Helsingi all asub salapärane viinatunnel - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n8. mai 2019, 16:21\nHelsingi all asub salapärane viinatunnel\nTunnel. Pilt on illustreeriv\nJärgmisel nädalalõpul, 17. - 19. maini leiab Soome pealinnas aset Open House Helsinki, mille käigus pääsevad huvilised neisse hoonetesse ja paikadesse, kuhu tavaliselt juurdepääsu ei ole.\nÜks neist paikadest on Helsingi all asuv salapärane viinatunnel, mille ajaloos on nii miljoneid alkoholipudeleid, üleujutus kui sõjaks valmistumine, kirjutab hs.fi.\nHelsingi all on kokku 200 kilomeetrit tunneleid, millest tuntuim on 600-meetrine Ruoholahti tunnel, mille kaudu transpordit alkoholi tehasest lattu. Tegemist on mahajäetud paigaga, kus on üsna niiske ja kus on aeg peatunud.\nSee tunnel ehitati 1970. aastatel, et transportida Salmisaari viinatehase toodangut Ruoholahdis asunud lattu. Sellele transpordiliinil oli inimesi vaja vaid alguses ja lõpus, et alkoholikastid teele saata ja teises otsas lattu panna. Ruoholahti lattu mahtus 80 miljonit pudelit.\nPraegu on see tunnel Helsingi varjendite nimekirjas, inimesed saavad sinna minna sõja või mõne katastroofi eest varju. Soome rahvakaitse seaduse järgi peab see tunnel olema valmis inimesi vastu võtma 72 tunniga. Seel on olemas kraanivesi ja WC, kuid ka paigad, kus istuda.\nTunneli algne funktsioon ei olnud seotud inimeste kaitsmise, vaid viinahimuga.\n«See tunnel ehitati suurusehullustuse ajel. Algselt plaaniti sellest veelgi suuremat tunnelit, millel on lisaharusid,» sõnas Open House Helsinki pressiesindaja Martta Louekari.\nTa lisas, et enamik helsinglasi ei tea linna all olevast viinatunnelist ja see kindlasti pakub huvi, kui sinna on Open House Helsinki ajal võimalik pääseda.\nRuoholahti viinatunnelit hooldab kinnisvarafirma Sponda, mille esindaja sõnul on see tunnel ajalooliste hoonete kõrval kindlasti populaarne.\n«Tunnelid pakuvad huvi, sest need on salapärased, sageli on nendega seotud jutte ja legende. Sel nädalalõpul saavad huvilised selle tunneliga tutvuda,» lisas Louekari.\nTunnelit ei ehitatud valmis nii suurena, nagu plaaniti, sest ehitamise ajal märgati, et soomlaste alkoholijoomine ei suurenenud.\n«Üha enam hakati eelistama õlut ja kangemat alkoholi joodi vähem. Seega ei olnudki vaja nii suurt tunnelit,» selgitas Open House Helsinki pressiesindaja.\nViinatunnelit ehitati viis aastat ja kui seda taheti kasutusele võtta, siis murdus ootamatult üleujutuse kaitsetamm ja vesi tungis tunnelisse.\n«Kaitsetammi murdumise ajal ei olnud tunnelis kedagi ja keegi ei hukkunud, kuid tunnelit ehitanud firma Hellenberg läks pankrotti. Neil ei olnud enam võimalusi ega raha, et kannatada saanud osa taastada,» meneutas Louekari aastakümnete tagust sündmust.\nTunneli põranda all on vett, seda on näha seintel olevatest veepiiskadest ja tunda õhus oleva niiskusena.\n1978. aastal avatud tunneli kasutamine lõpetati 1993, kui viinatehas viidi Salmisaarist teise kohta. Pärast seda sai sellest tunnelist varjend.\nOpen House Helsinki leiab aset 17. – 19. maini. Ruoholahti viinatunnelit saab külastada 19. mail kell 13.00 ja 14.00 algavatel ekskursioonidel. Ekskursioonid algavad Ruoholahti ostukeskuse peaukse juures.\nViinatunneli üks ots on praeguse Salmisaari kohtumaja juures ja teine ots Ruoholahti ostukeskuse juures.


Kauplemisstrateegia ilma diagrammideta, Kauplemine ilma turumürata - Finantsid -\nÕppige, kuidas seda sammu kaubelda ilma, et teid tekitataks irratsionaalne volatiilsus, mida see tekitada võib. Kui olete kindlaks teinud reeglite kogumi, mis oleks võimaldanud teil turule siseneda, et teenida kasumit, uurige samu näiteid ja vaadake, milline oleks teie risk olnud.\nSoovitan keskenduda tugevatele, kuid järjekindlatele suundumustele ja vältida "kaootilisi" suundumusi kui ka külgturge!\nSamuti soovitan samm-sammult õppida tundma erinevaid indikaatoreid ja muid tööriistu, et saaksite neid kasutada alati, kui vajate lisateavet, et teha õige kauplemisotsus!\nVaatame minu sisse Strateegia PDF kõigepealt vaatleme turge ja otsime hea väljanägemisega turgu, et kaubelda ex-gaample asend! S rakendage liikuvat keskmist - Periood 34 saab kasutada dünaamilise trendijoonena.\nSee koosneb ühesuunalisest kauplemisest koos korralduste pideva Lisateavet nende tööriistade kohta leiate järgmisest videost või minu videost YouTube'i kanal - Vaadake ka videokirjeldust, et leida rohkem teavet Price Actioni kohta.\nKuidas tuvastada trenditurg ilma näitajateta. - Joon Online\nFikseeritud MM: Siin määratlete positsiooni suuruse üks kord ja kauplete igas kaubanduses ainult selle investeeringusummaga! See on ka emotsioonide pädev juhtimine, põnevustunne ja kapital.\nKliki siia! Muutuv MM: Siin muudate summat sõltuvalt olukorrast! See sho saab kasutada ainult kogenud kauplejad.\nPremium Forexi signaalid - Forex Lens\nÜks populaarsemaid meetodeid krüptoraha maksud Martingale strateegia, kus suurendate oma investeeringut alati pärast positsiooni kaotamist, lootes võita eelmine on binaarsed valikud ja forex on sama asi tagasi ja teenida sellele lisaks väikest kasumit!\nKõige kasumlikum aegumisperiood on minutit. Olgu kuidas on, kauplemistaktika on endiselt hädavajalik. Harjutage kindlasti seni õpituga ning mängige julgelt erinevate näitajate ja tööriistadega, mille leiate kauplemisplatvormilt!\nKui kas keegi saab bitcoini investeerimisega miljonäriks? Heikin-Ashi graafikud Teist tüüpi diagrammid, mida saab müra vähendamiseks kasutada, on Heikin-Ashi diagramm. Need diagrammid kasutavad strateegiat, mis sarnaneb kahe esimese diagrammiga - sujuva trendi loomiseks arvestavad nad praeguse riba keskmise minevikuriba keskmist. See protsess loob palju sujuvamad hinnamustrid, mida on palju lihtsam lugeda.\nNeed on graafikud, mida turumüra vähendamisel kasutatakse kõige sagedamini; neid saab hõlpsasti kasutada koos teiste näitajatega, kuna need ei arvesta aega. Teine lisakasu on see, et need ühtlustavad ka indikaatorit, kuna indikaatorisisenditena kasutatakse hinnaribasid. See võib aidata näitajaid palju paremini lugeda.\nKagi graafikud Kagi graafikud on loodud pakkumise ja nõudluse kuvamiseks õhukeste ja paksude joonte abil. Uued read luuakse alati, kui on kehtestatud uus kõrge või madal. Kõrg- ja madalate tasemeid eraldades on suuremate trendide nägemine palju lihtsam.\nVaatame näidet: Trendiajad on siis määratletud kui ajad, mil nõudlus ületab pakkumist tõusutrend või pakkumine ületab nõudlust langustrend.\nTrendide leidmine muutub sama lihtsaks kui paksude või õhukeste joonte otsimine.\nNeed diagrammid sobivad suurepäraselt ka müra vähendamiseks, kuid need on piiratud, kuna nad ei saa trendi tugevust kindlaks määrata, välja arvatud liikumispikkuste mõõtmine, mis võib olla eksitav. Trendi tugevuse määramine Trendi tugevust saab kõige paremini mõõta indikaatorite abil.\nSelle artikli jaoks võtame kõige populaarsema indikaator-suuna liikumise indeksi DMI ja selle tuletatakse keskmise suuna liikumise indeks ADX. DMI indikaator on enim kasutatav trenditugevuse näitaja.\nNeed kaks näitajat joonistatakse seejärel üldise suundumuse tugevuse määramiseks. Vaatame näite selle kohta, kuidas see võib olla kasulik: Nagu näete, suureneb kalle suurema kiirusega, kui trend on tugevam, ja väiksema kiirusega, kui trend on nõrgem. RSI on kauplemisvahend, mis tähistab suhtelise tugevuse indeksit.\nSuhtelise tugevuse indeks RSI on mitmekülgne kauplemisnäitaja, mille on välja töötanud J. Welles Wilder. Suhtelise tugevuse indeks Viis parimat Bollingeri bändi kauplemisstrateegiat, mida proovida 5. Veebruar 1, Mis on Bollingeri ansamblid? Bollinger Bandi kauplemisindikaator on tavaline tööriist, mida kasutatakse igapäevases kauplemises. Kui olete selle ajaveebi fänn, võite sama hästi kasutada seda oma kauplemises.\nKõik, mida peate teadma Forexi investeerimise kohta | R ajaveeb - RoboForex\nKAUPLEMINE MITTEPõLLUMAJANDUSLIKU PALGAARVESTUSEGA - INVESTEERIMINE -


Mousesportsi pikale võitude seeriale tegi lõpu maailma parim "CS:GO" tiim - Diktor\n7. dets. 2020 kell&nbsp12:45\nViimastel nädalatel suurepärast vormi näidanud Eesti “CS:GO” ässa Robin “ropz” Kooli meeskond Mousesports oli suurturniiri DreamHack Masters Winter 2020 finaalis sunnitud vastu võtma raske kaotuse.\nEile Taani meeskonna Astralise vastu peetud lahingus jäi Mousesports alla skooriga 3-1. Finaalis mängiti viiel kaardil, mis tähendab, et võitmiseks tuli vastasest üle olla kolmes matšis.\nJuba enne mängu algust peeti favoriidiks just Astralist, kes on viimastel aastatel olnud vaieldamatult maailma parim “CS:GO” meeskond.\nEsimene lahing toimus Mousesportsi poolt valitud kaardil Train, kus juba alguses näitas Astralis enda tugevust ja üleolekut, võites kaardi skooriga 16-5. Hiilgava soorituse tegi Astralise koosseisus mängiv maailma üheks parimaks mängijaks peetav Nicolai “device” Reedtz.\nTeine matš toimus Astralise valitud kaardil Inferno, mis on nende üks kõige tugevamaid kaarte. Sellegipoolest ei kavatsenud Mousesports veel alla anda ning eesotsas Robin “ropz” Kooli kõva sooritusega, viigistas Mousesports kohtumise 16-3 skooriga.\nJärgmiseks kaardiks osutus Nuke, mis kujunes juba pisut tasavägisemaks. Esimene poolaeg lõpetati skooriga 9-6 Astralise kasuks. Ka teine poolaeg oli üsna võrdne, kuid lõpuks pani Astralis ennast maksma ning võitis kaardi 16-13 skooriga.\nViimane kaart oli Vertigo, mille pidi Mousesports finaali jätkamiseks kindlasti võitma. Tegemist oli kahtlemata kõige tasavägisema ja närvesöövama kaardiga. Pärast Astralise tugevat algust suutis Mousesports viia mängu 15-15 skooriga üleajale. Siiski jäi jõupingutustest väheseks ning seekord osutus paremaks meeskonnaks Astralis, võites finaali skooriga 22-19.\nMousesports on uuesti tõusuteel\nTaaskord paistis Mousesportsi poolel kõige parema sooritusega silma Eesti kuulsaim “CS:GO” mängija Robin “ropz” Kool. Talle järgnesid leedukas Aurimas “Bymas” Pipiras ning slovakk David “frozen” Čerňanský.\nKuigi finaal kaotati on analüütikute sõnul praegune Mousesports oma parimas vormis. Enne eilselt finaali oli meeskond võitnud seitse mängu järjest, näidates sellega, et kaotuste jada ja langus on möödanik ning ollakse valmis jälle tippu ronima.\nMousesportsi järgmine kohtumine toimub homme kell 17:30 Prantsusmaa meeskonna Vitality vastu. Mängu jälgimiseks leiad linke siit.\nKas teadsid, et Robin Kooli ja teisi Mousesportsi mängijaid sai hiljuti näha palavalt oodatud videomängu “Cyberpunk 2077” põhjal vändatud filmis?


venus club - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nGalerii:TMW Raadio 2 laval NOËP, Paul Oja, Popidiot ja teised\nEile õhtul astusid Raadio 2 lavale Venus Clubis Púr Múdd (EE), Draper (UK), Paul Oja (EE), NOËP (EE) ja Popidiot (EE). Vaata pilte meeleolukast, täismajale antud kontsertõhtust meie galeriist!\nTelesari «Kartulid ja apelsinid» kutsub pidulisi klubistseenidesse\nGalerii: Raadio Uuno I Love 90`s stiilipidu «Pätid-Politsei»\nRaadio Uuno möllas Venus Clubis maagilisel kuupäeval 11.11.11.\nBemmi-Kristjan jagas ööklubi ees hoope\nTanel Sokk leidis armastuse Venus Clubist\nLegendaarse korvpallitreeneri Tiit Soku korvpallurist poeg Tanel Sokk (25) veedab romantiliselt aega Venus Clubi kokteilisegaja Triin Rahuoruga (25), pajatab Kroonika.\nKes on Eesti seksikaim naine?\nJuba täna õhtul valitakse Kroonika Seksikate peol aasta seksikaim naine ja mees.


