Andrus Ansipi kõne Reformierakonna Üldkogul Viljandis | Reformierakond\nAndrus Ansipi kõne Reformierakonna Üldkogul Viljandis\n30. Aprill 2006 11:42\nHead erakonnakaaslased ja üldkogul osalejad,\nMõtlesin täna, siia Viljandisse sõites, mis on ühist kõigil täna siia kogunejatel? Mis on see vedru, mis paneb igal hommikul kõiki reformierakondlaseid, meie ministreid, riigikogu liikmeid, linnapäid, vallavanemaid ja volikogu liikmeid tööle?\nTahtmine pühenduda sellele, et meie lastele jääks parem, kultuursem, tervem, rõõmsam ja jõukam Eesti. Uskumine inimesse. Vastutus tuleviku ees. Pingutamine parema tuleviku nimel. Tegutsemine - tühja virisemise asemel. Teadmine, et vabadus on väärtus, mida tuleb hoida ja kaitsta. Olgu see siis üksikisiku vabadus või ka ühiskonna, Eesti vabadus.\nParafraseerides J F Kennedy´t võiks Reformierakonda iseloomustades öelda, et teadku iga inimene, olgu ta meie suhtes hea või pahatahtlik, et me oleme valmis maksma kõrget hinda, ületama kõiki raskusi, toetama iga sõpra, astuma vastu igale vaenlasele, et tagada vaba ühiskonna kaitse. Sest meie teame - ainult vaba ühiskond saab tagada edu.\nVõitlus liberaalse demokraatia säilimise eest on võitlus iga Eesti kodaniku vabaduste säilimise eest. Reformierakond on valmis lööma tagasi igasugused katsed eemalduda liberaalsest demokraatiast. See on Reformierakonna kestev vabadusvõitlus.\nAasta tagasi toimunud erakonna üldkogul räägiti peamiselt vastselt moodustatud valitsusest. Mis seal salata - meil olid valitsusvastutust võttes vastakad tunded. Oli kindel teadmine, et maha vedelema jäetud võimu üles võtmine on ainus võimalus oma lubadusi ellu viia. Oli ka kõhklus, kas kolm oma põhiväärtustelt nii erinevat erakonda - Reformierakond, Rahvaliit ja Keskerakond - suudavad koostööd teha. Oli kõhklus, kas suudame sellises koosluses oma lubaduste täitmisele keskenduda või kulub kogu Reformierakonna energia partneritega erimeelsuste klaarimisele.\nValitsust moodustades oli meil neli tingimust, mille täitamata jätmise korral poleks meie osalusega valitsust sündinud:\n- nõudsime tulumaksu alandamise jätkumist\n- vanemahüvitise säilitamist ja maksmise pikendamist\n- eelarve tasakaalus püsimist\n- välis- ja julgeolekupoliitika senise suuna jätkumist.\nKui keegi nüüd väidab, et need neli asja oleks Keskerakond ja Rahvaliit niikuinii teoks teinud, siis ta on kas rumal või luiskab teadlikult.\nAastase koostöö järel ei ole küll tunnet, nagu oleksime kogu selle aja maasikavälul mõnusasti aega veetnud. Pole mingit põhjust oma valijate ees silmi maha lüüa. Meie olulisemad lubadused on täidetud.\nIgale vähemalt keskmist palka teenivale töötavale inimesele jääb tänu tulumaksu alandamisele 23%ni aastas sadu kroone rohkem kätte. Vanemahüvitist makstakse 15 kuu jooksul. Iga sünni puhul maksab riik 5000 krooni sünnitoetust. Igakuine tulumaksuvaba miinimum on tõusnud 2000 kroonile. Reformierakondliku majandus- ja rahanduspoliitika hoidmine on tõstnud keskmise vanaduspensioni juba 3136 kroonini. Eelarve on püsinud tasakaalus. Riigi laenukoormus ei ole tõusnud.\nMuidugi on aasta sisse mahtunud ka asju, mis oleksid võinud liikuda kiiremini. Töötuskindlustusmaks oleks võinud alaneda rohkem. Euroopa Liidu põhiseaduslik leping oleks võinud olla juba ratifitseeritud. Välisteenistusseadus oleks pidanud olema praeguseks vastu võetud.\nÜldjoontes pole aga nurisemiseks põhjust. Oma kivid ja kännud on praeguses koalitsioonis olemas, aga enamiku neist oleme valitsuse sisestes vaidlustes seni ületanud.\nTänavuse poliitika-aasta olulisemaks sündmuseks on eelarvedebattide ja eesseisvate välis- ning julgeolekupoliitiliste otsuste (EPSL, Iraak, 2% kaitsekulud) kõrval kindlasti presidendivalimised.\nReformierakonna seisukohad presidendivalimiste küsimuses on kristalselt selged ja avalikkusele hästi teada.\nMe oleme veendunud, et mitte keegi ei saa pisendada Arnold Rüütli teeneid presidendina Eesti ühiskonna veenmisel Euroopa Liiduga liitumise kasulikkuses. See jääb Arnold Rüütli suureks panuseks ja selle eest kuulub talle meie tänu ning tunnustus.\nKuid usun, et ka Arnold Rüütel ise nõustub minuga, et nii nagu tõeliselt suure ja targa sportlase tunneb ära otsusest lahkuda areenilt pärast suurvõitu, nii tunneb ka tõelise riigimehe ära õigeaegsest otsusest sillutada ja anda teed noorematele. Me usume, et Eesti vajab teatepulgavahetust.\nReformierakond on olnud ühise presidendikandidaadi otsimise protsessis üks eestvedajaid. Oleme presidendi valimiste küsimust võtnud täie tõsidusega ja sooviga valida sügisel Eestile president Riigikogus - nii nagu meie põhiseadus ette näeb. Oleme soovinud, et valitud saaks president, kes oleks võimeline maailmas Eesti huvisid jõuliselt esindama, kes kehastaks iseseisva Eesti tänast päeva.\nToomas Hendrik Ilves vastab kõigile nendele kriteeriumitele. Nagu ka Paul-Eerik Rummo ja Laine Jänes. Kui üks nendest kolmest on poole aasta pärast Arnold Rüütlilt ameti üle võtnud, võime olla rahul - siis on Eesti Reformierakonna toel saanud tugeva presidendi.\nKuid juba meie kandidaatide valik on selge signaal, et oleme positiivse tulemuse nimel valmis erakondade piire ületavaks koostööks. Olemekinnitanud ja kinnitame jätkuvalt, et meie jaoks ei ole peamine presidendikandidaadi erakondlik kuuluvus. Peamine on, et Eesti saaks hea presidendi. Positiivse eluhoiakuga ja erudeeritud presidendi. Loodame, et ka ülejäänud erakonnad suudavad säilitada kokkuleppevaimu ning vältida lühinägeliku parteilise egoismi pugemist ühise laua taha.\nSügisesi presidendivalimisi on peetud ka väliselt üsna (ja mõnede jaoks isegi liiga) ladusalt sujunud koalitsioonikoostöö üheks proovikiviks. Tõepoolest, üks praeguse koalitsiooni osapool - Rahvaliit - on ennast ühise kandidaadi otsimise senisest protsessist väljapoole asetanud ja see on andnud alust spekulatsioonideks justkui oleksid valitsusliidus presidendivalimiste pinnal tõsised erimeelsused tekkimas.\nMuidugi oleks mul hea meel, kui ka Rahvaliit oleks valmis protsessiga liituma - ja ma kinnitan siinkohal, et uksed selleks on Rahvaliidule jätkuvalt avatud. Kuid tegu ei ole paraku siiski küsimusega, mis oleks koalitsiooni moodustamisel kokku lepitud. Nii ei saa ma neile ka ette heita, kui Rahvaliit ei rutta Toomas Hendrik Ilvesele, Paul-Eerik Rummole, Laine Jänesele või mõnele teisele täna esitatud kandidaadile toetust avaldama.\nKõigi erakondade jaoks saab presidendi valimine Riigikogus olema lakmuseks, kas erakondadevaheline koostöö on pelk õõnes retoorika või suudetakse Eesti jaoks nii tähtsas küsimuses ka tegelikult midagi saavutada. Protsess ei saa olema lihtne, kuid mõningase pingutuse hinnaga on tulemus siiski saavutatav. Reformierakond annab tulemuse nimel igatahes oma parima.\nSügisel seisab valitsusel ees teinegi paras pähkel. Eelarve koostamine.\nValimisaastaga kaasneb ikka paljude poliitikute kiusatus jõuluvana kombel igale eestimaalastele oma näoga pontsakas pühadeküpsis kinkida. Ikka maksumaksja raha eest ja eelarveliste vahenditega. Küllap pole seegi kord erand, seda enam, et praeguse majanduskasvu juures on eelarve maht järjest suurem. Igal juhul võivad kõik, teiste hulgas ka Hardo Pajula, kindlad olla, et reformierakondlikult karm ja konservatiivne eelarvepoliitika tõestab ennast taaskord. Raha laialiloopimist ei tule.\nMe ei loobu oma põhimõttest hoida eelarve tasakaalus ja riigi rahaga mitte priisata. Me ei loobu oma põhimõttest, et headel aegadel tuleb valmistuda kehvemateks aegadeks ja suurendada muuhulgas pensionireservi. Me tahame suunata senisest oluliselt suurema summa sisejulgeoleku parandamiseks. See tähendab nii vajaliku tehnika ostmist kui ka päästeametnike ja politseinike palkade tõstmist. Me tahame suurendada Eesti kaitsele mõeldud kulutusi. Me seisame põhimõtte eest, et kiire majanduskasvu perioodil tuleb eelkõige teha suuremahulisi investeeringuid, mitte suurendada jooksvaid kulutusi.\nSee kõik on valitsuse igapäevane töö. Oluline on, et seda igapäevast tööd tehes ei mattuks me aga pisiasjade kuhja alla, vaid oskaksime näha kaugemale. Kaugemale kui praegu kehtiv koalitsioonilepe. Kaugemale kui valimisaasta. Kaugemale kui valimisperiood. Või järgmised kolm valimisperioodi.\nEestis käib praegu üks isevärki avalik diskussioon. Selles kordub juba mitu aastat üks ja sama motiiv, justnagu väntaks keegi nähtamatut leierkasti - Eestil polevat visiooni. Eesti keeles öelduna siis - pole nägemust. Muide, 1937. aasta Eesti entsüklopeedia annab sõna “visioon” tähenduseks “hallutsinatsioon” ja tõdeb, et “visioonid” on etendanud tähtsat osa müstikas ja uskude ajaloos. Arvamused, nagu võiksid visioonid ehk hallutsinatsioonid ennustada tulevikku, ei olevat teaduslikult põhjendatud.\nAga jätame selle sõnade tähenduse seletamise.\nVäide, et Eestil pole eesmärke, on vale.\nKohati tundub mulle, et see spunk, mida hulk inimesi Eestis artiklites ja konverentsidel taga otsib, pole mitte konkreetne eesmärgipüstitus, vaid võimalus iseenda mina upitamiseks ja nina püstiajamiseks.\nMis imelooma, mis ime eesmärki te otsite, sõbrad?\nKas kellelgi on täna tõepoolest kahtlusi, mis on Eesti ühiskonna järgmise\n30 aasta peamine probleem ja väljakutse? Võtke tropid kõrvadest ja klapid silmadelt ja te näete, et see probleem vaatab teile iga päev aknasse, see lausa karjub teie akna taga.\nMinge ja rääkige suvalise ettevõtte juhiga. Probleem on selles, et pole inimesi, kes kogu töö ära teeks. Nõudlus igas valdkonnas on järsult kasvanud. Need, kes midagi hästi teevad, tõmbavad end tööga ribadeks, sest uusi inimesi juurde pole kusagilt võtta. Konkurendid löövad üksteiselt inimesi üle - iga vähegi ontlik töötaja on rakendatud.\nSee ongi „demograafiline vetsupott” tegelikkuses, millest järjekindlalt kirjutab auväärne professor Rein Taagepera.\nMe oleme vananev ja kahanev rahvas. Ja sellest äratundmisest, selle teadvustamisest lähtub meie peamine tulevikusiht. Paul-Eeriku sõnu kasutades peame iga oma teoga, kogu oma poliitikaga kinnitama – „Me elame veel üle iseenda!”.\nKui sündimuse suurendamine ei ole uue suure eesmärgi puudumisest rääkida armastajate jaoks piisav eesmärk, siis ma tõesti ei saa aru, mida nad otsivad. Milline eesmärk siis veel saab riigi jaoks tähtsam olla? Või on see liiga igav? On selles liiga vähe intriigi? Võib-olla seaksime Eesti järgmise 30 aasta eesmärgiks värvida kõik Eestis leiduvad sebrad valgeks või sead triibuliseks - oleks see piisavalt intrigeeriv ja glamuurne eesmärk?\nMeil on selge eesmärk. Eesti iibe positiivseks pööramine on Reformierakonna järgmiste valimisplatvormide peamine eesmärk. Selleks oleme välja töötanud ja avalikkuse ette toonud kava, mille töönimetus on "Saagu meid palju ja elagem kaua!"\nMe tahame edasi arendada senist vanemahüvitise süsteemi, mis on lapsevanematele andnud senisest palju suurema kindlustunde. Tahame pikendada vanemahüvitise maksmist lapse pooleteise-aastaseks saamiseni ning kolmandate ja neljandate laste sünnitamise ergutamiseks soovime hakata alates kolmandast lapsest maksma vanemale pooleteise-kordset, alates neljandast lapsest aga kahekordset vanemahüvitist.\nSelleks, et suurendada isade võimalusi hoolitseda laste eest tahab\nReformierakond kaotada vanemahüvitise seadusest piirangu, mis seni lubab lapse esimese kuue elukuu jooksul kasutada vanemahüvitist vaid emadel.\nSoovime kümnekordistada kunstliku viljastamise kompenseerimiseks mõeldud eelarvevahendeid. Lasterikka pere toetust soovime hakata maksma juba alates viiendast lapsest. Üksikvanemate toetamiseks kavatseme suurendada võimalusi rakendada riiklikku sundi isikute suhtes, kes hoiavad kõrvale elatise maksmisest. Aastaks 2011 tahame renoveerida kõik Eesti lastekodud, kavas on tõsta ka hooldusperedele makstava toetuse määra praeguselt 900lt kroonilt 3000 kroonile kuus.\nTäiesti uue sammuna soovime kehtestada riikliku ringiraha. Iga 7-18 aastase lapse kohta hakkab riik Reformierakonna plaani kohaselt maksma kohaliku omavalitsuse eelarvesse aastas 2000-kroonist pearaha, mida omavalitsus saab kasutada üksnes lapse spordi- või huvialaringis osalemise eest tasumiseks. Ringiraha eesmärk on hoida lapsed tänavatelt eemal, andes igale lapsele võimalus tasuta osaleda vähemalt ühes spordi- või huvialaringis.\nReformierakond tahab, et laste vaba aeg oleks paremini sisustatud. Selleks, et meil 50 aasta pärast oleks tervem rahvas, peavad täna sündivad lapsed õppima elama tervislikku elu. Neil peab olema võimalus tegeleda spordiga ja sisustada oma vaba aega teisiti, kui kaubanduskeskustes hängides.\nJätkuvalt on vaja hoolitseda ka vägivaldsete surmade vältimise, keskmise eluea pikenemise ning perede elukvaliteedi tõstmise eest. Seepärast tahame kahekordistada ka summasid HIV-, narkomaania-, alkoholismi-, suitsetamise-, liiklushuligaansuse, ebatervisliku toitumise ning väheliikuva eluviisi vastaseks teavitustööks ning karmistada järelvalvet tööohutusreeglitest kinnipidamise üle.\nPean väga tähtsaks ka seda, et omavalitsused pühendaksid senisest palju\nrohkem tähelepanu lapsehoiuvõimaluste tagamisele. Olgu selleks korralikud ja kaasaegsed lasteaiad, aga saagu selleks ka lasteaia kohtadega võrdselt rahastatav lapsehoidjate süsteem.\nKuid on ka teine tõsiasi. Võib-olla see üllatab kedagi, kuid Eesti on endiselt vaene riik. Oleme küll Euroopa Liidu liikmed, kuid sisemajanduse kogutoodangult inimese kohta oleme Euroopa Liidu viie vaesema riigi hulgas.\nVabariigi aastapäeva eelsel õhtul Tartus kõnet pidades kirjeldasin põgusalt oma ettekujutust tuleviku Eestist. Ütlesin, et peame sihtide seadmisel olema julged. Peame julgema nende sihtide saavutamise nimel teha kõik, mis meie võimuses.\nEesti ei tohi piirduda keskpärasusega. Me oleme 15 aastaga suutnud rohkemat, kui mõni riik mitmete aastakümnetega. Aga sellest ei piisa.\nMinu soov on, et me ei piirduks oma sihtides Euroopa keskmisele tasemele jõudmisega. Minu soov on, et Eesti jõuaks viie Euroopa jõukama riigi hulka. See ei juhtu aasta või paariga. Ei juhtu viie aasta ega ka kümne aastaga. Aga see ei tähenda, et me ei peaks selle eesmärgi nimel juba praegu pingutama hakkama.\nMa ei hinda kõrgelt neid, kes on seda eesmärki halvustanud, suutmata ise midagi kõrvale pakkuda. Nende lähenemised on enamasti pealiskaudsed ja mugavusest juhitud. Nad räägivad sellest, et jõukus ei olevat peamine ja jätavad tähelepanuta, et ükski riik ei saa jõukaks ilma haritud inimesteta.\nJõukus ei ole eesmärk omaette. Jõukus tähendab inimestele suuremaid valikuvabadusi, rohkem võimalusi elada täisväärtuslikku, stressivaba ja tervislikku elu. See omakorda tähendab pikemat eluiga ja õnnelikumaid inimesi. Jõukus tähendab rohkem võimalusi reisida ja maailma näha. Rohkem võimalusi kultuuri arendada ja sellest osa saada.\nNäpuganäitajad räägivad sellest, kuidas Euroopa jõukaimate hulka püüdlemise asemel tuleks meil hoogu maha võtta ja rohkem vaimsusele tähelepanu pöörata.\nMina aga ei ole kunagi mõistnud inimesi, kes arvavad, et vaene ja vilets riik tähendab paremat kultuuri ja suuremat vaimsust. Kulla oponendid – jõukam Eesti tähendab ka oluliselt paremaid võimalusi Eesti kultuuri edendamiseks ja vaimsuse süvendamiseks. Paremaid võimalusi hariduse omandamiseks meie lastele. Kaasaegsemaid tingimusi teadlastele. Tähendab paremaid tingimusi kunstnikele, kirjanikele, muusikutele – nii professionaalidele kui harrastajatele. Rohkem võimalusi sportimiseks.\nTähendab paremaid tingimusi tervise hoidmiseks ja ravimiseks. Kõrgemat pensioni meie vanematele ja tulevikus meile endale.\nKui Iirimaa sai sellega hakkama, siis miks ei peaks Euroopa vaesemate hulgast jõukamate hulka jõudmine Eestil õnnestuma?\nSkeptikud hõikavad nüüd – see pole võimalik! See on liiga suur tükk!\nJah, tõesti. Seda eesmärki – jõuda viie Euroopa jõukama riigi hulka – ei saavuta väikese hulga inimeste pingutuste abil. See eeldab teist igaühe panust. See eeldab, et iga inimene on valmis pingutama selleks, et mitte leppida keskpärasusega, vaid saavutada midagi, mis täna tundub olevat väga kaugel. Aga see o n võimalik.\nTeeme ühe hästi lihtsa arvutuse. Kui Euroopa Liidu keskmine ostujõud on täna 100 ühikut, siis Eesti on kahekümne viie riigi hulgas ostujõu poolest tagant poolt viies. Meie ostujõud on sellises võrdluses 58,9 ühikut. Ostujõu poolest viies on praegu Austria – 121,9 ühikuga. Nüüd – eeldame, et Austria majanduskasv püsib edaspidigi Euroopa Liidu keskmise kasvu kandis – ehk 2% aastas. Selleks, et Austriale järgmise 15 aastaga järgi jõuda, peaks Eesti majanduskasv püsima järgmised 15 aastat keskmiselt 7,5%. See ei ole ulmeline number.\nMuidugi on kogu selles protsessis väga palju muutujaid, mida me keegi ei kontrolli ega oska ka ette ennustada. Aga olgu see lihtne näide teil silme ees, kui keegi tuleb jälle rääkima, kui võimatu on Eestil jõukamate hulka jõuda. Tõsi, see on raske, aga nagu öeldakse ühes telereklaamis – „võimatu on suur sõna, mida kasutab väike inimene.”\nJah - majanduskasv ei ole midagi, mis sünnib iseenesest või mis püsib ilma vähimagi pingutuseta. Praeguseks on käivitunud reaalne konkurents riikide vahel, et meelitada enda juurde need, kes majanduskasvu toodavad – ettevõtjad. Mida Eestil neile pakkuda on?\nMeie majanduskeskkond on stabiilne. Aga maksukoormus on ikka veel liiga kõrge. Reformierakond tahab vähendada tulumaksu aastaks 2015 12%ni.\nSkeptikute koorid hüüavad nüüd jälle – maksude alandamine on hullumeelsus! Riigil on niigi raha vähe!\nMa küsin neilt vastu – kas see, kui riik kraabib inimese taskud rahast tühjaks on kellegi jaoks tõesti endiselt märk hoolivast riigist? Meie riigieelarve maht kasvab igal aastal miljardeid jõudes viie aasta pärast 100 miljardi krooni kanti ja te räägite sellest, et me peame endiselt oma inimestelt suure hulga nende sissetulekutest ära võtma?\nJutud sellest, kuidas otseste maksude alandamise korral jäävad lapsed nälga ja politsei palgad tõstmata, ei ole ju ometi tõsiseltvõetavad. Maksude alandamine ja senise majandussüsteemi hoidmine tähendab uusi töökohti, kõrgemat palka ja seeläbi raha ka olulistesse sektoritesse.\nKõrge maksukoormus seevastu pärsib majanduskasvu, mis pikas perspektiivis tähendab ka vähem raha politseinike ja päästeametnike palkadeks. Mida kõrgemad on maksud, seda väiksem on inimeste initsiatiiv panustada ettevõtlusesse, riigi arendamisse.\nStabiilse majanduskeskkonna säilitamise nimel oleme kinnitanud ka seda, et erinevalt mitmest teisest erakonnast ei taha Reformierakond muuta Eestis ettevõtetele kehtivat tulumaksusüsteemi. Reinvesteeritud kasumile peab säilima maksuvabastus. See on süsteem, tänu millele on Eestis loodud väga palju uusi töökohti ja mis on Eestisse meelitanud hulga investoreid. Ennast tõestanud süsteemist loobumine oleks suur samm tagasi.\nKui seni on Eestis kehtinud investeeritud kasumilt tulumaksuvabastus vaid ettevõtete puhul, siis Reformierakond tahab, et võrdse kohtlemise osaliseks saaksid ka eraisikust investeerijad. Säästmise ja investeerimise soodustamiseks tahame vabastada väärtpaberitelt teenitud tulu maksust, kui see taasinvesteeritakse 90 päeva jooksul.\nAga ka sellest ei piisa.\nEttevõtlusega tegelejad teavad, kui oluline on kogu asjaajamissüsteemi lihtsamaks muutmine, bürokraatia vähendamine. Justiitsminister Rein Lang on aastase töö tulemusel pakkunud välja hulga häid ettepanekuid – alates ettevõtte asutamise lihtsustamisest kuni e-ettevõtluskeskkonna loomiseni - , mis peavad lähiaastatel kõik teoks saama.\nMe lubasime oma valijatele, et seisame tugeva majanduse eest. Seda oleme me teinud ja sellest ei tagane me ka tulevikus.\nReformierakonna poliitika kohta liigub rahvasuus legende ja luiskelugusid. Meie konkurendid on nende levitamisega usinasti ametis. Liigub legend nagu me vannuksime mõnele erakonnale igavest truudust isegi siis, kui ta ei toeta meie poliitikat või koguni tegutseb selle vastu.\nReformierakonna poliitika lähtub ainult oma programmilistest huvidest, oma valijatele antud lubadustest poliitika sisu kohta. Me tahame oma liberaalsest maailmavaatest lähtuvat parimat arusaamist Eesti ümberkujundamise kohta ka ellu viia. See on ühe erakonna kohta minu arvates päris normaalne tahtmine.\nMe ei ole kunagi eitanud, et meie esimene eelistus on paremkoalitsioon. Nii oli veidi rohkem kui aasta tagasi, kui me Isamaaliidule ja ResPublicale valitsusliidu moodustamiseks ettepaneku tegime. Tol korral jäi paremkoalitsiooni moodustamine nende tahte ja valmisoleku puudumise taha. Aga küllap on meil tulevikus võimalik ka koos valitsusvastutust kanda. Vähemalt Reformierakonna taha see kindlasti ei jää.\nKoostöövõimetus ei ole Reformierakonna trump, las see jääda teistele erakondadele. Vastupidi - meie valijad võivad olla kindlad, et me teeme kõik selleks, et neile antud lubadusi ellu viia. Me seisame kindlalt oma liberaalsete põhiväärtuste, demokraatia, Eesti põhiseadusliku riigikorra ja iseseisvuse kaitsel ega jäta kasutamata ühtki võimalust oma lubaduste elluviimiseks. Ses mõttes oleme täiesti tavaline euroopalik erakond – me ei abiellu (nagu nüüd Isamaaliit ja Res Publica) ega lahuta, me sõlmime liite konkreetse programmi elluviimiseks ega lase endale pähe istuda. Ja nii see ka jääb.\nLähiaastatest rääkides ei saa kindlasti mööda Eesti poliitilise maastiku muutumisest. Kuidas suhtuda loodavasse uude erakonda, mille nimi üleeelmisel nädalal oli „Eesti Eest!” ja eelmisel nädalal Konservatiivne Rahvaerakond?\nHästi. Lühikeses plaanis loodame, et nad tõestavad oma taotlusi parempoolse erakonna nimele ka tegudega ja asuvad toetama Eestile välispoliitiliselt oluliste otsuste vastuvõtmisel Reformierakonda. Me loodame, et nad toetavad koos Reformierakonnaga nii Euroopa Liidu Põhiseaduse Lepingu ratifitseerimist parlamendis 9. mail kui ka Iraagi missiooni pikendamist.\nNiisamuti loodame neilt Reformierakonnale tuge eelarve tasakaalu ja maksukoormuse raamides hoidmise töös ning meie pere- ja rahvastikupoliitika elluviimisel.\nMilliseks kujuneb meie suhe uude erakonda pikas perspektiivis – seda on täna raske öelda. Me ootame. Sest uut erakonda esialgu õieti ei ole ju.\nEsialgu on nagu tuntud luuletajal Saalomon Vesipruulil – palju häid algusi ja terve hulk põrutavaid lõppe. Sporditerminoloogiat kasutades - on mitu paljulubavat ääremängijat ja mõni tsenter, aga pole meeskonda. Kas üldse ja milleks see kujuneb, seda peab näitama alles aeg.\nNiisiis - ootame nende ideoloogia selginemist ja loodame, et moodustuvast erakonnast kujuneb meile korralik partner ka pikaajaliselt. Täna ei erine uus erakond veel kuigivõrd rahva toetuse kaotanud Res Publicast. Kui uus erakond tahab ellu jääda, siis ei saa see pikaks ajaks nii jääda.\nReformierakond on sõnastanud oma eesmärgid majandus- ja perepoliitika vallas. Need on esialgsed ja töö nende kallal jätkub. Tulevad kavad ka teistes valdkondades. Kõigi puhul läbivaks eesmärgiks rahvastiku juurdekasvu suurendamine ja Eesti jõukuse kasv.\nReformierakond soovib, et 2007. aasta parlamendivalimistest kujuneks tulevikku suunatud ideede tippvõistlus, mitte alatu laimu levitamise, musta pesu pesemise ja jala tahapanemise MM.\nUskuge mind - järgmised valimised võidab see erakond, kes suudab end rebida lahti minevikuvarjudest ja negatiivsusest ning pakkuda Eestile teostatavat positiivset programmi inimeste heaolu ja eestluse elujõu kasvatamiseks.\nReformierakonna võit 2007. aasta valimistel ei saa olema mitte ainult\nreformierakondlaste võit. See saab olema Eesti võit. See saab olema avatud ja positiivse ellusuhtumisega, kaugelevaatavate ja parema tuleviku nimel pingutavate, endasse uskuvate ja teistest hoolivate inimeste võit.\nMe kõik peame andma endast parima, et see võit saaks võimalikuks. Sest vähemast ei piisa.\nMina olen valmis.


