Eksport tõmbab peatselt majanduse tõusule - Logistikauudised\nEksport tõmbab peatselt majanduse tõusule\nRahandusministeeriumi kevadise majandusprognoosi kohaselt hakkab Eesti majandus käesoleva aasta teisel poolel aastases võrdluses kasvama, veduriks on eksport.\n2010. aastaks ootab ministeerium majanduskasvu 1 ning 2011. aastaks 4 protsenti. Peamine Eesti majandust mõjutav kasvutegur on ekspordi suurenemine ning välisnõudluse oodatust kiirem taastumine majanduskriisist.\nMaailmamajanduse kasvuväljavaadete paranemine suurendab samas hinnasurveid nii meil kui mujal. Eesti sisenõudluse jätkuva madalseisu tõttu tõusevad hinnad käesoleval aastal 1,1 protsenti, mis kiireneb 2011. aastal 2 protsendini. Hinnatõus toimub ka euroalas ning Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täitmine sellega ohtu ei satu. Eesti eelarvepuudujääk võimaldab kevadprognoosi kohaselt nii 2010. kui ka edasistel aastatel täita Maastrichti kriteeriumid. Käesoleva aasta valitsussektori prognoositav eelarvedefitsiit on 2,5 ning tuleval aastal 2,2 protsenti SKPst. Järgnevatel aastatel hakkab defitsiit järjest vähenema ning keskpikas perspektiivis jõuab valitsussektori eelarve taas ülejääki. Rahandusminister Jürgen Ligi sõnul on majanduslangusega laotud Eestis baas uuele ja tugevamale kasvuajale. „Kõige valulisem osa majanduse kohanemisest on suuresti möödas ning on struktuurse paranemise märke. Eesti ettevõtjad, inimesed ja riik on kriisist palju õppinud ning me oleme mõneski asjas tugevamad kui enne,” sõnas Ligi. Eesti on rahandusministri sõnul majanduskriisiga hästi toime tulnud. „Eesti rahanduspoliitika on üks meie suuri eeliseid. Meil on Euroopa Liidu madalaim võlakoorem ning me ei sõltu ka siseturu kunstilikest stiimulitest, mille lõpetamine on paljude riikide suur mure. See tähendab ka maksukoormuse eelist tulevikus,” ütles Ligi. Rahandusministeeriumi kevadine majandusprognoos on aluseks järgneva nelja aasta riigi eelarvestrateegia (RES 2011-2014) koostamisel.


Esimesed maasikad ühes pisi-Pavlovatega » Tassike elu topelt koorega\n04.04.2011 18 kommentaari\nEi, oma toaaiandusega ei ole ma veel nii kaugele arenenud, et aprillikuus esimest maasikasaaki korjata (kuigi võiks, on, mille poole püüelda!). Need esimesed on ikka Hispaania omad. Kohe, kui need meie poelettidele ilmuvad, ei ole ma kindlasti ainus, kellel tekib vastupandamatu soov neid kokku osta. Jah, isegi teades, et need ei ole omad ja ei maitse veel nii magusalt – siiski saab isu võitu.\nSõitsin nädalavahetusel bussis, riidest turukotis olid Tagurpidi Lavkalt hangitud maapirnid, pastinaak, peediväänikud ja trobikond talumune. Ja kõige selle kodumaise hea kraami peal ilutses plastmassist karp Hispaania maasikatega. Ehh.. huvitav kooslus. Istusin bussis, naabriks u 50-aastane daam. Meid lahutas vaid kott, millest õhkas maasikalõhna (kui maasikamüügiletist mööduda, siis on samasugune pahmakas õhus). Meil oli seal oma minipahvakas. Daam küll ei jõllitanud mu kotti, kuid ma olen täiesti kindel, et ta haistis ja mis veel kindlamast-kindlam, nüüd ajasin ka talle maasikaisu peale! Ihih.\nEt aga maasikalõhnaga suudan mina küll seostada ainult head, siis olin omaette rahul, et olin saanud kellegi päeva veel vähe rõõmsamaks teha – võib olla meenus talle mõni 1980ndate sume suveõhtu, heinapallid ja kõrre otsa aetud maasikad? Ehh, igatahes oleks nii ilus mõelda, kuigi reaalsem oleks vahest pilt mõnest Tallinna magalast ja selle naksuva vakstuga ühisköögi lauast, millel paberiga vooderdatud maasikakorv? Ei tea. Igatahes oli see minipahvakas seal omal kohal ja pisi-Pavlovate ideega tundus hästi klappivat!\nRetsepti osas toetusin juba vilunud Pavlova “tootjale” Mari-Liisile. Aitäh, eriti detailsete instruksioonide eest! :)\n2 munavalget, toasooja\n100g suhkrut (125 ml)\n100 g maitsestamata toorjuustu, toasooja\n1/2 sp tuhksuhkrut\nVahusta munavalged soolaga valgeks kohevaks vahuks nii, et vahutipud juba tekivad, kuid veel ei “tardu”, vaid vajuvad ära. Jaota suhkur mõtteliselt kolmeks osaks ja lisa ükshaaval vahule. Pärast iga osa lisamist vahusta u 2 min. Kolmandale suhkru satsile lisa juurde ka vaniljesuhkur. Nüüd vahusta seni, kuni vaht saab kõva ja läikiv (võta vahustamiseks kohe julgelt u 10 min). Kõige lõpuks lisa vahule tärklis ja äädikas. Lase veel paar tiiru vahustada, et need seguneksid massiga.\nKuumuta ahi 160 kraadini, jaota vaht muffinipaberitega vooderatud muffinivormidesse (pallilaadse kujutisena) ja pista ahju. Alanda kohe kuumust 110 kraadini ja lase 30 min küpseda (NB! ära ahju ust vahepeal paota!). Kui 30 min täis, keera ahi välja ja lase kookidel veel jahtuvas ahjus 10 min seista. Seejärel tee ahjuuks paokile ja lase nii kookidel täiesti ära jahtuda.\nKatte tegemiseks hõõru toorjuust ja tuhksuhkur ühtlaseks, vahusta koor ja lisa tõstes toorjuustule. Pese-kuivata maasikad ja lõika meelepärasteks kujunditeks-tükkideks. Kata iga pisi-Pavlova 2 teelusikatäie kreemi ja maasika(te)ga, aga alles siis, kui läheb maiustamiseks. ;)\nPostituse rubriigid: Koogid, MAGUS, Muffinid-cupcake'id, Retseptid\nTervist täis brokolisalat\nMis siin salata, need pavlovad olid maitsvad ning sobisid imehästi lõpetama meeldivat;) nädalavahetust. Aitäh naabriplika:)VastaTühista\nAitäh, Ragne! ;) Naabriplika oli hästi öeldud! :DVastaTühista\nOstsin minagi nädalavahetusel esimesed hirmkallid Hispaania maasikad. Serveerisin mozzarella juustu, serrano singi, rukola ja palsamikreemiga. Nii ilus oli lihtsalt!:)VastaTühista\nJust-just! Selle hirmkalli hinna kaalub nendega kaasnev positiivne emotsioon mitu korda üle! Seda pidasin ka mina simas :)VastaTühista\nPavlova tootja :D\nMarju, milline hea mõte neid muffinivormides küpsetada. Imelised fotod. Minulgi juba maasikad proovitud, no ei saanud Sadama turul sellest punasest lõhnavast letist kuidagi karbikest kaasa ostmata mööduda. Ja olid täitsa ok! Loomulikult ei kannata nad välja võrdlust südasuviste päikesesoojade mahlaste ja tumepunaste Eesti maasikatega, aga kes see siis jõuab sinnamaani hambad ristis kannatada, onju:)VastaTühista\nEhee… :) Muidugi ei jõua omasid ära oodata. Emotsioon loeb!