilma milleta me ei saa hakkama. Hakkame endalt küsima, kas meil on selle toimimiseks nii palju vaja või suudame ilma selleta ellu jääda.\nMis on teie jaoks kõige olulisem õpetaja, terapeudi ja emana?\nKõige tähtsam on veeta võimalikult palju aega füüsiliselt ja vaimselt, mitte Facebookis. Samuti on oluline, et koolid hõlmaksid tunde uute sõltuvuste ennetamisel ning stressi ja raskete emotsioonidega toimetulemisel. Kui me ei õpeta oma last reaalses maailmas elamise raskustega toime tulema, siis iga kord, kui mõni probleem tekib, põgeneb meie laps virtuaalsesse maailma ja sealt on lihtne viis teiste sõltuvuste juurde.\nSel aastal on Mam Czase kampaania korraldaja Poradnia Pegaz ja lastevanemate klubi. Mida arvate sellistest toimingutest?\nMa arvan, et see on suurepärane idee ja me peaksime kõik sellistes tegevustes osalema. Mul on selle idee üle hea meel, sest tegelikult veedame liiga palju aega teleri ees ja mitte üksteisega, mille all kannatavad meie peresuhted.\nMa arvan, et mida rohkem me sellest räägime ja profülaktikale rõhku paneme, seda kiiremini saavutame positiivse efekti. Kampaania Mam Czas on suurepärane vastus tänapäeva sotsiaalsetele ja pereprobleemidele. Kutsun teid korraldajate nimel. Liituge meiega 1.-7. Mail 2017.\nSilte: Rasedus Sünnitus Laps\nNoorpaari dilemmad. Kas kutsuda lapsi pulma või mitte?\nHorvaatia - mida tasub vaadata? [VIDEO]\nKorrastame korteri feng shui põhimõtete kohaselt\nTüsistused pärast vaktsiini\nParimad kutsika mänguasjad (VIDEO)\nEudoksia - nimi. Päritolu, tähendus, nimepäevad, tuntud inimesed\nViljatud ja viljakad päevad - tsükkel, tabel, vaatlus\nElupoolsete kogukondade meeleavaldused Varssavi haiglate ees (WIDEO)\nCopyright 2022 https://cbmhealthcare.org Digitaalse meelelahutuse sõltuvus. Intervjuu terapeut Ewa Guzowskaga


meeldib.postimees.ee » Pildid, videod, anekdoodid ja huvitavad artiklid – meelelahutust igale maitsele! » farm\n2 Sääse Farm OÜ\n5 Rohelise taraga piiratud põllule ärge minge...\nPolitsei sai vihje, et ühes farmis kasvatatakse põllul narkootilisi taimi.\nBrigaad lendas kohale.\n“Nii-nii, peame teie põllud üle kontrollima!”\n“Aga palun, ainult selle rohelise taraga piiratud põllule ärge minge…”\nPolitseinik rebib vihase näoga taskust töötõendi ja käratab:\n“Mida??? Ma olen politseinik, ametivõimu esindaja, teen, mida tahan, ja lähen, kuhu tahan! Saite aru?!?! Just sinna ma lähengi!!!”\nPolla ronib üle tara, nuusutab taimi, mõnda ka maitseb.\nÄkki tormab künka tagant tige pull politseiniku poole ja tahab teda sarve otsa ajada.\nPolla tormab kabuhirmus mööda põldu ja karjub:\n“Appi, aidake, apppiiii!!!”\n“Aga näidake talle töötõendit!” irvitab talunik.\n17 Vene rahvusest fotograaf jätkab suurepärase fotoseeriaga oma kahest pojast ja nende farmis elavatest loomadest!\nElena Shumilova, tõeliselt andekas vene fotograaf, jätkab oma vahvat traditsiooni, jäädvustades võluvalt kaunist sõprussidet oma poegade ja farmis elavate loomade vahel. Elena fotod peegeldavad maal elamise idüllilist olemust ning laste ning loomade vahelist südamlikku ja siirast suhet. “Lapsed ja loomad – see on kogu mu elu! Ma olen kahe poja ema ja me veedame enamuse oma ajast farmis,” räägib naine.\nErinevad maastikud, loodusnähtused ja vahelduvad aastaajad on tema loomingu põhistiimuliteks. “Ma eelistan kasutada alati loomulikku valgust – nii sise- kui välistingimustes. Ma armastan ka erinevaid valgustingimusi – tänavavalgustust, küünlavalgust, udu, suitsu, vihma ja lund – kõike, mis annab pildile visuaalse ja emotsionaalse sügavuse,” selgitab fotograaf.\nMeeldivat nautimist! (loe edasi…)\n5 Ühest Lääne-Prantsusmaa farmist leiti 60 vintage-autot, mis on väärt vähemalt 12 miljonit dollarit!\nTäiesti uskumatu, et isegi tänapäeval, kus kogu maailm on GPS-i abil kaardistatud, leidub veel hästi peidetuid aardeid! Üheks selliseks väärtuslikuks leiuks on 60-st vintage-autost koosnev kollektsioon, mille avastas prantsuse ettevõtja Roger Bailloni lapselaps nende perekonnale kuuluva farmi angaaridest. Need vinged uunikum-autod pärinevad 1930.-1950.aastatest ning on kokku väärt vähemalt 12 miljonit dollarit! Kusjuures need autod pole mingid tavalised uunikumid (kui sellist asja üldse eksisteerib), vaid päris kuulsad eksemplarid. Näiteks kuulus üks Talbot-Lago varasemalt Egiptuse kuningale Faroukile ja Ferrarit kasutati filmivõtetel, kus peaosa mängis Jane Fonda.\nSee võimas kollektsioon läheb Pariisi oksjonile 6.veebruaril 2015.aastal, nii et Sul on veel võimalus! ;) (loe edasi…)\n7 Kas saad mulle midagi süüa teha?\nJuku helistab vanaemale:\n“Kuule, kas sa saad mulle lõunaks midagi süüa teha?”\n“Aga kus ema on?”\n“Lobiseb sõbrannadega Skype’is.”\n“Mängib arvutis sõjamängu.”\n“No on ikka arvutihullud! Hea küll, pojake, panen oma Facebooki farmis tomatid maha ja siis hakkan kohe lõunat tegema!”\n0 Old McDonald had a farm...\n3 5-kilone muna\nÜhes suures farmis muneb kana 5-kilose muna.\nAjakirjanik tuleb teda intervjueerima:\n“Kuidas teil küll õnnestus nii suur muna muneda???”\n“Saladus!” vastab kana kelmikalt.\n“Aga mis on Teie edasised plaanid?”\n“Munen 7-kilose muna!”\n“Kuidas teie abikaasa küll nii suure muna munes???”\n“Saladus!” turtsub kukk vastuseks.\n“Annan jaanalinnule vastu lõugu!”\n3 Ööklubid on nagu farmid\n11 Tahan jätta sulle oma farmi\nSurev vanaema ütleb oma lapselapsele: “Tahan jätta sulle oma farmi. Selles on villa, traktor ja veel muud tehnikat, farmi hooned loomadega ja 22 389 000 dollarit.”\nÄsja rikastunud tütretütar ütleb: “Oo, vanaema, sa oled nii helde! Ma ei teadnudki, et sul farm on! Kus see asub?”\nOma viimase hingetõmbega sosistab vanaema: “Facebookis…”\nÄra närveeri! Närvirakud ei taastu!\nKüünlaleek lõhnab kõrbenud ninakarvade järgi


MILLIST TAHVELARVUTIT VALIDA? - Estonian article directory\nMILLIST TAHVELARVUTIT VALIDA?\nPosted on May 17, 2014 in Uncategorized Lauaarvutile ja sülearvutile lisaks on tänapäeval üheks levinud valikuvariandiks veel ka tahvelarvuti. Erinevate loovülesannete täitmiseks tahvelarvuti personaalarvutitele märkimisväärset konkurentsi ei paku, kuid muude kui tööülesannete täitmiseks sobib tahvelarvuti oma parameetrite poolest ideaalselt.\nKõige tähtsamateks tahvelarvutit iseloomustavateks parameetriteks on tahvelarvuti operatsioonisüsteem, riistvara, ekraani suurus ja ühendused.\nTahvelarvutid võib jagada operatsioonisüsteemi alusel järgmiselt: Apple’i iOS, Google’i Android ja Microsofti Windows operatsioonisüsteemi kasutavad seadmed. iOS operatsioonisüsteemi kasutatakse ainult iPadides seadmetes. Google’i operatsioonisüsteem põhineb avatud platvormil ja sellest tulenevalt on selle kasutus rohkem levinud (mh Samsung, HP, Asus, Acer jt). Windowsi OS on suhteliselt uus ning selle kasutus ei ole veel laialt levinud (mh Microsoft, kuid ka Dell, Asus, Samsung jt). Kes soovib leida tahvelarvutit, millega saab ka töötada, siis tasub meeles pidada, et operatsioonisüsteemiga Windows 8 varustatud tahvelarvutid on sama võimekad kui personaalarvutid. Windows 8-ga töötavad tahvelarvutid on suuremad ja nendega kaasneb rohkem müra; töötamise jaoks on soovitatav kasutada lisaks ka hiirt ja klaviatuuri.\nSee milliseid rakendusi saab seadmesse laadida, oleneb operatsioonisüsteemist. Apple’i iPadi jaoks pakutakse suures valikus mitmesuguseid rakendusi, kuid reeglina tuleb nende eest eraldi maksta. Androidi operatsioonisüsteemiga seadmete jaoks on olemas märkimisväärne Androidi rakenduste turg. Valik ei pruugi olla samaväärne Apple’i tahvelarvuti jaoks mõeldud rakenduste valikuga, kuid see-eest on tasuta rakenduste valik väga suur. Kuna Microsofti OS on suhteliselt uus, siis ei ole selle rakenduste turg ja kasutajaskond veel piisavalt välja arenenud.\n1a.ee tahvelarvutite riistvara puhul tuleb tähelepanu pöörata protsessorile, mälule ja kaamerale. Tahvelarvuti protsessori jõudlusest sõltub see, kui sujuvalt suudab seade meediafaile mängitada ning mitmesuguseid programme samal ajal käitada. Suure jõudlusega tahvelarvutiga paratamatult kaasnevad suurem energiakulu ning kõrgem hind. Turul on ajapikku ülekaalu saamas tahvelarvutid, mille protsessoril on rohkem kui üks tuum ning mille jõudlus on üle 1 GB. Tahvelarvuti operatiivmälumaht võib olla vahemikus 512 MBst kuni 2 GBni, kusjuures 1 GB võib lugeda optimaalseks nõudlikemate kasutajate jaoks. Tahvelarvutite puhul on levinud kahe kaamera kasutamine – üks seadme tagaküljel ja võimsam (2–8 megapikslit) pildistamiseks ja filmimiseks ning teine seadme ees ja nõrgem (0,3–2,2 megapikslit) videokõnede jaoks. Turult võib leida ka ainult tagumise kaameraga või kaamerateta seadmeid.\nTahvelarvuti ekraani suurused vahelduvad 7 tollist kuni 10,1 tollini. Suurema ekraaniga seadmest on loomulikult parem sisu tarbida. Siinkohal tuleb aga arvesse võtta kaasaskantavuse mugavust ning ka energiakulu, kuna suurem tahvelarvuti võtab rohkem ruumi ning selle toitevajadus on suurem.\nTahvelarvutite püsimälumaht on 4–64 GB, kuid üldjuhul on seda võimalik suurendada Micro-SD-kaardi abil.\nTahvelarvuti puhul oleks ka hea, et saaks luua juhtmevabasid ühendusi (3G, WiFi, NFC, Bluetooth) ning oleks olemas vajalikud USB- ja HDMI-pesad.\nVeebipoe 1a.ee tootevalikus on mitmeid erinevaid tahvelarvuteid ja nende tarvikuid.\nVeebipoest 1a.ee saab tahvelarvuteid valida nende ekraani suuruse ja resolutsiooni, protsessori ja selle tuumade arvu, operatsioonisüsteemi, mälumahtude, juhtmevabade ühendusvõimaluste, kaamerate ning hinna jm alusel.\nVeebipood 1a.ee pakub ka liisinguvõimalust ning võimalust esitada küsimusi toodete kohta.