Niitvälja klubihoone laiendus avab osaliselt uksed - Ajakiri Golf\nNiitvälja klubihoone laiendus avab osaliselt uksed\nUudised 20.04.2015 2 Min lugemine\n24. aprillil avab Niitvälja Golfikubi uue klubihoone riietusruumid ja caddiemaster`i. Sellega seoses on väljak edaspidi avatud green-fee mängijatele – seni on saanud mängida ainult mänguõigusega mängijad.\n“Täismahus valmib klubihoone maikuu jooksul, aga hetkel täpset kuupäeva ei saa öelda,” ütles klubi tegevjuht Kristo Tohver. “Avame hoonet etappide kaupa ja teeme kõik endast oleneva, et see oleks nii ruttu kui võimalik.”\nKlubihoone laiendus annab tegevjuhi sõnul klubile juurde ruumi, värskust ja uusi teenuseid. Esiteks on oluliselt kasvanud golfimängijate arv, sest golf on vaikselt Eestis kanda kinnitamas ja üha rohkem inimesi leiab oma tee selle lõõgastava mängu juurde. Teiseks on muutunud golfi ja -klubi roll, mis on täna suunatud palju rohkem avalikkusele ja on kannustatud ideedest olema avatud ja sõbralik keskkond kõikidele, mitte ainult kitsale ringile.\n“Täna toimuvad meil siin lisaks tavalisele golfimängule aktiivsed lastetreeningud, firmade poolt korraldatavad demopäevad, avalikkusele suunatud kontserdid, mitmed võistlused ja need kõik lihtsalt ei mahtunud enam vanasse klubihoonesse ära. Pealegi vajas hoone igal juhul uuenduskuuri, sest talviti tühjana ja kütmata seistes on need 17 aastat hoonele jätnud oma jälje,” täpsustas Kristo Tohver.\nGolfimängija seisukohast laienevad oluliselt riietusruumid, samuti tuleb nii-öelda minispaa erinevate saunade, külmaveebasseinide ning isegi väike spaahoolitsuste ja massaaži tuba. Pärast golfiringi saab istuda teise korruse terrassil ning nautida karastavaid jooke ja golfiväljaku kauneid vaateid.\nPärast renoveerimist on klubihoone kahekorruseline ja pinda selles 1280 ruutmeetrit.\nPraegu kehtivad klubi juures mitmed piirangud ja erikorraldused, millega saab tutvuda aadressil http://www.niitvaljagolf.ee/klubihoone-avamise-info/


Üritused - Jõgisoo Seltsimaja\n11.veebruaril KELL 12 LASTEetendus "kuidas saada heaks?"\nLasteteater Mäng esitab pühapäeval, 11. veebruaril 2018 algusega 12:00 lastele etenduse\n„KUIDAS SAADA HEAKS?“\nKoolist püüdis siilipoiss kinni olulise küsimuse: „Kuidas saada heaks?“ - Kas isa teab?\nSeiklus viib ta vanaisa juurde, tema on ju kõige targem siil... Kui vanaisa siilipoisi seiklust kuuleb, ei jää ta vastest võlgu.\nEtendus kestab u 35 min ja sobib vaatamiseks alates 3. eluaastast.\nPilet: 4 EUR (igale vaatajale; tasumine kohapeal sularahas)\nLisainfo ja kohtade broneerimine:\nLiisi Särak, liisi@jogisooseltsimaja.ee ; 5190 9011\nKohtade broneerimine pole kohustus, vaid võimalus, saada nimeline koht saalis.\n10.02.2018 kell 16\n Kavas Raivo E.Tamme monoetendus:\n"Mis see E. tähendab?\nEtenduse teeb omapäraseks interaktiivsus: publikul on võimalik näitlejaga kaasa rääkida, diskuteerida ja küsimusi esitada.\nPeale etendust mängib tantsuks SULO. Ettekandele tulevad Sulo parimad hitid: Alice, Sul lubasin end, Mu tüdruk, Tarzan, Olen tagasi jpt.\nAvatud baar jookide ja suupistetega.\nInfo ja piletite eelmüük: info@jogisooseltsimaja.ee. Eelmüügist pilet 10 eur ja kohapeal 15 eur.\nselgitus: EV100 ja osalejate nimed\nMis toimub meie majas?\nJÕULUSTUUDIO JÕGISOO SELTSIMAJAS!\nPilte teeb fotograaf Emilia\nRegistreeruda saate ühendust võttes Emilia Phhotographyga\nIga laps saab omale küpsetada ja kaunistada mõne piparkoogi\nLapsed saavad meisterdada jõuluteemalise külmkapimagneti\nLastega meisterdab Paberiparadiis\nDekupaaž tehnikas saab kaunistada klaasist purki ning valmib armas küünlalatern\nSaate valmistada kristallidest ehteid nii suurtele kui väikestele\nHind vastavalt valitud kristallidele\nKristalli tuba juhendab Twinflame\nTeid ootab jõuluteemaline fotonurk, kus fotosessioon kestab 30 minutit ja maksab 90 eurot\nAja broneerimiseks palume registreeruda photographyemilia@gmail.com\nAvatud on Jõulukohvik, kus pakutakse maitsvat kooki ja kohvi\nKohvikus on müügil Lilla Disaini poolt valmistatud jõulukaardid\n10.detsEMBRIL KELL 16 LASTE jõulupidu ja teater\nLaste jõulupidu 10.detsembril kell 16\nKülla tulevad jõuluvana ja lasteteater Rõõmulill\netendusega: "Üks nõiduslik lugu"\nOsalustasu 5 EUR\nPalume eelnevalt registreerida, hiljemalt 07.detsembriks 2017.\nMTÜ Saue-Jõgisoo Haridusselts arveldusarve number EE322200001120083061 (selgitusse märkida laste nimed)\nRohkem infot: info@jogisooseltsimaja.ee\n26.novembril KELL 12 LASTEETENDUS: "kõva kuulmisega kopraonu"\nLasteetendus: „Kõva kuulmisega kopraonu“\nLasteteater Koiott mängib pühapäeval, 26. novembril 2017 algusega 12:00 lastele etenduse\n„KÕVA KUULMISEGA KOPRAONU“\nOravaoru metsa senise rahumeelse elu ähvardab pea peale keerata ootamatult saabunud uudis. Tark öökull ja kõva kuulmisega kopraonu asuvad asja uurima. Koos õpetlike juhtumiste ja naljakate karakteritega haarame teid lõbusasse seikluspõnevikku.\nEtendus kestab u 30 min ja sobib vaatamiseks alates 3. eluaastast.\nLisainfo ja kohtade broneerimine: Liisi Särak, liisi@jogisooseltsimaja.ee ; 5190 9011\nAVATUD ON TEATRIKOHVIK!\n04.novembril KELL 19 Jõgisoo seltsimaja 90.juubel ja tantsuõhtu\nJõgisoo seltsimaja 90. juubel ja tantsuõhtu\n4. november 2017 kell 19:00\nJõgisoo seltsimaja kutsub tantsuõhtule!\nTähistame Jõgisoo seltsimaja 90. aastapäeva. Tantsuks mängib bänd “Sada ja Seened”. Pidu algab 19:00, maja avatud alates 18:00. Peol astub üles tantsugrupp Saue Simmajad. Pakume kõigile külalisetle sünnipäevatorti. Töötab baar. Kaasa sularaha. Pidu on laudadega, selleks et saada sõpradega kõrvuti istuma, palume eelnevalt registreeruda info@jogisooseltsimaja.ee.\nEelmüügist pilet 10.- ja kohapeal 15.-\nKui sul on juba pikka aega olnud suur unistus midagi oma kätega valmis teha, siis praegu on selleks just õige aeg ja koht.\nTöötubades õpid palju uut ja huvitavat, laed ennast positiivselt, leiad endale uue tegevuse ning valmistad endale või lähedastele isetehtud kingitusi!\n10.SEPTEmbril kell 12 Lasteetendus: "MAAILM KOHVRIS"\nLasteteater Sõber mängib pühapäeval, 10. septembril 2017 algusega 12:00 lastele etenduse\nHelsingi lennujaamas kohtuvad kolm tegelast maailma eri paigust – lõbus rändur Mehhikost, tudengineiu Jaapanist ja Soomes tööl olev eestlane. Kõik nad sõidavad erinevatel põhjustel Eestisse. Väljalendu oodates sisustatakse aega üksteisele oma kodumaast rääkides ja muinasjutte jutustades…\nEtendus kestab u 30 min ja sobib vaatamiseks 3-10 aastastele lastele.\nPÄEV EMAGA Veeda tore päev oma perega Jõgisoo seltsimajas. Meil on avatud töötoad, kus on võimalik meisterdada nii suurtel kui väikestel. Võimalik teha ilusad perefotod. Saate nautida kohvikus maitsvaid kooke. Avatud väikene kingipood, kus on müügil käsitööna valmistatud tooted.\nTöötoas saab valmistada külmkapimagneteid ja emadepäeva kaarte. Materjalid kõik koha peal olemas.\nTöötoa hind: 1 tk 3 euri, 2 tk 5 euri\nJuhendab Signe Lingvist\nTeeme teistmoodi käsitöö salongist.\nTöötoas saab valmistada käevõrusid kummil. Kivid saad valida omal soovil.\nTöötoa hind: lapse käevõru 5 euri, täiskasvanu 10 euri.\nJuhendavad Kadri Helene ja Fred\nTwin Flame Designist\nFotonurgas ootab teid professionaalne fotograaf, kes teeb teie perest imelisi pilte.\nPildid valmivad nädala jooksul.\nFotograaf on Emilia Martin\nPakume maitsvaid kooke.\nPoest saate soetada väikeseid kingitusi, mis on valmistatud käsitööna. Võimalik osta kristallist ehteid , kaarte jne.\nP.S. Kogu üritusel käib arveldamine sularahas!\n29.aprill ja 6.mai 2017 kell 11 Jõgisoo seltsimaja juures\nKonteiner 6.mail Jõgisoo seltsimaja juures.\nTalgutööd: puude saagimine, prügi korjamine, riisumine\nTalgulistele pakume suppi ja jooki!\nTalgujuht: Ülle Rondo, 5012033, info@jogisooseltsimaja.ee\nLasteteater Sõber mängib pühapäeval, 16. aprillil 2017 algusega 12:00 lastele etenduse\n„KAKS PÄEVA MAAL“\nFirmaomanikust isa, moekunstnikust ema ja nende teismeline poeg elavad linnas, nääklevad pidevalt ja veedavad põhiliselt aega nutitelefonides ja arvutites. Ühel päeval tuleb neil aga vanaema palvel sõita paariks päevaks maale – appi tädi Leidale. Nad arvavad, et sellest kujuneb mõnus ja isegi veidi igav puhkus värske õhu käes. Tegelikult ootab neid aga ahiküttega maja, lüpsiootel lehm ja ei mingit wifit. Perel tuleb üheskoos katsumustest jagu saada.\nLugu sellest, et nutiseadmed on toredad ja vajalikud, aga ka ilma nendeta tuleb osata toime tulla!\nEesti Lasteteater mängib pühapäeval, 19. veebruaril 2017 algusega 12:00 lastele etenduse\nEtendus räägib ühest laisast kassist ja tema sõbrast kanast, kes lähevad reisile, et laiskuse vastu imerohtu otsida.\nEtendus kestab u 35 min ja sobib vaatamiseks 3-10 aastastele lastele.\n11.detsembril kell 11 Lasteetendus: "pipi peab jõule"\nOlete oodatud Jõgisoo seltsimaja laste jõulupeole 11. detsembril 2016 algusega 11:00. Külla tuleb lasteteater Rõõmulill etendusega „Pipi peab jõule“.\nEtenduse kestus on u 35 min ja sobib vaatamiseks 3-10 aastasele lastele.\nPeolt ei puudu ka jõuluvana, kes kuulab laste salme/laule ning jagab igale lapsele kingipaki.\nPalume lapsed registreerida aadredssil: info@jogisooseltsimaja.ee ja kanda osalustasu 4 eurot iga lapse kohta 8. detsembriks 2016\nMTÜ Saue-Jõgisoo Haridusseltsarveldusarve number EE322200001120083061 (selgitusse märkida laste nimed).\nLaste saatjatele sissepääs vaba.\nOlete oodatud meestepäeva peole Laupäeval 19.novembril 2016 kell 18:00 Kiisa Rahvamajja.\n"Ilma meesteta on kurb maailm"\nOsalustasu on 10 eurot, mis sisaldab lisaks suurepärasele õhtuprogrammile ka suupisteid.\nÜritusele vajalik eelnev registreerimine: info@jogisooseltsimaja.ee, kuni 4.nov.2016.\nKoht lauas on broneeritud peale vastava kinnituse saamist.\nKohapeal on avatud puhvet.\n19:00-19:45 ansambel "The Swing Sisters"\n19:45-20:00 revüüteater "Starlight Cabaret"\n20:00-20:45 ansambel "The Swing Sisters"\n20:45-21:00 revüüteater "Starlight Cabaret"\n21:00-21:45 ansambel "Vanaviisi"\n22:15-01:00 ansambel "Vanaviisi"\nÜritust korraldavad: Valingu, Jõgisoo, Koppelmaa, Tuula, Pällu, Tagametsa ja Ääsmäe külad\nLasteetendus: "Ma ei mängi sinuga"\nLasteetendus: „Ma ei mängi sinuga“\nLasteteater Rõõmulill mängib pühapäeval, 16. oktoobril 2016 algusega 12:00 lastele etenduse\n„MA EI MÄNGI SINUGA“\nLugu räägib narrimisest ja mänguasjadega sõprade leidmisest.\nMängukooli lastehommikud Jõgisool jätkuvad!\nMängukool korraldab alates oktoobrist iga kuu esimesel pühapäeval Jõgisoo seltsimajas 5-7a. lastele toredaid ja arendavaid lastehommikuid. Rändame üheskoos arvu- ja tähemaal, kuulame ja vaatame põnevaid lugusid/teleteatrit, kirjutame tähti ja numbreid ning suuremad lapsed saavad ka raskemaid ülesandeid lahendada. Tegevuste vahel on mängupaus. Lõpetuseks meisterdame üheskoos.\nEsimene lastehommik toimub PÜHAPÄEVAL,\n2. oktoobril 2016\nEelnev registreerumine vajalik kuni 2 päeva enne lastehommikut info@mangukool.ee, tel.5120730, info: www.mangukool.ee või vaata siit\nlasteetendus "kuningas sulaseks" 15.mail 2016 kell 12\nLasteteater Sõber mängib pühapäeval, 15. mail 2016 algusega 12:00 lastele etenduse\nTavalise külapoisina kasvanud kuningapoeg saab teada, et on pärast sündimist ühe lihtsa külatüdruku vastu vahetatud ja too omakorda ammu sõlmitud kokkuleppe tasuks Vanapaganale kingitud. Noormehele ei anna selline ebaõiglus rahu ja ta suundub neidu allilmast päästma. Kas noormehel õnnestub Vanapaganat kavalusega lüüa ja nad mõlemad õnnelikult koju tagasi tuua, näete juba etenduses. Lavastuses kasutatakse Eesti rahvapille. Loo idee pärineb Fr. R. Kreutzwaldi muinasjutust “Tänulik kuningapoeg”.\nEtendus kestab u 40 min ja sobib vaatamiseks 3-10 aastastele lastele.\nmonoetendus "lollidemaa" 18.juuni 2016 kell 20\n18.juuni 2016 kell 20:00 Jõgisoo Seltsimajas\nPilet 10 eur, müügil kohapeal\nLaval Indrek Taalmaa\nMonolavastus, mis pakub palju äratundmisrõõmu oma erinevate lühilugudega.\nMe kõik teame lollidemaad, kus loll kass ja kurikaval rebane soovitavad puupoisil oma kuldmündid maha külvata ning siis lihtsalt oodata üks öö ja sinna kasvab rahapuu, mis on täis kuldmünte.\nSellest muinasjutust ongi inspireeritud lavastus, kus puudutakse inimlikke nõrkusi, pahesid ning rumalust. Seda kõike loomulikult läbi koomika.\nVaheajal pakume küla 775. juubeli puhul kõigile teatrikülastajatele torti.\ntule mängi koos jänku jussiga 18.juunil kell 11:30-12:30\nTule mängi koos Jänku Jussiga,\nLaupäeval 18.juunil kell 11:30- 12:30\nSaue valla avatud külaväravad 18.juuni 2016 kell 11\nTeeme sel aastal teist korda Saue Valla Avatud Külaväravad ja juurde lisame Jõgisoo küla juubeli 775.a tähistamise. Üritus leiab aset 18. juunil 2016 algusega 11:00. Toimumiskohaks on endiselt Jõgisoo seltsimaja. Sel päeval on meil plaanis teha näitus “Jõgisoo küla 2016”, lastega tuleb mängima Jänku Juss, toimub väike laat, mängud perele, teeme ka uue külapildi ning õhtuks pakume kõigile Indrek Taalma monoetendust “Lollidemaa”.\nKLAPIGA MÄRKMIKU VALMISTAMINE 23.APRILLIL KELL 11:00- 14:00\nLaupäeval 23.aprillil 2016.a. toimub õpituba kell 11:00- 14:00\n"KLAPIGA MÄRKMIKU VALMISTAMINE"\nValmib rõngasköites, magnetkinnitusega 9x12 cm suurune- märkmik.\nVajalik materjal kohapeal olemas.\nOsalustasu: 13 eur, tasumine kohapeal sularahas\nJuhendajaks Signe Linkvist käsitöösalongist "Teeme teistmoodi"\nPalume registreerida hiljemalt 21.aprill 2016.a\ntule talgutele 30.aprillil ja 7.mai 2016.a kell 11\nJõgisoo Seltsimaja ümbruse korrastamine\n30.aprillil ja 7.mai kell 11:00\nVõsa ja puude saagimine, mänguväljaku ehitus\nÜlle Rondo, info@jogisooseltsimaja.ee, tel: 501 2033\n30.aprill 2016 kell 11 7.mai 2016 kell 11\nLaste arve *\nKristallist ehete valmistamine 16.APRILLIL KELL 13:00-16:00\nLaupäeval 16.aprillil 2016.a toimub õpituba kell 13:00-16:00\n"KRISTALLIST EHETE VALMISTAMINE"\nValmistada endale unistuste väeehteid. Võimalik teha käevõru, mala jne.\nKohapeal olemas lai valik poolvääriskive.\nOsalustasu 10.- Lisandub valitud kivide summa. Tasumine kohapeal sularahas.\nJuhendajateks Kadri Helene ja Fred "Twinflame Designist"\nmängukool 3.aprillil kell 11:00-13:00\nLähenemas on taas üks tore pühapäev, mil ootame lapsi Jõgisoo seltsimajja lastehommikule. Kohtume 3.04 kell 11.00-13.00 ja räägime „Kevadpühadest“!\nPalume eelnevalt registreerida 2 päeva ennem mänguhommikut\n"südamega tervise juures" 6.aprill 2016 kell 18:00-20:00\nTegevust rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi programmist „Tervislikke valikuid toetavad meetmed 2013-2014“\n"SÜDAMEGA TERVISE JUURES" 6.APRILL KELL 18\nKülla tuleb Kaja Keil, ajurveeda nõustaja\nLiikumine ning tervislik toit hoiab normis meie vererõhu, kehakaalu, kolesteroolinäitajad.\nJagame häid näpunäiteid, kuidas hoida oma tervist ning püsida nooruslik.\nPraktilises osas valmistame ghee ehk selitatud võid, mida kutsutakse "aju toiduks".\nKohapeal saab maitsta vürtsikohvi safrani piimaga ning vürtsiteed\nOsalemine kõigile tasuta!\nRohkem infot: info@jogisooseltsimaja.ee või telefonil 5454 1818 Kairi\nKaja intervjuu Hallo Kosmosele:\nLoe rohkem : http://www.praktiline-ajurveeda.ee/\nehtekarbi valmistamine 12.03.2016 kell 11.00-14.00\nLaupäeval 12. märtsil kell 11:00-14:00 toimub õpituba, kus õpime tegema karpi/laegast.\nÕpitoas valmib tore karp, mida saab kasutada ehete, fotode vm. hoiustamiseks. Karbile on võimalik sisse teha üks vahesein.\nKarbi suuruseks tuleb 12 cm x 18 cm x 5 cm.\nSoovikorral võite ise kaasa võtta foto, trükitud tsitaadi või nime, mida sooviksite panna karbile.\nJuhendja Signe Linkvist “Teeme teistmoodi” käsitöösalongist.\nOsalustasu on 14 eurot. Tasumine sularahas!\nVajalik materjal kohapel olemas.\nKristallide sära 10.03.2016 kell 18\nOotame Sind neljapäeval 10. Märtsil kell 18:00 kristalliõhtule.\nKuidas kristallid meid igapäeva elus aidata saavad\nKristallide olemusest, ülesannetest ja mõjust meile\nKuidas valida kristalle endale ja teistele\nKristallde puhastamisest, hoolitsemisest ja pühitsemisest\nKristallid ruumis ja ehtena\nKristalliõhtut viivad läbi Kadri Helene ja Fred Twinflameist.\nKohapeal on võimalus osta väeehteid Twinflame Designilt\nIgale osalejale anname kaasa väikese info kristallide kohta!\nKingi endale rahulik õhtu koos kristallidega!\nLisa infot leiate Kadri Helene ja Fredi kohta www.twinflame.ee ja www.facebook.com/mytwinflamedesign\nmängukooli lastehommik 6.märts 2016 kell 11\nJärgmine lastehommik toimub PÜHAPÄEVAL, 06. märtsil 2016 kell 11.00-13.00. Teemaks: "Ootame kevadet"\nEelnev registreerumine vajalik kuni 2 päeva enne lastehommikut info@mangukool.ee, tel.5120730, lisainfo: www.mangukool.ee\n1 korra tasu kohapeal 6.-EUR/ laps\nKaasa võtta vahetusjalanõud ja oma pinal, milles on värvipliiatsid, 2 harilikku pliiatsit, teritaja, ümara otsaga käärid, liimipulk ja kustukumm.\nNB! Lastehommik on mõeldud vaid lastele, vanemad saavad soovi korral oodata last seltsimaja köögipoolel, kus pakume tasuta teed ja WIFI-ühendust.\nLapse nimi/nimed *\ntoimunud üritused 2016.a.\nSõbrapäev Jõgisool 14.02.2016 kell 12\nEesti Lasteteater “Linnakoll ja Metsatroll”\nMängivad Viljandi Kultuuriakadeemia teatri lõpetanud näitlejad.\nJõgisoo Seltsimajas14.veebruaril 2016 kell 12Etendus kestab u 30-35 min ja sobib vaatamiseks 3-10 aastastele lastele.\nLapsed saavad värvida sõbrapäevakaarti ning avatud on ka sõbrapäevakohvik.\nLisainfo ja kohtade broneerimine: Liisi Särak, liisi@jõgisoo.ee, 51909011\nJärgmine lastehommik toimub PÜHAPÄEVAL, 10. jaanuaril 2016 kell 11.00-13.00. Räägime aastavahetusest ja talvest.\nKülla tuleb lasteteater Rõõmulill etendusega “Metsloomade jõulud”.\nOsalustasu 4 EUR, palume eelnevalt registreerida 11.detsembriks 2015 a.\nMTÜ Saue-Jõgisoo Haridusselts a/a EE322200001120083061\nSelgitus: märkida lapse nimi/nimed