\nJa mis puudutab muffinivorme, siis sain mõtte ühelt Kreeka blogijalt, kes tegi pavlovast cupcake’e nii, et lõikas veel mütsi maha ja pistis täidise sisse, marjad vahele ja siis beseemüts uuesti peale (vt pilti http://shrt.st/xdk ). Mina aga loobusin sellest mõttest õrna beseega veel mütsitama hakata ja pistsin kõik ühte otsa. Kusjuures tulemus sai üllatavalt hea – meeldib just selle juures see “korrektne” vorm, mis lisab ehk veidi pidulikkust? Nii et mul seostusid need valge-punased totsikud väga mõne suvise pulma või muidu pidulikuma peoõhtuga :)\nP.S. meite maasikad oli ka üllatuseks ikka täitsa head!VastaTühista\nMis siin ikka salata, mul ka esimesed maasikad proovitud :) Ainult et minu omadel oli lõhn ikka tunduvalt parem, kui maitse. Tõesti vahva idee muffinivormis Pavlovaid küpsetada!VastaTühista\nMa olin oma maasikate puhul ka veidi “tagasihoidlikuma” maitse suhtes ette valmistunud, aga seekord suutsid täitsa üllatada mind :)VastaTühista\nOstsin minagi paar nädalavahetust tagasi esimesed hirmodavad Hispaania maasikad. Hirmodavad meiega võrreldes kuna olin kohapeal:) Maitse oli nagu päris.VastaTühista\nNäh.. tuleb siin ainult kadedusest roheliseks ajama. :)VastaTühista\nTehtud :)))) jube head tulid ja teisel päeval olid veel paremad!VastaTühista\nVäga lahe, Jana! Tuletad mulle meelde, et varsti on meil endal maasikahooaeg, siis tuleb tõesti jälle need maiused kavasse võtta ;)VastaTühista\nväga hea idee tõesti need muffinivormid ja väga isuäratavad näevad välja :)VastaTühista\nmilline inspiratsioon! plaanin neid tütre sünnipaevaks teha , kuid kas neid saab ka päev varem kattega valmis teha? Või siis üldse pavlovad sügavkülmas säilitada?VastaTühista\nMaarika, väga tore, et neid plaanid teha! Olen sel talvel ise korduvalt Pavlovat teinud, nii tordisuurust kui ka väikseid pesasid, on ikka väga hea asi! :) Pavlovad saad päev varem valmis küpsetada küll (hoia neid siis õhukindlas karbis), kuid kate tuleks peale panne kindlasti alles vahetult söömist. Ja külmutada ka ei soovita! Igatahes edu ja toredat sünnipäeva! :)VastaTühista\nsuur tänu ja ma annan teada kuidas õnestusid!VastaTühista\nno tule nüüd appi! esimesed koogid valmis aga need tulid ju nii pehmed! Milles vigaVastaTühista\nMaarika, kas seest või ka pealt? Valmis kujul peaks koogid olema kaetud koorikuga (samas on see väga õrn, aga mitte pehme) ja sees on vahukommine pehme osa. Kui mõtlesid, et seest on liiga pehme, siis tõenäoliselt on ta sul selline, nagu olema peabki :) Kui aga väljast ka, siis võid kauem küpsetada, kuni koorik on peal! Edu!VastaTühista


Adamson-Eric | Eesti maalikunst\nSten Karling näeb toonaseid natüürmorte mitte pöörde osana, vaid endise laadi tipuleviimisena: “Rida vaikelusid järgnevaist aastaist on hoitud pleekinud kollase ja kuldhalli vahelduvas koloriidis. Neil lõuendeil on väljakujunenud vorm ning ülesehitus, ja nad esitavad meile kunstnikku kui hästivarustatud küpset meistrit.”\nOn märgatud, et just nüüd algab tema loomingus uus tõusuperiood. Taas maalib ta loodust, kuid hoopis lopsakamalt ja värviküllasemalt kui varem, keskendudes peamiselt Lohusalu motiividele, kus ta oma tervist käis kosutamas. “Need on kitsad, intiimsed lõigud loodusest – pisike puudegrupp, mõned männid, metsaalune tee, majake metsaveerul,” kirjutab Leo Soonpää.\nVaikelu viiuli ja lilledega\n60.2 x 81.4 cm\nAdamson-Eric oli töö valmimise ajal 31-aastane ning just tagasi pöördunud pikkadelt õpi- ja rännuaastatelt Saksamaal, Itaalias, Hispaanias, Prantsusmaal jm. Ta oli õppinud erinevates vabaakadeemiates ning erinevate õpetajate käe all, sh Georges Braque’i ja André Lhote’i juures. Ta oli juba 20ndate eluaastate keskpaigas saanud olulisi näitusevõimalusi välisriikides (sh Tuileries’ salongis; samuti on märkimisväärne Jeu de Paume’i muuseumi ost 1929. aastal) ning leidnud veidi vastuolulise tunnustuse ka Eestis.\n1930ndate alguses toimus kunstniku loomingus teatud pööre ning toonaseid natüürmorte nähakse kord pöörde osana, kord endise laadi tipuleviimisena. "Neil lõuendeil on väljakujunenud vorm ning ülesehitus, ja nad esitavad meile kunstnikku kui hästivarustatud küpset meistrit," kirjutab üks kriitik. Üha enam hakkas kunstnik sel perioodil huvituma realistliku tõetruuduse asendamisest koloriidi ja vormi probleemidega. "Vorm, toon ja aine ei anna veel asjade hõngu, nende atmosfääri. Terav kontuur tapab atmosfääri. Ning ta hakkab kontuure ähmastama – “Vaikelu viiuli ja lilledega” jt pakuvad sellest näiteid,” kirjutatakse toona.\nViiulit õppis Adamson-Eric nooruses kolm aastat ning ta on seda muusikariista sageli kujutanud. Lilled olid kogu Adamson-Ericu maaliloomingu üheks lemmikmotiiviks.\nAktimaal keset loodusmiljööd oli tema selle aja loomingus väga sage motiiv, samuti impressionistlik lähenemine. Üks toonane kriitik märkis: "Kui ta seni oli pintslit nõnda ütelda vedanud lõuendil, enam-vähem pidevas tõmbes, siis nüüd hakkab pintsel hüplema, tantsisklema lühikeste löökidena, sähvatustena, kaskaadidena. See rikas punutis värvilaigukestest, komakestest, võrekestest, mis küll säilitab esemete reaalsuse, kuid võtab neil nende kehalikkuse, ainelikkuse."\nMuide, Adamson-Ericu aktid äratasid mitte ainult kunstilisi küsimusi, vaid ka moraalialaseid. Ajalehed said pahaseid lugejakirju ning ka "seltskonnas" tehti nende kohta moraalitsevaid märkusi, nimetades teoseid pornograafilisteks.\n1960. aastal oli Adamson-Eric 58-aastane, mõned aastad tagasi oli ta läbi elanud raskekujulise infarkti ja parema kehapoole halvatuse. Samuti töötas ta veel seitse aastat varem jalatsikombinaadis lihttöölisena, kuna oli Nõukogude Liidu ametivõimude poolt hukka mõistetud formalismis ja põlu alla sattunud. Ometi oli Adamson-Eric katsumustest läbi tulnud. Ta oli õppinud maalima vasaku käega ning pärast poliitilise olukorra muutumist valitud kunstiülikooli professoriks.\nSamas pole 1950ndate lõpul ja 1960ndate alguses Adamson-Eric enam oma maalijategevuses sugugi aktiivne, peamiselt on teada tema tarbekunstialane looming, kuid maale üpris vähe. Peamiselt valmisidki tol perioodil lillemaalid ja väikeseformaadilised maastikud, kus oli kujutatud Laulasmaa motiive. Antud teos ongi valminud Tallinna lähedal Laulasmaal, kus kunstnik kosus suviti pärast teda tabanud infarkti. Pälvimata 1960ndate töödega laiema avalikkuse tähelepanu, on väikeses esiletungimatus formaadis maalis näha kunstniku vaikset ja sundimatut eneseväjendust.