Adobe teatas suurepärastest kvartalitulemustest - Admirals\nAdobe teatas suurepärastest kvartalitulemustest\nJuuni 18, 2021 19:36\nEilse kauplemissessioni lõpus saime teada Adobe teise kvartali kvartalitulemused, mis ületasid turgude ootuseid.\nTäpsemalt, nagu näeme nendest tulemustest, on Adobe kasum aktsia kohta 3,03 dollarit ja kogutulu 3,84 miljardit dollarit. Turg ootas kasumiks aktsia kohta 2,81 dollarit ja 3,73 miljardi dollari suurust kogutulu.\nPärast neid positiivseid tulemusi kaupleb Adobe aktsia positiivselt, tõustes pärast eilset kauplemissessioni 551,36 dollari tasemele, mis tähistab 1.48%-list tõusu.\nTehniliselt öeldes on hind pärast kõigi aegade tippude märkimist 14. juunil praegu 23,6% fibonacci retracement-tasemel, mis toimib tema peamise toetustasemena. Nagu päevagraafikult näeme, on hind üleostetud tasemel ning kaupleb oma 18 sessiooni libisevast keskmisest eemal, ehkki selle taseme saavutamiseks peaks hind purustama mitu toetustaset.\nPositiivsed tulemused võivad anda hinnale uue hoo, ehkki praeguste üleostetud tasemete tõttu ei saa me välistada, et hind võib jätkata korrektsiooniga, et hiljem uus positiivne hoog sisse saada, seega olema väga tähelepanelikud ning hinnategevust jälgima.\nAllikas: Admiral Markets MetaTrader 5. Adobe päevagraafik. Andmevahemik: 14. veebruar 2020 - 18. juuni 2021. Valmistatud 18. juunil 2021 kell 12.00 CEST. Pange tähele, et varasemad tootlused ei taga tulevast tootlust.\nAdobe on oluline San Jose'is asuv Ameerika ettevõte, mis on pühendatud selliste programmide ja tarkvara loomisele, mis paistavad silma peamiselt veebilehtede ja piltide redigeerimise ja kujundamise maailmas selliste programmide kaudu nagu Photoshop, Adobe Flash Player.