Teada on uhke tunne – ESL\nESL > Teada on uhke tunne\nIntervjuu Leila Pärtelpojaga tegid Heli Nurger ja Karola Mursu (ajakiri Pööning)\nFotod: Vello Liiv ja Rasmus Jurkatam\nOlin Sikupilli plika, elasin oma emapoolse vanaisa talus Lasnamäel. Isa pani mind Inglise kolledžisse, sealt on siiani pärit minu keelteoskus, loen vabalt nii inglise kui saksa keelt. Mu kooliteed toetas onu, kes oli Vabadussõja invaliid ning kellel endal lapsi ei olnud. Aga ma tean, mismoodi ka ema minu kooliskäimise nimel pingutas – ta oskas hästi õmmelda ja need, kes ema juurde sattusid, ei läinud kunagi enam ära.\nSõja hakul põgenes pool meie kolledži klassist välismaale ja teine pool küüditati. See oli lapsepõlves niisugune läbielamine, mis püsis sees kogu elu.\nMinu ristiisa oli baltisakslane, Pärnu käsitööline Dietrich. Ta oli Moskvas õppinud kondiiter. Tänu ristiisale tekkis mul huvi klassikalise mööbli vastu. Olen häbenenud, et kui baltisaksa mööbliga tegelen, peaksin olema baltisakslane, aga tegelikult olen pärisori. Mul ei ole olnud kõiki neid kombereegleid, mis neil olid.\nKasvatusteadlane Airi Liimets on öelnud, et kõige suurem töö on harituse kasvatamine, aga seda peab inimene ise tegema ja tahtma – sellele ei aita kaasa kool. Tema kirjutas, et kõigepealt on Bildung (haridus – toimetuse märkus) – see on vaimne Bildung, mis kasvab juba lapseeas perekonnas, kust ta pärit on. Mina tahtsin lapsena muinasjutte lugeda. Lugesin kõik raamatukogud tühjaks, kuni jõudsin Prantsuse Sinisuka lugudeni, millest ma enam aru ei saanud.\nBildungile järgneb Kohtumine – keegi inimene, kes tähendab sulle kõike, aga mitte armastuse mõttes. Mina valisin selleks Ella Vende, kes oli minu õppejõud Tarbekunsti Instituudis. Ta oli saanud 1939. aastal riikliku stipendiumi ning käinud mujal maailmas end täiendamas. Ta oli Sorbonne´is loengutel ja maailma mööblimuuseumides käinud. Mina, loll Sikupilli plika, kellel oli lapsena vaid kuus värvipliiatsit, leidsin temas, keda järgida. Ma ei ole kohanud elus kedagi teist, kes oleks niimoodi armastanud klassikalist mööblit.\nNoor inimene, kes läheb sisearhitektuuri õppima, ei tea tegelikult, millest koosneb kapp. Ma olen ise selle läbi elanud. Läksin kohe peale kooli lõpetamist 1954. aastal tööle. Tookord määrati mind tööle Kaubanduspalati reklaamibüroosse. See oli büroo, mis tegi graafilisi kujundusi seebipaberitele. Sisearhitektuuri osakonda Kaubanduspalatis siis ei olnud.\nMäletan oma esimest objekti. Pidin tegema kohvikusse kassa – see oli vanasti tähtis koht, ulakas putka. Ma ei teadnud sellest midagi, aga ikka pidin tegema. Õnneks oli vanasti see komme, et noorele lõpetajale ei antud kohe objekti, vaid anti vanem juhendaja, kes õpetas. Mina töötasin Salme Liiveri käe all.\nKunstiinstituudis oli selline aine nagu mõõtmispraktika, mida andis Ella Vende. Kui Ella 1961. aastal pensionile läks, andis ta oma loengud mulle. Lugesin ainet arhitektuuriüliõpilastele ja ruumikujunduse päevastele ja õhtustele tudengitele 3 korda aastas.\nAinet hakkasin õpetama ERMi traditsioonide põhjal. ERM käis Saaremaal ja neil oli seal midagi mõõtmata jäänud – kas oli küla liiga kaugel või lihtsalt ei jõutud sinna. Me käisime neid kohti koos Tamara Habichtiga üle vaatamas ja joonistamas. See joonistamine osutus väga vajalikuks, kuna sisearhitekt peab joonistamist projekti tegemisel oskama. Projekti loomisel tuleb osata süveneda – mida sa ühe ukse või mõne teise kohaga teed, et see poolikuks või pealiskaudseks ei jääks. Ja vanas talus on igal asjal oma otstarve olemas, seal oli hea detaile jälgida.\nKord oli üks tudeng, kes ei viitsinud põrandat joonistada. Tegi suure ruudulise põranda, tõmbas sirged jooned. Mina ütlesin, et see pole päris nii. Võta mõõdulint ja mõõda need kivid ära. Pane niiviisi paika, nagu need on. Ja see väike vimka annabki tulemuse, et projekt näeb välja usutav.\nERMiga lõppes meie suhe, kuna ERKI rektor Jaan Vares asus viima ellu venestamispoliitikat: võttis meie ülikooli vennasvabariikide õppureid. Aga siis ei võtnud saarlased meid enam oma kodudesse – ütlesid, et need poisid suitsetavad ja tüdrukud pillavad heintesse juuksenõelu. Viimase retke Saaremaale tegin koos Vello Liiviga, kes lisas mööbli joonistamise praktikale ka maalimise. Hommikul joonistati mööblit ja pealelõunal maaliti. Trügisime kunstnike kambaga selle ilusa nime varjul, et oleme maalijad, taludesse sisse ja kasutasime nende pliiti ja puid, ostsime neilt mune ja tahtsime igal hommikul putru keeta. Tagantjärele mõtlen, kust ma selle julguse võtsin?\nAinus koht, kus oli tühi maa ja palju mahajäänud maju, oli Ruhnu. Ella Vende oli mulle öelnud, et minge sinna, see on muinasjutt. Läksin esimest korda Ruhnule 1964. aastal. Kuigi ka siis oli juba nõukogude tegelikkus sinna kohale jõudnud, aga see teadmine, et seal kolhoosi ei ole, andis midagi juurde. Ma tundsin seal ennast õnnelikuna. See oli nii ilus saar!\nMööbliajalugu ja selle õpetamine\nHelene Kuma, kes oli tulnud ERKI teadusdirektoriks, lõi korra majja, et kõik õppejõud peavad stažeerima. Kuna mina olin lugenud mööbliajalugu, hakkasin seda Helene Kuma soovitusel uurima. Ja mida rohkem ma uurisin, lugesin ja teada sain, seda rohkem mõistsin – teada on uhke tunne.\nKord tuli Eestisse külla üks Venemaa parimaid Euroopa mööbli asjatundjaid, T. M. Sokolova Ermitaažist. Küsisin tema käest, kas saaksin tulla Ermitaaži stažeerima. Ta muidugi, siin olles, vastas viisakalt, et hankige paberid. Mina hankisin paberid ja see käis kõik ametlikult kirjade kaudu. Kui ma siis 1. septembril 1969. a Ermitaaži jõudsin, võttis ta mind pahameelega vastu: „Mida te siin kavatsete teha, teil pole ju vene keelt, te räägite mingisugust tänavakeelt?!” Tõmbasin seepeale tagasi ja ta sai ise ka aru, et oli mulle liiga teinud. Saatis mind siis Ermitaaži raamatukogusse. See on Ermitaaži-sisene Nikolai II aegne raamatukogu, kuhu pääseb ainult eriloaga. Meie siin polnud midagi taolist näinud. Seal oli palju mööblit puudutavaid raamatuid.\nERKIs õpetasin ilma raamatuta, olid ainult fotod, mida üliõpilased pidid tundma. Fotode taga oli kirjas, mis maa, mis ajastu jne. See kast anti kätte nädal enne eksamit ja seda ei saanud koju viia. Terve kursus istus siis ühe nädala kooli ülemistel korrustel koridorides põrandal maas (seal oli vaiksem) ja see kast käis kambast kampa. Õpiti niimoodi, et üks küsis ja teine pidi ainult pilti vaadates vastama. See oli niiviisi õpitav, ebameeldivusi ei tekkinud ja aine sai arvestatud.\nKohtumine Aaltoga ja Soome\nMina ei olnud modernist ja veelgi enam ei järginud ma Bauhausi. Ülikoolis aga oli koolkond noori inimesi, keda pidi kasvatama modernismi vaimus Soome poole ja keda oligi ainuõige kasvatada Soome poole.\nKäisin Soomes koos Eesti arhitektidega: kõigepealt käisid soomlased siin ja siis läksime meie neile külla. Sõitsime veel Leningradi kaudu Helsingisse. See oli 1964. aastal, mina olin selleks ajaks 10 aastat Kaubandusministeeriumi projekteerimise büroos töötanud, teinud kohvikuid, kõrtse ja restorane. Ja ma teadsin, missugune vaestemaja siin oli. Iga kord, kui tuli objekt, kaasnes käsk teha ka mööbel, sest midagi ei olnud saada. Ei ühtegi armatuuri ega midagi. Kõik need armatuurid, mis ma kasutasin, olid kõik minu oma tehtud.\nSoomes nägin Alvar Aaltot, nägin teda inimese pilguga, kes on kogu aeg tundnud, et meil ei ole midagi. Mul oli kohe selge, et midagi niisugust, nagu Aalto tegi, ei ole Eestis võimalik teha. Alvar Aaltol oli seltskond ümber. Tal oli abiks üks rikas daam, kes aitas katsetada, mida ta soovis. See, kuidas ta katsetada sai, oli tema õnn! Sain aru, et mina pole muidugi Alvar Aalto ja et mina ei saaks neid ideid siin nagunii teostada. Keegi ei oleks siin hakanud mulle tegema Alvar Aalto mööblit. Ning seetõttu ei saanud ma Aaltost ka huvituda.\nMind vaimustas hoopis Carin Bryggman, kellega Turu Arhitektide Liidus tutvusin ja kes oli muuhulgas Turu kindluse sisekujundusarhitekt. Turu kindlusse oli tehtud kaasaegne renessanss-lahendus – nii, nagu mina hiljem tegin Tallinna raekojale.\nSoomest tagasi tulles sain aru, et Tallinna vanalinn on üks uskumatu muinasjutt. Igas majas on diele! Tol ajal oli võimalik veel kõigisse neisse vanadesse majadesse sisse vaadata, diele’des olid kapidki alles. Tõin Soomest kaasa mõtte võtta vanalinnas kasutusele keldrid.\nJoonistamine kui omaaegne fotograafia\nÜks nõukogude aja probleem oli ka see, et fotograafe ei olnud.\nKord tellis kultuuriministeerium minult ülevaate Tartu ülikooli vanast mööblist – mida sealt peaks kaitse alla võtma. Läksin kohale, mööbel asus Tartu kesklinnast kaugel ühes majas, ja pidin saama need esemed, mille võtaksin kaitse alla, kuidagi jäädvustatud. Kõigepealt – fotograafe ei olnud, ka Tartu Ülikooli juures ei olnud fotograafi, ja teiseks ei olnud ka tundlikku filmi ega tundlikku paberit, millega pimedas ruumis pildi kätte saanuks. Olin Tarbekunsti Instituudis õppinud silmsidega joonistama – ülevalt vasakult alla paremale. Võtad ühe detaili eesmärgiks ja püüad seda oma joonise peal õigele kohale panna, arvestades samal ajal kogu aeg seda, kui suureks joonis võib minna. Seda tuli teha nii, et tulevane arvelevõtja saaks aru, millise tooli ta peab arvele võtma. Õpetasin seda ka oma tudengitele. Praegu asuvad need tudengite joonistused ERMis.\nOmaaegse fotograafia puudulikkuse tõttu on paljud asjad jäänud pildistamata. Näiteks 1941. aasta küüditamisel jäeti mõned omanikud oma korteritesse sisse ja 1949. aastal taheti nende kortereid kätte saada, sest Tallinnas oli tohutu eluruumide puudus – Venemaalt tuli inimesi Eestisse. Siis mõeldi neile endistele omanikele välja mingisugune süü. Tuldi hommikul sisse, võeti kogu mööbel arvele, vaadati kõik raamatud läbi, võeti ära, ja need asjad viidi selsamal päeval veoautodega ära. Selle mööbli jaoks tehti Tallinnas kaks kauplust, üks oli praeguse Hella Hundi kohal Pikal tänaval ja teine Vaksali tänaval (tänapäeval Nunne tänav – toim. märkus), praeguses Pagaripoiste kaupluses. Asju veeti kokku kuu aja jooksul. Omanikele anti võimalus neid esemeid kolme päeva jooksul tagasi osta, kuid kui kõik on võetud, siis ei ole ju enam ka raha, mille eest tagasi osta. Minu tädi, kellelt samuti oli mööbel ära viidud, sai tagasi osta voodi, puhvetkapi ja laua.\nMäletan, et olin selleks ajaks juba aasta Wunderlichi Tarbekunsti Instituudis õppinud ja mööbliloenguid kuulanud. Need äravõetud mööblid olid allahinnatud. Näiteks suur kõrge saali peegel, mille raamil hoidsid tuvid lillekimpe, maksis 10 rubla. Mul oli isa just surnud, ema kodune ja minu 7-rublane stipendium oli meie ainuke sissetulek. Elasin vanaisa majas koos teiste sugulastega. Siiski ostsin komisjonipoest mitu mööblieset, mis mul senini alles on.\nMinu mees, Ilmar Pärtelpoeg, oli kuulus suusahüppaja, tema isa, Hugo Pärtelpoeg, oli Otto Tiefi valitsuse rahandusminister. Mu mees ei armastanud eriti seda katkist kolu, mida ma koju muretsesin. Mõned asjad olid nagu see seal (L. Pärtelpoeg osutab ühele kodus olevale mööbliesemele) – Tuhala kummut, see oli arvatavasti Mellini kummut. See seisis 40 aastat mul lihtsalt vana vatiteki all, et keegi seda ei näeks. Kummutit oli kasutatud lae lupjamisel, et kõrgemale ronida. See oli üleni lubjapritsmeid täis, kuni ühed Peterburi restauraatorid selle korda tegid.\nMul on üks Barclay de Tolly sekretär, ma arvan, et see on Barclay oma. Barclay kirjutas oma naisele, et jäta ainult need kirjad alles, mis selles kapis on. Ja see sekretär on minu käes! Selle sain niimoodi, et naine, kelle mees hakkas teda kohe-kohe maha jätma, helistas mulle laupäeva õhtul ja ütles, et tal on vaja pühapäeval kella neljaks õhtul, et keegi selle kapi ära ostaks, sest siis tuleb tema mees teda maha jätma ja ta ei taha seda kappi mehele jätta!\nNõukogude ajal oli ju ikka niimoodi, et matused olid väga toredad – joodi palju ja kõik olid sõbralikud ja nauditi seda, et niisugune surnu neil tuttav oli ja… Sisearhitektide seltskonnas hoolitseti selle eest, et oleks olemas ikka kirstu- ja peiede raha, mis ei olnud ajal, mil Viru hotell juba olemas oli, väike summa. Ja mul oli ka see kirsturaha olemas ning mõtlesin, et ma ei sure veel niipea ära, lähen vaatan seda kappi. Läksin ja vaatasin ning nägin, kui tore see oli, ja ostsin selle ära oma kirsturaha eest.\nIntervjuu Leila Pärtelpojaga ilmus ajakirja Pööning 2017. a sügisnumbris.\n Ella Vende (1901–1987) oli kunstiajaloolane, Eesti Rahva Muuseumi teadur, Haridusministeeriumi muinsuskaitse spetsialist, Kunstimuuseumi direktor, Kunstiinstituudi õppejõud, tegeles baltisakslaste kunstivarade päästmisega.\n Salme Liiver (1909–1995) oli eesti teine diplomeeritud naisarhitekt.\n Tamara Habicht (1918–2001) oli etnograaf ja Eesti Rahva Muuseumi teadur.\n Jaan Vares (1927–2016) oli skulptor ja kunstipedagoog, ERKI professor ja kauaaegne rektor.\n Vello Liiv (1940) on disainer, mükoloog ja loodusfotograaf.\n Helene Kuma (1921–2009) oli keraamik, kunstiteadlane ja pedagoog.\n Alvar Aalto (1898–1976) oli Soome arhitekt ja disainer, Skandinaavia moodsa arhitektuuri mõjukamaid esindajaid.\n Maire Gullichsen (1907-1990) oli Soome kunstikollektsionäär ja patroon.\n Carin Bryggman (1920–1993) oli Soome sisekujundusarhitekt.\n diele on eeskoda Tallinna hiliskeskaegses kaupmehemajas.