Avalik seminar "Rahvus- ja riigiidentiteedi tõusud ja mõõnad" | Tartu Ülikool\n28.02.2020 - 18:00 kuni 19:30\nAlles hiljuti arvasid nii teadlased kui ka poliitikud, et rahvusriikide (kõrg)aeg on möödas ning inimesed ei identifitseeri end enam oma rahvuse ja riigi kaudu. Paljude jaoks võib see nii olla, aga kas ikka kõigi jaoks? Tänased poliitilised arengud – nii Eestis kui kogu maailmas – viitavad sellele, et rahvus(riik) ja sellega suhestumine toidab massilisi liikumisi ning poliitilisi vastuolusid, kohati polariseerides ühiskondi.\nMarianna Makarova (Riigikantselei nõunik ja Tallinna Ülikooli politoloogia ja riigiteaduste doktorant) on uurinud põhjalikult rahvus- ja riigiidentiteeti: millest see koosneb, mis mõjutab selle kujunemist ja tugevust, kuidas seda mõõta ja kuidas peaks sellega ühiskonna muutuste analüüsil ja kavandamisel arvestama. Seminar toimub 28. veebruaril kell 18.00 Lossi 36-205.\nAvalikud loengud-seminarid toimuvad "Muutuste juhtimine ühiskonnas" õppekaval. Loengute-seminaride toimumist toetab SEB pank.


Hea kaupluse juhataja tunnustab enda kolleege ka väikeste asjade eest - Kaubandus\nHea kaupluse juhataja tunnustab enda kolleege ka väikeste asjade eest\nKevad-suvises Denim Dreami moeajakirjas rääkis toonane Viru Keskuse Tommy Hilfigeri kaupluse juhataja Aet Viisitamm, et kaupluse juhatajana kiidaks ta oma töötajaid rohkem ning tunnustaks enda kolleege ka väikeste asjade eest.\nLoe intervjuud Aet Viisitammega, kes alustas Kristiine Keskuse Hilfiger Denimis klienditeenindajana, liikus sealt edasi Viru Tommy Hilfigeri kaupluse juhatajaks ning hetkel töötab Põldma Kaubanduse kujundusjuhina.\nKuidas said kaupluse juhatajaks?\nAlustasin tööd Põldma Kaubanduse AS-is kolm aastat tagasi Kristiine Keskuse Hilfiger Denimis klienditeeninda-jana. Seejärel sain võimaluse liikuda Viru Keskuse Tommy Hilfigeri kauplusesse, kus teeninduse kõrvalt õppisin ning tegin ka poe kujundust. Veetsin pool aastat välismaal ning naastes avanes üsna pea võimalus juhtida seda sama poodi. Minu jaoks oli suurim kompliment see, et juhatajaks soovis mind tolleaegne tiim!\nMida pead juhi kõige tähtsamaks omaduseks?\nArvan, et kõige olulisem ongi meeskonnaga arvestamine, usaldamine ja pidev arendamine. Samuti ei saa unustada ka Tommy Hilfigeri põhimõtet: Have Fun! Juht peaks väär¬tustama ning austama ühtseid reegleid, mitte seadma end tiimiliikmetest kõrgemale. Kordaminekute puhul rõõmus¬tame koos ning vajalikel hetkedel peab juht võtma vastutu¬se enda ja meeskonna eest.\nTeie meeskond on toiminud väga ühtsena ning on alati motiveeritud tulemusi saavutama. Milline on kaupluse juhataja roll selles?\nUsun, et hea meeskond omab ühtset eesmär¬ki. Minu jaoks omavad motiveeriva töökeskkonna loomisel võrdset tähtsust järgmised omadused: sind märgatakse, kuulatakse, usaldatakse, koolitatakse ning tasustatakse vääriliselt. Vähem oluline ei ole ka brändi imago –Tommy Hilfigeri brändi kontseptsioon on äärmiselt inspireeriv kogu tiimile.\nMis on olnud Viru Keskuse Tommy Hilfigeri teeninduse edu saladus? Olete selle hea teeninduse eest saanud mitmeid tunnustusi.\nKokkuhoidev ning positiivselt meelestatud tiim, kes väärtustab enda kliente ning kelle jaoks klienditeenidus on enamat, kui pealiskaudne "müüja töö". Usk brändi, millega tööd tehakse annab igale tiimiliikmele energia, mida meie kliendid kindlasti läbi aja on märganud.\nKui peaksid oma töökohta kellelegi müüma, siis kuidas sa seda teeksid?\nRäägiksin ausalt oma kogemusest, nii plussidest kui miinustest, mis iga tööga kaasas käivad. Usun, et ausus on äratuntav ja parim müügistrateegia!\nMis oli juhataja ameti plussid ja miinused?\nKõige suurem pluss on omada funktsioneerivat meeskonda, kellega ühiseid eesmärke ellu viia. Samuti vajadus väga kiirelt õppida enda aega produktiivselt planeerima.\nOsalise koormusega on juhatajad ka klienditeenindajad, misläbi on täielik ülevaade müügitööst ning klientide soovidest - annab kindluse meeskonna suunamiseks, motiveerimiseks ning rahulolu õnnelike klientide näol.\nMiinuseks seda lausa ei nimetaks, kuid aegajalt võis mõtteliseks raskuseks olla fakt, et juhatajana peaksid olema igal ajal kättesaadav.\nMida teeksid teisiti, kui saaksid?\nKiidaksin enda meeskonda igapäevaselt rohkem - paratamatult unustame anda tunnustust enda kolleegidele ka väikeste asjade eest.\nMiks peaksid inimesed tulema Põldma Kaubanduse kauplustesse klienditeenindajateks?\nPõldma Kaubandus on tõestanud end pea 20a jooksul kui jätkusuutlik, innovaatiline ning tööalast arengut pakkuv ettevõte.\nTa on üks kvaliteetseima klienditeeninduse pakkujaid, misläbi on meie firma heaks kohaks, kus saada osa maailmatasemel teeninduskultuurist, kokkuhoidvast kollektiivist ning läbi koostöö ostujuhtidega võib avaneda võimalus tellida uusi kollektsioone eri maailma paikades.\nKuidas sa motiveerisid klienditeenindajaid?\nÜhtehoidva ning tulemustele orienteeritud tiimi loob minu silmis aus ja avatud suhtlemine, stabiilne töökeskkond ning inimese iseloomu, põhimõtete ja võimekusega arvestamine. Kõige tugevam motivaator on tunnustuse saamine meeskonna ning ettevõtte poolt - me kõik soovime olla hinnatud.\nKui alustasite klientiteenindajana, kas arvasite, et kunagi võiksite saada ka kaupluse juhatajaks ja sealt edasi kujundusjuhiks? Mis on järgmine samm?\nKaupluse juhataja roll tuli üsna ootamatult, kuid sai kiirelt omaks - suureks abiks oli meeskonna tugi.\nKujundusjuhi ametist unistasin juba ammu, kuid sisemine valmidus tuli alles hiljuti - soovi võimendasid väga tugevad eeskujud ning väljakutseterikas ala, mille puhul loovusel pole piire.\nJärgmiseks sammuks on läbi kujunduse/vaateakende tekitada kliendil soov astuda just meie kauplustesse.\nKui saaksid olla mõni kuulus juht, siis kes sa oleksid?\nImetlen ning üritan õppida juhtidelt, kes teevad tööd kirega, ei väsi end arendamast ning julgevad vajalikel hetkedel riskida. Parimaks eeskujuks mulle on minu ema, kellelt saan alati head nõu.\nAutor: Maarit Eerme, Triin Põldme-Uibo