Ajalugu - Sotsiaaldemokraadid\nAvalehele Erakond Ajalugu\n1995.aasta parlamendivalimistel tabas Mõõdukaid tagasilöök. Esindatus Riigikogus kahanes lausa kaks korda − kuue kohani. Opositsioonierakonnana asuti tegelema erakonna ülesehitamisega, mis osaliselt väljendus ESDP ja Eesti Maa-Keskerakonna liitumises 1996. aasta sügisel. Erakonna nimeks sai valimistelt rahvale tuttavaks saanud Mõõdukad.\nValitsusliit lagunes 2009. aasta mais pärast ägedat tüli uue töölepinguseaduse eelnõu ümber. Sotsiaaldemokraadid jäid Riigikogus opositsiooni. Sama aasta juunis toimunud Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond ühe mandaadi. Eesti sotsiaaldemokraate esindas Brüsselis Ivari Padar.\n2009.aasta sügisel laiendas Sotsiaaldemokraatlik Erakond oluliselt oma kandepinda kohalikes omavalitustes. Tallinnas mindi enam kui kaheksa aasta järel taas linna juhtima. Tallinna abilinnapeaks sai erakonna esimees Jüri Pihl.\n2011. aasta Riigikogu valimistel tegi erakond läbi aegade parima tulemuse ja Riigikogu XII koosseisu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Fraktsiooni kuulus 19 liiget.\n2015. aasta 30. mail toimunud erakonna üldkogul valiti erakonna esimeheks Jevgeni Ossinovski. Sama aasta septembris muutusid Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindajad Vabariigi Valitsuses. 14. septembril kinnitati tervise- ja tööministriks Jevgeni Ossinovski, ettevõtlusministriks Liisa Oviir ning kaitseministriks Hannes Hanso. Kultuuriministrina jätkas Indrek Saar. 15. septembril valiti Sven Mikser Riigikogu väliskomisjoni esimeheks.\n2016. aasta 9. novembril avaldas Riigikogu Taavi Rõivase juhitud valitsusele umbusaldust. 2016. aasta 23. novembril astus ametisse Jüri Ratase esimene valitsus, mille moodustasid Sotsiaaldemokraatlik Erakond koos Isamaa ja Res Publica Liidu ja Keskerakonnaga. Eelmisest valitsusest jätkasid oma tööd Jevgeni Ossinovski tervise- ja tööministrina ja Indrek Saar kultuuriministrina, tööd alustasid Sven Mikser välisministrina, Urve Palo ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministrina ja Andres Anvelt siseministrina.\n2018. aastal loobusid oma ametikohast kolm ministrit: 2. mail asus tervise- ja tööministri ametikohta täitma Riina Sikkut, 22. augustil ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri ametikohale Rene Tammist ning 26. novembril siseministri ametikohale Katri Raik.\n2019 aasta 3. märtsil toimusid Riigikogu valimised, kus sotsiaaldemokraadid said 10 kohta. Nõrgale valimistulemusele aitas kaasa huvigruppide ja konkurentide õnnestunud kampaania, milles süüdistati alkoholiaktsiisi laekumiste prognoosimisel tehtud vigades sotsiaaldemokraate, samuti allajäämine ÜRO ränderaamistiku teemal korraldatud massiivsele desinformatsioonikampaaniale.\n2019. aasta 26. mail toimunud Euroopa Parlamendi valimised kulgesid sotsiaaldemokraatidele seevastu edukalt: erakond kogus 23,3% valijate häältest ning sai 2 mandaati. Meie esinumber Marina Kaljurand kogus valimistel enim hääli edestades isikliku tulemusega kolme parlamendierakonda. Tema kõrval sai teise Europarlamendi saadiku mandaadi Sven Mikser.\n2019. aasta 9. juuni üldkogul valiti erakonna esimeheks Indrek Saar.\n2021. aasta oktoobris toimunud kohalike valimiste järgselt moodustus üle pika aja Tallinnas koalitsioonivalitsus ning sotsiaaldemokraadid asusid koos Keskeerakonnaga Tallinna linna juhtima. Jevgeni Ossinovskist sai Tallinna Linnavolikogu esimees.\n2022. aasta 5. veebruaril valiti erakonna esimeheks Lauri Läänemets.