Kuidas magestamiseks ookeani Vesi - Tips for you - Tipsed.Com\nInimkeha ei saa elada ilma veeta.Kuigi saab elada mitu nädalat ilma toiduta, võid surra ühe päevaga kuumas keskkonnas ilma piisava koguse joogiveega.In ellujäämise olukord, midagi on ohtlikum kui dehüdratsiooni.See võib kaasa tuua motoorse funktsiooni ja töövõime kaotuse.Kui sa leiad ennast ainult ookeani või soolases vees, sa pead teadma, kuidas magestamiseks et muuta see joodav.\nkaevama umbes suu sügav ja kaks jalga lai.Veenduge, et see on piisavalt kaugel kaldast, et tõusulaine ei ujutab ta.\nTäida pit umbes 3/4 viisil ookeani vesi kasutades oma tassi.\nAseta tass kindlalt sees auku nii, et selle avamist on ülespoole taeva poole.\nVõtke plastpealsega ja näha üle auku.Veenduge, et teil täielikult katma augu olete kaevatud.Ole ettevaatlik, et mitte häirida liiga palju pori või liiva tehes seda.\nKoht kivid ja palgid ümber servad kilega, et hoida seda all.Kasuta nii palju\nkui võimalik.Veenduge, et plastist leht venitatakse korter ainult natuke vaikne.\nSeal maha serv liiva või mustust.Võib viia nii palju kui võimalik.See ei ole ainult takistada kahju tuul.Samuti aitab see hoida loomad välja ja see tagab, et magestamise protsessi läheb sujuvalt ja tõhusalt.\nKoht kerge kivi või puutükk keset oma plastmassplaadiga.See peab olema piisavalt raske, et see teeb lehe ripnema alla keskele, kuid see ei tohiks olla raske piisavalt, et leht tegelikult puudutab ookeani vesi või plasttopsi.Samuti veenduge, et see ei ole nii raske või terav, et ta pisarad või rebib lehel.\nTagasi pit pärast mitu tundi, olenevalt soojuse.Vesi peaks olema lühendatud mööda plastmassplaadiga ja koguda tassi, jättes soola põhjas auku.\nMõtle paluvad abi.Tegevused on alati lõbusam kui teha neid me armastame hängida.\nÄrge kiirustage selle protsessi kaudu.See võtab aega.\nKuidas Keeda Teod


Kiili kooli Ic-IIc-IIIc-IVc: november 2010\nView more presentations from Neitsi11.\nVabandan küll kirjavigade pärast, aga mõte on nii armas, et soovin seda teiega jagada. Ilusat advendiaega meile kõigile!\nPostitaja: õpetaja Sille kell 21:33 Kommentaare ei ole:\nSel aastal siis juba kolmandat korda. Tänavu-aastased külalised olid Hannes Hermaküla ja Argo Aadli. Lisaks luges õpetaja klassis lugu "Köögi-Kata mure". Ja kuna sel aastal sattus öölugemine klassiõe sünnipäevale, siis sõime kõik ühiselt lõpetuseks ka torti.\nLiiklusmärkidest said pabernukud!\nPostitaja: õpetaja Sille kell 16:27 Kommentaare ei ole:\nIsad on vahvad!\nMöödunud koolinädal oli pühendatud isadele. Lugesime, kirjutasime, arutasime ja joonistasime mõeldes just neile. Reede aga kulmineerus isadega õpetaja rollis. Esimese tunni sisustas Kaspari isa, kes rääkis elektrist, selle kasulikkusest ja ohtlikkusest. Teise tunni viis läbi Karmo isa, kellega arutleti unistustest ja unistamisest. Aitäh isadest õpetajatele, et leidsite aega ja julgust klassi ette astuda! Tegite meie klassi laste koolipäeva eriliseks ja kordumatuks. Loodetavasti saite hea kogemuse, mida hiljemgi meenutada.\nNädala lõpetasime Nukuteatris etendusega "Kuldvõtmeke", kus ka isadusest juttu, laulu ja mängu oli.\nIsad on vahvad ja vanaisad ka! Õnnelikud on need, kes saavad oma pere meestega koos aega veeta. Minu isa ja vanaisa elavad minu mälestustes, kuid need on meenutamist väärt ja millal siis veel kui mitte isadepäeval!\nPostitaja: õpetaja Sille kell 17:05 Kommentaare ei ole:\nEesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasist\nPostitaja: õpetaja Sille kell 20:17 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: õpetaja Sille kell 19:25 Kommentaare ei ole:


Parimad iPhone 11 Pro Max ekraanikaitsed aastal 2021\nEkraanikaitse on teie iPhone 11 Pro Maxi jaoks võib-olla kõige olulisem lisavarustus. Nagu kaitsekohvrid, on ka see hindamatu investeering ekraani kaitsmiseks kriimustuste, tolmu, määrdumiste ja isegi pragude eest. Nii et kvaliteetse toote hankimine on ülioluline. Kuna saadaval on nii palju võimalusi, pole õige ülesande valimine lihtne. Kuid oleme aidanud selle parimate iPhone 11 Pro Max ekraanikaitsete kokkuvõttega.\nESR Premium ekraanikaitse\nTrianium HD Clarity 0,25 mm karastatud klaas\nSuperShieldz Anti Spy ekraanikaitse\nJETech karastatud klaasist kile\nFotbor Privacy ekraanikaitse\nZAGG InvisibleShield Glass + ekraanikaitse\nTETHYS klaasist ekraanikaitse\nEasyAcc selge ümbris ekraanikaitsega\nSpigen on üks tuntumaid iPhone'i lisavarustuse kaubamärke, nagu näiteks ümbrised ja kaamera objektiivikaitsed. See karastatud klaasist ekraanikaitse on suletud korpusesse, mis toimib paigaldusseadmena ja kaitseb klaasi seni, kuni olete valmis seda kasutama.\nSee sobib suurepäraselt peaaegu kõigi kaitsekatetega, eriti Spigeniga. Oleofoobne kate tagab igapäevase sõrmejäljekindluse, et teie ekraan oleks puhas ja puutumatu.\n2. ESR Premium ekraanikaitse\nSee ekraanikaitse on karastatud nii, et see peab vastu kuni 5 kg jõule, aidates vähendada lühikestest kukkumistest ja põrutustest tulenevaid kahjustusi. See on palju sujuvam kui plastist alternatiivid ja sellel on ideaalne 2,5D kaar, pakkudes siledat ja puutetundlikku pinda.\nLisaks on see täpselt lõigatud iPhone 11 Pro Max jaoks, nii et see ei häiri Face ID funktsiooni. Ekraanikaitse jätab telefoni servade lähedusse natuke ruumi, et vältida õhumulle ja täiuslikku sobivust.\n3. Trianium HD Clarity 0,25 mm karastatud klaas\nSee vastupidav ekraanikaitse kaitseb teie ekraani järjekindlalt kriimustuste, kriimustuste ja löökide eest. See on täiesti läbipaistev, nii et see pakub kindlasti iPhone'i loomulikku HD-kogemust. Ostuga rahulolu tagamiseks kehtib ka eluaegne garantii.\nLisaks kaitseb hüdrofoobne ja oleofoobne kaitsekate teie ekraani sõrmejälgede ja vedelate jääkide eest. Paigalduskomplekt muudab selle hõlpsaks ja hõlpsaks rakendamiseks probleemideta kogemuse saamiseks.\n4. SuperShieldz Anti Spy ekraanikaitse\nSee teie iPhone 11 Pro Maxi ekraanikaitse töötab ka privaatsuskilbina. See on kvaliteetne privaatsest karastatud klaas, mis võimaldab vaadata ainult siis, kui inimene on otse ekraani ees. Kui teised üritavad tippu jõuda, on neil ainult mustvalge ekraan.\nÜldise paigaldusprotsessi sujuvamaks muutmiseks on olemas lihtne paigaldusalus. Säilitades algse puutekogemuse, hoiab Supershieldz ekraani kriimustuskindlana ning vähendab higi, õli või sõrmejälgi. Lisaks on klaas loodud ka vikerkaarefekti vältimiseks.\n5. TORRAS Diamonds kõva ekraanikaitse\nSiin on ekraanikaitse, mis on valmistatud nanosuurusest ülitugevast plahvatuskindlast karastatud klaasist materjalist. Sellel on ülim kõvadus, mis on sertifitseeritud ellujäämiseks isegi siis, kui see langeb 1,8 meetri kõrguselt kõvale pinnasele.\nSamal ajal on see üliõhuke, nii et te ei tunne oma seadmes peaaegu midagi, hoides seda ka kriimustuste, triipude, mullide, sõrmejälgede jms eest. See pakub loomulikke vaatenurki ja 3D-tundlikku puutetundlikkust, sujuvat video esitamist ja mängimine.\n6. JETechi karastatud klaasikile\nSiin on karastatud klaas, mis säilitab veatu vaatamiskogemuse jaoks hämmastava selguse. See hoiab teie telefoni reageerimisena igale puudutusele ja puudutusele. Samal ajal aitavad 2,5D ümardatud servad sõrmi libiseda ja libiseda sujuvalt üle ekraani.\nLisaks võib 9H kõvaduse tohutu vastupidavus taluda igasuguseid lööke ja kriimustusi, et pakkuda ülimat töökindlat kaitset. Pange tähele, et klaas on iPhone'i ekraanist veidi väiksem, et see oleks ideaalselt sobiv mullideta.\n7. Fotbor Privacy ekraanikaitse\nHankige see ekraanikaitse, et hoida oma isiklikku ja tundlikku teavet rahvarohketes kohtades võõraste eest. See töötab olenemata sellest, kas hoiate telefoni horisontaalselt või vertikaalselt, kaitstes samal ajal ka kulumist.\nSee on loodud hüdrofoobse ja oleofoobse kattega ning kriimustusvastase pinnaga, et kaitsta ekraani juhuslike lekete, sõrmejälgede, muhkude ja väiksemate tilkade õlijäägi eest. Muidugi sobib see täielikult ka 3D-puutega.\n8. ZAGG InvisibleShield Glass + ekraanikaitse\nZAGGi nähtamatu klaasist kilp on konstrueeritud nii, et see sobiks teie iPhone 11 Pro Maxiga hästi. See on hoolikalt välja töötatud, et pakkuda teie esmaklassilisele ekraanile täpset juhtumite sobivust. See on väga sujuva tundega, võimaldades hõlpsat navigeerimist.\nSamal ajal on see löögi- ja kriimustuskindel, hoides telefoni kauem puutumatu. See muudab teie ekraani õlile ja määrdumiskindlale, säilitades puhta ja selge vaatamiskogemuse.\n9. TETHYS klaasist ekraanikaitse\nSee karastatud klaasist ekraanikate kaitseb telefoni servast servani kriimustuste, muhkude ja väiksemate kukkumiste eest. See on üliläbipaistev ja te isegi ei märka selle olemasolu.\nVeelgi enam, 9H ekraani kõvadus pakub maksimaalset katvust, võimaldades samas täieliku juurdepääsu kõigile nuppudele, pordidele ja näotuvastuse funktsioonidele. Seda on lihtne installida ja saate oma ostule eluaegse garantii.\n10. EasyAcc Clear Case koos ekraanikaitsega\nVaadake seda ekraanikaitset, mis on teie iPhone 11 Pro Maxi jaoks mõeldud selge korpusega. Üliläbipaistev disain paljastab ja parandab teie telefoni algset värvi, hõlmates kõiki nuppe ja toetades traadita laadimist.\nTeie ekraan on usaldusväärselt kaitstud sõrmejälgede higi ja õlijääkide ning loomulikult ka kriimustuste ja kriimustuste eest. Samal ajal jääb teie seade kergeks ja seda on lihtne kasutada iga päev.\nLoodetavasti on see aidanud teil leida oma iPhone 11 Pro Maxile parima ekraanikaitse. Soovi korral võite proovida ka vedelaid kaitsmeid. Ärge unustage oma soovitusi meiega jagada allpool toodud kommentaarides.\nSamuti võiksite kontrollida neid tarvikuid:\nVeekindlad ümbrised iPhone 11 Pro Max jaoks\nParimad iPhone 11 Pro Max akuümbrised\nParimad kaitserauakarbid iPhone 11 Pro Max jaoks\nParimad iPhone 12 Pro Max ekraanikaitsed


Kas Suurbritannia kuninglik beebi saab peeniserõngale viitava nime? - Publik\nBritain Royal BabyFoto: Kirsty Wigglesworth, AP\nMitmed nimevariandid on küll avalikkuse spekulatsioonidest läbi käinud ning enim arvatakse, et beebi võib hakata kandma nime prints Albert. Selle nimega on aga pisuke probleem.\nNimelt kutsutakse prints Albertiks ka meesterahvastele mõeldud peeniserõngast. Ehkki poisi Albertiks nimetamine oleks austusavaldus kuninganna Elizabeth II isale, kes kandis kuningaks saamiseni nime Albert, tunneb laiem üldsus selle nimetuse all just intiimehet. Samuti arvatakse, et just kuninglikul perekonnal on selle hüüdnime tekkimisel suur osa. Legend räägib, et kuninganna Victoria abikaasa prints Albert lasi oma peenise rõngastada, et tal oleks seda lihtsam ühest püksisäärest teise liigutada.\nPraegu on laual nimevariantidest lisaks Albertile veel Arthur, James ja Philip.\nFOTOD | Ta tegi seda taas! Cambridge’i hertsoginna Catherine avaldas printsess Dianale üllataval moel austust (6) 24.04.2018


Unchartedi film jäi taaskord režissöörita - Level1\nVideomängudel põhinevad filmid pole kunagi eriti head olnud. Mainekas PlayStationi eksklusiivseeria Uncharted tahab olla üks neist, mis võiks justkui vastupidist tõestada. Ometigi saadab selle valmimist korralik ebaedu.\nNimelt anti teada, et seni projektiga seotud olnud Shawn Levy („Night at the museum“, „Real Steel“) on otsustanud keskenduda hoopiski filmile „Free Guy“, mille peaosas on ei keegi muu kui Hollywoodi praegune lemmiklaps (ning „Detective Pikachu“ staar) Ryan Reynolds. Iroonilisel kombel saab tegemist olema kaudselt mängutööstusega seotud linateosega – peategelane avastab, et ta elab videomängus ning üritab takistada selle loojatel teost sulgemast. „Unchartedi“ filmiga on jätkuvalt seotud Tom Holland, kes hakkab linateoses mängima noort Nathan Drake’i.\nVõibolla peaks Sony käega lööma. Sest noh, Nathan Fillioni fännifilmist ägedamat teost on ju üpriski raske teha.


Tallink Rostocki liinist loobumas? - Logistikauudised\nKui Tallink veel venitab Rostocki liini taasavamisega, haarab seal võimust Finnlines. Tallinki vastused järelepärimistele on segased, ilmneb Kauppalehtist.\nTegemist on hilissügisel seiskunud Tallinn-Helsingi-Rostocki liiniga, millest jäid üle 200-meetrised parvlaevad Superfast VII ja Superfast VIII. Toona, novembri lõpus oli põhenduseks laevade korraline talvine tehnohooldus. Uue hooaja graafikuid pole seni ikka välja tulnud. Firma ise lubab teatada uusimatest võimalikest muudatustest....\nTallink Silja tegevjuhi asetäitja Pasi Näkki sõnul peaks uuem Rostocki liini alane teave ilmuma firma kodulehele mai alguses.\nTema seletusel uuritakse edasi erinevaid võimalusi. Siiski ta ei öelnud, mis võimalusi...\nVahepealsel talvel püüti neid laevu suunata Haiiti päästetöödele, samuti ka rentida Kanadsse. Kuid viimases tekkis vaidlus ja vastuseis, kuna leiti, et parem on laevad ikka ise ehitada - raha jääb kodumaale ja inimesed saavad tööd. Pealegi on euroliidualalt pakutavad Tallinki laevad pea kümneaastased.\nSuperfast VII ja Superfast VIII laevad sai\nTallink aastal 2006, kui osteti ära\nkreeklaste Superfast Ferries Läänemere äri. Samal aastal ostis Tallink ära ka Silja Line´i.\nKui Tallink loobub Rostocki liinile naasmisest, siis jääb Saksa suunaliste reiside ainsaks võimaluseks itaallaste Grimaldi perekonnale kuuluv Finnlines, mis kulgeb Travemünde-Helsingi, Rostock-Gdynia-Helsingi liinidel.\nRaskustes Tallink Silja katkestab Rostocki sõidud kaheks kuuks\nTallink laevade liisimist ei kommenteeri


Sisukord - Korrakaitseametnik, tase 5 (ver 2)\nKorrakaitseametnik, tase 5 kutsestandard on aluseks koolitusprogrammide koostamisele ning isikute kompetentsuse hindamisele kutse andmisel.\nKorrakaitseametnik, tase 5 (versioon 3)\nKorrakaitseametnik, tase 5 kutse koosneb järgmistest tööosadest ja –ülesannetest:\n2.2.2. Järelevalve menetlustoimingute läbiviimine.\nKorrakaitseametnik, tase 5 kutse koosneb kuuest kompetentsist. Selle kutse taotlemisel on nõutav kompetentside B.2.1 – B.2.4 ja B.2.6 (läbiv kompetents) tõendamine. Lisaks on võimalik täiendavalt tõendada valitav kompetents B.2.5.\n1) kasutab oma töös eesti keelt tasemel C1 ja vähemalt ühte võõrkeelt osaoskuste mõistmine ja rääkimine osas tasemel B2 (vt lisa 1 "Keelte oskustasemete kirjeldused");\n3) suhtleb inimestega lugupidavalt ja professionaalselt; kasutab konfliktilahendamismeetodeid, vältimaks konflikte; lahendab tekkinud konflikte; loob positiivse suhtluskeskkonna ja käitub vastavalt headele suhtlemistavadele;\n4) teenistusülesandeid täites austab inimväärikust ning ei diskrimineeri isikuid soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu; järgib õigusakte;\n5) järgib avaliku teenistuse eetikakoodeksit.


Õnn on oskus kohaneda elu võimalustega - Eesti Kirik\n05.06.2013 | Juune Holvandus | Rubriik: Ühiskond\nEsimest korda töö juures teadvusetult maha kukkudes ei aimanud Leida veel, et tegu on salakavala haiguse hiiliva ilminguga. Tubli naine polnud harjunud hädaldama, kasvatas lapsi, töötas kõvasti, jõudis vanemate majapidamist toetada.\nLugu aga kordus, kiiresti lisandus haigustunnuseid, uuringute tulemusena selgus diagnoos polüskleroos (sclerosis multiplex). Viiekümne viiesena leidis ta end haigena kodus, kuhu tegelikult poeg ei tahtnud teda väga üksinda jätta, kartes uusi kukkumisi. Neid tuligi ette.\n«Mäletan, kuidas ei saanud end siis püsti, kepiga koukisin mobiili lähemale, et naabritele helistada ja appi paluda.» Maal oled eraldi, samas läbisaamine naabritega on parem kui linnas, tuntakse üksteist.\nMõne aja pärast leidsid Leida ise ja ta pojad, et parem oleks kõigile, kui ema oleks pideva hoole all. «Sest kuigi mu pojad pole pirtsutajad abistamisel-pesemisel, oleksin pidanud ikka iga päev 12–14 tundi üksi olema, töökohad nüüd ju kaugel.»\nAsjad said aetud korda, Leida asus elama Räpina koguduse kristlikku hooldekodusse, mis ongi nüüd tema kodu juba kuus aastat. «Nutsin algul nii, et silmi kuivaks ei saanudki,» meenutab ta. «Ometi mitte sellepärast, et siin halb elu oleks, vaid et väga järsku, noorelt nii viletsaks olin jäänud ja et minu haigus on selline, et keegi ei aima ette, millal ja kuidas muutused toimuvad. Nii elangi teadmatuses, ja eks see tohutu elumuutus võttis harjumiseks oma aja.» Juba pensionile jäämine on paljude jaoks suur ja raske muutus, aga Leidal oli see määratult suurem.\nLeida on võimaluste piires kohanenud. Ta rõõmustab, et lapsed ja lapselapsed käivad tihti vaatamas, lapselapsed ongi ta mõtetes kõige tähtsamal kohal.\nIgal suvel võtab poeg teda mõneks ajaks koju «ringreisile», nagu Leida ise ütleb. Käiakse kalmistul vanemate haual ja külastatakse sugulasi. «Suur abi on telefonist,» kiidab Leida. «Tuleb mõte, helistan kohe, mul Tele 2-s nii palju kõneaega, et igas kuus jääb ülegi.»\nNagu kaasaja inimese puhul tavaline, haaravad pereliikmetega võrdse koha mõtetes sarjafilmide tegelased. Leida vaatab hea meelega Eesti politsei- ja põnevussarju. Räpina hooldajad on väga mõistvad inimesed, nad kohanevad kodu elanike vajadustega, kes päeval teevad väikese lõunauinaku ja õhtul vaatavad siis kauem telerit.\nLeida on väga rahul oma praeguse koduse olemisega, kus on häid kaaslasi ja keegi kunagi ei pahanda, kui tal tervise tõttu mõnel päeval rohkem abi vaja läheb. Tänapäeval siibreid enam ei kasutata, kõik käib mähkmetega.\nKord nädalas tuleb Leidal nimelt võtta ravimit, mis liigse vee kehast väljutab ja siis on tal hommikul tunne, nagu «merelt tulnul», nii ta ise ütleb. Kui hooldajad ei oleks mõistvad ja hea huumoriga, oleks mõlemal poolel kohutavalt paha ja raske, aga nali, võime teha nalja teebki meist inimesed.\nPoeteele asutades küsib hooldekodu juhataja Ene Mölder üle ukse, millist jäätist Leida täna soovib. Leida armastab seda «eriti rammust» Eesti koorejäätist, tavaliselt sööb seda õhtupoolikuti. Hommikupoolikuti enamasti loeb, kuulab Elmari raadiot.\n«Kogu aeg lugeda ei jaksa, silmad väsivad.» Järjekorda ootavad värsked ajakirjad ja Sofi Oksaneni raamat «Kui tuvid kadusid».\nSuvel veerevad toolid õuele, aeda ja järve äärde, umbes pooled kolmekümnest hoolealusest ei kõnni. «Kristliku hooldekodu vaim on hooliv, siin on mul ikka parem, eriti nüüd, kus omaette tuba. Vabatahtlik saksa neiu Lisa Kilger on iga päev meile kõigile eriline päiksekiir ja silmarõõm,» räägib Leida.\nAga näiteks just praegu oleks hooldekodul kohe vaja leida 1000 eurot, et osta uus pesemisraam liikumispuudega inimestele, vana lagunes lihtsalt ära. Nii on hooldekodu elu, muidu inimlik, ent murekesed maised.\nEelmine: Iseseisvuse nurgakivi: loomeliitude pleenum\nJärgmine: Kristlikud väärtused poliitikas