Küll pani Äripäeva huvi osapooled kiiremini lahendusi otsima. Praeguseks enda sõnul ärist taandunud Hillar Tederi ning Capital Milli omanike Marko Kulli ja Igor Mölderi tüli hakkas Tallinna sadamas hõõguma rohkem kui aasta eest. Tederi poeg Rauno veab seal suurt kaubakeskuse arendust Porto Franco ning Capital Mill rajab kõrvale Promenaadi-nimelist kortermaja. Naabrid ollakse ka sealsamas asuvas ärimajas Navigator.\nNaabrid aga ei klapi. Capital Mill nõuab kohtus Tallinna linnalt Porto Franco projekteerimistingimuste ja kahe ehitusloa tühistamist, tülitsetakse ka ühe sissesõidu tõttu. Capital Milli häirib, et tulevikus sõidaksid autod Porto Franco keskuse parklasse üle Poordi tänava promenaadi. Selle tänava äärde paneb Capital Mill püsti Promenaadi kortermaja, mille esimestel korrustel on äripinnad.\nKohtuvaidlus linnaga on pausil, sest Capital Mill ja Porto Franco üritavad leppida. Kokkuleppe peavad firmad sõlmima täna.\nLihtne slaaviliku ärikultuuri produkt. Eestis kutsutakse sellist tegevust väljapressimiseks.\nAvalik huvi pani liigutama\nKui Äripäev hakkas vaidluse seisu vastu huvi tundma, oli asi kokkuleppest kaugel ja läinud oktoobrist kestnud läbirääkimised polnud leppimiseni viinud.\n„Ei ole mingit agressiivsust ja nad kogu aeg kinnitavad, et soovivad lahendust, aga kui sul on mure ja tead, kuidas asja korda teha, siis ma eeldaks oluliselt aktiivsemat liigutamist,“ viskas Marko Kull kivi Porto Franco kapsaaeda. „Kõik, mida linn lubas teha, on ammu tehtud. Kõik, mida meie lubasime, on ammu tehtud, ja asjad, mida Porto Franco lubas teha, on siiani tegemata,“ lisas Kull.\nPorto Franco juhatuse liige, Äripäeva Rikaste TOPi üks nooremaid miljonäre Rauno Teder vaidles aga vastu: lubatu on lõpetatud jaanuaris ja nemad ei ole kompromissi takistanud. Teder lisas, et hoopis nemad ootavad Capital Millilt kohustuste täitmist – saaks selgeks, millal vaidlus lõpeb.\nTäna võib saabuda leppimine\nOodatud muutus saabus paari nädalaga. “Kui hakkasite meile ja Porto Francole küsimusi esitama, hakkas kõik väga kiiresti liikuma. Vastused tulevad väga ruttu,” ütles Kull eile.\nKokkulepe koosneb kolmest etapist, kuid detailide selgitamisse Kull ja Rauno Teder praegu ei laskunud. Mõlemad usuvad, et esimene etapp saab allkirjad täna, ülejäänud võivad Kulli oletusel võtta kuu aega.\nEnt enne kohtusse pöördumist oli õhus ka teine lahendus. Igor Mölder soovis Hillar Tederi sõnul 11 miljoni euroga talle müüa kõigi Capital Milli hoonete esimesed korrused ehk pinnad, mis jäävad Porto Franco sissesõidutee äärde.\n„See sobis talle (Hillar Tederile – toim). Tema suurim risk oli, et hakkame oma äripindadega tema kaubanduskeskuse üürnikega konkureerima. Saame pakkuda soodsamat üürihinda kui tema,“ ütles Kull. „Hiljem ta muidugi muutis oma seisukohti.“\nKui Porto Franco tehingust keeldus, läks Mölder Tederi sõnul kohtusse ja lubas vaidlusele punkti panna, kui tehing toimub. “Meil on sellesisulise lubadusega naabritelt saadud lepinguprojekt. Lihtne slaaviliku ärikultuuri produkt. Eestis kutsutakse sellist tegevust väljapressimiseks ja on oluline, et me ei laseks sellisel käitumisel saada Eesti ärikultuuri osaks,” rääkis Hillar Teder. Rauno Tederi sõnul ületas nõutud summa kuni kolmandiku võrra turuhinda, kuid Capital Mill eitab seda.\nKull selgitab Tederi ja Mölderi teravat läbisaamist sellega, et Mölder on „jõuline ja tugev isiksus“ ning „eks Hillar on mees, kes on harjunud oma tahtmist saama“.\nMinu teada otsib Porto Franco rahastust. Selgus ehituse alguse suhtes puudub. Füüsiliselt platsil midagi ei toimu ja ei ole toimunud juba mõnda aega. Selline on lugu suurte projektidega. Kavatsesime samuti T1 keskuse varem avada. Nüüd käib T1 ehitus täie mürinaga – käed ja jalad on tööd täis, avamine on kindel. Rahastusküsimused said eelmise aasta lõpus lahenduse.\nSa pead jätma kaupmeestele ka mulje, et oi, kõik läheb suurepäraselt, kohe hakkame ehitama. Pangad on rahastuspoliitikas üsna karmid ja jäigad. See on nagu surnud ring: rahastuseks on vaja üürilepinguid, aga lepinguteks on vaja rahastust, et saaksid välja öelda kindla avamisaja.\nPidurdab Vene investorit\nPromenaadi maja ehitab Capital Mill Peterburi ärimehe Timofei Sukonkini toel. Sama arendust takistab Porto Franco venimine. „Inimene, kes tahab korterit osta, tahaks teada, kas mudaaugust, mis seal kõrval on, saab ka midagi või ei saa. Kas sellest saab kaubanduskeskus või jahisadama laiendus,“ selgitas Kull.\nTa märkas naabri ehitusplatsil askeldamist siis, kui selgus, et Porto Francole andis laenu ärimees Oleg Ossinovski. „Üks ekskavaator tuli platsile tagasi, aga ehitustegevust ma sisuliselt veel ei näe.“ Rauno Teder jagab Capital Millile soovitusi – klientidele tuleks rääkida, millised poodlemise ja vaba aja veetmise võimalused neil paari aasta pärast kodu kõrval on.\nHillar Teder imestab Kulli sõnade üle. „Kas Porto Franco auk segab Sukonkini korteriäri? Kui Porto Franco asub ehitama, siis tema äri väärtus kasvab. Mõistlik on kindlasti ehitada kõik korraga valmis, keegi ei taha elada ehitusplatsil.”