3 Ohutust Näpunäited Asbestist Seinaplaadi Eemaldamisel 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nAsbestiga seinaplaadi eemaldamine võib teie ja teie pere tervisele olla ohtlik, kui see pole korralikult tehtud. Järgige neid ohutuseeskirju, et asbesti tõhusalt oma kodust eemaldada. Asjakohane riietus Asbesti eemaldamisel peate tagama, et keha on täielikult kaetud. See tähendab, et peate kasutama kunstnike ülikonda jalgadega, silmamassi, kummikindaid ja saapaid.\nAsbestiga seinaplaadi eemaldamine võib teie ja teie pere tervisele olla ohtlik, kui see pole korralikult tehtud. Järgige neid ohutuseeskirju, et asbesti tõhusalt oma kodust eemaldada.\nAsbesti eemaldamisel peate tagama, et keha on täielikult kaetud. See tähendab, et peate kasutama kunstnike ülikonda jalgadega, silmamassi, kummikindaid ja saapaid. Kui oled valmis, tuleb kindlasti ära visata kõik sellised riided, et saastataks mitte ühtegi teist oma kodu piirkonda.\nAsbesti eemaldamise tööpiirkonna ettevalmistamine selle täiesti sulgemiseks. Lagede, põrandate, seinte, uksede jne täielikuks katmiseks kasutage paksu plastkatet. Samuti on oluline eemaldada kõik mööbel, vaip ja muud saastunud esemed.\nAsbesti eemaldamisel võib olla palju abivahendeid. Kasutage põrandale tööle aset leidvate asbestitõkkeid, värviruume või tolmupaneemeid. Pahtlinaator on ka suurepärane vahend keerukate alade kraapimiseks. Pärast asbesti eemaldamist pange see kindlasti kinni jäätmekotti, mis on selgelt märgistatud ohtlikeks jäätmeteks. Kasutage puhast lappi või pihustuspaaki ja vedelat pesuainet, et pinda täielikult puhastada, kui kogu asbest on kadunud.\nPõhiline » Sisustus Home » 3 Ohutust Näpunäited Asbestist Seinaplaadi Eemaldamisel\nKõva puit on ilus põrandapind, kuid kui see on kahjustatud, siis nõuab see alla puitpõrandate remonti. Kriimustused : kui kriimustus jõuab viimistluse pinnale vaevalt, saab seda kergesti parandada, kasutades puhta viimistluse, näiteks "Future" või "Jasco" kergeid rakendusi, kasutades puuvillast tampooni või väikest harja.\nEnergiasuuniste Osakond Isoleerimisfondide Kohta


Jooksmine - Lehekülg 7\nLehekülg 7, kokku 13 Esimene ... 34567891011 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 121 kuni 140, kokku 242\n06.06.20, 02:05 #121\nTuuline on niikuinii kogu aeg, ideaalset ilma pole olemas. Ma mäletan, kui sai suusajope kappi jätta ning joosta termopesu + lühkarid väel ning kui isegi termopesu sai koju jätta. Tänase jooksu ajal mõtlesin, et oh oleks ometi +5 ja pilvine taevas..\nVitamiine võid ju võtta, aga nendega eksperimenteerima hakata või neile lootma jääda pole mõtet, ikka trenni tuleb teha ning tasapisi. Alguses on progress kiire tulema. Enne trennipäeva võiks korralikult välja puhata ja võimaluse korral mitte liialdada ainetega.\n11.06.20, 16:31 #122\nAvastasin juhuslikult, et Rakvere ööjooks on lükatud septembrisse, kuna augustis on vist mingi osalejate limiit peal. Ma loodan, et nad kõrbevad oma geniaalse rahaahne plaaniga, korraldada oma kitsaste radadega jooks kõigest 2 nädalat pärast Tlna maratoni ja üks nädal enne Tartu maratoni.\n12.06.20, 19:36 #123\nSeal vist valdav hulk osalejaid, siiski stiilis "chill üritus, lähen osalen ka".\nKorralikud harrastajad muidugi 2 nädalat peale SEB maratoni sinna vist pikem ei tiku.\n12.06.20, 19:39 #124\nNo seda ma silmas pidasingi, et mis mõttega nad oma jooksu kahe suure maratoni vahele panid, ega nad sellega osalejaid juurde ei saa ju. Õigel ajal oleks väga ideaalne olnud ära joosta.\nTäna tuli siiski info, et kes ei saa uuel kuupäeval joosta, võivad eelnevalt kaugjooksuna ära joosta, aga no see pole ikka see. Eile jooksin Tartu Parkmetsa jooksu kaugjooksuna (7 km) ja kuigi ainus eesmärk oli joosta alla poole tunni, siis tundub kuidagi võlts joosta vabalt valitud rajal ja adrekast jään ka ju ilma. Saanuks joosta ka originaalrajal, aga kuna ma seda kordagi jooksnud ei ole ja kaarti pähe õppida ei viitsinud, siis ei hakanud jebima.\n13.06.20, 22:08 #125\nNii, järjekordne õppetund. Võiks arvata, et "juba oskan", aga oh ei. Ühesõnaga, sõin kõhu täis, mitte üleliia, aga lihtsalt täis. Üks kohv otsa ja siesta. Ärkasin, kõht oli ikka täis, aga mõtlesin, et noh, jagubki energiat kauemaks, kuna plaanis oli pikk aeglane jooks, kava järgi 32 km @ 5:25 min/km ehk kuna ma nii aeglaselt joosta ei oska, siis pigem minu maratonitempo ehk 4:48 min/km kanti; ühesõnaga, arvasin, et suhteliselt täis kõht ei takista jooksmist. Nii oligi, pistma ei hakanud ega midagi. Aga..\nMa olen eelmiste pikkade jooksude ajal, s.h. maastikumaratoni ajal jäänud vedelikupuudusesse. Sõber soovitas iga 4 km asemel juua iga 3 km takka, mis ühest küljest mulle eriti ei meeldi, sest võistlustel on joogipunktid iga 4 tagant, aga teisest küljest, kuna ma alles õpin voolikust joomist, s.t. joon liiga vähe, siis parem on juua tihedamini. Etteruttavalt võin ära öelda, et seekord jõin tubli liitri jagu jooki, mis on isegi rohkem kui maastikumaratonil, kus läbisin 10 km võrra pikema maa, aga samas, pool liitrit jäi ju joomata ja seda kandsin ilmaaegu seljas. Aga..\nõppetund seisneb selles, et kuna ma startisin suht täis kõhuga ja iga 3 km tagant jõin, siis terve see fuking kaks ja pool tundi oli mul kõht täis! Ka koju jõudes, kui oli vaja proteiini manustada, siis pärast kaalumist ja ohtra veega magneesiumit suutsin ainult ühe banaani süüa. Tund aega hiljem, mis on tegelikult juba liiga hilja proteiini jaoks, vaatasin külmkappi ja võtsin ainult alkovaba õlle. Mis ei sisalda proteiini, aga on nõus alla minema. Nüüd ma saan aru, miks õpikutes on kirjas, et viimane söök peab olema umbes 4 tundi enne starti! Pljätt noh!\nOkei, tempo oli normaalne, 4:53 min/km, arvestades retsi päikest ja veepaaki, siis pole väga hull. Aga lõpp oli natuke raskevõitu, samm jäi töntsiks, keha nõudis puhkepause (trennis!! [ei saanud!!!]) ja kaalukaotus 2.9 kg ehk 3.6% ei ole tervisele hea.\n14.06.20, 23:04 #126\n(suitsetajast) sooja aja jooksjal on ikka tõeline piin hooaja alustamine. Justkui iga aasta satub tuuline ilm ka olema, rsk. Mis ässad oskavad soovitada, et oma elu kergemaks teha? Kas B-vitamiini oleks mõtekas tarvitada? Eesmärgiks teha üle päeva kümne kildiseid ringe. Eelmine aasta jõudsin selleni augustis. Suve peale kokku kogunes veidi alla 400 kilomeetri.\nLisan veel, et see suvise avaetapi kannatuste rada oli koos vahepealse jalutamisega (isegi kolm korda tuli sein ette) kokku 6,45km, 65 minutiga.\nTäna, tänavune viies ring, ligi 9km, ei mingit jalutamist ja isegi üle 70 minuti ei läinud. Mõnus eneseületus.\n15.06.20, 10:40 #127\nAga mis jalad arvavad?\n15.06.20, 16:53 #128\nJalad ei arva huvitaval kombel midagi, nagu poleks midagi toimunud.\n15.06.20, 17:20 #129\nSiis sai vähe\n16.06.20, 15:28 #130\nAvastasin täna samamoodi, et Ööjooks on päev enne Paide-Türi rahvajooksu.\n16.06.20, 15:58 #131\nVeidi paratamatus. Kõik üritavad ikka võimalusel omad jooksud ära korraldada. Kuupäevi piiratult, jookse palju ja nii nad kuhjuvad.\n18.06.20, 11:22 #132\nVeits OT, aga jah, jalgrattavõistlustel täpselt sama teema, et nädalavahetused samal ajal võistlused. Näiteks 04.07 on BMX, kriteerium ja XCO ning 05.07 on XCM, BMX, DH ja maanteesõit, mis mitmekülgsetele spordimeestele seab muidugi omad piirangud\n18.06.20, 12:05 #133\nKa kuumal ajal pole trennist pääsu, õnneks saab kellaaega ise valida. Eile läksin alles pärast kella 21 välja ja tõttöelda tundsin ühe korra isegi jahedust, mingi sooõhk vmt. Seekord ei olnud kõht ääreni täis, nii et sellega läks hästi, aga see-eest hakkas joogikott lekkima, nii et esimest korda õnnestus joogikott tühjaks juua. Selg ja püksid tagant olid märjad, aga janusse ma ei jäänud, 29 km peale kogunes kaalukaotust kõigest 2 kg, mis on väga hea tulemus, arvestades seda koerailma, mis väljas on. Aga nüüd tellisin uue joogikoti, mis maksab pool seljakott+joogikott kombo hinnast.\n18.06.20, 12:08 #134\nmingit träkkerit ka kasutad? ise ostsin samsung kella endale, aga see raibe vajab dataplaani korraliku infi saamise jaoks\n18.06.20, 12:19 #135\nNutikella mul pole, mul on Polar m400 spordikell, mis träkib aega, distantsi, kiirust, trajektoori, sammutihedust jpm. Isegi pulssi mõõdab, kui ma vööd kasutaks, aga kasutan harva, sest mul hakkab vöö hõõruma. Polar süngib strava.com ja Endomondoga ja siis ma jälgin hoolega oma performantsit, et (soovitavalt) õigeid järeldusi teha, samuti on Polaril endal hea graafik Recovery status, mis väidab, et täna on mu keha kurnatud, aga pühapäeval juba tip-top. Tegelikult on ka homme väike (~10 km) trenn plaanis, aga see lisab väga vähe kurnatust ning seni on keha ilusti vastu pidanud.\n18.06.20, 12:40 #136\nGPS sync on selle kellaga hea? Data läheb stravasse üle ilusti?\n18.06.20, 13:01 #137\nMida Sa GPS sync all silmas pead? Stravasse läheb ilusti, Endomondosse vahel mitu päeva, aga see on Endomondo süü.\n18.06.20, 13:31 #138\nAhjaa..igas riigis ei ole üleriigilist internetti\n18.06.20, 14:00 #139\nSa mõtled jooksu ajal reaalajas syncimist? Seda vist Polaril ei ole jah. Vähemalt minu Polaril ei ole SIM kaarti ehk internetti, ma pean ta nupuvajutusega ise syncima panema, siis saadetakse üle sinihamba andmed mobiilirakendusele ning Polar syncib seejärel ise edasi, kuhu vaja.\n18.06.20, 15:44 #140\nPolaril pole ja live trackingu võimalust erinevalt Garminist.


jaanuar | 2020 | Kirjakoi | Lehekülg 2\n16. jaan. 2020 16. jaan. 2020 by Tarmo\nJoe Haldeman “The Forever War”\nAmeerika Ühendriikide kirjandus, Joe Haldeman, ulme\nÜks neid ulmekaid, mis on lugemisnimekirjas oodanud iidamast-aadamast. Raamat on legendaarne, võitis 1975-76 nii Hugo kui ka Nebula ja tegi Vietnami sõja veterani Joe Haldemani kuulsaks ulmekirjanikuks. Aga mul on väike tõrge sõjaromaanide vastu, sest teatud stambid käivad närvidele – lollid tsivilistid, kes on verevalamises süüdi, sõdurpoiste vendlus; see, kuidas nad veres, poris ja kaevikutes mitte omal süül muutuvad/ei muutu koletisteks ja sada veel.\nMingis mõttes järgib kosmosesõtta sattunud William Mandella lugu samu radu, aga teeb seda siiski värskel moel.\nUmbes tänapäeval, kui mitu Maa kosmoselaeva läheb ühe tulnukrassi territooriumil kaduma, puhkeb inimeste ja taurlaste vahel sõda. Mandella saadetakse sõtta esimeste seas. Kõigepealt väljaõppelaager ülimalt inimvaenulikul kaugel planeedil, kus juba saab terve hulk noori surma. Siis rünnak vaenlase baasi pihta, kusjuures seni ei ole õnnestunud isegi ühtegi tervet vaenlast kätte saada. See lahing on veel verisem kui väljaõppelaager. Mandella on üks väheseid, kes missioonilt eluga tagasi jõuab, aga see, mis neid Maal ootab, on juba väga võõras. Mandella esimese missiooni lennuaeg on tema jaoks olnud mõni kuu, aga Maal on mööda läinud sajand.\nSuutmata muutunud inimühiskonnaga kohaneda teeb mees seda, mida ta ei oleks sõjaväljal hetkekski uskunud – läheb sõtta tagasi. See on alles raamatu esimene pool.\nHaldeman oskab kirjutada sõjapidamise ühtaegu tõepäraseks kui ka fantastiliseks, aga tema peategelase raskused muutunud ühiskonnaga kohanemisel on võib-olla isegi tähtsam osa. Eriline pluss on see, et Haldeman ei joruta. Lugesin samal ajal 1200leheküljelist moodsat kosmoseooperit ja seda selgemini paistis silma vanema raamatu suur voorus. Kõik on loo ja sõnumi teenistuses ja tulemus on nagu jaapani aed, kus ei ole midagi üleliigset ja osa on ainult vaataja ettekujutuses. Mis teebki selle ilusaks.\nMulle meeldis ka raamatu õhustik. Kuigi need raamatud ei ole sisult sarnased, oli selles midagi heas mõttes sarnast Frederick Pohli “Gatewayga”.