Pindala: u 2 925 200 ruutkilomeetrit\nRahvaarv: 21 566 000 miljonit\nRhaentiumi rahvaarv: 1 092 000 miljonit\nLeonte Impeeriumi ajaloo alguseks peetakse Alentumi mandril olnud ajaloolist Alentumi Impeeriumit. Kuigi enamus teavet ja ülestähendusi sellest perioodist on hävinenud, teatakse tänu mõnele olemasolevale allikale, et Alentumilt lahkuti halvenevate loodusolude tõttu.\nTheumal alentide ja theumiitide vahel peetud sõja kohta on rohkem ülestähendusi. Impeerium on seisukohal, et sõda oli õigustatud, kuna theumiidid polnud nõus Alentumi põgenikke vastu võtma. Theumiitide ajalookäsitlus sõjast ja selle põhjustest erineb Impeeriumi omast.\n1 - Rhaentiumis kroonitakse Leonte esimene keiser Andrelos I.\n27 - Keisri juurde saabuvad esimesed theumiitidest nõuandjad.\n192 - Asutatakse Rhaentiumi Ülikool.\n376 - Impeeriumi ja Vabade Maade läbirääkimised piiride teemal nurjuvad, algab sõda.\n434 - Paljastakse vandenõu keisri vastu, hukatakse kaksteist senati liiget ja kaks ülemkohtunikku.\n512 - Asutatakse Rhaentiumi Maagide Akadeemia.\n709 - Luuakse esimene serviil.\n1011 - Tekivad kuuldused loomadeks muutuvatest alentidest. Uurimisel selgub, et Vabade Maade jumal Nal-Mat on valla päästnud needuse. Algab jaht nende olendite väljajuurimiseks.\n1056 - Keiser Lahin III ediktiga lõpetatakse jaht vulveritele. Senat töötab välja vulverite õigusi ja kohustusi hõlmavad seadused.\n1116 - Trükipresse hakatakse massiliselt tootma, kiirelt kasvab trükitavate raamatute arv, algab kirjastusrevolutsioon, asutatakse esimene ajaleht.\n1298 - Impeeriumi väed vallutavad Kangemaa.\n1315 - Vabade Maade väed vallutavad Kangemaa tagasi ja hukkavad kuninga käsul kõik vangi langenud vastased.\n1392 - Levivad kuuldused esimetest surnuna kõndivatest alentidest.\n1397 - Surnuna kõndivad nimetatakse moroiadeks, neile laiendatakse vulvereid käsitlevad seadused.\n1401 - Luuakse Darithi Leegion.\n1433 - Katamis puhkeb katk, enamik elanikkonnast hukkub. Maakond suletakse katku leviku peatumiseni.\n1598 - Vabamaalased seilavad ühendatud laevastikuga Rhaentiumi alla, end suur torm sunnib selle taganema.\n1617 - Vabamaalased ründavad Udukuru kindlust, seal asuv Adura Leegion peab vastu kolm kuud kindlust käest laskmata.\n1629 - Nähakse esimesi verd imevaid olendeid. Nad nimetatakse lagaarideks, nende loomine keelustatakase ning nad kohustatakse ennast riiklikult registreerima.\n1790 - Moroiaks muutunud maag Lechia Miseret kogub endale sõduritest järgijad ja alustab sõjakäiku Kaljumaa pealinna vastu. Impeeriumi väed peatavad ta enne kohale jõudmist. Erandlikult hukatakse kõik mässus osalenud sõdurid.\n1931 - Durrase lõunaosas plahvatab tõenäoliselt apeironi rafineerimistehas. Kahtlustatakse Vabade Maade poolset sabotaaži. Hukkunute arv on teadmata. Ala on siiamaani suletud.\n2076 - Pärast mitmeid võite Vabade Maade vastu Kaljumaa põhjaosas kaob terve Fareisi Leegion jäljetult. Leegioni pole siiamaani leitud.\n2143 - Äärmiselt viljakas aasta, saaki on nii palju, et osa sellest läheb raisku.\n2595 - Talmekari apeironikaevandused on peaaegu tühjad, kehtestatakse tariifid ja piirangud apeironi kasutamisele.\n2599 - Keiser Andrelos IX nurjab tema vastu kavandatud atentaadi ja laseb asjaosalised hukata.\n2614 - Üle kogu Impeeriumi mässavad kuudepikkused seletamatud tormid. Tuhanded kodanikud jäävad koduta, sajad hukkuvad.\n2785 - Paljastatakse theumiitide vandenõu keisri vastu. Väljaspool allikaid elavad theumiidid kogevad ebameeldivat tähelepanu, kuni selgub, et ründaja tegutses üksi.\n2839 - Pärast paariaastast vaikust ägenevad vabamaalaste rünnakud, neil õnnestub vallutada peaaegu pool Renekist.\n2841 - Impeeriumi väed vabastavad Reneki okupeeritud osa, operatsiooni juhtinud Valara Leegioni komandör Peleias Lardon edutatakse strategoseks.\n2845 - Sõlmitakse rahuleping, Impeeriumi ja Vabade Maade sõja ametlik lõpp. Läbirääkimiste alusel luuakse piiritsoon ja sellele kehtivad seaduslikud erandid, muuhulgas ka maksusoodustused.\n2846 - Piiritsooni hakkavad asustama mõlema poole elanikud, tekib mitmeid uusi asulaid. Hakkavad liikuma esimesed karavanid.\n2847 - Sinodi ja Vabade Maade preestrite läbirääkimised usulistes küsimustes jõuavad ediktini, mille alusel on lubatud mõlemas riigis kõikide jumalate teenimine.\n2848 - Teliti linnas toimub suurem kokkupõrge leontiidide ja vabamaalaste vahel. Olukorra rahustamiseks sisenevad linna piirivalvurid. Järgneb paar kuud pingeid, kokkupõrkes osalenuid trahvitakse.\n2849 - Keiser loob paleevalvurite sekka uue, ainult vabamaalastest koosneva üksuse.\n2850 - Rhaentiumi ülikooli arheoloogid leiavad piiritsoonis kaeveid tehes erinevaid theumiitide artefakte. Toimuvad diplomaatilised vaidlused nende kuuluvuse üle.\n2851 - Praegune aasta.\n2549 - 2585: Zalagos VII, suur reformaator, muuhulgas ühtlustas mõõdu-ja kaalustandardeid kaubavahetuste lihtsustamiseks Impeeriumi maakondade vahel.\n2585 - 2614: Andrelos IX, piiras oluliselt apeironi kasutamist.\n2614 - 2647: Matrin III, püüdis tulutult Vabade Maadega rahu sõlmida.\n2647 - 2691: Jarail I, märgiliselt ei sündinud Valituna, aga läbis siiski katsed mõned aastad pärast Valituks saamist.\n2691 - 2723: Lahin V, suri kahtlastel asjaoludel.\n2723 - 2761: Katrel II, suur kunstide patroon.\n2761 - 2794: Xerean IV, sügavalt usklik. Kirjutas luuletusi.\n2794 - 2822: Zalagos VIII, väga aldis sõda pidama.\n2822 - 2839: Iraam I, oli oma valitsusajal pidevas konfliktis senatiga. Suri kahtlastel asjaoludel.\n2839 - praeguseni: Relagin II, suurimaks saavutuseks peetakse vaherahu sõlmimist.\nImpeerium on jaotatud kümneks piirkondliku pealinnaga maakonnaks. Impeeriumi pealinn Rhaentium ja jõe osa, millel see asub, on üheteistkümnes territoorium. Erinevalt teistest linnadest ehitati Rhaentium endise theumiidi linna kohale. Pärast sõja lõppu kohaldati maakondade piire, et võimaldada 10-25 kilomeetri laiuse piiritsooni loomist.\nRhaente (pealinn Rhaentium) - Väike maakondadest eraldi seisev eriõigustega territoorium, mis hõlmab endas Algeri jõe suuet ja Rhaentiumi ennast. Rhaentium on tuntud kui kõige ilusam linn terves ilmas. Seal on esindatud impeeriumi mitmekesisus, seal asuvad gildide peakorterid ja riiklike asutuste kõrgeimad organid. Seal elavad ka alaliselt keiser ja tema kaaskond.\nKatam (pealinn Ironet) - Üks piirimaakondadest. Elas aastaid tagasi üle katku, mis hävitas rohkem kui poole elanikkonnast, aga on nüüdseks sellest taastunud. Siiski on maakonnas veel alasid, kuhu edikti järgi on keelatud siseneda.\nRenek (pealinn Theoleia) - Üks piirimaakondadest. Oli hiljuti mõnda aega vabamaalaste poolt okupeeritud, aga on nüüdseks vabastatud. Tuntud oma käsitöö poolest.\nDurras (pealinn Marene) - Üks piirimaakondadest. Seal asub õhutheumiitide allikas Dethan.\nQhorelth (pealinn Numaia) - Suure maastikuvariatsiooniga maakond, seal kasvatatakse ohtralt tubakat.\nTalmekar (pealinn Raskami) - Ajalooliselt kõige apeironimaadlaterikkam maakond. Ent viimaste sajandite jooksul on Talmekari kaevanduste saak kokku kuivanud ja maakond on pidanud keskenduma muudele tuluallikatele.\nEstendar (pealinn Urut) - Estendaris asub Athise metsandik, kust pärineb Impeeriumi kõige vastupidavam ja hinnalisem puit.\nVaserra (pealinn Shoran) - Maakond, kus kasvatakse enamik Impeeriumi värvililledest.\nPerein (pealinn Azat) - Toodab pea kolmandiku kogu Impeeriumi viljast.\nKalath (pealinn Lomor) - Kalathi marmor on tuntud kui kõige eksklusiivsem ja kallim ehitusmaterjal. Sellest on ehitatud keisripalee ja enamus suurtemplitest.\nMelmir (pealinn Aethil) - Tuntud kaunite loodusvaadete poolest; kõige külastatum maakond ja selle tõttu üsnagi rikas. Matk mööda Isera jõge on kuulduste järgi üks kaunimaid kogemusi terves Impeeriumis.\nAlger - Impeeriumi pikim jõgi, selle sisemere poolses otsas asub Rhaentium.