\nOleg Ossinovski on Tederi sõnul projektis vahefinantseerija, kuni Porto Franco pangalaenu saab. “Maailmas on see tavapärane. Pankadega on suhted töised ja kindlasti on suuremahuline ärikinnisvaraprojekt Tallinna südalinnas pankadele pikaajalist teenimise võimalust pakkuv magus suutäis,” kiitis Teder.\nSamas Kull usub, et Tederi mured, näiteks süüdistus Edgar Savisaarele pistise andmises, on jätnud oma jälje ning eriti ettevaatlikud on pangad. „Niigi on raske arendusele laenu saada. Isegi kui oled laitmatu renomeega. Kui viskad skandaalid ka lauale, siis on finantseerimine suur väljakutse.“\nKuigi Porto Franco mehed seda eitavad, kahtlustab Kull, et arendust pidurdab rahanappus. „Ossinovski ei tulnud ju investorina, tema on puhas laenuandja. Ta ei ole omanikeringis. On sisuliselt nagu pank,“ lausus Kull. Väite suhtes, et Porto Francol edenevad läbirääkimised pankadega, on Kull skeptiline. „Milleks siis Ossinovskit vaja oli?“\nÄrimees Oleg Ossinovski andis Porto Franco arendusele laenu.Foto: Andras Kralla\nMeelis Lao käis arveid klaarimas\nHillar Teder ja Marko Kull on ühes asjas samal meelel: vastaspool kasutab oma tahtmise läbisurumiseks alatuid mõjutusvahendeid.\n„Kohtuskäimine on mõjutusvahend oma kauba müümiseks, püüdes luua Porto Francole takistusi ja tekitada majanduslikku kulu, et viimane „mõistlikult käituks“,“ ütles Hillar Teder.\nKull nimetab Tederi väiteid manipulatsiooniks – parim kaitse on rünnak. „Miks ka Meelis meil külas käis … Kõik on selle nimel, et kas hirmutada või panna meid fakti ette, et teeksime tema jaoks soodsaid samme,“ arvab Kull.\nMeelis, kellest Kull räägib, on Meelis Lao. Capital Milli kontoris käis Lao tüli klaarimas mullu suve lõpus, millest kirjutas ka Eesti Ekspress.\n„Sisu oli, et me kohtuasja tagasi võtaks,“ meenutas Kull praegu. Kas Lao mainis Porto Francot? „Sirge seljaga ja otsekoheselt. Ilustamata,“ kinnitas Kull, et teemaks olid kindlad objektid ja firmad. „Me ei laskunud temaga dialoogi. Ütlesime, et selge, väga tore, uks on seal. Mine sedakaudu tagasi, nagu tulid.“\nPeale selle tuli lühikeseks jäänud kõne FSBga seotud mehelt. „Suhtlesime Hillariga tol ajal iga nädal. Ütlesin talle, et kui dialoog on aktiivne, pole mõtet meile kedagi saata. Me nagunii nendega rääkima ei hakka,“ rääkis Kull. „Jätan vastamata,“ kostis Kull küsimusele, kas Teder tunnistas vahendajate saatmist.\nNii Hillar kui Rauno Teder kinnitavad, et Meelis Laod ei ole Porto Franco nimel Capital Milli kontorisse saadetud, sama lugu on Capital Millile läinud kõnega.


Uudised - Dünamol täna teine katse teenida Venemaal pronks\nÜllar Kerde hooaeg on lõpusirgel\nDünamo on võitudega 2-1 ees, kuid eilne mäng andis kõva õppetunni. Loodetavasti polnud see meeskonna jaoks moraalselt laostav. Kerde vähemasti avaldas intervjuu lootust, et seeria võiks lõppeda Uuralites.\nSten-Timmu Sokk tegi esmaspäeval kaasa vaid 10 minutit, tuues selle ajaga 3p+1lp+2rs, kahesed 1/0, vv 4/3.\nEilse mängu kokkuvõtteks ütles Kerde: „Polnud mänguks valmis. Küllap see fakt, et juhime seerias 2-0, mis siis et sellest oli juttu, aitas mängijail lõdvaks lasta...Tean ise ideaalselt, et 2-0 eduseisul on vara medalitele mõelda.“\nTa jätkas: „Uralil on suurepärane treener, mängijad on heas vormis. Homme (so täna – toim.) püüame näidata, et oskame korvpalli mängida ning seda, et me ei soovi seeriat lõpetada Moskvas."\nDünamo tagamängija Deniss Zahharov lisas: „Neljas mäng tuleb sootuks erinev. Meil oli pärast eilset riietusruumis tõsine jutuajamine treenriga. Me teame, mida peame täna teistmoodi tegema.“


FOTOD: Alkolavka abil protestiti alkoholipoliitika vastu - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 29. detsember 2007\nFOTOD: Alkolavka abil protestiti alkoholipoliitika vastu\nProtestiks riigi alkoholipoliitika vastu korraldas MTÜ Ettevõtlikud Noored õhtul kell 20-23 alkoholimüügi Tallinna piiril Rannamõisa teel.\nPaar minutit peale 20 saabus signaalitades novembris umbusaldatud ja tänaseks endine Harku vallavanem Ott Kasuri, nõudes Ettevõtlike Noorte juhatajalt Reigo Kimmelilt tegutsemisluba. Kõik on juriidiliselt korrektne, kinnitas Kimmel Kasurile.\nLavkast sai osta ühte sorti viina ja õlut, ning suur kiri "Siit ei ole mõtet osta" hoiatas keskmisest kõrgemate hindade eest. Hinnast hoolimata lunastasid kohe luukide avanedes esimesed noored kliendid mõned õlled. Kuigi madalamate hindade ja suurema valikuga Tabasalu pood pole lavkast kaugel, põhjendasid kliendid oma ostukohavalikut huviga ning toetusega ettevõtmisele.\n„Mis loogika seisneb selles, et mõnikümend meetrit Tallinna piirist tohib alkoholi müüa mitu tundi kauem või isegi 24h?“, sõnas aktsiooni taga seisva mittetulundusühingu Ettevõtlikud Noored esimees Reigo Kimmel, kinnitades, et nad ei ole ka nn „Tallinna piirangu“ ehk kella 20:00st 8:00ni veendunud toetajad. „Ühtne piirang peaks kehtima alkoholi jaemüügile nii Harku vallas, Tallinnas, Tartus kui ka ülejäänud Eestis, olenemata sellest kas see on kella 18:00st, 20:00st või kella 23:00st“, lisas ta.\nÜhingu eestvedajad lubasid aktsiooni sel aastal enam mitte korrata, aga juhul kui seadusandja alkoholiseadusesse lähiajal muutuseid ei planeeri, siis juba järgnevatel jaanuari nädalavahetustel kavatsevad nad Alkolavka taas Tallinna piirile tagasi tuua.\nReigo Kimmeli kinnitusel ei ole MTÜ Ettevõtlikud Noored tänane aktsioon seotud ühegi poliitilise erakonnaga.