Paiveli toodud tammed - Tallinna Botaanikaaed\nPaiveli toodud tammed\nTallinna Botaanikaaia Kloostrimetsa dendraariumis on tammede (Quercus) kollektsioonis 14 taksonit ja mõned sordid. Meie Saaremaal asuvas filiaalis Audaku Katsepunktis kasvab lisaks veel paar külmaõrna tamme (Quercus ellipsoidalis, Q. muehlenbergii), neid mandril pole mõtet katsetada.\nAleksei Paiveli käsi on mängus 3 taksoni loodusliku päritoluga taimede lisandumisel TBA tammede kollektsiooni.\nEkspeditsioonilt Kaug-Itta tõi A. Paivel 1961. a. hambulise tamme (Quercus dentata) seemned Talmi järve piirkonnast (järve nimi vene k. Тальми, uue nimega Птичье) Primorjest (D03673). Selle päritoluga taimed istutati esmalt Audakule 1963. a. sügisel ning hiljem Kloostrimetsa: 1969 kevadel 6 taime, 1970 kevadel 2 taime ja 1971 kevad 21 taime.\nAudaku 2 madalat laiuvat puukest on praegugi alles ja nemad on mõne korra isegi õitsenud, viljunud siiski mitte. Kloostrimetsas on alles 1 hambulise tamme eksemplar, aga kuna Paiveli toodud päritolu on istutusskeemide puudumise tõttu liidetud Nahodkast 1967. a. Harry Karise toodud seemnest (D06787) kasvatatud taimedega, siis pole teada, kas see on just Talmi päritoluga seemnest kasvanud puu. Selle hiiglaslike, 30–40 cm, vesivõsudel kuni 50 cm, pikkuste lehtedega puukese elu pole meie kliimas olnud kerge. Kasvades harilike tammede turbe all, on ta küll ellu jäänud, aga püüdleb nende varjust päikese poole ning lösutab praeguseks tugiraami najal, et lumega mitte murduda. Nimelt jätab hambuline tamm endale lehed poole talveni peale ning kogub võrasse märkimisväärses koguses lund. Sula ilmaga muutub see raskeks koormaks. Paljudel kevadetel on hambuline tamm kannatanud hiliskülmade all ja on sunnitud külmavõetud lehtede asemele kasvatama uued.\nLooduses kasvab hambuline tamm Venemaa Kaug-Idas (Primorje krai, Lõuna-Kuriilid), Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.\n1960ndatel toodi Kaug-Ida ekspeditsioonidelt kaasa ka amuuri ja kähara tamme tõrud, millest kasvatatud puud kasvavad praegu meie kollektsioonis. A. Paivel kogus seemned 1961. a. Vladivostoki eeslinnast Okeanskajast (D03674), 1967. a. tõi seemneid Sihhote-Alinist hiinapärase nimega Beitsuhe (vene k. Бейцухе), uue nimega Meteoritnõi (Метеоритный) küla juurest seemned Mart Mäger (D06763). Paiga uus nimi on tulnud asjaolust, et 1947. a. kukkus piirkonda meteoriit. Tänapäevaks on mõlemad välja istutatud päritolud eristamatud ja kokku liidetud.\nTuleb tõdeda, et amuuri tamme (Q. mongolica) toodud päritolu ei ole Eesti tingimustes kuigi perspektiivne. Kloostrimetsas dendraariumis on amuuri tammed kasvanud üle 50 aasta ja näevad välja kidurad ja kannatavad krooniliselt tamme-jahukaste (tekitaja Microsphaera alphitoides) all ega vilju.\nHoopis elujõulisemad on kähara tamme (Q. crispula), osade süstemaatikute järgi amuuri tamme alamliigi (Q. mongolica subsp. crispula), eksemplarid. A. Paivel kogus kähara tamme tõrud Sahhalinilt Dolinskist (D03670) ja Južno-Sahhalinski juurest (D03671) ning Primorjest Talmi järve piirkonnast (D03672). Taas on päritolud sassi läinud. Ühtekokku istutati kähara tamme taimi välja 28: 1969 kevadel 12 taime, 1970 kevadel 10 taime ja 1973 kevadel 6 taime. Praeguseks on elus 8 taime, mis õitsevad ja viljuvad regulaarselt ning näevad välja terved ja kobedad. Pika sügise korral jõuab kähara tamme lehestik värvuda pruunikasoranžiks.\nLooduslikult kasvavad amuuri tammed Ida-Siberis, Põhja-Hiinas, Koreas ja Põhja-Jaapanis, kähar tamm aga ainult Jaapanis ja Sahhalinil.\nQuercus dentata TBA\nQuercus crispula TBA


Pühadepakid 2021 – nii oodatud! | NOP\nPühadepakid 2021 – nii oodatud!\nPostitas NOP nov., 17 2021,\nIgal aastal on enne pühi see kõige magusam aeg, kui saab mõelda, mida siis sel aastal uut pakkuda saaksime. Nuputame uusi tooteid, aga ei lase lahti ka vanadest headest. Nagu ikka meie majas, on ühte pakki väga raske kokku saada, sest tooteid ja mõtteid on nii palju lihtsalt ja neid tegijaid, kelle tooteid me enda poodi otsime ja kes põnevat teevad, on ka väga palju ja erilisi. Nii teemegi igal aastal niimoodi, et teeme ühe pikema nimekirja (proovime selle siiski väga lühikeseks teha, et lihtsam oleks), kust igaüks saab kokku pakkida just endale meelepärase, aga neile, kel kiiret otsust vaja, tegime ka mõned näidispakkide-mõtted, mis lähtuvad pakki saava inimese järgi, kas ta on…\nkeegi, keda huvitab, mis toitu ta enda kehale lubab, kas teab palju sellest või siis lihtsalt huviline, keegi keda võiks lausa ‘Tervisejüngriks’ nimetada?\nkeegi, kes tahab alati seda parimat, fännab uut ja põnevat, aga peaasi, et väga hea, tema pakk on meil siis ‘Vaid parim‘\nkeegi, kelle jaoks jõulud on kojujõudmine, need klassikalised toidud, soolased, magusad, mida saab aasta otsa oodata, et siis sõprade ja pereringis mõnuleda – see keegi on meie ‘Vanaisa‘\nNende 3 paki sisud ja hinnad on sellised\nTervisejünger – 30 euri:\nwellness latte segu (ingveri-kurkumi), suur pudel Astelpajutoonikut, purk NOPi astelpaju- ja jõhvikavõiet, pakk Kanepi CBD teed, pakk majatehtud Ras el Hanoutiga röstitud mandleid\nVaid parim – 50 euri:\nNOPi grissinid parmesani ja tsilliga, Viinamärdi lehmapiimajuust musta trühvliga ja NOPi astelpajuvõie, Fotografiska õllerabasinep ja Hispaania tammetõrusigade vinnutatud sink ‘Iberico ham’ White label, veinis laagerdanud ploomid šokolaadis, NOPi jõulukeeks ja 750ml pdl Hispaanias Malaga lähedal mägedes Eesti perekonna poolt villitud mahedat oliivõli aastasadade vanuses õlimõisas.\nVanaisa – 40 euri:\nmustemast mustem rukkiköömneleib, purk mustsõstraheeringaid, NOPi pühadepasteet, Viinamärdi kõva juust musta küüslauguga ja Nopi jõhvikavõie, purk Siiraku talu marineeritud peete, kott ingverit-kurkumijuurt ja sidrunit, purk mahemett, pakk Ras el Hanout vürtsidega röstitud soolased mandlid.\nJa nagu ikka, siin on nimekiri, mille oleme kokku kogunud magusast, soolasest, jookidest ja tooted oleme valinud sellised, mis koheselt külmkapi järele ei karju, tähendab, mõned tooted ikka soovivad mingi aja jooksul saada sinna, aga peavad natuke niisama ka vastu. Karpe ja kotte ei hakka rivvi panema, sest need valime selle järgi, millise paki kokku nuputate.\nMõnusat valimist ning loodame, et saame teile soolast ja magusat pühadeks teha.\nOotame teie soove: hei@nop.ee aadressil.\nMõnusat pühadeootust ja NOPipere tänab juba ette!\nmagus (kõik NOPi kondiitrite tehtud)\nJõulukeeks väike 350g 5.90€\nJõulukeeks suur 700g 10€\nCantuccini jõhvikate – pistaatsiaga ca 300g 5.90€\nPiparnopsid 100g 3.70€\nSuperviljadega Nopsid 100g 3.70€\nNOPi astelpajuvõie 200g 5€\nNOPi jõhvika-vürtsi võie 200g 5€\nNOPi kõrvitsavürtskreem 200g 5€\nVeinis laagerdanud ploomid šokolaadis 60g 2.90€\nVürtsikad mandlid majatehtud Ras el Hanoutiga 150g 4.80€\nChai vürtsidega röstitud india pähklid 150g 4.80€\nViinamärdi talu kõva juust Pecrello Nero (musta küüslauguga) ca 125g 4.10€\nViinamärdi talu kõva juust Pecrello Tartufo (trühvliga) ca 125g 4.50€\nIberico sink JAMÓN DE CEBO 75% IBÉRICO “WITHE LABEL” 100g 8.90€\nIberico sink JAMÓN DE BELLOTA 100% IBÉRICO “BLACK LABEL” 100g 16.90€\nNOPi pirni tšatni 200g 4€\nNOPi päiksekuivatatud tomatite pesto 200g 5.50€\nNOP’i spinati-peterselli pesto 200g 4.90€\nNOPi grissinid parmesani ja tšilliga 125g 4.90€\nMustemast mustem rukkileib köömnetega 350g 2.30€\njoogid ja muu\nKanepi tee 3%CBD De Saage 15g 6.80€\nWellness latte segu Kuldne Latte (kurkum, ingver) 50g 3.50€\nWellness latte segu Peedi Latte (peet, ingver, kardmon) 50g 3.50€\nMuhu Mahe mesi 450g 5.40€\nRobini meevahast teeküünlad 12 tk 1 karp 12€\nTervisemarjade ja rummiga NOPi naps 200ml 9.90€\nAlkoholivaba glögi Pliit ja Plika 500ml 10.30€


Vooremaa Millisel erakonnal on valmisvõiduni viiv teema?\nMillisel erakonnal on valmisvõiduni viiv teema?\nOn näha, et enamikul riigikogu erakondadel on raskusi potentsiaalselt võiduka keskse teema või teemaderingi defineerimisega riigikogu valimisteks.\nVõib tunduda, et märtsikuuni on pikalt aega, aga tegelikult peaks igal valimistel osaleval erakonnal hiljemalt augusti lõpuks vähemalt testimiseks mõni originaalsem idee olema. Seni on katsetatud pigem vanade loosungite ja konfliktide ülessoojendamise ning maa-õhk tüüpi valdkonnapoliitika ideekestega. Üks suur narratiiv paistab küll üsna selgelt, aga sellest hiljem.\nKõige lihtsam ‒ jälle ‒ on peaministri portfelli hoidval Keskerakonnal. Nii oli ju tegelikult mitmel varasemal korral ka Reformierakonnal. Miinimum on näidata end tegusana ja siduda ministrid ja eelkõige peaminister ametnike poolt välja töötatud poliitikate külge. Lisaks on majandusega enam-vähem hästi: sisuliselt täistööhõive, palgad kasvavad ja raha jätkub igat sorti iluprojektide tarvis.\nAga Keskerakond hästitöötava poliitilise masinana sellega ei piirdu. Juba praegu on nad välja käinud mitu teemat, millest osa kuuluvad „vana hea” Keskerakonna repertuaari, osa on aga pigem kinnitamas partei uuenemise kuvandit.\nSelged sõnumid lojaalsele valijale\nEsimese parimaks näiteks on kindlasti lubadus tõsta pensione 100 euro võrra. See on nii klassikaline Keskerakond kui üldse olla saab: ümmargune number, selge sõnum lojaalsele valijarühmale. Lisaks varjatud ootus, et teiste erakondade kriitika populismi eest aitab teemat liigsete pingutusteta pildil hoida.\nTeist liiki näide on lubadus põhimaanteed neljarealisteks ehitada. Seda poleks „vana” Keskerakond teinud, aga nüüd on opositsioonis olev Reformierakond ja ka Keskerakonna koalitsioonipartnerid selgelt küsimuse ees, kas kaasa noogutada või otsida vaatenurk, kust teede suurehitus vastutustundetu majanduspoliitikana võiks näida.\nReformierakonnal endal on üllatavalt palju keerulisem. Üle väga pika aja minnakse riigikogu valimistele opositsioonist. Erakonnal on uus juht, kellele on projitseeritud palju mitmesuguseid ja paraku vastuolulisi ootusi. Senine trumpkaart ehk julgeoleku teema (kriitikute käsitluses Venemaa hirmu kütmine) sobis hästi valitsuserakonnale, aga opositsioonis on sellega keerulisem, sest usutavaks esinemiseks sobivat tribüüni ei ole. Läbi aegade on Reformierakond olnud tugev majanduse teemadel ja see oleks ka praegu ilmselt nende parim võimalus. Aga see eeldaks lahtilaskmist vanadest dogmadest – kas julgust on?\nSotsiaaldemokraatlik erakond ja Isamaa otsivad „hõbekuuli” tüüpi ideed, mis aitaks varjutada mõlema erakonna raskusi ja valitsuses kogutud negatiivset kuulsust. Ei saa välistada, et selline idee on olemas, kuid kindlasti ei ole niisuguseks näiteks sotside väljakäidud noorte stardikapital või hooldekodutoetused või Isamaa nimemuutus või pakkumine tõsta tulumaksuvaba miinimum kõigile 500 euroni.\nNämmutatud teemad taas päevakorda\nÜllataval kombel näib EKRE liikuvat suunas, et käia oma suure teemana välja kohtusüsteemi ümberkorraldamine ehk rünnak kohtunike vastu. See ei näi aga isegi nende oma ustavale valijabaasile aktuaalsena.\nAvalikkuses on pikalt möllanud vaidlus tselluloositehase ja laiemalt metsade majandamise üle, aga väidetavalt näitavad mitme erakonna tellitud avaliku arvamuse uuringud, et valijad ei pea keskkonnateemasid olulisteks.\nOleks päris üllatav, kui keegi ei võtaks üles hindade ja elukalliduse teemat, seda enam, et uuringute tulemuste järgi see erutab inimesi. Hinnatõusu küsimus sobiks muidugi opositsioonile ja resoneeriks EKRE üldiste hoiakutega, aga oskusliku sõnastamise juures saaks ka Reformierakond end bensiinijaamas oigava keskklassi kaitsjaks positsioneerida.\nSuur narratiiv on samas olemas, väljendudes EKRE kasvavas ning sotside langevas toetuses ning massilistes retkedes piiriäärsetesse alkopoodidesse. Narratiivi nimi on „Elukutselised valitsejad, ärge õpetage meid õigesti elama”.\nEKRE võib jääda selle sõnastamise juurde lihtsamal ja tigedamal moel, Reformierakonnal oleks võimalus sõnastada teema igat sorti piirangute, regulatsioonide, ettekirjutuste ja näägutamise tapmise ettepanekutena.\nKuid nagu ikka ja alati, tunnevad inimesed ühtemoodi, erakonnad kavandavad teist, elu aga toob hoopis kolmandat. Pole välistatud, et leiame kõige „tulisemate” valimisdebattide seast hoopis idapiiri väljaehitamise või venekeelse koolihariduse nämmutamise. Või Eesti-Vene suhted. Kui nii, siis oleme selle ära teeninud.\nANVAR SAMOST, kolumnist