\nAllikad - Asuvad üle kogu Impeeriumi. Tuli - Razen, Vesi - Warul, Õhk - Dethan, Maa - Karis, Valgus - Saqad, Vari - Amite\nAora - Elishi jõe lisajõgi.\nAren - Maapiiri lõunapunkti tekkinud linn, kus toimub elav kaubavahetus. Sealt lahkuvad ja saabuvad nii karavanid kui ka laevad.\nAthise metsandik - Estendaris asuv üks Impeeriumi suurimaid metsandikke.\nBerazi kuru - Kethari mäestiku keskel asuv kuru, mis on ainuke läbipääsukoht Talmekari poolsaarele.\nElish - Impeeriumi veerikkaim jõgi.\nIante saar - Mägine saar Talmekari poolsaare lähedal. Seal asub nimetu kindlus, mis on aegade jooksul mitmete kuulujuttude ja legendide inspiratsiooniks olnud.\nIsera - Enamvähem mööda Melmiri ja Pereini piiri jooksev jõgi.\nJuezi metsandik - Üle terve Durrase laiuv metsandik.\nJumalamägi - Mandri kõige kõrgem mägi, mille tipus elavad Impeeriumi jumalad. Ükski selle tippu jõuda proovinud alentides pole naasenud. Mõõtmiste järgi on mägi vähemalt 6000 meetri kõrgune, kuid tõenäoliselt on see veel kõrgemgi.\nKauza saarestik - Estendarist läänes asuv saarestik, kus on kõige sagedamini näha meremadusid. Kohalikud tegelevadki peamiselt nende ja muude mereolendite püüdmisega. Meremadude liha on mandrirahva jaoks eksootiline toit, lisaks on meremadude luudest ning nahast valmistatud käsitööesemed kõrgelt hinnas.\nKethari mäestik - Talmekari kaheks jaotav kõrge mäestik. Mäestikku lõhestab läbikäidav Berasi kuru.\nLotuni mäestik - Katami rannikul asuv mäestik. Kuskil selle keskel asub maatheumiitide allikas Karis.\nNemeeria - Impeeriumi ametlik termin Vabade Maade kohta. Vabade Maade rahvaid nimetatakse nemeerideks. Tähendab “mässulised”. Viimasel ajal püütakse seda terminit vältida, sest see pole enam poliitiliselt korrektne.\nNohan - Talmekari pealinna Raskamit läbiv lai jõgi.\nOrili metsandik - Kunagi kaunis ja igihaljas, kuid pärast Katamit tabanud katku pole metsandik enam see, mis enne.\nPiir - Tsoon, mis ulatub mõnedkümned kilomeetrid ametlikest piirimärkidest impeeriumi sisemaa poole. Sarnaselt Rhaentele mõningate seadusandluslike eranditega piirkond.\nSelagi meri - Theuma keskel asuv sisemeri.\nTelit - Maapiiri põhjapunkti tekkinud linn, kus sarnaselt Arenile toimub kaubavahetus.\nTroisini vulkaan - Talmekaris asuv vulkaan, mille sügavikus asub tuletheumiitide allikas Ureth. Tuntud ka kui vaatamisväärsus hulljulgetele, sest vulkaan ei ole täielikult uinunud.\nWaruli järv - Leonte suurim järv, mille põhjas asub veetheumiitide allikas Warul.\nZeane - Elishi jõe lisajõgi.\nImpeeriumis räägitakse mitmeid erinevaid alenti keele dialekte. (Eesti ja inglise keel tähistavad mängus neist kahte). Valitud, ametnikud ja preestrid kasutavad kõrg-leonte keelt; selles viiakse läbi ka tseremooniad ja muud tähtsad sündmused ning kasutatakse oluliste kohtade ja grupeeringute nimede andmisel. Maagid kasutavad oma toimingutes valemikeelt.\nImpeeriumis on isikul üldiselt ees- ja perenimi. Impeeriumile osutatud teenete eest võidakse saada endale aunimi, mis asub ees- ja perenime keskel. Abiellunud isik esitab ka oma abikaasa perenime, kasutades eesliidet “ar”. Täiskasvanuks saamisel valib laps kumma vanema nime ta kasutada soovib, kuid enamasti on tavaks valida last kandnud vanema nimi.\nKeiser valib endale nime saja püha nime seast, millega kedagi teist nimetada ei tohi.\nAlithi vanemad on Erais Vothoma ar’Kantha ja Tavial Kantha ar’Vothoma. Suureks saades võib ta endale võtta perenimeks kas Vothoma või Kantha.\n(OG: inspiratsiooni võib võtta kreeka, rooma, slaavi nimedest aga neid tasub siis natuke mudida.)\nLapsekandmine ja sünd\nKuna alentid on vastupidavad, jätkab enamus last kandvatest alentidest töötamist kuni raseduse viimase paari nädalani. Üldiselt sünnitatakse kodus pere ringis ja lapseabilise valve all. Kui vanema tervis on olnud nõrk, on tavaks veeta viimased nädalad enne sünnitust haiglas. Lapsele pannakse nimi ühiselt, kuigi on kobeks eelistada last kandnud vanema arvamust. Nimi kinnitatakse perekonnaseisuametis, kuigi ametniku võib soovi korral ka koju kutsuda.\nEnamasti on mõlemad vanemad vähemalt nädala lapsega kodus; selle perioodi vältel makstakse neile lapsehüvitist. Nädala möödudes võib teine vanem tööle naasta ning suurem osa vanematest jätkab tööd lühendatud tööpäevadega. Olenevalt sünnitanud vanema tervisest, on paari kuu möödudes tavapärane, et ka tema naaseb tööle ning edaspidi töötavad mõlemad vanemad lühidalt ja hoiavad last vahetustega.\nVäikeste alentide lapsepõlv möödub üldiselt erinevates asutustes, kus nende eest hoolitsetakse ja neid õpetatakse. Impeeriumil on arenenud lastehooldus- ja koolitusüsteem, kust alentid väljuvad üldiselt 16-aastastena. Igale alentile õpetatakse lugemist, kirjutamist, matemaatikat, ajalugu, seadusi, maateadust ja mitmeid muid asju.\nTäiskasvanuks saavad alentid 16-aastaselt. Selleks ajaks on nad lõpetanud kooli ja eeldatakse, et nad on valinud omale ameti. Seda päeva pühitsetakse pere ja sugulaste keskis ning noorele täiskasvanule tuuakse praktilisi kinkisid.\nSõprus ja romantiline armastus\nAlentide jaoks pole romantiline armastus üldiselt sõprusest olulisem. Neid eristab see, et enamasti soovitakse armastatuga abielluda ja lapsi saada, aga sõbraga mitte. Esineb aga ka omajagu neid, kes kunagi paarilist ei otsi ega abiellu. See on ühiskondlikult aktsepteeritav.\nAbielluda võivad kõik täiskasvanud alentid, soost olenemata. Üldiselt leitakse tulevane paariline ise, aga on ka juhuseid, kus pere leiab sobiva isiku. Armastus pole alati abiellumise eelduseks, esineb omajagu ka suhteid, kus kaks isikut soovivad luua kodu ja pere teistsugustel põhjustel.\nEttepaneku võib teha ükskõik milline osapooltest. Kihlust märgistab ehete paar, mida mõlemad osapooled kannavad. Tavaliselt on valitud eheteks käevõrud, esineb ka sõrmuseid ja kaelaehteid. Abielu registreeritakse perekonnaseisuametis ja tavaliselt korraldatakse ka pidu pereringis. Vastselt abiellunud käivad tava kohaselt Baruna templis õnnistuse saamiseks jumala poole palvetamas.\nVanadus, surm ja matused\nPensionile jäämist väga ei tunta, pigem töötavad ka väga vanad niikaua kuna jaksavad, kas või osalise ajaga. Paljud vanemad alentid saavad õpetajateks ja jagavad oma elukogemust teistega. Surma peetakse loomulikuks, samas esineb mõnevõrra ka omal valikul elust lahkumist. Kui vana alenti ei jaksa enam elada, tema tervis on liiga halb või ta tunneb, et tema aeg on kätte jõudnud, on tal võimalus minna Keteose templisse ja preestrite abiga surra.\nSurnukeha koheldakse austavalt ja ettevaatlikult. Kutsutakse matusetalitajad, kes surnu ära viivad ja matuseks ette valmistavad. Nemad viivad läbi ka surnuvalve, et kindlaks teha, et surnu hing on lahkunud jumalate juurde.\nMatused viib läbi Keteose preester, surnu maetakse surnuaiale. Surnuaiad asuvad üldiselt linnast eemal. Pärast teenistust ja muldasängitamist toimuvad perekeskis peied, kus süüakse ja mäletatakse surnut. Pikemalt leinavad tavaliselt surnule kõige lähedasemad isikud, leinamärgiks on kaks rätti, must ja valge, mida kantakse tavaliselt vasakul õlavarrel. Kombeks on ka võtta enesele mõni surnu ese ja seda kasutada. Tihti on sellisel juhtul juba enne surma arutatud, mida leinaja enesele võtta tohib. Ülejäänud esemed annetatakse Keteose templile.\nValitud maetakse eraldi kohtadesse, nii öelda surnulinnadesse. Nende matmispaigad ja hauakivid on kaunistatud ning neile peetakse pikem teenistus.\nKeiser maetakse Rhaentiumi surnulinna, kuhu on maetud kõik eelnevad keisrid.\nImpeeriumis tähistatakse aasta lõppu ja algust, valitseva keisri sünnipäeva, aastaaegade vahetumist ja mitmeid ajaloolisi päevi. Samuti on igal jumalal oma päev. Pühadel on tavaliselt lühemad tööpäevad. Aasta keskel ehk suvel on peonädal, millal terve Impeerium peab pidu ja korraldatakse erinevaid üritusi.\nTähistatakse ka pereliikmete sünnipäevi, tavaks on õnnitleda ja soovida head järgnevaks aastaks.