ÄRIKORRALDUSE maatriks tippjuhile | Äriprotsessid\nÄrikorralduse maatriksil ülevaade tippjuhile\nStart-up ettevõte (>20 in), töö kestus: 1 kuu\nProbleem: 1 aastaga suurenes ettevõte töötajaskond 2x, protsessid, vastutusalad ja tööviisid muutusid jooksvalt, kvaliteedijuhtimissüsteemi ei jõutud vastavalt ajakohastada, tööülesandeid tundus olevat liiga palju, rohkelt käsitööd ja samas konkureerivaid tehnilisi tööriistu ja lahendusi, tekkisid infosulud ja selle kompenseerimiseks suur suhtluskoormus ning dubleerivad dokumendid.\nSoovitud seisundit kirjeldas tegevjuht kui olukorda, kus tal on selge pilt, kuskohast juhtimine logiseb ehk kus on midagi puudu, kus ülearu ja talle tekib nii tegevusplaan, mida on vaja ette võtta (luua juurde ja soetada või kõrvaldada ja loobuda).\nVäljundi kasutajad: tegevjuht oma tegevusplaanina, ettevõtte töötajad visiooni ja koostööd toetava ülevaatena eesmärkidest, mõõdikutest, regulatsioonist, vastutusaladest ja töövahenditest.\nTuvastada, milliseid protsesse ja tegevusi ettevõttes üldse teostatakse, kuidas on need sisemiselt reguleeritud ja kuidas erineb kehtestatud reeglistik tegelikkusest? Kes ja mille jaoks panustab, millised vahendid tal selleks kasutada on ja millest on puudu? Mida ja kuidas mõõdetakse? Koostada kõikidele juhtimistasanditele mõistetav kompaktne ülevaade.\nIntervjuude ja olemasoleva info ning kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentidega tutvumise alusel pandi ühele pildile kokku juhtimisvaldkonnad ja eesmärgid klienditeekonna alusel.\nklienditeekonna järgi vasakult paremale reastati ettevõtte alameesmärgid kuni lõppeeesmärgini (kasum), kõik üksused ja vastutajad selle järgi, millisesse eesmärki nad enim panustavad, kaardistati iga valdkonna kohta kehtestatud sisemised reeglid ja igal valdkonnal eesmärgi saavutamiseks kasutada olevad vahendid.\nÜlalt alla oli kõik eeltoodu nähtav kui juhtimisvaldkonnad: strateegia, mõõdikud, tegevusvaldkonnad, juhtimissüsteem, personal ja tehnoloogia.\nTöö käigus tuvastati puuduolevad ja vastupidi, dubleerivad reeglid/dokumendid ja töövahendid.\nTekkis A2 suuruses ülevaatlik ärikorralduse maatriks-joonis, millelt sai:\neristada tugiprotsessid ja põhiprotsessid\nnäha iga töötaja asukohta ettevõtte eesmärkide suhtes,\nnäha puuduolevaid/täitmata ametikohti\nleida iga üksuse tööd reguleerivaid dokumente\nnäha iga üksuse kasutada olevad töövahendeid\neristada puuduolevaid regulatsioone ja töövahendeid (punktiirjoonega värvitu ikooniga).\nÄrikorralduse maatriksi alusel sai tegevjuht hakata planeerima vajalikke tegevusi infovahetuse parandamiseks ja töövahendite soetamiseks jne.\nTöötajad said seni puudu olnud selguse eesmärkidest ja oma seostest teiste üksustega ning kolleegide eesmärkidest ja vastutusaladest.\nKüsi ärikorralduse maatriksit!


ELi riikide vaheline vastastikune õigusabi kriminaalasjades\nkonventsioon ELi riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades\nnõukogu akt, millega kehtestatakse konventsioon ELi riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades\nMIS ON KONVENTSIOONI JA AKTI EESMÄRK?\nKonventsiooni eesmärk on julgustada ja hõlbustada kohtu-, politsei- ja tolliasutuste vastastikust õigusabi kriminaalasjades ning parandada õigusalase koostöö kiirust ja tõhusust. Sellega täiendatakse 1959. aasta kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle 1978. aasta protokolli.\nAktiga kiidetakse heaks konventsiooni sõlmimine ELi nimel.\nVastastikuse õigusabi taotlused\nTaotlused esitatakse kirjalikult ning edastatakse otse riigi õigusasutuste kaudu.\nTaotlused vahistatute ajutiseks üleviimiseks või transiidiks või kohtutoimikute väljavõtete saatmiseks tuleb edastada ELi riikide keskasutuste kaudu.\nEdasilükkamatul juhul võib taotluse edastada Interpoli või Euroopa Liidu lepingu alusel vastuvõetud sätete kohaselt pädeva asutuse kaudu.\nELi riik, kellelt vastastikust õigusabi taotletakse (taotluse saanud riik), täidab taotluse esitanud ELi riigi (taotluse esitanud riigi) näidatud formaalsusi ja menetlusi ning täidab taotluse võimalikult kiiresti, võttes võimalikult suurel määral arvesse märgitud tähtaegu.\nELi riigid saadavad teise ELi riigi territooriumil viibivatele isikutele adresseeritud menetlusdokumendid otse posti teel, kuid mõnel juhul võib dokumente saata taotluse saanud riigi pädeva asutuse kaudu.\nÜhe ELi riigi õigus- või keskasutus võib võtta otse ühendust teise ELi riigi politsei- või tolliasutusega või menetlustega seotud õigusabi taotluste puhul teise ELi riigi haldusasutusega. Riigid võivad selle klausli kohaldamisest keelduda või kohaldada seda ainult teatud tingimustel.\nELi riigid võivad omaalgatuslikult vahetada teavet seoses kuritegude ja õigusrikkumistega, mille puhul karistamine või menetlemine kuulub vastuvõtva asutuse pädevusse.\nVastastikuse õigusabi teatavad erivormid\nTeisest ELi riigist leitud varastatud esemed tuleks taotluse esitanud riigile üleanda nende tagastamiseks omanikele.\nTaotluse esitanud riigi territooriumil hoitava isiku võib ametivõimude nõusolekul ajutiselt üle viia riiki, kus uurimine toimub. Kui mõni riik seda nõuab, tuleb enne üleviimist saada asjaomase isiku nõusolek.\nTeise riigi õigusasutused võivad tunnistajat või eksperti videokonverentsil üle kuulata juhul, kui see ei ole taotluse saanud riigi õigusega vastuolus ja kui kõik osapooled on nõus.\nKontrollitavaid tarneid* võimaldatakse tema territooriumil selliste süütegudega seotud eeluurimise raames, millega võib kaasneda väljaandmine. Taotluse saanud riigi ametiasutused peavad neid juhtima ja jälgima.\nKaks või enam riiki võivad vastastikusel kokkuleppel moodustada ühise uurimisrühma, kes tegutseb konkreetse eesmärgi saavutamiseks tähtaja jooksul. Rühma tegevust koordineerib ja juhib selle riigi ametnik, kus rühm tegutseb.\nUurimist võivad läbi viia ka muudetud identiteeti kasutavad ametnikud tingimusel, et nad vastavad asjakohasele siseriiklikule õigusele ja menetlusele.\nSidet võib pealt kuulata, kui seda taotleb mõne muu ELi riigi pädev asutus, kes on määratud seda kõnealuses ELi riigis tegema.\nSidet võib kas pealt kuulata või vahetult edastada taotluse esitanud riigile või salvestada hilisemaks edastamiseks.\nPealtkuulamine võib toimuda ka ELi riigis, kus satelliidiseadmed asuvad. Kui selle riigi tehnilist abi ei nõuta, viib pealtkuulamise läbi taotluse esitanud riigi teenuseosutajad. Kui pealtkuulamine toimub konkreetses riigis isiku asukoha tõttu, kuid tehnilist abi pole vaja, peaks pealtkuulamist teostav riik teist riiki oma tegevusest teavitama.\nErieeskirjad teatud ELi riikidele\nErieeskirjad on ette nähtud:\nIirimaale ja Ühendkuningriigile (1) (õigusabi taotluse edastamine);\nLuksemburgile (isikuandmete kaitse) ning\nNorrale ja Islandile (Schengeni eeskirjadega seotud eeskirjad ja konventsiooni jõustumine).\nMIS AJAST AKTI JA KONVENTSIOONI KOHALDATAKSE?\nKonventsioon jõustus 23. augustil 2005.\nÕigusalane koostöö (Euroopa Komisjoni veebisait).\nKontrollitavad tarned: meetod, mis võimaldab ühe või mitme riigi territooriumile või selle kaudu ebaseaduslikult imporditavate uimastite liikumise jälgimist pädevate asutuste teadmiste abil ja järelevalve all, et tuvastada süüteo toimepanemisega seotud isikud.\nKonventsioon, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades – Nõukogu deklaratsioon artikli 10 lõike 9 kohta – Ühendkuningriigi (1) deklaratsioon artikli 20 kohta (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3–23)\nNõukogu 29. mai 2000. aasta akt, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohane konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1–2)\nProtokoll, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni juurde (EÜT C 326, 21.11.2001, lk 2–8)\nEuroopa Liidu peasekretäri teatis konventsiooni artikli 30 lõike 2 alusel, mille nõukogu on koostanud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 24)