Sulling: innovaatilisem Eesti ei teki läbi üürimajade ehituse\nSulling: innovaatilisem Eesti ei teki läbi üürimajade ehituse (25)\nToimetas Kristin Aasma, 12. juuni 2017 22:22\nAnne SullingFoto: Teet Malsroos\nRiigil ei tasu ettevõtluse arendamiseks mõeldud vahendeid suunata sinna, kus pole innovatsiooni loomine võimalik, leiab endine väliskaubandus- ja ettevõtlusminister, riigikogu liige Anne Sulling (Reformierakond).\n„Riigi üks peamisi innovatsioonikulutuste indikaatoreid on kulutused teadus- ja arendustegevusele osakaaluna SKT-st. Hoonete renoveerimine ja ehitamine ei kuulu selle hulka,” ütles Sulling.\nPeaminister Ratas: Reformierakond on Eesti arengut väga tugevalt mõjutanud (54)\nRiigikogu liige märkis arupärimises ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palole, et minister lubas suunata täiendavad 160 miljonit eurot innovaatilisema Eesti ettevõtluse arendamisse, kuid 60 miljonit sellest läheb üürielamute programmi ja 40 miljonit Tallinna linnahalli rekonstrueerimiseks, edastas Reformierakond pressiteates.\n„Rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid IMF-ist soovitavad suunata täiendavaid vahendeid innovatsiooni toetusprogrammidesse nagu EAS-i innovatsiooni- ja arendusosak ja ettevõtte arenguprogramm. Innovatsiooni edendamisel on mõistlik pöörata tähelepanu valdkondadele, kus tase on kõige nõrgem – näiteks töötlevale tööstusele, kus Eesti mahajäämus Euroopa Liidu keskmisest on suurim. Tänane koalitsioon on teinud valiku suunata see raha aga projektidesse, milles pole innovatsiooni loomine võimalik,“ sõnas ta.\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo vastas täna riigikogus Reformierakonna saadikute esitatud arupärimisele innovatsiooni edendamise kohta Eesti majanduses.\nPeaminister Ratas: Reformierakond on Eesti arengut väga tugevalt mõjutanud


Arved Breidaks: parasiit omal maal - Tänane leht\nRiik tahab koguda rekordiliselt palju trahviraha (43)\nKui hästi meil päriselt läheb, kui meil läheb hästi? (5)\nVideo: Hollandist postiga narkot tellinud mehed peeti kinni (6) Majandus\nInvestor Mari õudne aasta\nSoome läheb üle elektrilaevadele Välismaa\nAndmevargus heidab varju Saksamaa küberkaitsele (1)\nÜhendriigid muutsid Süürias taas kurssi (3)\nTai tegi kannapöörde ja lubas saudi naisele asüüli\nKristi Raik: Brexit äratas ellu Hansaliidu Arvamus\nArved Breidaks: parasiit omal maal (2) Meie Eesti\nAkadeemia kummaline agoonia (4)\nMida toodab Bologna konveier? (3)\nGeenimuundatud sortidel pole mahepõllunduses kohta (1)\nKullapesu Bologna moodi (2)\nKeskkonnainspektsiooni ühendamine ikka päevakorras (1)\nIsekas kari Kultuur\nKüll on hea, et meil on Silvio\nKommentaar. Kuldgloobuste žürii näitas end heast küljest\nMida tähendab «lühiballett»? Sport\nTaas nullist alustanud tulipäine Teppan: ega peagi lihtne olema\nSuperautod jätnud hobidiskori kõrge tähelend\nVenelastel uus võimalus oma nahka päästa Tervis\nPsühhiaater: unerohi ei aita, kui sind kimbutab ärevus või depressioon Reis\nEestlased Itaalias: mis on need kaks asja, millega itaallased kunagi nalja ei tee? Meelelahutus\nArved Breidaks: parasiit omal maal\n8. jaanuar 2019, 0:00 2 min lugemist\nArved Breidaks FOTO: Arvo Meeks/valgamaalane FOTO: Arvo Meeks/Valgamaalane\nVahetult enne 2095. aasta riigikogu valimisi ilmus Eesti ajalehtedes manifest, milles kümned sellele alla kirjutanud kultuuri- ja majandustegelased nõudsid erakondadelt ühiskondliku kokkuleppe sõlmimist, et taastada Lõuna-Eestis inimeste püsiasustus.\n«21. sajand vajutas Kagu-Eesti maastikele tugevad jäljed,» seisis tolles kirjatükis. «Pealetungiva põllumajanduse ees raadati metsad, kuivendati sood ning lammutati väiksemad linnad, küladest rääkimata. Tänu tehisintellektile saavad nüüd põllud haritud, saak kogutud, piima- ja lihaloomad talitatud ja tapamajja veetud inimese abita. Maainimesest sai kui parasiit omal maal.»\nOlgugi et riikliku statistika järgi selles piirkonnas majandus kasvas, näitasid rahvaloendused alates sajandi keskpaigast, et see kasvas kohalike inimeste abita, neist sõltumatult, kaugjuhitavana metropolist. Aastal 2093 fikseeriti rahvastikuregistris fakt, et viimane Kagu-Eesti paikne elanik paigutati pärast abikaasa surma Põhja-Eestis asuvasse pansionaati. Maale jäi tegutsema üksnes tehisintellekt.


Kinnistu - Müüa - Tartu linn, Eesti - 520101015-1 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nMajaosa rahulikus piirkonnas!\nEraldi sissepääsuga majaosa asub maja teisel korrusel.\nPaigaldatud on puitpakettaknad, va. ühes toas, kus on plastaken. Kaks tuba on remonditud, paigaldatud laudpõrandad. Siseuksed vahetatud. Uus torustik. Ühes toas on vahetatud elektrijuhtmed.\nKütmiseks on suur heas korras ahi ja uus puupliit.\nOsaliselt on katuse viilualuste arvelt ruume avardatud.\nWc on olemas, ruum dushiruumi ehituseks olemas.\nPuude hoiustamiseks on uus puukuur. Ainukasutuses kelder, ühiskasutuses toimiv saun, mis vajaks kaasajastamist, kaev.\nMüüdava osa õueala on aiaga piiratud ja hooldatud.\nVaikne ümbrus ja sõbralikud naabrid.\nEraldi sissepääsuga majaosa asub maja teisel korrusel. Paigaldatud on puitpakettaknad, va. ühes toas, kus on plastaken. Kaks tuba on remonditud, paigaldatud laudpõrandad. Siseuksed vahetatud. Uus torustik. Ühes toas on vahetatud elektrijuhtmed. Kütmiseks on suur heas korras ahi ja uus puupliit. Osaliselt on katuse viilualuste arvelt ruume avardatud. Wc on olemas, ruum dushiruumi ehituseks olemas. Puude hoiustamiseks on uus puukuur. Ainukasutuses kelder, ühiskasutuses toimiv saun, mis vajaks kaasajastamist, kaev. Müüdava osa õueala on aiaga piiratud ja hooldatud. Vaikne ümbrus ja sõbralikud naabrid.


21% Capro Grade granuleeritud ammoonium-sulfaati müügiks - Uudised - Qingzhou Huashun Production Goods Co., Ltd.\n21% Capro Grade granuleeritud ammooniumsulfaat müügiks\n21% Capro Grade granuleeritud ammoonium-sulfaat müügiks Basic Info\nMudel nr .: XXFAS1\nKasutamine: köögiviljad, lilled, puuviljad\nInfektsioon mullal: füsioloogiline neutraalne\nKeemiline ammoonium-sulfaat vabastamise tüüp: kiire\nMuu nimi: Ammoonium-sulfaat\nCASi nr: 7783-2-02\nSpetsifikatsioon: SGS, CCIC, INTERTEK\nKeemiline ammooniumsulfaat HS kood: 31022110\nKeemiline iseloom: keemiline neutraalne\nTüüp: Ammooniumlämmastiku väetis\nKeemiline ammooniumsulfaat EINECSi nr: 231-984-1\nVärv: valge / valkjas\nTranspordipakett: 50 kg, 1000 kg kotti kohta\nPäritolu: Shadong, Hiina\n21% Capro Grade granuleeritud ammooniumsulfaat müügiks Toote kirjeldus\nAmmooniumsulfaat, üks hea lämmastikväetise liik, on kohaldatav igasuguste muldade ja taimede puhul. Ta võib kiirendada taimede kasvatamist, õitsemist, küpsemist, taimede kvaliteedi paranemist ning saagikuse ja haiguse vastupanuvõime suurenemist.\n1. Lämmastik: 21% min\n2. Niiskus: 0,5% maks\n3. Vaba hape: 0,08% maks\n4. Värv: valge / valkjas kristall\nKontrollige ammoonium-sulfaadi COA-d\nÜksus spetsifikatsioon testi tulemused\nLämmastik 21% min 21,15%\nMoisutre 0,5% maks 0,28%\nSuurus 2-4mm, 90% 98% min\nVälimus valge / valkjas valge / valkjas\n21% Capro Grade granuleeritud ammooniumsulfaat müügiks:\n-Amonium Sulfaati kasutatakse peamiselt lämmastikväetisena, see tagab lämmastiku ja väävli võrdse tasakaalu, vastab põllukultuuride, karjamaade ja muude taimede lühiajalistele väävlipuudustele.\n- Kiire vabanemine, kiiretoimeline, vees kergesti lahustuv, alkoholis lahustumatu, atsetoon, võib reageerida leelisega ja vabastada ammoniaagi gaasi.\n- suurem tõhusus kui uurea, ammooniumvesinikkarbonaat, ammooniumkloriid, ammooniumnitraat;\n- segatud väetise valmistamise tooraine\n- Võib kergesti segada teiste väetistega ja kasutada otse väetisena või BB-lõhustuva väetisena. Sellel on soovitud lämmastiku ja väävli allikaks olevad agronoomilised tunnused\n- Ammooniumsulfaat võib kasvatada põllukultuure ja parandada viljade kvaliteeti ja saagikust ning tugevdada vastupanuvõimet katastroofile, seda võib kasutada tavalisel pinnasel ja taimedel põhilisel väetisel, täiendaval väetisel ja seemnest. Sobib riisi seemnetele, koorimata põldudele, nisule ja teraviljale, maisi- ja maisihinnale, tee, köögiviljade, viljapuude, heina rohu, muru, turba ja muude taimede kasvule.\n- Üldjuhul on ammooniumsulfaat keemiline (tsüanuurhape, kapro, mononaatriumglutamaat-MSG, metüülmetakrülaat-MMA jne) või terasetehas.\n- Kasutatakse tekstiil, nahk, meditsiin jne.\n- destilleeritud vees lahustatud tööstusliku ammooniumsulfaadi ammooniumsulfaadi tarbimine, välja arvatud arseeni ja raskmetallide lisamine lahuse puhastamiseks, filtreerimine, aurustamine, jahutuskristallimine, tsentrifugaaljaotamine, kuivatamine. Kasutatakse toidu lisaainetena, nagu tainasegisti, pärmi toitaineid.\n- kasutatakse biokeemias, tavalises soolas, soolates, soolamine algselt puhastatud valkude fermentatsiooniproduktidest ülesvoolu.\n- Hoida jahedas, hästi ventileeritud kohas. Eemal tulest, soojusallikast. Vältida ammooniumsulfaadi ühendamist happelise aine ja leelisega, kui neid säilitatakse. Ladustamiskohad peavad olema lekke sisu jaoks sobiva materjaliga. Kuumutamisel laguneb see mürgine suits kergesti.\n- ettevaatusabinõud käsitsemise kohta: suletud operatsioon, kohalik heitgaas. Käitaja peab läbima spetsiaalse koolituse, järgima rangelt käitamisprotseduure. Kavandatavad operaatorid kannavad isereguleeruvaid filtrite respiraatoreid, kannavad keemilisi kaitseprille, kannavad sissetungimisel kaitsekindaid, kannavad kummikindaid.\n- Pikaajaline eraldi kasutamine põhjustab mulla hapestumist, halvendab pinnase struktuuri.\n- Väikest kogust rakendatakse liivases pinnases, et vähendada leostumist, sügavat paigutamist veepinnal ja lubjakas pinnasesse, sügavamale, kui seda kohaldatakse kuival maal.\n- Segamine lubja, taime tuhka ja muude leeliselise väetistega põhjustab ammoniaagi lendumist.\n- Oleme põllumajandustootmisega tegelev ettevõte, millel on valitsuse madal transpordikulud.\n- Oleme Qingdao sadama lähedal.\n- Meil on tugevad ja püsivad tootjate toetused.\n- Meil on ekspertide rahvusvaheline ärimeeskond.\n- Kõrge kvaliteet, konkurentsivõimeline hind, parim teenindus.