\nTervitamine ja tutvumine\nTervitatakse ruumi sisenemisel või kuhugi saabumisel. Esimesena tervitatakse võõrustajat või esimest vastutulijat. Viisakas on tervitusele vastata. Valituid tervitatakse esimesena, ent Valitu võib otsustada, kas ta sellele vastab.\nTutvumisel esitletakse ennast nimepidi ja surutakse kätt (välja arvatud Valituga). Tavaks on ka öelda, et miks ollakse vastaval kohtumisel või teatud paigas. Pakutud käe mitte vastu võtmine või esitluse eiramine on üsna tugev solvang.\nFüüsilist lähedust esineb tavaliselt vaid pereringis või sõprade vahel. Teise isiku, eriti võõra tema loata puutumine on ebaviisakas. Äärmiselt lubamatu on Valitu puudutamine, kui tema pole esimesena kätt ulatanud. Loata teise puudutamise reeglit võib eirata ohuolukordades või kui on vaja kellelegi abi anda.\nRomantilisest kontaktist on avalikult lubatud üldiselt vaid käte hoidmine. Rohkemat peetakse ebakõlbeliseks.\nKuna Impeeriumis siseelu on üpriski rahulik, pole relvad tavalised. Tavakodanikud üldiselt relva ei kanna. Relva kannavad valvurid, politseinikud ja hetkel ametis olevad sõjaväelased. Relva toomist külla või avalikku asutusse peetakse solvavaks, kuna see näitab, et ei usaldata külastatava koha turvalisust. Erand kehtib piirialadel, kus relva vööl kandmine on lubatud.\nKuigi moroiadel, lagaaridel ja vulveritel on ühiskonnas mõnevõrra erinev positsioon, tuleb ka neid siiski viisakalt kohelda ja see peegeldub ka igapäevases suhtluses. Sama käib theumiitide kohta.\nLeontiidid on väga kultuurne rahvas. Impeerium rahastab iga aasta erinevaid kultuurivaldkondi ning samuti teevad seda ka maakonnad ja linnad.\nImpeeriumis on rohkelt võimalusi oma vaba aega sisustada. Tänu trükipressile on raamatuid vabalt kättesaadavad. Eriti populaarsed on järjejuttudena kirjutatud sarjad. Ilukirjanduse žanre on palju, ent esineb omajagu ka spekuleerivaid raamatuid vabamaalaste või theumiitide kohta.\nSpordihuvilised käivad kaarikuvõistlustel või gladiaatoreid vaatamas. Kihla vedamist esineb palju, kuigi see on rangelt reguleeritud.\nPopulaarne on nii professionaalne kui amatöörteater. Repertuaari kuuluvad nii tundidepikkused keerulised draamad kui ka lühemad komöödiad ja jandid.\nTavapärased on ka igasugused festivalid. Neid korraldatakse hea meelega tähistamaks linnale või külale olulisi sündmusi või näitamaks erinevate ametiisikute oskusi (näiteks käsitöölaadad). Tihti saab seal hästi süüa ja hea muusika järgi tantsida.\nPeod on üldiselt suured, neid korraldatakse rahvamajades või väljakutel. Nädalalõppudel käiakse ka erinevates tavernades tantsimas või niisama märjukest joomas.\nImpeeriumi majandust reguleerib tõhusalt suur ametkond, kes saab oma käsud Rhaentiumis asuvalt majandusnõukogult. Majandusnõukogu paneb paika vääringute standardid ja gildide toodangu parameetrid. Impeerium kogub üldiselt kõige pealt mingisuguseid makse; saadyd maksuraha kasutatakse armee ja muude riiklike instantside käigus hoidmiseks ning sellega rahastatakse muuhulgas teede ehitust ja parandust ning muid sujuvaks eluks Impeeriumis vajalikke projekte. Osa maksutulust on määratud erinevate kultuurivaldkondade toetamiseks.\nKui alentid Alentumilt lahkusid, võtsid nad endaga kaasa tomatid, kartulid, kakao, tubaka, kohvi ja värvililled. Neid kõiki kasvatatakse istandustes ja neid tarbitakse ohtralt. Pärast rahulepingu sõlmimist on neist saanud suured ekspordiartiklid Vabadele Maadele. Samuti aretati jumalate õnnistusest saadud viljasorte.\nImpeeriumis kasutatakse paberraha. Valuutaks on Impeeriumi staurus. Seda on käibel 1, 5, 10, 25, 100, 500 vääringus.\nKlaas odavat veini 2 St\nKlaas head veini 6-15 St\nPits viina 3 St\nKlaas õlut/mõdu 2 St\nPäts leiba 1 St\nLihtne eine 2 St\nKorralik eine 4 St\nLuksuslik eine 8 St\n1 öö tavernas 3 St\n1 öö heas toas 5 St\n1 päeva toidumoon 2-3 St\nOdav relv (nt nuga) 5-10 St\nTavaline relv 25 St – 50 St\nKvaliteetne relv 250-500 St\nMeistri tehtud relv 1000-3000 St\nTeenused ja palgad\nTavainimese kuupalk 50 St\nJõuka alenti kuu sissetulek 250-500 St\nValitu kuu sissetulek 500-1500 St\nPalgasõduri päevatöö ~ 10 St\nLeonte sõduri kuupalk 100 St\n1 kuld = 150 staurust\n1 hõbe = 15 staurust\n1 vask = 1.5 staurust\nImpeeriumit valitseb ainuisikuliselt keiser. Teda abistavad Valitud.\nVõimulolev dünastia on Impeeriumi algusest olnud Leonteides.\nKeiser on alati Valitu, aga ta ei pruugi olla eelmise keisri sugulane. Sellest hoolimata liidetakse troonile tõusev keiser alati Leonteidese dünastiaga ja tema eelmine nimi kustutatakse. Samuti saab ta enesele keisrinime, mille ta valib saja püha nime seast. Keiser valitseb surmani.\nKeiser selgitatakse välja Valitute hulgast erinevate katsete ja ennete lugemise abil mitmekümne kandidaadi seast. Need kandidaadid on tavaliselt oma perekondade poolt ette valmistatud Valitud, keda on kasvatatud teadmises, et ühel päeval võib ka neil olla võimalus saada rahva esimeseks teenriks ehk keisriks. Uue keisri leidmisel antakse sellest kogu linnale teada ja järgnevad nädalapikkused pidustused üle terve Impeeriumi.\nKeiser on ainuke, kellel on võim ja luba nimetada uusi Valituid, muuta või peatada nii senati kui sinodi edikte ja seaduseid, nimetada sõjaväe, sinodi ja senati juhtfiguure ning korraldada ümber Impeeriumi elu.\nPraegune keiser on Relagin II Leonteides. Rahvasuus nimetatakse teda “Rahu Toojaks”. Keisrist kõneletakse üldiselt kasutades tema erinevaid tiitleid, aga tema nime ei nimetata mujal kui tseremooniate ajal. Tavarahvas ütleb üldiselt “keiser + mõni positiivne omadussõna”.\nKeisrist järgmine võimuinstants on senat. Sinna kuulub 88 Valitut, kaheksa iga maakonna kohta, ja seda juhib keisri poolt ametisse nimetatud spiiker, kes vannutatakse ametisse uue keisri troonile tulemisel või eelmise spiikri surma korral. Tema tööks on juhtida senati istungeid ja kinnitada hääletustulemused ning langetada otsus, kui hääled on tasavägised.\nSenat loob ja parandab seadusi, vaatab üle ja kinnitab vastavate ametnike esitatud Impeeriumi aastase eelarve ning tegeleb Impeeriumi valitsemise igapäevadetailidega. Senati liikmed valivad hääleõiguslikud kodanikud iga kaheksa aasta tagant. Kuna tavaliselt hääletatakse nende poolt, kelle tegevust on näha olnud oma kodupiirkonnas, on üldlevinud tõdemus, et mingis maakonnas teenimine on tee senatisse. Igas maakonnas ja Rhaentes valitakse kaheksa esindajat.\nHääleõiguslikud kodanikud on kõik täiskasvanueas ehk 16-aastased alentid, keda pole häbimärgistatud. Theumiitidel ja serviilidel hääleõigust ei ole.\nTeine poliitiline instants on ülemkohus. Sinna kuuluvad kaheksa keisri poolt nimetatud Valitut, kes teenivad üldiselt kas surmani või keisri vahetuse tõttu erru saatmiseni. Ülemkohus mõistab kohut Valitute üle ning tegeleb riigireetmise süüdistustega. Kui ülemkohus ei suuda otsust teha ja on tasavägine, langetab otsuse keiser.\nNii senat kui ka ülemkohus elavad ja töötavad Rhaentiumis.\nLisaks on keisri nõuandjate seas ka kuus theumiiti, kes on Impeeriumis asuvate allikate esindajad. Nende ülesandeks on suhelda Impeeriumiga theumiitide nimel. Saadikute positsioon palees oleneb tugevalt keisri meelestatusest theumiitide suhtes ja on seetõttu ajalooliselt varieerunud.\nImpeeriumi ametnikud on need, kes suurt organiseeritud masinavärki käimas hoiavad. Ametnikuks võib saada iga täiskasvanud häbimärgistamata kodanik, kuigi lagaarid, moroiad ja vulverid ei saa ametiredelil eriti kõrgele tõusta. Ametnikuks saamiseks on vaja läbida eksamid, et pääseda vastavasse asutusse, kus õpetatakse kõike, mida ametnik oma töö tegemiseks teadma peab (arenenud matemaatika, kalligraafia, ajalugu, seadused jmt). Neid asutusi on kõikjal üle Impeeriumi, kuid kõige kõrgema taseme ametnikke koolitatakse ainult Rhaentiumis.