Lillkapsa püreesupp kukeseente ja röstitud lillkapsaga | Cook the day away!\nTaimsed pannkoogid →\nMmm see supp on lihtsalt imeline. Sobib nagu rusikas silmaauku nüüdseks kätte jõudnud sügisesse.\n1 lillkapsas (ca 760 g)\noliiviõli, soola, pipart, tšillihelbeid\n3 porgandit (290 g)\n6 kartulit (615 g)\n1400 ml kanapuljongit\n105 g parmesani\n1 spl võis praetud kukeseeni (380 g)\nTükelda lillkapsas. Kiireim viis selleks on terve lillkapsas lihtsalt suure noaga õhukeselt viilutada. Lillkapsa keskmisest osast saab siis ka efektseid lillkapsalaaste, mis lähevad ahju röstimisse ja hiljem supi peale. Vali supi peale minevad lillkapsalaastud (u 100 g) ning pane need ahjuplaadile. Piserda laastud pealt oliiviõliga ning puista ka veidi soola, tšillihelbeid ja pipart. Küpseta lillkapsalaaste 200-kraadises ahjus umbes 10 min kuni 15 minutit, kuni lillkapsas hakkab kergelt pruunistuma.\nSeejärel puhasta ja tükelda porgand, kartul ja küüslauk; tükeldusaste ei mängi rolli, kuna hiljem läheb kogu mass püreestamisele. Kuumuta pott, pane sinna või sulama (aga ära pruunista) ning lisa tükeldatud porgand, kartul, küüslauk ja ülejäänud lillkapsas. Rösti köögivilju potis umbes 3 min minutit ning sega pidevalt. Seejärel kalla köögiviljadele peale kuumutatud puljong.\nKeeda suppi umbes veerand tundi, kuni köögiviljad on pehmenenud. Püreesta supp saumikseriga ja sega supi sisse riivitud parmesan.\nSupi keemise ajal prae kukeseened kergelt võis (u 5 min) ja lisa veidi soola.\nValmis supp jaga kaussidesse ning pane iga supi peale röstitud lillkapsalaastud ning praetud kukeseened ja jahvata veskist pipart. Soovi korral haki supi peale ka murulauku.\nThis entry was posted in soolane and tagged kartul, kukeseened, lillkapsas, parmesan, porgand, supp. Bookmark the permalink.


Nii leidis Tartus mõni aeg tagasi aset avarii, kus jalgrattur kihutas vöötrajale, kus tema ulja sõidu peatas liinibussi plekist kere. Äkkpidurduse teinud bussis lendasid mõned inimesed mitme meetri jagu ning said nii tõsiselt viga, et viidi haiglasse. Imekombel pääses rattur ühegi vigastuseta. Seda valusat vaatepilti...\nTartu Riia ringristmikul muutus taas liikluskorraldus\nÖöl vastu esmaspäeva rakendunud ümbersõit kehtib ehitaja plaanide kohaselt järgmised 4-5 kuud. Hiljemalt juuni alguseks peaks valmima viadukti betoonkeha, misjärel saab liikluse tagasi suunata endisele ringile. Üle uue viadukti võiks Ringtee tänaval liikleja pääseda ideaalis novembrikuus. Viadukti ehitustööde tõttu liiklus Tartus Riia ringristmikul senise kaherealise...\n19. oktoobrist suletakse Tartus liiklusele Ringtee ja Aardla tänava ringristmik. Ümbersõit Riia ringilt Võru suunas toimub mööda Kogujatee number 3, Olerexi tankla ja Ringtee Selveri tagant. Vastupidises suunas läbi Kogujatee 1, Savi ja Varblase tänava. Bussid nr 6 ja 11 pääsevad ehitusalast mööda Savi ja...\nTartu läänepoolse ümbersõidu ehituse käigus rajatakse ajutine ringristmik\nAlates tänasest suletakse Tartus ehitustöödeks Aardla tänava Valga maantee poolne ots ning liiklus suunatakse Optika ajutisele ringristmikule. Asfaltkattega üherealisel ajutisel ringristmikul ning ümbersõiduteedel on lubatud kiirus kuni 50 km/h. Viirpuu tänava ühenduses Valga maanteega muudatusi ei ole, küll tuleb Aardla tänavale jõudmiseks kasutada samuti Optika...\nTartu Riia ringil muutus liikluskorraldus\nAlates reedest 13.08 muutus ajutine liikluskorraldus Riia ringristmikul. Kui seni sai ringilt väljuda mõlemast sõidureast, siis edaspidi on ringilt väljumine lubatud vaid parempoolsest sõidureast. Ehituse peatöövõtja GRK Infra AS objektijuht Ergo Paas selgitas, et ümberkorraldus peaks sõitmise ajutisel ringil muutma juhtide jaoks lihtsamaks ning turvalisemaks....\nEile algasid Tartu läänepoolse ümbersõidu II etapi ehitustööd, mille käigus muudetakse eritasandiliseks ka Riia ringristmik. Alustatud on ajutise liikluskorralduse märkide ja eelteavituste paigaldamisega. Ümbersuunamiste viitasid ning eelteavitusi paigaldatakse järgmised kaks nädalat. Sel nädalal on kavas eemaldada Raja tänavast kuni Riia ringini teel sõiduradasid eraldav põrkepiire...\nEile sai allkirjad Tartu läänepoolse ümbersõidu II etapi ehitusleping ning juunis alustatakse Tartus Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa põhimaantee ja sellega seonduva kohaliku tänavavõrgu mahukate ehitus- ja rekonstrueerimistöödega, mis kestavad kaks aastat. Ehitusalasse jääb ka Riia ringristmik, mis muudetakse eritasandiliseks. Tartu linnapea Urmas Klaasi sõnul on selle liiklussõlme ehitust...\nTranspordiamet kuulutas välja riigihanke Tartu läänepoolse ümbersõidu II ehitusala ehituseks\nTranspordiamet kuulutas välja riigihanke Tartu läänepoolse ümbersõidu II ehitamiseks koostöös Tartu linnaga. Tee-ehitustööd toimuvad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteel lõigus Raja tänav kuni Variku raudteeviadukt ja Jõhvi–Tartu–Valga maanteel lõigus Riia tänav 140 ristmikust kuni Kantri hotellini, mis ehitatakse 2+2 sõidurajaga (lõiguti 3+3) maanteeks. Kokku ehitatakse ümber 2,5 km...\nEile kella 15.30 paiku juhtus Tartus Saekoja ja Salme tänava ristmikul liiklusõnnetus, milles hukkus kaubikuga kokku põrganud elektritõukerattur. "Peateel liikunud kaubikuga kokkupõrke vältimiseks järsult pidurdanud 49-aastane mees paiskus elektritõukerattalt vastu kaubiku tagumist ratas," rääkis sündmuskohal töötanud Tartu avariipolitseinik Rando Jõemets. Kahjuks suri mees saadud vigastustesse...\nTartus muudetakse Vabaduse puiestee 3. juulist Autovabaduse puiesteeks ning sellest Tartu südalinnas asuvast sõiduteest saab kuuks ajaks mõnus linnaruum vaba aja veetmiseks. Autovabaduse puiestee ellukutsumise eesmärk on elavdada kesklinna, ühendada Emajõge ja südalinna, pakkuda põnevaid vaba aja veetmise võimalusi, tuua kokku erinevad põlvkonnad ja tugevdada...\nRiia ring Tartus on olnud viimased kolm aastat Eesti kõige liiklusohtlikum ristmik. Liikluskindlustuse Fondi (LKF) statistika kohaselt on aasta jooksul juhtunud Riia ringil 127 liiklusõnnetust, mille kogukahju on 190 tuhat eurot. "Vaatamata eriolukorrale ja sellega kaasnenud liiklussageduse üldisele vähenemisele Eestis, ei ole Riia ringil juhtunud...\nTartu linn rekonstrueerib Riia – Vabaduse pst – Turu ristmiku foorisüsteemi, et muuta see töökindlamaks ja tagada sujuvam liiklus nii päeva- kui ka öötundidel. Linnavalitsus sõlmis linna ühe liiklustihedama ristmiku foorisüsteemi remondiks lepingu IB Foor OÜga. Töö käigus vahetatakse välja foorikontrolleri juhtprotsessor ning paigaldatakse neli...