Linn või piirkond: Struppen\nStruppen suunakood on 035020. FFiktiivse telefoninumbri 3449236 ja suunakoodi 035020 jaoks tuleb valida number 035020 3449236. Struppen asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 3449236, suunakoodi 035020 (Struppen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 35020 3449236. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 035020.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Struppen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Struppen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 35020. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 3449236, suunakoodi 035020 (Struppen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 35020 3449236.


kertu jukkum – Iluguru\nSilt: kertu jukkum\nValio Gefilus astus võitlusse tervist kahjustavate bakterite vastu, kutsudes inimesi teadvustama seda, kuidas soolestikus tegutsevad kasulikud bakterid aitavad tagada head enesetunnet. Et mõista, kui palju kahjulikud baktereid meid kodus, kontoris ja tänavatel siiski ohustavad, asus armastatud tele- ja raadiosaatejuht ning terviseentusiast Kertu Jukkum jahtima kõige bakterirohkemaid objekte Tallinna tänavatel, kasutades selleks bakterimõõtja abi. Eksperimendi käigus … Continued\nNÄITAME, ET EESTLUS ON KÕIKVÕIMAS: Viimane võimalus Kertule hääl anda!\nFjällräven Polar on 300 kilomeetri pikkune ja 5-päeva kestev matk kelgukoertega läbi Soome, Rootsi ja Norra polaaralade. Kertu Jukkumi põhirivaaliks on Vietnamist pärit noormees nimega Hoang L Giang, kes on järjepidevalt esikohal püsinud. Hetkel on seis selline: Võistlus on hakanud tuliseks minema. Vietnamlane arvab koguni, et Kertu Jukkumi punktide taga on Eesti Valitsus. Kuid … Continued\nFoto: Erakogu Allikas: Kertujukkum.blogspot.com Kertu kirjutab oma blogis nii: Vabanda, et aeg on kulunud, aga New York elab teises rütmis, kui kogu ülejäänud maailm. Veelgi enam presidendivalimiste ajal. Seega pole olnud ülemäära aega magadagi, rääkimata muust. Aga parem hilja, kui mitte kunagi. Pöörasesse NYC-sse jõudes ootas mind ees alustuseks tutvumine eestlastega, kel kõigil oli ees see sama … Continued\nTubli, Kertu! KERTU JUKKUM LÄBIS NEW YORGI MARATONI\nFotod: Instagram Täna postitas Kertu Jukkum oma sotsiaalmeedia lehele pildi, kus annab teada, et läbis maratoni! Palju õnne, Kertu! Fotosid saad vaadata järgmiselt lehelt:\nMAITSEV GALERII: Vaata Eesti kuulsustest valminud šokolaadimaale!\nFotod: Aron Urb Fazeri 125. juubeli puhul korraldatud sündmusel kunstnike Karl Markus Antsoni, Maria Sidljarevitši ja Alina Orava maalitud šokolaadist portreed kingiti modelliks olnud kuulsustele ning fotod šokolaadimaalidest hakkavad tänasest Fazer Eesti Facebookis Eesti lasterikaste perede heaks annetusi koguma. „Iga 125 pildijagamise eest kingib Fazer Eesti paljulapselistele peredele kilo erinevaid maiustusi. Loodame, et kolm kaunist … Continued


Aivar Rehemaa: rusikaga rinda ei tao, aga häbist maa alla ka ei pea vajuma — Team Haanja\nLahti MMi suusavahetusega sõidus selle hooaja kontekstis igati korraliku 34. koha saanud Aivar Rehemaa ei osanud finiši järel öelda, mida see koht talle annab.\n"Rusikaga rinda ei tao, aga häbist maa alla ka ei pea vajuma," lausus ta Eesti ajakirjanikele. "Stardinumber oli 57, selle järgi võiks ju rahul olla. Eelmine hooaeg oli kõva võitlus, et üldse mingit tulemust teha, see aasta on vähe parem.\nLiberecis sel distantsil 29., Falunis 29., täna 34. Muidugi 29. koht ei olnud ka kaugel, aga viimane ring uisu peal jäi natuke nõrgaks nende meestega võrreldes. Eelviimasel ringil ei saanud juua ka, lihased hakkasid vähe krampi tõmbama.\nMöll oli raja ääres kõva? "Väga vinge! Eestlased ergutasid nimepidi. Nagu kodus. Mul üks tuttav karjus küll vist hääle ära," kirjeldas Rehemaa ja nentis lõbusalt ajakirjaniku märkuse peale, et tuleb vist jah sõbrale sooja õlut välja teha.


4 põhjust, miks sportlased peaksid toidupäevikut pidama - Toitumine\n4 põhjust, miks sportlased peaksid toidupäevikut pidama\nMeie käimasolevas võitluses, et ennast korralikult kütta ja kehvad toitumisharjumused vallutada, võib hindamatu liitlane olla toidupäevik.\nSiin on neli põhjust, miks peaksite söögipäevikutesse päevikuid pidama hakkama.\n1. See näitab, et see, mida sa arvad ja mida sööd, pole alati sama\nEsimene asi a toidupäevik annab teile (lisaks sellele, paremad toitumisharjumused, suurenenud energiatase ja parem jõudlus platsil) on suurenenud eneseteadvus. Enamik meist sööb oma isu, mugavuse ja isegi meeleolu järgi.\nSööke kirja pannes näete äkki selgelt, mida tegelikult igapäevaselt suhu pistate. Enam ei saa te oma mõne päeva tagust head söögivalikut õigustada täna tehtud kehvade toiduvalikute osas.\nSee eitamisvorm, mis varjab valesid toitumisalaseid otsuseid, on see, mis takistab meil hästi sööma. Lõppude lõpuks - kas suudate täpselt meeles pidada ja üksikasjalikult kirjeldada, mida eile sõite? Päev enne? Või isegi eelmisel nädalal? Toidupäeviku pidamine annab teile vajaliku eneseteadvuse vajalike muudatuste tegemiseks.\nPidage meeles: see, mida mõõdetakse, muutub.\n2. See paljastab lünki teie toitumises\nEnamik sportlased ei joo peaaegu piisavalt vett . Ja nagu uuringud on näidanud, enamiku kollegiaalsete sportlaste toitumine ei ületa nende makrotoitainete igapäevaseid soovitatud eesmärke.\nSöögikordade üles kirjutamisel saadud teabe võimsus aitab teil vähendada jõudluse lõhet selle, mida sööte, ja selle vahel, mida peaksite sööma, valgustades valgust kohale, kuhu jõuate. Erandlikult tabate toidukoguses mõningaid silmatorkavaid nõrkusi, mida saate kohe parandada. Näiteks rohkem vett juua.\nOlen kaotanud lugemiste arvu, kui palju olen sportlastelt küsinud, kas nad toidavad end korralikult - sellele öeldakse mulle alati: 'Jah, ma saan enne treeningut palju süsivesikuid, pärast valku ja rohkem joomist kui piisavalt vett. ' Kui neile pannakse üles kirjutama söögid ja vedeliku tasemed kasvõi paariks päevaks, osutuvad nende enesekindlad prognoosid valesti arvutatud.\nToidu päevikute koostamine aitab teil kindlaks teha, kas täidate oma makroeesmärke iga päev, ning aitab teil olla kursis toidulisandite ja niisutamisega.\n3. See on võimas tööriist teile ja teie toitumisspetsialistile\nParimad paarsada dollarit, mis ma kunagi kulutanud olen, maksti spordidieetikule, et koostada põhjalik söögikava selle põhjal, mida ma tavaliselt söön. Kuid enne, kui ta mulle selle väga teostatava plaani andis, pidin talle esitama kirjaliku ülestähenduse selle kohta, mida ma söön, nii köögis kui ka enne ja pärast treeninguid.\nKui teil on koolis sporditoitumisnõustaja või olete oma meeskonnaga seotud, istuge temaga maha ja vaadake oma toidupäevikut üle. Toitumisspetsialist aitab teil liikuda labürindis, mis on tervislik ja mis mitte, andes samas selged juhised, kuidas edasi liikuda.\n4. See pakub teie jõudlusele kriitilist teavet\nNäete end nädala lõpus lõdvestunud energiast või pärastlõuna ajal 'kokku kukkuvat' ujumisharjutused ?\nNeed stsenaariumid on sageli jälgitavad dieediga seotud otsustes. See läheb tagasi eneseteadvuse suurenemisele. Teie krahhides ja energia langustes võib süüdistada midagi muud (stress, unepuudus); kuid sagedamini jõuavad halvad toitumisvalikud sulle järele - pole piisavalt süsivesikuid, liiga palju süsivesikuid, vähe köögivilju, ei püsi vee peal jne.\nTeie toidupäevik võimaldab teil tõmmata otsene piir oma toitumise ja jõudluse vahel, aidates teil avada järjepidevamaid tavasid ja paremaid tulemusi võistlustel.\nVale dieedi treenimine on võimatu ja tõesti, miks sa seda tahaksid?\nJärgmiste päevade ja nädalate jooksul kirjutage oma söögid ja suupisted kas spetsiaalsesse toidupäevikusse või oma lehtedele treeningu logiraamat . Võitlege sooviga oma optimaalsest vähem optimaalsed toiduvalikud üle vaadata ja olge aus, kuidas ennast toidate.\nMõelge oma toidupäevikust kui treeningu võimsale lisale, mis aitab teil paremini süüa, kogeda suurenenud energiataset, omandada eneseteadvust ja mis kõige tähtsam - esineda nagu meister.\nhead filmid alla 90 minuti\nsee pole film\naus mäng (2010)\ntere, ma pean minema


Nokia ja Siemens panevad leivad ühte kappi - ärileht.ee\nNokia ja Siemens panevad leivad ühte kappi\nLauri Matsulevitsh, Annika Matson, Sirje Rank\nNokia ja Siemens ühendavad võrguseadmete tootmisel jõud, et pakkuda konkurentsi turuliider Ericssonile.\nUue ettevõtte nimeks saab Nokia Siemens Networks, kus mõlema osalus on 50%. Selle osakaal 52 miljardi eurose aastakäibega mobiilivõrkude turul on 21 protsenti, Ericssoni turuosa on praegu 26 protsenti.\nSee on hea lahendus nii Siemensi kui ka kogu tööstusharu jaoks, sest konkurents väheneb, kommenteeris Bloombergile ühinemist Münchener Kapitalanlage varahaldur Michael Vieker. “Seni pole me ühinemisi näinud, sest kõik tegijad on liiga suured, et pankrotti minna,” ütles Vieker.\nProbleemne üksus jälle kasumlikuks\nSiemensi jaoks oli võrguseadmete üksus probleemne — viimases kvartalis kukkus divisjoni kasum 75%, kasumimarginaal oli kõigest 0,8% käibest.\nMõlemad firmad peaksid nüüd võitma mastaabisäästust. Ühinemisega seotud kulusid kõrvale jättes ootavad nii Nokia kui ka Siemens, et nende partnerlus mõjutab positiivselt juba 2007. aasta kasumit, firmad sihivad kahekohalist ärikasumi marginaali. 2010. aastaks loodetakse 60 000 töötajast koondada 9000 ning see peaks kokku hoidma 1,5 miljardit eurot.\nNokia võrguseadmete käive oli eelmisel aastal 6,56 miljardit eurot ning Siemensil 13,1 miljardit eurot. Samas ei too Siemens kogu võrguseadmete üksust ühendfirma alla ning loodava firma eelmise aasta käive oli 15,8 miljardit eurot.\nÜhendatud firmat hakkab juhtima Simon Beresford-Wylie, kes sai eelmisel aastal Nokia võrguseadmete juhiks, peakorter tehakse Helsingisse.\nTele2 juhatuse esimees Toomas Tiivel ütles, et Siemens on nende jaoks üks põhilisi tarnijaid, kellelt tulevad raadiovõrgud ja keskjaamad. “Eks see ühinemine meid ikka puudutab, kuid praegu ei oska öelda, paari nädala jooksul lubati veel konkreetsemat infot anda,” sõnas ta.\nNokia on tugev mobiil- ning Siemens fikssides\nElioni jaoks on nii Nokia kui ka Siemens ühed suuremad tarnijad. “Nende tehnoloogia on kasutusel nii telefon- kui ka andmesidevõrgus, samuti digi-TV edastamisel,” selgitas Elioni interneti- ja andmesidevõrgu direktor Toivo Praakel, kes peab suurfirmade konsolideerumist igati loogiliseks sammuks.\n“Nokia ja Siemensi võrguüksuste ühinemise sünergia seisneb Nokia tugeva mobiilside võrguüksuse ning Siemensi tugeva fiksside võrguüksuse viimises ühise juhtimise alla,” sõnas Elisa juhatuse esimees Sami Seppänen.\nEMT kasutab aga võrguseadmetena Ericssoni toodangut, ülekandeseadmetes on vähemal määral kasutuses ka Siemensi ja Nokia seadmed. “Ühinemise mõju EMT-le on minimaalne, kui üldse,” sõnas EMT juhatuse esimees Valdo Kalm. “Võrguseadmete turgu mõjutab ühinemine ilmselt nagu iga suur ühinemine ikka: ühelt poolt efektiivsuse kasv, teiselt poolt võimalik konkurentsi vähenemine.”\nEesti võib võita uusi töökohti\nNokia ja Siemensi ühinemise tulemusena võib Eestile tekkida kasu uute töökohtade näol, arvab Siemens ASi juhatuse esimees Avo Tihamäe.\nMida Te sellest liitumisest arvate?\nNokia ja Siemensi ühinemise uudis oli minu jaoks positiivne.\nKas Eestis võib tänu sellele ka uusi töökohti tekkida?\nSellest on veel vara rääkida, aga tõenäoliselt siin muudatusi tuleb, sest ühisettevõtte peakorter on väga tugevalt esindatud Helsingis. Meie regioon on nüüd peakorterile oluliselt lähemal, kui enne oli seda München Saksamaal.\nSelles mõttes on Eesti võimalused kindlasti suuremad. Kahe firma võrguseadmete divisjonis on kokku 60 000 töötajat. Uue ühisettevõtte summaarne käive tuleb 15,8 miljardit eurot (ligi 250 mld krooni).\nMa arvan küll, et siin on Eestis teatud võimalused olemas. Kui suur osa töötajaid võiks Eestisse tulla, on veel vara öelda. See on ikka alles väga värske uudis.\nMida see meie tarbijale võiks tähendada?\nTarbijad võidavad selle ühinemise tulemusena hinnas ja kvaliteedis. Klient saab parema ja moodsama lahenduse, kus on mõlema firma tugevad küljed esindatud. Lõpptarbijatele me tooteid ei paku, küll aga suurematele Eesti mobiilside- ja fikssidevõrgu operaatoritele. Hetkel on Eestis EMT Ericssoni klient. Tele2 on Siemensi ja Elisa Nokia klient. Nüüd saavad Tele2 ja Elisa ühisfirma Nokia Siemens Networksi klientideks. Lisaks veel väga suur hulk pisemaid operaatoreid.\nKas olete Nokia inimestega juba kohtunud?\nEi ole veel kohtunud, vara veel. See on ikka ülemaailmne tehing. Euroopa osakaal selles tehingus on 26 protsenti, Ladina-Ameerikas 20, Aasias 12 ja Põhja-Ameerikas 4 protsenti. Isegi Euroopa on suhteliselt väike selles tehingus, rääkimata siis Eestist.\nAnalüütikud: Siemens võidab tehingust enam\nAnalüütikute hinnang Siemensi ja Nokia mobiilvõrguseadmete üksuste ühendamisele on positiivne, eriti kasulik on nende arvates tehing Siemensile.\n“See on Siemensi jaoks positiivne, kui mõelda kõikidele probleemidele, mis neil oma võrguseadmete üksuse restruktureerimisega on olnud. See võimaldab neil telekommunikatsiooniturult välja tõmbuda, oma mobiiltelefonide tootmise müüsid nad 2005. aastal Benqile,” kommenteeris üks Saksa maakler uudisteagentuurile AFX News. Mobiiltelefonide tootmise müüs Saksamaa tööstuskonglomeraat 2005. aastal tehnoloogiakompaniile Benq.\nNokia suhtes on arvamused erinevad. “Samal ajal kui see on Nokia jaoks väga agressiivne samm, mis suurendab survet konkurentidele, nagu Ericsson, Alcatel/Lucent, Huawei, ZTE ja Nortel, ei ole Nokia tuntud suurte firmade ülevõtjana ning ees ootavad suured ümberkorraldused. Siemensi võrgusüsteemide üksus on väidetavalt üks suur segadus jäikade tööseadustega kaitstud Euroopa töölistega,” vahendas Rootsi majanduslehe DI internetiportaal ühe maakleri kommentaari.\nSoome Opstock Securitiesi analüütik Hannu Rauhala usub, et tehing on pikemas perspektiivis strateegiliselt siiski õige ja päris hea. Võrgusüsteemide turul on kasv üsna tagasihoidlik ja konkurents tihe.\nEriti oluline on tehing Rauhala sõnul positsiooni tugevdamiseks teenuste alal, mis on tulevikus peamine kasvuala. “Seal on firmadel kahe peale tugev kliendibaas ning nad jõuavad Ericssonile järele,” ütles Rauhala.\nVõrguseadmete tootjatel peal liitumistuhin\nEile avalikustatud Nokia ja Siemensi võrguseadmete üksuste liit on järjekordne samm turu konsolideerumise suunas. See on lühikese aja sees juba kolmas ühinemine võrguseadmete turul.\nEricsson & Marconi. Mullu oktoobris ostis Ericsson 16,8 miljardi Rootsi krooni eest Marconi telekommunikatsiooniüksuse, et parandada positsiooni võrguseadmete tootmises fikseeritud side turul. Ericssoni ajaloo suurim tehing peaks suurendama nende käivet umbes 14 miljardi Rootsi krooni jagu.\nPaljud analüütikud olid mures, et Ericsson maksab turu hõivamise eest liiga kõrget hinda. Selle aasta I kvartalis tuligi Ericssonil vastu võtta viimase kahe aasta esimene kvartalikasumi langus, sest Marconi ülevõtmine on tekitanud ettevõttele lisakulusid. Märtsis veel üleval pool 30 Rootsi krooni liikunud Ericssoni aktsia on vajunud 22 Rootsi krooni peale.\nAlcatel & Lucent Technologies. Aprilli alguses ostis maailma suurim interneti võrguseadmeid tootev Alcatel SA aktsiate vahetuse teel 13,4 miljardi dollari eest 60% firmast Lucent Technologies.\nÜhinemisplaanis on mängitud samuti sünergiale ja tööjõukulude kokkuhoiule. Liituv kompanii peaks eelduste kohaselt tõukama Ericssoni mobiilvõrguseadmete tootjate turu liidrikohalt.\nAprilli alguses Pariisi börsil ühinemisteate peale ligi 14 euroni hüpanud Alcateli aktsia liigub nüüd 10 euro kandis.