\nEsimesest tasemest piisab, et töötada oma kodukohas kellegi teise juhtimise all. Ent eksamite süsteem on keeruline ja lai, kõige kõrgemaid neist suudavad läbida ainult vähesed, kes saavad siis au töötada keisri ja Valitute heaks.\nImpeeriumi rikkalik pärimusvara sai oma alguse vanast Alentumist. Tänaseni on säilitatud ja ümbersõnastatud juba seal alentide ajalugu käsitlenud kirjalikke tekste. Üldiselt tähendatakse ja kirjutatakse kõik üles. Enamus tekste on ka lihtrahvale kättesaadavad. Tavalised on lood ajaloolistest isikutest ja nende tegudest, esineb ka oma jagu muinasjutte erinevatest Theumal kohatud olenditest ja nähtustest.\nImpeerium: 21 566 000 miljonit\nAlentid: 19 647 000 miljonit\nMoroiad: 300 000\nVulverid: 160 000\nLagaarid: 40 000\nVanaverelised: 250 000\nServiilid: 653 000 (arvestatakse alentidest eraldi)\nTheumiidid: 1,2 miljonit\nLinnades elab: u 5 miljonit\nMaal elab: u 16 miljonit\nValitud: u 10 000\nSõjavägi: u 1,5 miljonit\nPreesterkond: u 1 miljon\nKäsitöölised: u 3 miljonit\nAmetnikud: u 500 000\nKaupmehed: u 1 miljon\nPolitsei/linnavalve: u 1 miljon\nMaaharijad: u 14 miljon\nMuud (kõik ülejäänud): u 3 miljonit\nMaakonnad ja pealinnad:\nRhaente: 1 206 000, Rhaentiumis 1 092 000\nKatam: 2 034 000, Ironetis 564 000\nRenek: 1 483 000, Theoleias 382 000\nDurras: 3 099 000, Marenes 211 000\nQhorelth: 3 698 000, Numaias 289 000\nTalmekar: 3 853 000, Raskamis 408 000\nEstendar: 3 495 000, Urutis 271 000\nVaserra: 2 119 000, Shoranis 65 000\nPerein: 1 786 000, Azatis 101 000\nKalath: 1 652 000, Lomoris 86 000\nMelmir: 994 000, Aethilis 96 000\nAren: 54 000 Telit: 36 000\nReligioon on Impeeriumis tähtsal kohal; tänu jumalatele on Impeeriumi olemasolu võimalik, nende õnnistused aitavad sellel õitseda ja needused on kuni hiljutise ajani aidanud vastu seista Vabade Maade rahvaste vastu.\nJumalaid kujutatakse alati looritatuna, sest nende palged on liiga võimsad, et ükski surelik neid näha võiks. Ka nende saadikud ja teenrid on nõnda kaetud. Nende mingil muul viisil kujutamine on hereesia. Legendi järgi elavad jumalad Theuma kõrgemail mäel ja jälgivad sealt surelike elusid.\nMaapeal on jumalate tahte väljendajateks nende preestrid ja mõnikord väga harva nende saadikud.\nImpeeriumi jumalad on:\nTiitlid: Tasakaalu Hoidja, Seaduste Kilp\nSümbolid: kaalud, kirjutussuled, pitserid, sauad, baldahhiinid, valguskiired\nValitsusala: kord, seadused, tasakaal, lepingud, poliitika, aadlikud\nVärvid: kollane, lilla, tumepunane\nAmetnike, kohtunike ja juhtide jumal. Tema preestrid jälgivad, et seadused oleksid omavahel kooskõlas. Malakhimi õnnistus on lepingute siduvus ja Impeeriumi teenrite vastutus ametimärkide näol.\nTiitlid: Lõppude Vardja, Esimene Surnu\nSümbolid: tähed, noad, uksed, luud\nValitsusala: surm, öö/varjud, lõpp, moroiad, lagaarid\nVoorus: minna laskmine\nVärvid: must, kollane, valge\nSurnute jumal. Tema preestrid valvavad surijate ja surnute järele ning jälgivad öiseid tähti. Keteose õnnistus on hingede minek pärast surma Jumalamäele.\nTiitlid: Teadjate Kaitsja, Mälestuste Vaataja\nSümbolid: raamatud, rullid, mõõteriistad, silmad (tavaliselt rohkem kui üks), korrapärased kujundid\nValitsusala: teadmised, informatsioon, tarkus, mõõdud, pühakud\nVärvid: hall, oliivroheline, helesinine\nAkadeemikute, ajaloolaste ja teadjate jumal. Tema preestrid säilitavad vanimaid ürikuid ja rulle. Atrepe õnnistus on teadmiste leidmine.\nTiitlid: Teenäitaja , Vetevalvur\nSümbolid: liivakellad, veetilgad, kalad, paadid, rattad, lehvikud, linnusuled, lambid\nValitsusala: rändajad, jõed, linnud, aeg, muutused/tsüklid, geograafia\nVärvid: sinine, heleroheline, meresinine\nRändajate, kaupmeeste, kullerite ja postitoojate jumal. Tema preestrid jälgivad ilma. Parendi õnnistus on asjade liigutamine ja mõnikord ka ilma mõjutamine.\nTiitlid: Päikeseratsanik, Mägede Vanim\nSümbolid: igasugused relvad, kettad, kiired, mäed, lipud\nValitsusala: sõda, päike/valgus, jõud, relvad, mäestikud\nVärvid: tumepunane, kollane, hall\nSõdurite kaitsejumal. Tema preestrid õnnistavad sõdureid ja innustavad neid lahinguväljadel. Samuti kannavad nad edasi vanu võitluskunste ja muid teadmisi. Terhenti õnnistus on vaprus lahingus ja jõud võitlemiseks.\nTiitlid: Esimene Looja, Varanduste Leidja\nSümbolid: igasugused tööriistad, kivimid ja juveelid\nValitsusala: tööstus, looming, maavarad, värvid\nVärvid: pruun, tumehall, oranž\nKõigi käsitööliste kaitsejumal. Tema preestrid valvavad iidseid käsitöökunste ja artefakte. Sulenise õnnistus on Impeeriumi maavarad.\nTiitlid: Linnade Hing, Soojahoidja\nSümbolid: katused, sambad, mündid, erinevad muusikariistad, kett/sõlmmustrid, peekrid\nValitsusala: linnad, kultuur, suhted, tuli, alkohol, raha, muusika\nVärvid: virsikoranž, lilla, hall\nKõikide meelelahutajate ja rahakäsitlejate kaitsejumal. Tema preestrid hoiavad muusika, luule ja muu kultuuri saladusi. Sellele lisaks sõlmivad nemad abielusid (kuigi lisaks on otse loomulikult vaja abielu registreerida ka Impeeriumi Perekonnaseisuametis). Baruna õnnistus on Impeeriumi rahasüsteem.\nTiitlid: Elavate Kaitsja, Alguste Isand\nSümbolid: seemned, puud, viljad, konnad, veised\nValitsusala: kõik elavad, muld, ilm, ravi, algus\nVärvid: roheline, pruun, hall\nKõikide elavate, eriti laste ja maaharijate kaitsejumal. Tema preestrid ravivad raskelt haigeid ning haavatuid ja õnnistavad maad. Darsilise õnnistus on maa viljakus.\nPeale jumalate austatakse ka pühakuid. Pühak on alenti, kes on teinud midagi väga olulist või näidanud eeskuju oma tegude ja lojaalsusega. Pühakuks nimetatakse alati postuumselt, otsuse viib läbi ja kuulutab välja sinod koostöös Atrepe preestritega. Pühakute nimed kantakse Õnnistatute Raamatusse Atrepe peatemplis.\nPühakuid on palju, viimase lugemise ajal üle 500, ning igaüks neist valvab ja kaitseb mõnda väikest aspekti Impeeriumi elust nii nagu nad tegid seda oma elu ajal. Neist mitmele on pühendatud oma ordu ehk grupeering, mille liikmed on pühendunud selle pühaku eeskuju jälgimisele.\nPüha Ceriel - Merel uppunute kaitsepühak.\nPüha Cilines - Süüta surnute kaitsepühak.\nPüha Fillan - Õpetajate kaitsepühak.\nPüha Ilsippus - Sõjaveteranide kaitsepühak.\nPüha Kuthar - Piirivalvurite kaitsepühak.\nPüha Phaleia - Arstide kaitsepühak.\nPüha Raun - Rhaentiumi kaitsepühak. Eluajal oli üks Rhaentiumi ehitajatest.\nPüha Velesin - Lapsekandjate kaitsepühak.\nPüha Yriel - Katku surnute kaitsepühak. Eluajal oli ta Darsilise preester, kes hoolitses Katami katkuhaigete eest kuni ise suri.\n(OG: Soovi korral võivad mängijaid neid tegelase jaoks ise juurde mõelda.)\nPreestriks võib saada iga mitteabielus täiskasvanud alenti, kes pole moroia, lagaar või vulver. Selleks peab ta kõigepealt kõnelema valitud jumalat teenivate preestritega, kes viivad läbi talle seatud katsed. Kui ta läbib katsed edukalt, saab temast noviits. Noviits teenib vähemalt aasta, üldiselt aga kaks-kolm aastat, kuni ta on näidanud, et suudab täita temale esitatud nõudmised.\nNõudmised on järgmised:\nOma jumala vooruse näitamine\nHoidumine ilmalikest lähedussuhetest sh abielust ja laste saamisest\nPreesterkonna algtarkuste ja kommete mõistmine\nFüüsiline kasinus ja pühendumine vaimsele\nPärast seda peab noviits läbima katse, millest pole teada muud, kui et selle läbimiseks on tarvilik kasutada kõiki oma teadmisi ja oskusi. Katsest läbi kukkunud saadetakse templist minema ning neid ei võeta enam noviitsiks mitte ühegi teise jumala templisse. Testi läbinud ülendatakse lihtreestriks ning nad saavad salajase tseremoonia käigus oma jumala sümboli ja koos sellega võime kasutada talle lubatud maagiat. Rohkem kui 30 aastat teeninud vaimulik nimetatakse vanempreestriks. Teenistus kestab surmani.\nIgal preesterkonnal on oma tiitlid, mida kasutatakse vaid omavahel. Tavakodanikud kasutavad preestri poole pöördumiseks tiitlit ‘õnnistatu’ + preestri nimi.