Investor Toomas: ostsin Tallinki aktsiaid\n13. november 2015 kell 9:45\nTallinki laev Tallinna sadamas.Foto: Raul Mee, Äripäev\nTallink avaldas neljapäeval kolmanda kvartali tulemused, mis näitasid hoogsat kasvu ning seetõttu otsustasin laevanduskontserni aktsiaid ka enda portfelli hankida.\nTallink teatas kolmanda kvartali puhaskasumi 25protsendisest kasvust, mis on tugev tulemus. Käive suurenes 4,2 protsenti, peaaegu 274 miljoni euroni ning reisijate arv kasvas 5,5 protsenti, 2,7 miljonini. Rahule jäi ka LHV, sest puhaskasum vastas üsna täpselt nende ootustele ning ärikasum suutis ületada ootusi isegi 9 protsendi võrra. Seetõttu otsustasingi osta 11 900 aktsiat, hinnaga 0,845 eurot aktsia. Tehingusumma oli 10 055,50 eurot, komisjonitasu 10,06 eurot.\nTallinki konkurendi Viking Line'i kolmanda kvartali käive kasvas 2,5 protsenti, 164,1 miljoni euroni, mis on väiksem kasv kui Tallinkil. Samuti teatas ettevõte turuosa langusest liinidel, kus Tallinki turuosa hoopis kasvas. Mõlemad ettevõtted lõikavad praegu kasu madalatest kütuse maailmaturu hindadest. Usun, et tulevikus saab Tallink veel rohkem kasu intressikulu vähenemisest, võlgade vähendamisest ning üleminekust, kus laevad hakkavad kasutama odavamat energiat.\nKas tulemas on rekordiline dividend?\nTallinki selle aasta üheksa kuu puhaskasum oli 60,4 miljonit eurot, võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, kui puhaskasum oli 18,9 miljonit. Tallinki üheksa kuu tulemused on võimsamad 2012. majandusaasta rekordist, kui ettevõte teenis puhaskasumiks 56,33 miljonit.\nKuigi Tallink on teatanud, et müüb reisilaeva Superstar 91,5 miljoni euroga ning saab seetõttu neljandas kvartalis ühekordse kahjumi summas 7,6 miljonit eurot, säilib siiski lootus, et dividend võib tulla suurem kui eelnevatel aastatel. Superstari kulu muudab küll viimase kvartali kasumi väiksemaks, aga kui tuleb aasta peale kokku rekordiline kasum, võiks see tähendada ka suuremat dividendi. Siinkohal tasub märkida, et 2012. rekordaasta eest maksti dividendi 5 senti aktsia kohta.\nMida võiks Tallink muuta?\nTallink oli minu portfellis ka mõned aastad tagasi, kuid müüsin eelmise aasta alguses kogu positsiooni ehk 5600 aktsiat hinnaga 0,89 eurot aktsia, kuna turukonkurents hakkas tihedamaks muutuma ja see muutis mind murelikuks. Arvan, et Tallink on Tallinna börsi üks lemmikaktsia ja kuna viimastel aastatel on ta hakanud ka oma kasumit dividendidena aktsionäridega jagama, on tegemist igati väärt firmaga.\nSamas usun, et Tallink võiks olla veel menukam, kui juhtkond oleks meediale avatum. USAs on börsifirmade tegevjuhid superstaarid ning ega ka Tallinki juhtidel pole põhjust midagi häbeneda. Nad võiks regulaarsemalt meedias pildil olla. Sest kui juht näitab avalikkusele oma häid isikuomadusi ja seda, et pakatab ideedest, tõmbab see nende inimeste tähelepanu, kes võib-olla pole üldsegi aktiivsed investeerijad. See looks inimestele mulje, et selle mehe kätte võiks küll oma raha usaldada.\nOstusoovitus Tallinki aktsiale\nVäikeinvestoritel tasub sättida end Infortari omanike tuulde ja investeeringuid Tallinkisse suurendada, kirjutab Äripäev täna juhtkirjas.


Peenis suureks – kuidas? - Anne & Stiil - Kui palju maksab oma peenise suurendamiseks\nEfekt on küll ainult visuaalne, kuid meelt võib seegi rõõmustada. Tihti seksin naisega edasi vahetult pärast seda, kui olen esimese orgasmi saanud. Seega olen jätkuvalt skeptik, kes kasutab oma patsientidel sarnaseid harjutusi ravi ühe osana, kuid ei pea seda mingil juhul iseseisvaks ravimeetodiks ega imevahendiks,» hoiatab doktor Punab. Pump, mis on maailma esimene veega töötav peenisepump. Samuti ei tasuks osta salve, kreeme ja plaastreid ja kavasid. Pumbad sobivad suurepäraselt peenise suuruse suurendamiseks ja erektsiooni tugevuse suurendamiseks kas ajutiselt või pikema aja jooksul, kui sellega regulaarselt teha.\nRahakotile kõige soodsam on ilmselt tellida netiportaalist www. Laiskvorstile see treeninguprogramm kindlasti ei sobi.\nKindlasti saab treenida seemnepurske kontrolli. Peenise suurendamise võimalus on ka olemas, kuid see vajab väga pühendunud tööd ja tulemusi ei saavuta tõesti iga mees.\nSiin ongi peenise suurendamise võti, sest corpora cavernosa´t saab suuremaks muuta. Spetsiaalse harjutusega corpora cavernosa´t treenides suureneb selle veremahutavus, see omakorda tähendab üha suuremat peenist. Seega olen jätkuvalt skeptik, kes kasutab oma patsientidel sarnaseid harjutusi ravi ühe osana, kuid ei pea seda mingil juhul iseseisvaks ravimeetodiks ega imevahendiks,» hoiatab doktor Punab.\nInternetist saab tellida erinevaid aparaate. Venitusaparaate on ka Eestis tehtud, ainult vedrumehhanismiga ei Kui palju maksab oma peenise suurendamiseks Punabi sõnul hästi hakkama saadud.\nArvestades teaduspõhjendusi ja -uuringute tulemusi, samuti nii kolleegide kui ka isiklikku kogemust, julgen praegu soovitada vaid Andromedicali saab ka Eestist ja Danamedici venitusaparaate,» ütleb Margus Punab. Internetis saab aparaadi ja selle kasutamise tulemustega tutvuda aadressil www. Enamikul juhtudel venitusaparaat vähendab ka oluliselt peenise kõverust, kuid aparaati tuleb tõepoolest kasutada iga päev kuu jooksul.\nErigeerunud suguti pikkus seevastu oli keskmiselt 14,5 cm vaheldudes 9—19 sentimeetrini. Kolmveerandil täpsemalt 76 protsendil uuringus osalenud meestest oli suguti pikkus 12—16 cm ja vaid 12 protsenti osalenuist võis Kui palju maksab oma peenise suurendamiseks tunda rohkem kui 16 cm pikkuse elundi üle.


Online - Tagasiside andmine LEADER meetmes I programmiprioodi rakendumise kohta!\nTagasiside andmine LEADER meetmes I programmiprioodi rakendumise kohta!\nPöördume Teie kui maaelu arendaja poole palvega aidata kaasa maaelu arendamisele Mulgimaa Arenduskoja tegevuspiirkonnas sellega,\net annate teada oma arvamusest Mulgimaa Arenduskoja strateegia senise rakendamise kohta ning selle kohta, kas I perioodi meetmed ja meetmete toetavad tegevused rahuldasid ettevõtjate, mittetulunudusühenduste ja omavalitsuste ootusi.\nTagasiside on abiks septembris tööd alustavale stateegia muutmisega tegelevale töörühmale.\nStrateegia muutmise laiem eesmärk on parandada ja ühtlustada Mulgimaa Arenduskoja tegevuspiirkonna võimekust arendadamaks elu Mulgimaa Arenduskoja tegevuspiirkonnas.\nSelleks palume Teil täita antud elektrooniline ankeet, kinnitades sisestatut nupuga "saadan".\nAnkeedis valige Teile sobiv vastusevariant või kirjutage oma kommentaar.\n*-ga on märgitud küsimused, mille vastamine on kindlasti vajalik.\nTeie vastused on anonüümsed (salvestab vaid arvuti numbri), aga kui Te olete hiljem nõus vastama täiendavatele küsimustele\n- eriti seoses positiivsete näidetega, siis palume ankeedi lõpus lisada oma kontaktandmed.\nAnkeedi täitmine võtab aega umbes 15 minutit.\nKui te ei saa järjest niikaua aega ankeedi täitmisele pühendada, siis soovitame võimalusel endale ankeet välja printida,\nvastused enda jaoks läbi mõelda ja siis need käesolevasse elektroonilisse ankeeti kanda.\nOotame Teie vastuseid hiljemalt 30. august 2010. aasta.\nTeid ette tänades, et olete valmis ankeeti täitma ja soovin Teile kena vastamist!\nPiret Leskova, Mulgimaa Arenduskoda, Tegevjuht, 53038361,mulgimaaarenduskoda@gmail.com\n*1. Millise Mulgimaa Arenduskoja tegevuspiirkonna esindaja olete? Abja\n*2. Millise sektori esindaja olete? Kohalik Omavalitsus - KOV\nkolmas sektor - MTÜ,SA\n*3. Kas olete esitanud projektitaotluse Mulgimaa Arenduskoja varasematesse taotlusvorudesse? Jah olen esitanud ühel korral\nJah olen esitanud mitmel korral\nEi ole esitanud, aga plaanin edaspidi esitada\nEi ole esitanud, ega plaani ka edaspidi esitada\nMeeldetuletuseks: kokku on olnud avatud kolm taotlusvooru, I taotlusvoor - aprill 2009, II taotlusvoor - november 2009 ja III taotlusvoor - mai 2010\n4. Kui Te vastasite eelmisele küsimusele "Ei ole esitanud, aga plaanin edaspidi esitada" siis palun märkida peamised põhjused mis on olnud senini peamiseks takistuseks taotluse esitamisel.\n5. Kui Te vastasite eelmisele küsimusele "Ei ole esitanud, ega plaani ka edaspidi esitada", siis palun märkida peamised põhjused miks Te ei ole ega ei plaani edaspidi taotlust eitada.\n*6. Kas Mulgimaa Arenduskoja strateegia meetme eesmärgid on Teie organisatsiooni vajadusi rahuldanud? Jah\nMulgimaa Arenduskojal on kolm strateegia meedet: I meede - Mikroettevõtluse toetamine; II meede - Külakeskkonna arendamine; III meede - Mulgimaa omapära ja konkurentsivõime tugevdamine\n7. Kui Te vastasite eelmisele küsimusele "Ei", siis selgitage millistele Teie organisatsiooni kisaskohtadele olete otsinud lahendust.\n*8. Kas Mulgimaa Arenduskoja meetmete toetavate tegevuste loetelu on olnud piisav, et vajalikele tegevustele toetust taotleda? Jah, kõigil kolmel meetmel on olnud toetavate tegevuste loetelu piisav\nEi, mitte kõigil meetmetel ei ole olnud toetavate tegevuste loetelu piisav\nMeeldetuletuseks: kodulehe aadressilt: http://www.mulgimaaarenduskoda.ee/?m1=3, leiate Mulgimaa Arenduskoja meetmelehed ja meetmelehtedel punkt kolme alt toetavad tegevused.\n9. Kui Te vastasite eelmisele küsimusele "Ei, mitte kõigil meetmetel ei ole olnud toetavate tegevuste loetelu piisav", siis palun märkida meede mille toetavate tegevuste loetelu pole olnud Teie arvates piisav. I meede - Mikroettevõtluse toetamine\nII meede - Külakeskkonna arendamine\nIII meede - Mulgimaa omapära ja konkurentsivõime tugevdamine\n10. Kui Te olete vastanud 8. küsimusele eitavalt ja märkinud eelmisele küsimusele meetme, siis täpsustage millised toetavad tegevused on olnud puudu, millele olete soovinud toetust taotleda.\n*11. Kuidas hindate, kas Mulgimaa Arenduskoja strateegia meetmed on Teie piirkonna vajadusi rahuldanud? Piisavalt\n*Lisage palun eelmisele vastusele kommentaar:\n*12. Kas olete otsinud vajalikku infot taotlemiseks Mulgimaa Arenduskoja strateegiast. Jah\n13. Kui vastasite eelmisele küsimusele "Jah", siis kas Te saite oma küsimusele sealt vastuse? Jah, piisavalt\nJah, kuid mitte piisavalt\nEi, ma ei saanud sealt vajalikku teavet\n14. Kui Te vastasite eelmisele küsimusele "Jah, kuid mitte piisavalt" või "Ei, ma ei saanud sealt vajalikku teavet" siis millist laada küsimusele Te Mulgimaa Arenduskoja strateegiast vastust ei leidnud?\n*15. Kas Mulgimaa Arenduskoja strateegia vajaks Teie arvates täiendavaid muudatusi? Jah Ei\n16. Kui Te vastasite eelnevale küsimusele "Jah", siis mis osas vajaks Teie arvates Mulgimaa Arenduskoja strateegia täiendamist?\n*17. Milliseid on Teie ettepanekud projektitaotluste hindamiskriteeriumite muutmisel?\nMeeldetuletuseks: hindamiskriteeriumid on leitavad kodulehe aadressilt - http://www.mulgimaaarenduskoda.ee/?m1=3\n*18. Mis on Teie arvates Teie piirkonna arengus peamisteks kitsaskohtadeks?\n*19. Mis on Teie arvates Teie piikonna peamised arenguvõimalused?\n*20. Kas olete saanud Mulgimaa Arenduskojast vajalikul määral tagasisidet ja infot? Jah Ei\nOlen nõus vastama täiendavatele küsimustele ja minu kontaktandmed on:\nTäitke ainult soovi korral!


foorum.akvarist.ee • Vaata teemat - kala kasv kinni\nkala kasv kinni\nTeema pealkiri: kala kasv kinni\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 12:53\nSai võetud Hericthys carpintis, umbes 3 kuud tagasi, panin ta maimulõksu , et teistele mitte peksupoisiks olla. Lõksu suurus umbes 20x15x15 cm, lõks on võrgust . Probleem selles ,et kasvanud on kala selle ajaga max 0,5 cm , ehk siis väga vähe. Kas viga võib olla selles ,et ta tunneb ruumi enda ümber väiksena ja selle tõttu ei kasva? Süüa saab korralikult. Akva 300L . Teised kalad akvas kasvavad väga priskelt. Kas tuleks kala kiiremas korras nn vabasse vette lasta ja kas on lootust , et olukord paraneb? Netist selle kohat infot ei leidnud.\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 01:17\nIkka on lootus, et olukord paraneb.\nIlmselt on ta seal kuudis lihtsalt stressis.\nSisuliselt vaatab ta päikest ruuduliselt, vabatahtlikult ei tahaks ise ka vanglasse, kus akna taga on ibiza rand.\nMina laseks ta vabaks, aga paigaldaks akvasse piisavalt väikesi koopaid, et ta oma pelgupaiga leiaks. Veelgi parem on senine koopa süsteem ümber teha.\nIse ma toon ahvenaid minimaalselt 3 kaupa hetkel, katsun ühe suurused valida, aga kõige väiksem saab siiski alati tappa. Sestap tõstan kogu koobastiku ringi. Väsitav, aga muretum.\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 11:03\nMa laseks ta ka suurtega kokku, kuid hoiaksin alguses silma peal.\nMinu Carpintis oli mõned kuud 100L kastis koos EBJD'ga, kus nuumasin teda vahest kuni 3-4 korda päevas. 2 nädalat tagasi otsustasin ta suuremasse akvasse ümber tõsta. Teistele asukatele see idee alguses väga ei meeldinud, hakati uustulnukat taga ajama, kuid paari päeva pärast oli olukord juba parem. Tänaseks on rahu majas.\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 11:28\nViimati tõin 3 Melanochromis Auratust, väikseima saba söödi nii ära, et ta lausa vingerdas, mitte ei ujunud. Seletasin oma 5 aastasele tütrele, et vaata kallike, see ongi loodus.\nNüüd nädala hiljem on saba uhke nagu Maire Aunaste lehvik ja pisike tunneb ennast hästi.\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 08:16\nsamas võiks ju ka lahti lasta aga kardan et ta ei saa süüa, ei julge oma peidikust suurte keskele sööma tulla ja ikka mure ei lahene . nüüd mõtlen , et ehk teen suurema maimulõksu, panen sinna mõned taimed . arvasin et kala kasvab selle ajaga umbes 5-6 cm, siis poleks enam probleemi.kahju.\nPostitatud: Reede Mär 27, 2009 08:21\nProovida ju võiksid\nJa süüa ta leiab kohe kindlasti.