Veebruariöö | Piletimaailm Online\nAutor Staffan Göthe\nMuusikalised kujundajad Indrek Kalda ja Paul Kristjan Kalda\nEsietendus 4. detsembril 2015 Karlova Teatris\nLavastus sobib lastele vanuses 6–13 a ja kestab 35 minutit.\n"Veebruariöö" tegelaskond on ebatavaline: Ingrid Isotamm, Kärt Reemann ja Andres Dvinjaninov kehastavad ühe poisi mõtteid. Läbi mängu jutustavad nad, mis juhtus poisiga ühel talvepäeval, aga mitte ainult: samm-sammult hargneb lahti mõtete ja tunnete sasipundar, mis päevasündmuste tõttu poisi sisse on kogunenud.\nLavastus kõneleb lastega samastumist võimaldaval ja fantaasiarikkal moel teemadest, mis laste endi argipäevas olulist rolli mängivad: läbisaamisest ema-isaga, suhetest klassikaaslastega ja sellest, kuidas muremõtetega toime tulla.\nEestis Salme Reegi nimelise lasteteatri auhinnaga pärjatud lavastaja Finn Poulseni sõnul on hea lasteteater aga huvitav ka täiskasvanutele. "Veebruariöö" pakub lapsevanematele ja õpetajatele võimalust tähele panna ja mõista, mis tunne on olla laps ning kuidas paistavad sündmused poja või tütre, lapselapse või õpilase vaatepunktist.\n"Veebruariöö" kuulus 2016. aastal teatrispetsialiste ja professionaalseid lasteteatri tegijaid ühendava ASSITEJ Eesti Keskuse festivali "Teater noorele vaatajale” programmi.\nVaata veel: www.karlovateater.ee


SEB robot paneb ettevõtted kasvama | SEB\nPRESSIUUDISED - 26. juuni 2018 12:25\nSEB robot paneb ettevõtted kasvama\nGrowby on tehisintellektil ja masinõppel baseeruv lahendus, mis õpib ettevõtete kogemusest ning oskab kogutud teadmust omakorda edasi anda teistele ettevõtetele. Masinõppe abil koondab robot endas nii maailma innovaatilisemate ning kiiremini kasvate ettevõtete kogemuse kui ka kogemused, mis on omandatud kolme SEB Kasvuprogrammi käigus, kus kokku osalesid 36 Eesti ettevõtet erinevatest valdkondadest.\nPiloodina korraldatud digitaalses programmis nuputasid SEB spetsialistid, kuidas oleks võimalik laiendada Eesti ettevõtetele suunatud Kasvuprogrammi nii, et see jõuaks kümme korda enamate kasutajateni kui oma praegusel kujul. Mitmed ideed läksid ka testimisele ning nende lõpptulemusena kasvas välja maailmas ainulaadne lahendus – digitaalne ärimentor Growby.\n„SEB Kasvuprogramm loodi eesmärgiga toetada ambitsioonikaid ettevõtteid, kes soovivad arendada ja laiendada oma äritegevust. Kasvuprogrammi digitaalne versioon võimaldab SEB-l jagada kogemust ja õppetunde mitte kümnete, vaid sadade ettevõtetega samaaegselt,“ ütles SEB juhatuse esimees Allan Parik. Pariku sõnul pole tehisintellekti kasutamine uudsete lahenduste väljatöötamisel enam lihtsalt sõnakõlks vaid reaalselt rakendatav tehnoloogia.\nGrowby nõustab ettevõtteid turvalises veebikeskkonnas suheldes ettevõtjatega ka läbi Facebook Messengeri, mille kaudu edastatakse nii õppematerjale aga ka meeldetuletusi kodutööde kohta.\n„Tehisintellektil põhinevad lahendused aitavad langetada tarku otsuseid – oled sa siis ettevõtja või tarbija. Üldteada rakendustest saab näitena tuua juturobotid, mis annavad tarbijatele personaalseid soovitusi, valivad sulle meelepärast muusikat või toetavad digitaalses teenindusprotsessis soovituste ja vastustega. Growby on oma toimimispõhimõttelt sarnane – lihtsalt toetab ettevõtteid nende arenemises ja laienemises,“ selgitas Parik.\nViimaste kuude jooksul testis Growby võimekust kümmekond SEB Kasvuprogrammis osalenud ettevõtet, kellest pooled osalesid programmis üksnes Growby toel ja ülejäänud ettevõtted said tuge ja innustust ka mentoritelt.\nTesti tulemusi kõrvutades selgus, et lennukate ambitsioonide ja eristuvate ideedeni jõudsid mõlemad testgrupid. Growby andis tiimidele ideid juurde, tõi selgust nii sihtgrupi seadmisel, uute turgude testimise osas kui viitas projekti nõrkustele. Oma kiires ajagraafikus hindasid kõik ettevõtjad Growby aktiivsust neile projekti vahetähtaegade meelde tuletamisel ja järgmistele „missioonidele“ suunamisel. Kolme kuulise pilootprojekti käigus tundsid ettevõtjad siiski ka vajadust mentoriga rääkida, eelkõige juhtudel kui meeskonnas oli vastandlikke arvamusi.\nDigitaalse kasvuprogrammi järgmine grupp alustab SEB-s sügisel.\ntelefon +372 665 5649\nmobiil +372 511 1718\n18.05.2021 SEB roboinvestor nõustab otse nutitelefonis\n14.05.2021 SEB teeb nädalavahetusel, 15. mail IT-hooldustöid\n14.05.2021 SEB Elu- ja Pensionikindlustuse 2020. aasta kokkuvõte\n12.05.2021 SEB: keskmine kodulaenu summa on kasvanud üle 100 000 euro\n11.05.2021 Uuring: Eestis on investeerimine populaarsem kui mujal Baltimaades, eelistatakse kinnisvara\n10.05.2021 Alustavate ettevõtete edetabelis domineerivad IT- ja internetimüügiga tegelevad ettevõtted\n07.05.2021 Välkmaksete hooldustööd 9. mail\n04.05.2021 SEB: viljahind murrab börsil tippe\n29.04.2021 SEB 2021. aasta esimese kvartali majandustulemused


Bonus points - Smartech.ee\nSynthesizers and digital pianos\nMixing Desks and DJ controllers\nAll categories Kitchen appliances and tools\nPumps and garden hoses\nPressure sprayers and garden sprayers\nGarden pools and equipment\nAccessories for humidifiers, dehumidifiers and air purifiers\nAccessories and spare parts for bicycles and scooters\nAll categories Sporting goods and sports equipment\nExercise machines and training equipment\nLeisure and Travel bags\nElectric saws and circular saws\nScrewdrivers and hammer drills\nDrills, cutters and bits\nLaser rangefinders and levels\nPaddle mixers and mixing drills\nSmartech Boonus - on süsteem, mille abil saab koguda boonuseid. Selles osalevad automaatselt kõik Smartech.ee ostu vormistanud eraisikud.\nSmartech Boonus reeglid:\n1. Ostes e-poes Smartech.ee kasutajakontolt kaupu endale, sõpradele või tuttavatele, kantakse teie boonusarvele kauba hinna juures toodud boonussumma. Boonussumma suurus võrdub ostetud kauba summale (1 EUR = 1 Boonuspunkt). Kogunenud boonuspunktid saab kasutada järgmiste tellimuste eest tasumisel.\n2. Boonus arvestatakse pärast tellimuse eest tasumist. 10%-lise allahidlustuse saamiseks on vaja koguda 2800 boonuspunkti = 10%. Kui boonuspunktide summa ühe tellimuse eest ületab 2800 punkti (näiteks 2900 punkti) siis, klient saab järgmise ostu puhul kasutada allahindluse 10% ning ülejäänud 100 punkti kantakse Teie boonusarvele. Kui tellimus tühistatakse, tühistatakse ka selle eest arvestatud boonus.\n3. Kogunenud boonuseid rahas välja võtta ei saa. Seda saab kasutada vaid tellimuse eest tasumisel.\n4. Boonust arvestatake ainult kasutaja enda poolt tehtud online tellimuses. Telefoni, Skype ja elektronposti teel tehtud tellimustes boonust ei arvestata!\n5. Kogunenud boonuseid ei saa kanda üle teistele kasutajakontodele.\n6. Kogunenud boonuseid saab kasutada 2 aasta jooksul pärast boonussumma laekumist. Kahe aasta möödumisel kaotab vastav boonussumma kehtivuse.\n7. Juhul, kui boonust kasutatakse koos mõne teise allahindlusega (näiteks koos allahindluskoodiga), kehtib järgmine reegel: esmalt arvestatakse tellimuse summast maha kasutatav boonus ja alles seejärel rakendatakse teist allahindlust, juhul kui on täidetud selle kasutustingimused.\n8. Kui klient soovib kasutada õigust ostetud kauba tagastamiseks 14-päeva jooksul, siis kasutatud boonust ei tagastata ja ei kompenseerita ning tagastatud kauba eest arvestatud boonus tühistatakse.\n9. Smartech shop OU jätab endale täieliku õiguse muuta enda äranägemisel boonussüsteemi tingimusi.\n10. Kogutud boonuspunktide saldo saab kontrollida sisenedes oma kasutajakontole.\nSamm 1. Klient ostis oma kasutajakonto kaudu 200 € eest kaupa. Teie boonuskontole kantakse 200 punkti. 10%-lise allahidlustuse saamiseks on vaja koguda 2800 boonuspunkti.\nSamm 2. Klient ostis 3000 EUR eest kaupa. Kliendi isikliku boonuskontole kantakse 3000 punkti, millest 2800 punkti saate kasutada järgmise ostu puhul ühe tootele 10%-lise allahindlusega ning ülejäänud 200 boonuspunkti automaatselt kantakse kliendi boonuskontole.\nSamm 3. Klient tellis kaupa ja määras tellimuse eest tasumisel, et soovib kasutada kogunenud boonuspunkte, mis tellimuse vormistamise hetkel oli 2800 boonuspunkti või rohkem. 10% allahindlust saab kasutada ainult ühele tootele tellimuses.\nNB! Pöörame teie tähelepanu sellele, et Smartech.ee süsteemis saab oma kasutajakontol vormistada arve suvalisele maksjale ja määrata kauba saajaks ükskõik kelle. Boonussüsteem on nähtav vaid Smartech.ee veebipoes ning ei kajastu arvetel, välja arvatud need, kus maksmiseks on kasutatud kogunenud boonuseid.\nAddressTähesaju tee 11, Tallinn,


GALERII. Suure-Jaani kooli hoov sai tänu kärmetele abilistele uue ilme - Sakala\nGALERII. Suure-Jaani kooli hoov sai tänu kärmetele abilistele uue ilme\n20. aprill 2018, 14:21\nEile õhtul kogunes poolsada Suure-Jaani kooli õpilast koos vanematega koolimaja hoovi, et see ühisel jõul korda teha ning hiljem lõbusalt aega veeta. Talgulisi kosutati sooja supi ja magusa kringliga ning sai kuulda koolidirektorit lõõtsa mängimas.\n«Tuju oli nii hea, sest ilm oli ilus!» hõiskas Suure-Jaani kooli huvijuht Taive Murd. Tema sõnul oli esialgu end registreerinud 20 lapsevanemat, kuid talgulisi kogunes peaaegu 50, sealhulgas vanemad, õpilased ja kooli töötajad.\nHuvijuht selgitas, et koolihoov sai korda EV100 projekti «Lapsed koolihoovi liikuma ja õppima!» osana. Selle eesmärk on muuta koolihoovid rikkamaks liikumis- ja mängualade võrra. Sestap joonistasidki õpilased maha raja, mille järgi jalgrattasõitu harjutada. Lisaks said uue ilme kooliseinad, millelt võib leida nii mõnegi õpilaste väljamõeldud mängu.\nLisaks ehitasid õpilased üheskoos lapsevanematega lillekaste. «Õpilased valmistasid tundides jupid ja lapsevanemad panid lillekastid kokku,» ütles Murd.\nSelleks, et tuju oleks hea, mängis koolidirektor Epp Välba koos lapsevanem Ain Arulaga lõõtsa.