\nIga jumala preesterkonnal on erinevad ülesanded, aga kõiki ühendab pühendumus jumalate teele ja ühiskonna heaolu. Ideaalne preester inspireerib tavakodanikke enda ümber ja hoiab kõrgelt au sees oma jumala voorust. Preester ise ei ole püha, kui välja arvata tema aigis, aga enamus pühakutest on olnud preestrid.\nPreester peab järgima oma jumala eeskuju ja tõekspidamisi, või ta võib kaotada oma võimed kas mõneks ajaks või igaveseks.\nSinod ehk preestrikogu on kõrgeim usuline instants Impeeriumis. See koosneb 88 preestrist- iga maakond saadab kaheksa preestrit esindamaks oma usulisi huvisid. Saadetud preestrid on alati vanempreestrid ning nende ametiajaks on kaheksa aastat, pärast mida määratakse järgmine esindaja. Esindaja valib maakonna kõrgeima templi juhtkond ja kandidaadi sobivuse kinnitab usuvalvur.\nUsuvalvur on keisri poolt ametisse määratud vanempreester, kes vastutab sinodi istungite toimumise ja usuliste ediktide kinnitamise eest. Samuti on tema kohus langetada otsus, kui sinodi hääled on võrdsed. Üldiselt on usuvalvuri tiitlit kandnud Malakhimi preestrid, aga on olnud ka erandeid. Teenistusaeg on tavaliselt elu lõpuni. Usuvalvur nimetatakse kas eelmise surma või keisri ametisse astumise korral. Harva on olnud ka juhuseid, kus keiser võtab usuvalvuri tiitli ära ja määrab ametisse uue isiku. See toimub ainult väga suure rikkumise puhul.\nSinodi mõjualasse kuuluvad kõiksugused religioossed küsimused ja oma otsuseid tehes tuginevad nad seadustele ja oma tarkusele. Keisril on õigus sinodi edikte muuta või tagasi lükata, aga seda peetakse üldiselt liigseks sekkumiseks.\nÕnnistust soovides võib palvetada jumala poole, kelle valdkonnas õnnistust palutakse. Tõhusamaks peetakse aga templisse ohvri viimist ja seal palvetamist. Mõnikord võivad preestrid seada palujale aga ülesande, mille täitmine valmistab jumalale meelehead. Tihti sisaldab see pikemat palverännakut. Seda võivad nad seada ka siis, kui preester tunneb pihi vastuvõtmisel, et pihtija on jumala vooruse vastu eksinud ja väärib võimalust seda heastada.\nPeale kõige eelmainitu õnnistavad preestrid ka erinevaid esemeid, näiteks amulette, mida antakse valitud isikutele kingitusteks pühade aegu või teenete vastu.\nPärast rahu tegemist on põhimõtteliselt lubatud ka Vabade Maade jumalate teenimine, aga üldiselt teevad seda ainult Impeeriumis elavad vabamaalased. Hetkel neil ei ole ametlikke templeid.\nImpeeriumil on elukutseline sõjavägi, mille liikmete arv koos piirivalvega on umbes pooleteise miljoni ringis, kuid täpne arv on salastatud. Sõjaväega liitumine on vabatahtlik ja on paljudele võimalus lahkuda lihtsama elu juurest. Liitumisel nõustub isik teenima 30 aastat või kuni surmani. Oma varustuse saab ta sõjaväelt. Pärast 30 aastat on võimalus minna erru ja asuda elama vabalt valitud kohta Impeeriumis, kuhu talle määratakse maatükk. Mitmed aga eelistavad teenimist jätkata.\nSuurim lahingüksus on leegion; see sisaldab alati jalaväge (mis moodustab üksusest enamuse), ratsaväge, sõjamasinaid ja abivägesid. Üldiselt on leegionis umbkaudselt 10 000 sõdurit ja sõjaväes umbes 100 leegioni.\nSõjaväe kõrgeim juht on keiser ja tema otsuste täideviija ning sõjaväe üldine ülevaataja ja käskude andja sõjas on strategos. Strategose määrab ametisse keiser, üldiselt kas eelmise erruminemise või surma tõttu. Tavaliselt saab selle au endale kõige silmapaistvama leegioni juht.\nPraegune strategos on Peleias Lardon, Valara Leegioni endine juht, ametisse määratud aastal 2845.\nSuurem osa sõjaväe ja sõdimise printsiipidest on pärandatud edasi Alentumi aegadest, mil vana Impeeriumi osad sõdisid teineteisega. Muudetakse ainult seda mis ei toimi. Erinevalt Alentumist on Leonte merevägi oluliselt väiksem ja seda rakendatakse peamiselt ranniku ja Selagi mere patrullimiseks.\nMõned tuntumad leegionid\nAdura Leegion - Hoidis 1617. aastal Udukuru kindlust 100 päeva neist mitu korda suurema vabamaalaste väe vastu.\nDarithi Leegion (darith - ‘hukatus’ kõrg-leonte keeles) - Erinevalt teistest leegionitest, on selle juhiks Keteose preester. Suurem osa leegionist koosneb moroiadest, desertööridest ja kurjategijatest. Ajalooliselt on neid kasutatud nii öelda kahurilihana Vabade Maade vastu ja suur hulk leegionisse kuuluvatest moroiadest ongi enne surma olnud vabamaalaste võitlejad. Selle leegioni kohta liigub palju erinevaid hirmujutte ja legende.\nOrophi Leegion - Impeeriumi vanimaid leegione, Orophi sõdurite vapruse kohta räägitakse legende ja kirjutatakse raamatuid.\nValara Leegion (valara - ‘kindlameelne’ kõrg-leonte keeles) - Praeguse strategose Peleias Lardoni endine leegion.\nPiirivalvesse saab pürgida sõjaväega liitumisel, sinna valitakse parimad pärast vähemalt aastast teenistusaega. Piirivalve on ainuke üksus, mis pole jaotatud leegioniteks. Enne sõja lõppu oli piirivalve peamine ülesanne takistada mõlemapoolset väiksemat läbirännet. Pärast sõja lõppu on piirivalve peamiseks ülesandeks saanud korra tagamine piirialadel ja seal liikuvate isikute liikumislubade kontrollimine. Piirivalvel on õigus menetleda piirialadel toimunud pisemaid rikkumisi ja arreteerida rängemalt korda rikkunud isikuid. Piirivalve teeb koostööd Vabade Maade esindajatega ning lisaks ainult leontiididest koosnevate gruppide on loodud ka segagruppe, mis tegutsevad peamiselt piirkondades, kus kahe riigi rahvas on kõrvuti, nagu näiteks Areni ja Teliti asulates.\nImpeeriumi ühiskond meenutab üldiselt hästi toimivat masinat, kus igaühel on oma koht ja ülesanne. Olulisim on see, kuidas üksikisik saab Impeeriumile kasulik olla ja kui hästi ta teenib keisrit.\nRahvas jaguneb põhimõtteliselt kaheks. Tugeva enamuse moodustab tavaklass, kuhu kuuluvad kõik mittemärgitud alentid. Vähemus on ülemklass ehk Valitud, kes on märgitud keisri suva järgi ja kellel on eriline elutee.\nGildid on nii öelda ametiühingud, mis ühendavad sama elukutsega isikuid. Gildid reguleerivad kutsestandardeid ja seisavad hea oma liikmete töötingimuste eest. Gildid on esindatud üle terve Impeeriumi ja neid on väga erisuguseid. Üldiselt juhib gildi tegevust gildi peakorteris resideeruv gildikogu, mis koosneb selle ala meistritest.\nGildiga liitumise lihtsus sõltub sellest, millise gildiga on tegemist. Mitmed peenemad gildid seavad ranged tingimused liitujatele ja kõigi soovijaid ei võetagi vastu. Seetõttu võib täheldada, et ühe konkreetse elukutse esindajatel võib olla valik mitme gildi vahel.\nTavaks on, et gildi liikmed maksavad igaaastast liikmemaksu. Seda raha kasutatakse gildi elu ja ruumide edendamiseks. Kokkutulekuruume või majasid on tavaliselt kõigis suuremates linnades.\nKõiki nendest ühingutest ei kutsuta gildideks, esineb ka teistsuguseid nimetusi. Peale järelmainitute on Impeeriumis ametlikus kirjas üle kolmesaja gildi.\nPaleemaagide Gild - Siin gildis tegutsevad kõrgelt hinnatud maagid, kes pakuvad teenuseid keisrile, keisri õukonnale ja muudele Valitutele. Sellesse gildi kutsutakse liikmeid.\nRahvamaagide Gild - Tuntud lihtsalt ka Maagide Gildina. Suurim maagide gild Impeeriumis, Rahvamaagide gild on see, kelle liikmed tegelevad Impeeriumis apeironi kaevandamise ja rafineerimisega. Kõik Impeeriumis seaduslikult müüdav apeiron tuleb Rahvamaagide gildi liikmetelt. Enamus Impeeriumi maagidest kuuluvad siia gildi. Samuti tegeleb Rahvamaagide gild maagide akadeemiate pidamisega.\nDoktorite Kolleegium - Selles grupis tegutsevad ülikoolis õppinud arstid.\nTeaduste Kolleegium - Siia on kogunenud arhivaarid, kroonikud, ajaloolased, teoreetikud, filosoofid ja mitmed muud. Nimetab ennast Kolleegiumiks kuigi erinevalt Doktoritele ei ole siia kuulumiseks otseselt ülikoolikraadi vaja.\nRahvaarstide Gild - Selles gildis tegutsevad ja õpetavad arstimise kunsti iseõppinud või rahvakoolis käinud arstid. Siia kuuluvad ka mitmed erru läinud sõjaväemeedikud.