Suurepärane idee! Monefiti kuulub Creditstar gruppi. Krediidiliin vormistatakse väga lihtsalt ja kolmes etapis: Avalduse esitamine. Monefiti krediidiliini abil saavutate teatud vabadustunde ega mõtle iga kuu kust raha võtta, et katta kogunenud intressid. Lisaks püüab ettevõte alati pakkuda mõistliku kompromissi. Tallinna äripank pakub oma klientidele kõiki põhilisi panga- ja finantsteenuseid nagu laenud, hoiused jms, kaasa arvatud operatsioonid väärismetallidega. .\nSMS Money laenud: kiirlaen amp uus krediidikonto - raha 24/7.\n. Kui klient vastab kõigile laenu tagastamise nõuete võib Monefit kaaluda suurema krediidilimiidi pakkumist. Valem on väga lihtne ning pole pealetükkiv. Laenu võtsin Credit Investilt juba. Spetsialiseeruvad nad pankadevaheliste laenude pakkumisele. Kiirlaen on väike, lühiajaline laen, ulatuses vastu maksta pigem tähtaega taotluseid võetakse vastu peaaegu hommikust.\nSMS laenud – Vivimus Estonia\n. Selle asemel, et öelda klientidele ebapiisava sissetuleku tõttu ära pakuvad nad sellises summas väikelaenu, mis on vastavuses kliendi maksevõimega.\nKa laenu taotlemine on lihtne aga ka suuremateks ostudeks. See protsess viiakse läbi ainult üks kord, juhised selle läbimiseks annab teile krediidiasutus. Pärast summa valimist saab nõustuda taotluse tingimustega ning ettevõte hakkab kliendi isiku tuvastama. Grupp on spetsialiseerunud mitte ainult laenudele, vaid ka finantstehnoloogiatele. Selle aja jooksul õnnestus grupil lihtsaimast turul osalejast areneda selle ala kõige kõrgtehnoloogilisemaks ettevõtteks pakkudes klientidele mitmeid mugavaid lahendusi. See meenutab oma tegevuse poolest pankasid, mis iga hinna eest oma osa võtavad. Kui te ei kasuta krediidilimiiti – ei maksa te midagi. Sms-kiirlaenu on kiir laenud. Kontol puuduvad ka haldustasud. Sms-kiirlaenu on kiir laenud. Isikliku krediidilimiidi suuruse määramine. Kliendi identifitseerimine. Selleks tuleb külastada ametlikku Monefit’i veebilehte ja valida vajalik laenusumma. Creditstar Grupp arvestab alati klientide huvidega ning ühendab need edukalt oma uusimate tehnoloogiliste saavutustega. Samas tuleb Eestis teine kord sms kiirlaenu taotlemiseks palju aega kulutada. Kiirlaenud maksehäirega Kiirlaenud jagunevad kiirlaen ilma pangata laenufirmadega ja infoletist saab küsida. Ettevõte Monefit järgib alati vastutustundliku laenamise põhimõtet, sest enne kliendile mistahes krediidilimiidi määramist tuleb ettevõttel omalt poolt veenduda, et inimene on võimeline seda laenu tagasi maksma. Vastavalt seadusele peavad kõik kliendid ennast Monefiti kontoris või Eesti Postkontoris identifitseerima. Praeguses etapis toimub kliendile krediidireitingu andmine ja talle seatakse isiklik krediidilimiit. Esmakordsel taotlemisel on vajalik isiku ning nende korral ei ole selgitada kiiresti välja, kas on suuruseni, mis võimaldab katta isegi. Lisaks soovitakse kustutada pole peale ei aita laenuvõtjat mitte kuidagi laenulepingu sõlmimisega seotud lisakulude kui palju max laenu. Vastupidi ka pangad pakuvad sisuliselt. Kui seda summat suure krediidikoormuse tõttu kliendile ei võimaldata, pakub ettevõte väiksemat laenusummat, seda juhul kui laenu taotleja vastab kõikidele esitatavatele nõuetele\nKeeleteaduse sularahas laenud on oluline iga olulise valguallika tähtsuse rõhutamiseks tähistatakse teenitud kulud ja kehtestada vastavalt eestvedamisel täna, 1\nPositiivne ekspressraha puhul on asjaolu, et tarbimislaenu pakutakse juba alates 18 eluaastast ning selle laenu summad ulatuvad 2000 euroni


Mu jalad on pärast külmumist haiget teinud. Polved on haiget teinud\nDiagnostika aitab kindlaks määrata haiguse täpse põhjuse, mille alusel määrab arst määramise ja ravi. Te peate konteinereid vahetama, kuni soe vesi jahtub. Selle nähtuse põhjused on paljud. Kuid tulemused pole peaaegu nähtavad. Kuid tingimusel, et uuringu käigus ei avastatud haigusi, on vaja võtta teatud ennetusmeetmeid.\nKõigepealt peate rakendama kõige lihtsamaid meetodeid, mis aitavad jalgu soojendada. Te peate Polved on haiget teinud villaseid sokke, võtma kuuma vee pudeli või veepudeli ja valmistama sinepiga jalavann.\nKõik need meetodid aitavad kiiresti soojeneda. Kuid tingimusel, et uuringu käigus ei avastatud haigusi, on vaja võtta teatud ennetusmeetmeid. See juhtub, et ülalkirjeldatud meetodid aitavad lühikest aega ja inimene ei tea, mida teha, kui tema jalad ja käed on külmad. Mida sellistel juhtudel teha? Oluline on hoolitseda pikaajaliste ennetusmeetmete eest, tehes järgmist: lõpetage suitsetamine täielikult; alati kleit korralikult riietuda ja külma ilmaga vältida asju, mis alumist keha tihedalt kokku suruvad; valida kvaliteetseid ja soojaid kingi, mis ei tohiks olla liiga suured või pingelised; püüda vältida stressiolukordi ja tugevat emotsionaalset stressi; pidevalt harjutama kehalist tegevust - treeningut, jooksmist, ujumist; tarbivad rohkem valgu toiduaineid, lisavad menüüsse ka erinevaid vürtsiseid maitseaineid, vürtse, mis mõjutavad keha soojenemist; Ärge jooge liiga tugevat teed või kohvi, eelistades taimset teed melissiga mündiks, palderjaniks.\nNeed, kes veedavad aega töökohal, seisavad Polved on haiget teinud ees vannides, lisades kuumale veele sinepit.\nSee Polved on haiget teinud aitab vereringet aktiveerida, et eemaldada turse. Kui on märke jalgade külmutamisest, tuleb kohe massaaž. Selleks masseerige aktiivselt ainet vaheldumisi iga jala külge, masseerige sõrmed. Võimaluse korral peate sokid eelsoojendama ja asetama kohe pärast soojenemist.\nTeine tõhus protseduur on mõeldud neile, kes ei kannata veenilaiendid. Esmalt kastke jalad sooja vette 10 minutiks, seejärel Polved on haiget teinud kastke need samal ajal külma vette.\nTe peate konteinereid vahetama, kuni soe vesi jahtub. Polved on haiget teinud see läbi külma veega kastmise teel. Kuidas soojendada jalgu - rahvale retsepte Kui inimesel on teatud haiguse tõttu pidevalt külmad jalad, peab arst otsustama selle põhjused ja ravi.\nAga kui sul on vaja külma külmutatult külma jääd, peate kasutama ühte populaarsetest meetoditest, mis on väga paljud. Külmjalgu saab eemaldada allpool kirjeldatud meetodite abil. Alkoholi kompress Sellise tihendi puhul on vaja niisutada soojade sokkide põhja alkoholiga ja kanda neid sokke pärast seda, kui jalad on sooja veega soojendatud.\nTeisel korrusel tuleb kanda teisi sokke. Pärast seda, isegi kui temperatuur ei ole liiga Termini liigeste poletik, soojenevad jalad juba mitu minutit hästi. Pepper Kuum jahvatatud pipar soojendab nahka, kui seda rakendatakse jalgadele. Peppers põhjustavad nahaärritust, kuid see on ajutine. Seega, kui küsimus, miks jalad on kogu aeg külmad, on inimesele olulised, võib talvel külma ilmaga panna külmadesse pappidesse sokke.\nSule lehed On vaja jahvatada kuiva lehtede lehtede ja tl sellist segu valada klaas keeva veega. Pärast ööpäevast infusiooni tuleb infusiooni juua enne 2 spl sööki. Mistletoe tinktuur normaliseerib südame survet, rahustab. Puuviljad või lilled Sophora 50 g puuvilju või lilli Sophora peab valama poole liitri viina ja nõudma ühe kuu. Tinktuuri purustatakse kolm korda päevas 1 tl. Võimlemine Harjutuse abil saate jäsemeid oluliselt soojendada. Jalgade soojendamiseks on olemas terve rida eriharjutusi.\nLoksutades Vahelduvalt raputades jalgu, mõjutavad kapillaarid vibratsioon. Seejärel vähendatakse veresooni ja aktiveeritakse verevool. Sa peaksid lamama selja peal kõval pinnal, tõstke jalad ja käed nii, et nad moodustaksid kehaga 90 kraadi. Selles asendis tuleb käsi ja jalgu loksutada minutit. Reed tuules See harjutus toimub mao ääres.\nTe peate jäsemeid lõõgastama, painutama põlvi. Tuleb ette kujutada, et see on pilliroog, mis tuuleb. Sel juhul peavad jalad vaagna külge regulaarselt puudutama. Pähkli massaaž Selle harjutuse abil saate tõhusalt aktiveerida verevoolu, leevendada väsimust ja stressi. Sellisel juhul tuleb teha teatud pingutusi, et mutrid oleksid tihedalt peopesade vastu surutud. Edasi treenitakse jalgadega.\nSee massaaž toimub hommikul ja õhtul. Kui sellised meetodid ei aita või on efektiivsed vaid lühikest aega, on külma käte ja jalgade põhjused ilmselt seotud haigustega ning arst peaks neid otsima. Et otsustada, miks käed on pidevalt külmad ja jalad külmuvad, saab arst teha vajalikud uuringud. Vastuvõtul küsib arst kaebuste kohta, uurib, saadab patsiendile Polved on haiget teinud testid.\nMõnikord on vaja EKG-d, jalgade veresoonte ultraheli, konsulteerimist vaskulaarse kirurgi, endokrinoloogi, neuropatoloogiga. Pärast diagnoosi määrab arst ravi, et probleemi parandada või sümptomite raskust vähendada. Paljud inimesed teavad alalistest jäsemetest püsivat külmetustunnet. Põhjused kajastuvad siiski harva. Reeglina nimetatakse sellist häiret põdevat isikut "külmutamiseks", Polved on haiget teinud joone "haiguse" all. Villased sokid, kuumad vannid, hõõrdumine muutuvad lühikeseks ajaks lohutuseks.\nSooja joomine ja alkoholi päevakorras on ebaefektiivsed. Jalgades on rasv- ja lihaskuded minimaalses koguses, talveperioodil ilma sooja jalatsita jalad külmutatakse kõrge soojusülekande tõttu. Need on füsioloogilised ja anatoomilised aksioomid.\nKui alumised jäsemed soojendavad sooja ja kuuma hooaega, tuleb kõigepealt teada sümptomi põhjused. On mitmeid vihjeid. Peenus ja soojus Madalatel ümbritsevatel temperatuuridel muutub veenides olev punane vedelik viskoosseks. Keha viib vasospasmi, vähendades peamiste organite maks ja süda ringlust, et töötada katkematult. See juhtub vee tasakaalustamatusega. Päästmine seisneb mugava ja sooja riietuse kandmises talvel. Kuumal perioodil on soovitatav niiskuse kadu pidevalt kompenseerida.\nVastasel juhul jäävad külma jäseme sündroomi kaitseks. Laiskus, põrn, halvad harjumused Külmad jalad ja põlved muutuvad südame-veresoonkonna süsteemi komistuskiviks. Veresoonte spasm põhjustab suitsetamist, piiratud füüsilist koormust, stressirohkeid seisundeid, varem kannatanud südameinfarkte ja lööki.\nIstuv elustiil Meditsiiniline ravi, mille eesmärk on parandada vereringet. Kiiremaks paranemiseks peate loobuma nikotiinist ja kofeiinist, püüdma jääda positiivseks, mängima sporti, sööma rohkem köögivilju ja puuvilju. Ühised tõed aitavad võidelda jäsemete jahutamise vastu. Kilpnäärme düsfunktsioon Kilpnäärme häire - tegur, mis pärsib paljusid organismi protsesse. Kui hormonaalse süsteemi elundi talitlushäire esineb kroonilise väsimuse Excetive haiguse ola liigend ja külma tunne all.\nHüpotüreoidismi avastamiseks on põhjalik uurimine. Edasine arstiga määratud ravi. Rauapuuduse aneemia Hüpoksia - Hurt harja haigus all kannatavate patsientide nuhtlus.\nKülmad jäsemed on patoloogia hädavajalikud kaaslased. Selle põhjuseks on hapniku puudumine kudedes ja veresoontes.\nEespool mainitud haiguse korral on soovitatav võtta toidusse kõrge rauasisaldusega ravimeid, süstida õunad, koriandid, piparmünt, kõrvitsaseemned, läätsed ja oad. Toodete pidev kasutamine ületab ootusi. Seljaaju probleemid Närvilõpmete, näiteks radikuliidi või osteokondroosiga, pigistamisel on jäsemed külmad või tuimad. Tule abiks selja ja kaela ja krae ala põhjalikule massaažile.\nRegulaarne treening on seotud kiire taastumisega. Riidekapp alumise jäseme Tihedate kitsaste jalatsite kandmisel surutakse veresooned kokku. Sünteetilised sokid ja sukkpüksid, mis ei suuda soojas hoida, on peamine põhjus, miks naiste jalad on külmad aegadel sagedamini kui mehed. Alumise jäseme riidekapi asendamine toob kaasa positiivseid tulemusi. Kolesterool Kolesterooliplaatide sadestumine veresoonte seintele takistab verevoolu ja kitsendab kapillaaride luumenit.\nHaigust nimetatakse ateroskleroosiks, satelliidid on: peavalu; suurenenud väsimus; vaimse aktiivsuse ja mälu vähenemine. Lõpetab jäsemete külma tunne. Südame uurimine ja testimine määravad kindlaks veenide ülekoormuse. Töötlemine viiakse läbi lipiide vähendavate ainetega. Suitsetamine Nikotiin vähendab väikeste veenide kapillaare. Suitsetajad sageli külmutavad jäsemed. Trendikas toitumine Sageli harjutatavad mono-dieedid ja paastumine põhjustavad jahutamise jäseme sündroomi.\nSellise toitumise korral esineb sageli. Energiaressursside puudumise tõttu kannatab inimese keha. Keha vananemine Eakatel on täheldatud vereringe halvenemist. Töö aeglustumine Juhtide ravi Butakova seotud hormonaalsete muutustega, lihasmassi mahu vähenemisega ja nahaaluse rasva struktuuriga.\nLoetletud vaheaegade soojusülekanne. Üle viiekümne aasta vanused inimesed peavad keha hoolikalt kuulama. Metaboolne häire Suhkurtõbi, veenilaiendid, rasvumine, Raynaudi sündroom - kui need keha häired ei toimi veresoontes, külmutatud jäsemed.\nNõuab pidevat meditsiinilist järelevalvet ägenemise sümptomite leevendamiseks. Külmutamine jalad toovad omanikule ebamugavusi ja ebameeldivaid tundeid. Selline halb enesetunne muutub planeerimata tagajärgede peamiseks põhjuseks: see hõlmab tsüstiiti, nohu ja jalgade koe regenereerumist.\nKui jäsemete külma ilmumine ei ole seotud hüpotermiaga, on meditsiiniasutuse reis vajalikuks meetmeks. Traditsiooniline meditsiin tervisekaitse eest Lubatud on pöörduda alternatiivse meditsiini poole.\nPaljusid haigusi saab ravida rahvuslike meetoditega, sealhulgas jalgade jahutamisega: Küüslaugu tinktuur, toiduvalmistamiseks, peate seitsme purustatud lähtematerjali, viina ja poole liitri mahuga.