Marek Strandberg: kodanikupalga mürki soovitas isegi Milton Friedman, keedame selle valmis - Eesti Päevaleht\nMarek StrandbergFoto: Priit Simson\nMart Laar, kes rakendas Friedmani ideid Eestis, lõpetas Milton Friedmani ja ta abikaasa Rose’i raamatu „Valikuvabadus” lugemise ilmselt enne seda kohta, kus selgitatakse negatiivse tulumaksu ideed. Negatiivne tulumaks on üks kodanikupalga – mis Aaviksoo arvates on tulevikuperspektiivina mürgisem kui prohvet Maltsveti lubatud valge laev – võimalik vorm.\nMaailma majandussuhetel on mõnes aspektis religioosne loomus. Esmalt on loodud kaalutletud lugu selle kohta, kuidas peaksid asjad olema, sellele järgneb kokkulepe ja siis saab jälgida, mis sellest välja tuleb. 1971. aastal muudeti toonane ja ka praegune maailmaraha USA dollar nn fiat-rahaks ehk valitsuse tahtel majanduse vajaduse järgi tekitatavaks rahaks (lad fiat – saagu). Dollarilt kaotati kullakate. Me võime ju praeguses maailmas arutleda selle üle, kas see oli ikka õige ja lubatud, aga nii otsustati – lähtudes Milton Friedmani liberaalsest majanduskäsitlusest ja rahamudelist.\nNegatiivse tulumaksu idee on üks Friedmani rahamudeli loomupäraseid osi, omamoodi sotsiaalprogramm. See põhineb arusaamal, et liberaalses majanduses on raha vaja nagu õhku – rahatu inimene ei saa teistega võrdsena majandusprotsessides osaleda. Sellepärast näebki Friedman ette, et see, kel pole sissetulekut (või on see allpool kokkuleppelist piiri), võiks saada lisasumma, mis tõstaks tema sissetuleku vajalikule tasemele.


Raudvaresed - Athena - tARTuFF\nRaudvaresed\t/\tIron Crows\nAlgus: 09.08.2011 18:00\nSts: Bong-Nam Park, Ye-Won Moon\nOp: Yeon Taek Sep, Syed Munna\nMuusika: Jong-Yun We, Coral Sand, Yong-Jin Jung\nMont: Bong-Nam Park\nLõuna-Korea, 2009,\t1:33\nRežissöör: Bong-Nam Park\nBangladeshi kaguosas, kus on ajalooliselt kohtunud hinduistlik, islami ja budistlik kultuur, asub suur sadamalinn Chittagong. Tänapäeval on see kiirelt arenev meretranspordikeskus ka ühtlasi üheks maailma suurimaks paigaks, kus lammutatakse kolossaalseid kaubalaevu. Firmasid, kes oma aegunud vara realiseerida soovivad, tõmbab ligi maailma ühe vaesema riigi elatustase ja vägagi kergesti painutatavad keskkonna- ning pea olematud tööjõuseadused.\nSelle film peategelased kuuluvad omamoodi kapitalistliku toiduahela kõige madalamale järjele, ometi on neile 20 000 töötajale need laevad justkui kingitus jumalalt endalt, sest see on võimalus teenida midagigi. 47aastane Mohammed Rufik mäletab aegu, mil juhuslikest mahajäetud laevadest tekkis praegune tööstusharu. 21aastane Bilal pole suutnud kümne aasta jooksul koguda oma unistuste 700 dollarit. Ekramul on alles 12, kuid vaesusest pääsemise soov on suurem kui lastekaitse seadused.\nLõuna-Korea režissöör Bong-Nam Parki filmi märgati ja auhinnati nii kodumaal kui ka kõikjal üle maailma ning see pälvis kohe oma debüüdil peapreemia IDFA žüriilt, kes sõnastas oma otsuses „... tõenäoliselt kõige olulisem saavutus on selle võimsa filmi peategelaste julgus, väärikus ja alandlikkus, mis on vangistatud näivalt lõputusse vaesuse võitmise ringi. See film on puhas tour de force.”


Kätesoojendaja – kalamehe asendamatu abimees!\nKätesoojendajad kuuluvad külmal ajal iga kalastaja kohustusliku põhivarustuse hulka. Tegemist on ideaalse abivahendiga just kõigile neile, kes viibivad looduses või külmas järjest pikki tunde ning teavad, mida tähendavad tõelises meretuules külma saanud käed.\nPole sugugi tavatu, et just kalamehed satuvad oma retkedel tihti silmitsi olukorraga, kus kätel või jalgadel hakkab meeletult külm. Tuleb ju mitmeid tunde ühel kohal paigal seista ja sellises olukorras võtab pakane just kõige sagedamini näpust või varvastest. Looduses liikudes või kalapüügiga tegeledes ei ole tavatu, et vajalik on kindad käest võtta ja juba seisamegi külmaprobleemiga silmitsi. Kord juba naha vahele pugenud külma ei ole aga sugugi kerge sealt välja saada. Samas polegi külmatunde tekkimiseks tihti tarvis ainult suur pakast. Isegi varakevadel ja hilissügisel avastame tihti, et ilm on muutlik ja meie riietus ei pruugi olla just kõige sobilikum loodusesse minekuks. Pole midagi hullemat kui see, et oma lemmikhobiga tegeledes tunned äkitselt ebamugavust ja külma ning punetavaid ja pakitsevaid käsi vaadates liigub peas vaid üks mõte – tahaks juba sooja! Samas on aga juba kaugele tuldud ja narr oleks püügipäev vaid kehva varustuse pärast lõppenuks lugeda.\nNüüd on selleks aga ootamatult uus ja põnev lahendus, mis muudab paljud olukorrad, kaasarvatud kalastamise, tunduvalt sümpaatsemaks ja mõnusamaks. Üks võimalus ebameeldivast olukorrast välja tulla ja külmatunnet leevendada on kanda endaga kaasas pisikesi padjakesi, keemilisi soojendajaid, seda just nii-öelda hädajuhtumiteks.\nTegemist on iga kalamehe unistusega, sest soojendajad ei ole kallid ega kaalu palju.\nNäiteks kätesoojendajate kaal on vaid 43 g paar. Mis peamine – mõni minut õhu käes hoitud soojendaja saavutab taskus või kinnastes keskmise temperatuuri 57°C, maksimumtemperatuuriks võib olla aga lausa 69°C.\nLisaks kätesoojendajatele on Only Hot tootesarjas olemas ka spetsiaalsed jala-, varba- ja kehasoojendajad. Viimased võivad õigesti kasutades anda sooja kuni 12 tunni jooksul. Spetsiaalsed kätesoojendajad annavad sooja vähemalt seitsmeks tunniks, nad on 100% naturaalsed, ei sisalda ohtlikke kemikaale, pole ei toksilised ega tekita allergiaid. Keemiline soojendaja sisaldab spetsiaalset kemikaalide segu, mis on pakendatud õhku läbi laskvasse mikropoorsesse kotikesse. See hoiab kemikaalide segu pakendis ja reguleerib hapniku juurdepääsu selleks, et tagada optimaalne temperatuur. Kemikaalidest nii palju, et soojendajad sisaldavad rauda, söögisoola, vett, aktiveeritud sütt ja vermikuliiti. Viimane on looduslik mineraal. Nagu loetelust juba näha, on kõik koostisained naturaalsed ja võiks isegi öelda, et looduslikud. Mikropoorne kemikaalide kott on omakorda pakendatud hermeetilisse kilepakendisse, mis takistab hapniku juurdepääsu tootele ja seeläbi väldib toote enneaegset „käivitumist“ ning hoiab tootes olevat vett seal kinni.\nKätesoojendajat võib kasutada vahetus kontaktis nahaga. Samas ei soovitata seda hoida pika aja jooksul samas nahapiirkonnas. Teiste toodete puhul tuleks kindlasti vältida otsest kontakti nahaga, näiteks jalasoojendaja pannakse saapasse, kusjuures soojendaja ja naha vahele peaks kindlasti jääma sokk.\nKehasoojendajat ei liimita mitte nahale, vaid alusriiete välisküljele.\nLisaks juba eespool mainitule, on kindlasti märkimisväärne, et kätesoojendajate hinnaklass on sama, mis tops kuuma kohvi või kakaod lähimast bensiinijaamast, seega tasub nad pikemal retkel kalale või lihtsalt loodusesse kindlasti kaasa võtta.\nJaapanis toodetud Only Hot soojendajad on müügil hästi varustatud kalastuspoodides nagu:\nKalastuskeskus, Salmo-ga kalale, Bo-bo fishing, Türi kalastuspood, jt.\nLisainfo ja hulgimüük: Vipfish.oy@eesti.ee, tel. 53097201\nuus asi jah!\nTäitsa olemas selline asi,aga katsetanud veel pole,sest maikaväel ikka praegu kalale ei lähe.\nAga kaasas on küll nii igakskümneksjuhuks.


PARIMAD GASTRONOOMILISED SIHTKOHAD 2017. AASTAL - ARGENTIINA 2020\nParimad gastronoomilised sihtkohad 2017. aastal\nKas olete üks neist, kes valib puhkusekoha, võttes arvesse gastronoomia kohast? Sa pole ainus! Tegelikult väidavad 75% reisijatest, et valides oma järgmise reisi, valivad nad oma söögi- ja joogipakkumise jaoks tavaliselt kuulsad kohad, mis ei üllata meid sugugi, sest proovides uusi roogi ja maitseid, saab tee reis unustamatuks.\nEdetabel, mida me teile täna näitame, pakub gastronoomiasõpradele suurt huvi. Me räägime nimekirjast, mille Booking.com on koostanud planeedi parimate söömis sihtkohtadega, võttes arvesse oma kasutajate arvamust. Kas soovite teada, mis need on? parim 2017. aasta gastronoomilised sihtkohad? Noh, soovitame teil mitte midagi vahele jätta, millest me teile allpool räägime!\nEsimene sihtkoht selles nimekirjas on Hong Kong, mis, nagu teate, on Hiina eriline halduspiirkond. Me pole üldse üllatunud, et Hongkong on suutnud edetabelit juhtida, kuna selles pole mitte ainult kuus tärniga restorani, vaid see pakub ka suurepärast sööki tänav. Lisaks tuleb märkida, et need ühendavad kõige kaasaegsemaid tehnikaid kõige traditsioonilisemate ja Aasia teistest nurkadest pärit mõjutustega.\nLoendis teise koha hõivab São Paulo. Ja ei maksa unustada, et Brasiilia gastronoomia on hakanud nüri kogu maailmas. Selles Brasiilia linnas leiate rohkem kui 12 tuhat söögikohta ja üle 15 tuhande baari, kus saab juua. Selle kõige tüüpilisemate roogade hulgas on verado a paulista (näete seda pildil).\nKolmandalt positsioonilt leiame Tokyo, kelle gastronoomia on üha enam kohal kogu maailmas. Jaapani linn on täis restoranidPaljud neist on avatud 24 tundi. Selle tüüpilisemate roogade hulgas on sushi, sashimi ja ramen.\nEsimene nimekirjas olev Euroopa sihtkoht on Kreeka pealinn Ateena. Linn on tänu maitsetele suutnud edetabelisse hiilida ainulaadne jah, seda enam kui 4000 aastat kestnud traditsiooniga köögist, mida mõjutavad naaberriigid.\nMalaisia suurim linn Kuala Lumpur on nimekirjas viiendal kohal. Ennekõike paistavad silma tänavaletid, kus saab nautida igasuguse kuju ja suurusega nuudleid, vardad grillitud satay ja väga vürtsikas karri.\nKindlasti ei tõmba Austraalias teie tähelepanu kõige enam selle gastronoomia, kuid tõde on see, et seda väärtustatakse üha enam. Tegelikult on Melbourne hiilinud edetabelis kuuendal kohal. Tulenevalt gastronoomia ülekaalust britt, rõhutavad nad kooke ja eriti lihapirukat.\nNaaseme Aasiasse, et rääkida teile Bangkokist, teisest linnast, mis paistab silma oma poolest tänavatoit. Kõige parem on see, et hind Toiduained on kõigile taskutele käepärast.\nKaheksandal kohal on Granada, kus saate maitsvaid roogasid nautida. Muidugi, kui Andaluusia linna kohta on midagi, mida peaksime esile tõstma, on see muidugi see tapas.\nTänu Las Vegasele on ka USA esindatud kümne parima hulgas. Parim asi selle linna gastronoomia osas on see, et selle restoranid kajastavad multikultuurne erineva päritoluga.\nLõpuks peame rääkima Argentina pealinnast Buenos Airesest. Oluline on märkida, et linna gastronoomiat iseloomustab toidu mõju Itaalia keeles ja hispaania keeles, nii et punane liha, kala, pasta ja empanaadid paistavad silma.\nThe Egg - A Short Story (Oktoober 2020)\nAteena, Bangkok, Buenos Aires, toit, gastronoomia, Granada, Hongkong, Kuala Lumpur, Las Vegas, Melbourne, São Paulo, Tokyo