\nAlkeemikute Gild - Alkeemikute peamine gild, on jaotatud mitmeks alagildiks olenevalt liikmete huvidest (arstalkeemikud, sõjaalkeemikud, uurivad alkeemikud).\nKäsitööliste Liit - Suurimaid gilde Impeeriumis, Liit on üle sadat erinevat käsitöötüüpi esindav grupeering. Siia kuuluvad igasugused sepad, õmblejad, trükkijad ja mitmed muud. Liitu pääsemine on käsitöögrupeeringule legitiimsuse silt, kuna Liit peab valitsusega läbirääkimisi nende eest ja saavutab paremaid tingimusi.\nKaupmeeste Gild - Rikas gild, tegeleb ka pea ainukesena piirikaravanide rahastamise ja mehitamisega.\nEsinejate Gild - Siia kuuluvad kõiksugu esinejad näitlejatest laulikuteni.\nTurvajate Gild - Siia kuuluvad tihti sõjaveteranid ja muud võidelda oskavad. Gild pakub igasuguseid teenuseid, mis on seotud kellegi või millegi valvamisega. Käib kuulujutte et gild pakub ka mitte nii sobivaid või seaduslikke teenuseid, aga seda pole kunagi ametlikult tõestatud.\nKüttide Salk - Selle grupi liikmed on professionaalsed pearahakütid.\nVeteranivalve - Sõjaveteranide grupeering, tegeleb sõjaveteranidele töö andmise ja Impeeriumi ellu tagasi aitamisega. Loodi pärast vaherahu sõlmimist, kui rekordarv sõdureid erru läks.\nMetsavalve - Siia kuuluvad Impeeriumi metsi valvavad metsavahid ja muud metsades tegutsevad isikud.\nAvastajate Gild - Üpriski väike, viimasel ajal rohkem rikastunud gild, mille taga kahtlustatakse olevat erahuvi. Avastajate hulgas tegutseb kõiksugu isikuid ja nad uurivad uusi alasid, kaardistavad neid ja mitmete vabamaalaste arvates pea otseselt varastavad leitud artefakte ning muid väärtuslikke esemeid. Siiamaani pole midagi tõestatud ja gild on suutnud kõikidest poliitilise maiguga intsidentidest läbi laveerida.\nRändurite Kodu - Ajalooliselt rännuteel olevaid aidanud gild, nüüdseks on paljud nende liikmetest liikunud piirialadele, kus nad aitavad ja õpetavad teelisi. Võrreldes Avastajate Gildiga pigem rahvaorganisatsioon.\nÖö Gild - Seaduslike gildide kõrval on ka ebaseaduslikke, selliseid, mille olemasolu Impeerium ei tunnista. Öö Gild on juttude järgi üks sellistest, sinna kuuluvad mustal turul tegutsejad, palgamõrtsukad, vargad ja muud hämara elukutsega isikud.\nImpeeriumis on olulised järgmised kaheksa voorust:\nAustus - Austada tuleb Impeeriumit, keisrit, Valituid, jumalaid, kaaskodanikke, oma pere, oma vanemaid, oma abikaasat.\nMinna laskmine - Surm ja kadumine on loomulik osa elust. Lein on samuti loomulik, aga mitte lõputult.\nMäletamine - Teadmisteta ei saa areneda ja mineviku tarkusi ei tohi unustada.\nPaindlikkus - Elu on ettearvamatu ja mööduv, sellega kaasa minemine on kõige lihtsam.\nVaprus - Vaprate päralt on tulevik.\nTöökus - Tööd tegemata ei saa siin elus midagi ning kõigil tuleb panustada Impeeriumi arengusse.\nSidemed - Kõik on omavahel seotud.\nAbistamine - Tuleb arvesse võtta kõiki, eriti kõige nõrgemaid.\nErinevad ja nende kohtlemine\nKõik Impeeriumis elavad lagaarid, moroiad ja vulverid peavad olema registreeritud. Registreerimist põhjendatakse sellega, et kõik peavad teadma, kellega nad läbi käivad. Samuti seab eristaatus teatud piirangud edasisele elule ja ametitele, mida isik pidada võib.\nKuigi serviilid on loodud alentide hingedest, muudab loomisprotsess neid sedavõrd, et üldiselt ei loeta neid enam alentide hulka. Serviilidesse suhtutaksse viisakalt, kuid natuke kui kelleltki laenatud tööriistadesse.\nVanaverelise sündimist peetakse üldiselt heaks endeks, eriti kui sünd toimub peres, kus kumbki vanematest pole ise vanavereline. Seda juhtub siiski harva. Vanavereline alenti võib kogeda liigset hellitamist ja positiivset tähelepanu, kuna ka vanaverelise tundmist peetakse nii öelda õnneasjaks. Selle tõttu kogevad mitmed vanaverelised, et neid eelistatakse suunata pigem õppima ametit, mis on ohutum. Sellele vaatamata leidub sõjaväes teenivaid vanaverelisi.\nSeadused ja karistused\nSeaduse ees on kõik võrdsed, hoolimata ametist, rikkusest või sidemetest. Seadustik loodi Impeeriumi algusaegadel ja see on seisnud enamvähem samana kuni rahu sõlmimiseni. Seadusi määravad vastavad eksamid läbinud kohtunikud, kes on saanud kõrgeimalt kohuselt tegutsemisloa.\nKergete rikkumiste eest, nagu solvamine, pisivargused, pisipettused, on karistuseks üldiselt trahvid või ühiskondlik töö, mis tavaliselt tähendab teatud arvu tunde palgata töötamist.\nSuuremate rikkumiste eest, nagu näiteks suuremad vargused ning korruptsioon, antakse rikkuja ettemääratud ajaks Malakhimi preestritele teenijaks. Üldiselt on karistuse pikkuseks aasta või paar, aga mõnikord tuleb teenida oluliselt kauem.\nRänkade isikuvastaste kuritegude eest, nagu piinamine, tahtlik vigastamine või mõrv, määratakse rikkuja mitmeks aastaks sunnitööle ja ta häbimärgistatakse. Häbimärgistamine tähendab, et karistatu ei saa enam kunagi olla täielikult ühiskonna osa, kuna keegi ei usalda nõnda märgistatud isikut.\nSuurim kuritegu on riigireetmine ja selle karistuseks on hukkamine. Surmanuhtluse võib määrata ainult kõrgeim kohus. Riigireetmise alla kuuluvad plaanid haavata Impeeriumi, keisrit, Valituid, samuti kuulus selle alla enne rahu sõlmimist igasugune koostöö Vabade Maadega ja nende heaks spioneerimine.\nValitud (ei ole mängitav tegelasklass)\nÜlemklassiga liitumine on harv. Alenti, kes on teinud midagi väga erakordset, mis väärib keisri tähelepanu, võidakse arvata Valitute sekka. Selle korral saab ta uue nime ja tema vana nimi kustutatakse kõikidest dokumentidest. Samuti peab ta loobuma oma peresidemetest, oma lastest ja vanematest. Valitakse erilise esemega, mis loob uuele Valitule maagilise sisalikukujulise märgi. Kui kaks Valitut lapse saavad, on ka laps selle märgiga.\nÜlemklass tegeleb poliitika, seadusloome ja otsuste tegemisega. Valituid on vähe ja selletõttu on äärmiselt oluline, et nende vereliinid püsiksid tugevad. Vereliinide sobitamise ja kaardistamisega tegelevad vanimad paleerahva seast, ka see on üks nende ülesannetest.\nValituks olemine ei ole kerge, hoolimata austusest, millega neid koheldakse. Nad peavad mõistma Impeeriumi kõiki tegevusalasid, piirkondi, elanikke, kõiki üksikasju. Kuna nendest saavad seaduseloojad ja kõrgeimad kohtunikud, läbivad nad karmi kooli selleks, et nad teaksid piisavalt, et oma otsuseid õiglaselt teha.\nMõned Valitutest elavad pealinnas palees ja moodustavad osa keisri õukonnast. Enamik Valituid elab aga koos peredega üle kogu Impeeriumi laiali ja tegelevad linnade ning linnakohtute juhtimisega.


Puumerkki uue hoone ehitab Ehitustrust - Ehitusuudised\nAutor: Sirkel & Mall\nPuidu ja puidupõhiste toodete hulgimüügiga tegelev ettevõte Puumerkki teatas uue büroo- ja laohoone ehitusest Tartu maakonda, Õssu külla .Hoone projekteerijaks on Sirkel&Mall ning ehitajaks Ehitustrust.\nTartu linna piirile Tallinna poolsele sissesõidule rajatav kahekorruseline büroo-ja laohoone valmib plaanide kohaselt tänavu septembris. Hoone kogupindala on 5398 m2. Monteeritavatest raudbetoonpaneelidest ja sandwich-paneelidest hoone esimesele korrusele tuleb avar näidistesaal koos abiruumidega, teisel korrusel hakkavad paiknema kontoriruumid.\nRajatava hoone ladustamistingimused võimaldavad Puumerkkil laiendada tootesortimenti ja pakkuda kiiremaid tarnetingimusi Lõuna-Eesti koostööpartneritele. Ettevõtte praeguses laohoones aadressil Teguri tn 28a on tootesortiment peamiselt keskendunud ehitus- ja mööbliplaatidele. Uue hoone valmimisega laieneb sinna puitmaterjalide laiem tootevalik, mis omakorda muudab oluliselt ka laopinnal ladustavate kaupade hoiustamise tingimusi.\nPuumerkki sõlmib hoone väljaehitamiseks ja rendiks lepingu Mehhanisaator OÜ -ga.\nAS Puumerkki on puidu ja puidupõhiste toodete hulgimüüja, mis pakub toote- ja teenuslahendusi tööstustele, ehitajatele ja kaubandusettevõtetele üle Eesti.\nEttevõtte teine laoterminal asub Rae vallas, Harjumaal, Jüri tehnopargi külje all.