02:01 15. Juuli 2020\n18:50 25.01.2019 lühendatud link\nRafik Grigorjan, Eesti Rahvusvähemuste Esindajate Koja juhatuse esimees\nLugupeetud Eesti presidendile ei teeks paha oma sõnu kontrollida, hoolikamalt väljendeid valida ja oma riigi ajalooga sügavamalt tutvuda.\nNõukogude aeg oli vaatamata ühe osa inimeste negatiivsest suhtumisest sellesse samuti osa ajaloost ja poleks paha seda tunda, et möödaniku üle pädevalt, ilma hüsteeria ja moonutusteta arutleda. Ajalugu tuleb tunda, aga mitte üksnes süüdistada ja hukka mõista.\nIgasugused õuduslood eesti keele saatusest nõukogude ajal on mõeldud nähtavasti turistidele, kuna iga eestlane teab, et Nõukogude Eestis oli võimalik alates algharidusest kuni kõrghariduseni eesti keeles haridust omandada..\nKõikides vabariigi kõrgkoolides prevaleeris eestikeelne õpe märkimisväärselt venekeelse üle. Kuni 1978. aastani sai väitekirju kaitsta eesti keeles. Suurem osa kirjandust a ajakirjandust ilmus eesti keeles.\nTõsi, vene keel oli rahvastevahelise suhtluse keeleks. Seda nõudis liitriigi loogika, kuna ühtses riigis polnud teisiti võimalik vabariikide ja kodanike vahel suhelda.\nAga ühtainsat riigikeelt NSV Liidus ei olnud!\nVastava seaduse üritas küll Mihhail Gorbatšov nõukogude võimu loojangul kehtestada, kuid ei jõudnud. Ei olnud ka Keeleinspektsiooni – karistusorganit, mis on suunatud riigikeele sunniviisilisele omandamisele.\nMa ei kirjuta seda kõike rahvuskeele ja NLKP keelepoliitika kaitsmise vaatevinklist. Kremli juhtkond ei mõistnud õieti rahvusküsimuse olemust ja eiras seda, pidas seda küsimust "täielikult, lõplikult ja pöördumatult" lahendatuks.\nKuidas Venemaa Eestit natsismi ülistamise eest karistada võib >>\nSokratest parafraseerides tahaksin öelda: riigipead ma austan, aga tõde on hinnalisem! Proua Kersti Kaljulaidi väited, et need, kes 1970. aastail Eestisse saabusid, "ei pidanud meie keelt mitte millekski ja ütlesid seda meile otse näkku" ei vasta tegelikkusele. Võib-olla oligi mingisuguseid üksikisikuid, kes sedasi ütlesid, kuid ei tohi üldistada ega kõike ühe nimetaja alla viia.\nAjaloofaktid annavad tunnistust muust. Nii oli juba 1950. aastate lõpul, "Hruštšovi sula" lainel elanikkonna mitte-eestlastest osa poolt avaldatud soovi vabariigi koolides eesti keelt õppida.\nTervet rida mitte-eesti elanikkonna poolt esitatud ettepanekuid eesti keele kohustusliku õpetamise vajalikkusest vene koolides ignoreeriti Eestimaa KP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite nõukogu poolt, mis enam kui 80% ulatuses koosnesid eestlastest, leides, et eestlaste jaoks on tähtsam vene keele õppimine, kuna see annab rohkem arenguvõimalusi.\nTäpsustuseks: Eesti NSV Ülemnõukogu 125 liikmest olid 1959. aastal 86,4% eestlased, kohalikes nõukogudes aga oli neid veelgi rohkem — 88,3%. Pisut vähem kui nõukogude võimuorganeis, kuid siiski enamuse — 61,9% — moodustasid eestlased Eestimaa KP Keskkomitees ja 70,9% EKP klinna- ja rajoonikomiteedes. See proportsioon säilis põhijoontes ka edaspidi.\nKõik see lükkab ümber Eesti poliitikute spekulatsioonid sellest, et mitte-eestlased ei ole tahtnud põlisrahvuse keelt õppida. Seda ei soovinud riigi juhtkond, need, kes püüdsid Moskva ees kannuseid teenida ja olid kõigeks valmis, et vaid oma ametisse jääda.\nPüüda süüdistada kõiki neid inimesi, kes teistest vabariikidest Eestisse saabusid, tähendab oma süü teiste kaela veeretamist.\nNiisugusel võttel on provokatsiooniline iseloom ja see ei soodusta mitmerahvuselise ühiskonna lõimumist. Võib aru saada neist poliitikuist, kes valimistel kandideerivad ja on võidujooksus valijate häälte pärast valmis mis tahes rumalusi rääkima, ent milleks on seda presidendil tarvis?\nanalüütika, Kersti Kaljulaid, eesti keel, poliitika


29.jaanuar, 2019 Majandus / Uudised\nCoop Hiiumaa juhatuse liige Kaja Antons ütles, et just äsja löödi kokku siinsete klientide saadud ostuboonused.\nCoop Hiiumaa kliendid teenisid eelmisel aastal Hiiumaa kauplustes ostes kokku üle 124 000 euro boonusraha, iga kuu rohkem kui 10 000 eurot.\n“Oluline on seejuures märkida, et Coop Hiiumaa maksab oma klientomanikele ehk ühistu liikmetele tavaprogrammist suuremaid boonuseid,” lisas Antons. Nii saidki klientomanikud mullu kokku üle 23 000 euro boonusraha rohkem.\nKogu boonusraha maht suurenes Hiiumaal mullu 8 protsenti ehk 9600 euro võrra, ühistu liikmetele makstav lisaboonus suurenes mullu 5 protsenti ehk 1110 euro võrra.\nEttevõtte turundusspetsialist Arno uusk lisas, et kindlasti on suurenenud mahtude puhul oma osa ka sellel, et Hiiumaa tarbijate ühistu kinkis oma liikmetele kuponge, millega sai kevadel teha soodustusoste. Kupongidega tehtud ostudelt saadi ligi 11 000 eurot soodustusi.\nCoop Hiiumaal on umbes 25 000 aktiivset kliendiprogrammiga liitunud klienti, sh umbes 1020 klientomanikku.\nMöödunud aastal kogusid Coopi kliendiprogrammi 600 000 klienti üle kogu Eesti kokku 5,76 miljoni euro väärtuses boonust ning samal perioodil kasutati kauba eest tasumiseks kokku\n5,4 miljonit eurot boonusraha. Kasutamata jäänud boonusraha suunavad Coopi piirkondlikud ühistud kas kaupluste arendamiseks või heategevuseks.\nCoop Eesti on suurim ja vanim toidu- ja esmatarbekaupade kaupluste kett Eestis, mis koosneb 19 piirkondlikust tarbijaühistust ja opereerib kokku rohkem kui 340 kauplusega. Ühistulise organisatsioonina kuulub Coop 75 000 klientomanikule ehk piirkondlike tarbijaühistute liikmele. 1902. aastal Antslast alguse saanud organisatsiooni lõppeesmärk ei ole teenida kasumit, vaid kasutada saadud tulu, et hoida ja arendada kohalikku elu igas Eestimaa nurgas.\nSildid: coop, klientide, ostuboonused


Aasta parimate kokaraamatute autorid on Anni Arro ja Nadežda Kaarma - Lääne Elu\nAvakülg Uudised Aasta parimate kokaraamatute autorid on Anni Arro ja Nadežda Kaarma\nAasta parimate kokaraamatute autorid on Anni Arro ja Nadežda Kaarma\n2. november 2011 15:56\nNadja Kaarma. Foto: Erakogu\nTäna alanud Tallinna toidumessil kuulutati konkursi "Aasta kokaraamat 2011" võitjaks Anni Arro raamat „Itaalias, Pelgulinnas ja Sepamaal…“. Arrolt on varem ilmunud raamatud "Salatid, pirukad, suupisted…", "Sahver. Lihtsad hoidised", "Sepamaa talu köök" kahes osas ning "Haapsalu kohvikuid ja retsepte". Anni Arro on Tallinnas Solarise keskuses asuva kohviku Komeet perenaine.\nTeisena leidis tunnustust Nadežda Kaarma raamat „Nadja koogid“. Nadja küpsetab kooke ja torte suvel Haapsalus Epp Maria Galeriis ning koolitab ja juhendab kondiitreid sügisest kevadeni Tallinnas Anni Arro kohvikus Komeet, samuti õpetab küpsetama hommikuti "Terevisioonis".\nKolmanda koha vääriliseks tunnistati raamat "Peipsiveerel. Vanausulised paluvad lauda", mille autoriteks on Annika Haas, Viktoria Ladõnskaja ja Birgit Püve.\nParima kokaraamatu selgitamisel hindas žürii raamatuid lähtuvalt sisust, kujundusest, praktilisusest ja trükiste kvaliteedist. Lisaks valmistasid Tallinna Teeninduskooli õpilased degusteerimiseks roa iga nominendi raamatust juhuslikult välja valitud retsepti järgi.\nParimaks tõlkeraamatuks tunnistati "Koolibri koogiraamat".\nKokku osales aasta kokaraamatu konkursil 14 raamatut.\nTallinna Toidumess 2011 pressiesindaja Merle Kalvi sõnul on Profexpo ja Eesti Kirjastuste Liidu koostööna seitsmendat aastat korraldatava konkursi eesmärgiks tunnustada Eesti kokaraamatute autoreid ja traditsioone ning tutvustada aasta jooksul ilmunud kokandusteemalist kirjandust.\nAasta kokaraamatu tiitli pälvinud raamatud saavad erilise väljapaneku kahe suurima Eesti raamatupoodide keti − Apollo ja Rahva Raamatu − kauplustes.\nEelmine artikkelOktoobris sündis Läänemaal 27 last\nJärgmine artikkelImelised vanavanemad elavad Vormsil\nGalerii: Epp Maria Kokamäe galerii on taas avatud


Ligi 40% kauplustest plaanib üürihinda alla pressida - Kinnisvarauudised\nLigi 40% kauplustest plaanib üürihinda alla pressida\nAutor: Andra Rinderberg, Swedbank AS, personalispetsialist\nKaupmeestele valmistab peavalu poodide kasumlikkus, mida kisuvad alla müügimahud ja tööjõukulud. Nad näevad lahendusena kahjumlike poodide sulgemist ja üürihinna alandamist.\nSwedbanki kaubandusettevõtete küsitlus näitas, et iseenesest on jaekaupmehed 2017. aasta suhtes optimistlikud. Käivet plaanib kasvatada 65% vastanutest ning keskmiseks käibe kasvuks oodatakse 6,1%. Swedbanki kaubanduse sektori juht Ardo Pajur kommenteeris, et eelmisel aastal plaaniti käibe kasvuks 4,4% ning tegelik tulemus oli 4,5%.\nSamas on tähelepanuväärne, et 32% kaupmeestest töötab vähemalt üks kauplus kahjumiga. „Üle 10 miljonilise käibega ettevõtetest on vähemalt üks kahjumlik kauplus koguni 62% ettevõtetest. Küsitlustulemuste koguarvestus näitas, et iga seitsmes pood töötab kahjumiga,“ lisas Pajur.\nKüsitlusele vastanud kaupmeestel oli kokku 1406 poodi ja 224 (16%) olid nendest kahjumlikud. Ilmselt põhjustas sellise olukorra järjest tugevnev konkurents ja marginaalide langus, oletas Pajur lisades, et ligi kolmandik küsitletutest plaanib mõne kahjumliku kaupluse sulgeda.\nUuringust selgus, et lähema 12 kuu jooksul kavatseb 36% ettevõtetest alustada läbirääkimisi üürihinna alandamiseks. 13% vastanutest sulgeks kaupluse mõnes kaubanduskeskuses kui üürileping seda võimaldaks. Üüriläbirääkimistele annab hoogu juurde uue kaubanduspinna lisandumine.\nKaupmeeste investeeringute fookus on e-kaubandusel, mida nähakse enamasti traditsioonilise jaemüügi toetajana.\nSwedbank on korraldanud kaubandusettevõtete küsitlust juba viis aastat. Küsitlusele vastas tänavu 193 Eesti jaekaubandusettevõtet. Vastanud ettevõtete 2016. aasta kogukäive oli 2,38 miljardit eurot, mis moodustab 38% kogu kaubandussektori käibest.