Vooremaa Keda huvitab maainimese hakkamasaamine?\nKeda huvitab maainimese hakkamasaamine?\nKuidas kauges metsakülas üksi elav tädi Maali hakkama saab, ei ole kellegi asi peale tema enese ja ka kohaliku omavalitsuse. Loomulikult muretsevad eaka vanainimese pärast ka tema lähedased, aga nemad on kaugel ega pääse iga hetk appi.\nMaali näeb nädalas korra vaid kohalikku sotsiaaltöötajat, kes talle poest toitu toob. Pood asub paarikümne kilomeetri kaugusel, tädi Maali ei saa sinna ise kuidagi. Bussid käivad harva ja nende graafikuid vanainimene ei teagi. Ta ei suudagi ise enam mitut kilomeetrit läbi metsa bussipeatusse kõndida. Enne poeskäiku sotsiaaltöötaja helistab, et teada saada, mida vanainimesel vaja.\nÕnneks oskab Maali mobiiltelefoni kasutada ja püüab mitte unustada seda sisse lülitada. Sotsiaaltöötaja täidab memmekese soovid, nagu vähegi võimalik on. Vajadusel võtab ta perearstilt retsepti ja toob ära ka vajalikud ravimid.\nPeale sotsiaaltöötaja on tädi Maalil võimalik juttu ajada vaid oma kassi ja koeraga. Kanu Maali enam ei pea, sest rebased kippusid neid varastama. Ja pole ju mõtet reinuvaderile toitu kasvatada. Vahel harva eksib suvel või sügisel Maali õuele mõni marjuline või seeneline.\nAjalehe toob kohalik postiljon väravasse. Millal leht täpselt tuleb, seda Maali öelda ei oska. Ühel hetkel on ta lihtsalt olemas. Pension kantakse pangakontole. Elektri eest maksavad linnas lapsed, neil on otsekorraldus. Samuti ka lehe tellimise eest.\nMaakonnakeskuses käis Maali viimati paar aastat tagasi, kiirabiga. Siis, kui süda jukerdama hakkas ja kohalik arst arvas, et parem, kui asjatundjad ikka üle vaatavad. Juba järgmisel päeval lubati koju. Õnneks oli üks kohalik inimene linnas ja korjas ta auto peale.\nKui tulevad valimised, ei jäta tädi Maali kunagi oma kodanikukohust täitmata. Alati tuuakse talle kast koju. Ta teab ka, kelle poolt oma hääle annab.\nÜtlete, et eelpool kirjeldatu on nonsenss? Ei ole. See ongi Eesti elu 21. sajandil.\n4. aprill 2009


24h galerii | e-näitus | Piret Rohusaar | SEE PUNANE\nNagu kirikuõpetaja pakub oma sõnade kinnituseks ka armulauaveini  sümboolset Kristuse verd  laseb temperamentne Rohusaar publikul oma värvides kümmelda ja nende maitset tunda. Nii ei jää tema idee ega impressioon pelgalt vaimseks konstruktsiooniks, vaid saab käegakatsutavaks, lihalikuks ja emotsionaalseks pildiks. Kui lihtsat lihahimu võib ehk mõistusega manipuleerida, siis südant puudutavat totaalset kirge on raske kontrollida. Ja nagu armunu (või joobnu) käitumine asjalikele kõrvalseisjatele võib siis ka kunstniku tegevus tunduda raskesti mõistetav. Aga just nii saabki tekkida pildi sisse isemoodi hõllandus  midagi sellist, nagu näeme Marc Chagalli loomingus. Ja vahel võib muidugi kirehoos ka midagi viltu minna. Eks samamoodi ole muusikute ja nende improvisatsioonidega  siin lausa eeldatakse, et mängija läheb oma saksofoni- või trummisoolo käigus natuke "endast välja" või et poplaulja käristab lõhki oma särgi ning viskub seejärel ise publiku sekka. Piret Rohusaare üheks lemmikmotiiviks ongi keskendunult ja kirglikult mängivad muusikud. Nii saab emotsionaalne laeng pildis justkui kahekordistatud. Lisaks punase värvi mitmekesistele ilmumistele maalide kompositsioonis on õige paljudel Rohusaare töödel suisa peategelaseks punane vein  kunstirahva traditsiooniline inspiratsiooniallikas. Ja nii nagu veini vaimu ei saa joomata mõista või analüüsida, tuleb ka neil maalidel lihtsalt lasta endale mõjuda, ennast nende siirusele avada. Rüübata neist sõõmuke punast.\nPiret Rohusaare ja käesoleva näituse kohta loe veel... | saada Piret Rohusaare teostega e-kaarte\nTüdruk punaste kingadega (2008)\nNüüd maalin uue tahtmise (2008)\nSinine ja punane 3 (2006)\nKontrabassi soolo (2009)\nUnes kuuldud kontsert (2009)\nEnne tormi (2005)\nKuulajad klubis (2007)\nKontsert ei lõpe tema lõpuga (2009)\nKoer ja lind (2002)\nKui rütm tuleb sisse (2008)\nRoosidega kaunistatud küpress (2003)\nTööde tehnika: õli, akrüül, tempera, lõuend, puit\nPiret Rohusaar (s. 1961) õppis maali 1982-1988 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Alates 1985. aastast osaleb ülevaatenäitustel, esimene personaalnäitus toimus aastal 1991 Deco galeriis.\nHetkel tundub, et olen saavutanud maalimisega eneses selle kindluse, et rahus teengi seda, mida teha tahan. Et ei paindu ega kooldu moesuundade ja trendide järgi. Et rahulikult tunnistan, et hindan ühe hea kunstniku juures käsitööoskust, millega ideed väljendada. Et iga mõte läheb mu jaoks lihtsalt väikeseks, kui seda teostada viletsalt ja kasutades meediume, mida kunstnik ei valda päriselt.\nOlen mõistnud, et maaliline mõtlemine on minu jaoks tunnetamine... see on kui jazz, piirideta omades raamides improviseerimine, kerge ja õnnelik, tulvil kõike seda, mida saab edasi anda üksnes värvi, valguse ja pinnaga. Tahan loota, et ma seda kogetud tunnet kunagi ei unusta. Praegu ei taha ma mõista kontseptuaalset ja sotsiaalse närviga maalimist - kõike seda, mida saab sõnaga väljendada, või kuidagi kirjeldada - selleks on teised vahendid, meetodid ja paremad sõnaseadjad mõtlejad. Maalimine saab anda eelkõige vaid nii mõõtmatut armastust maalijale kui kunstigurmaanile järelmaitse kogetust.\nMida veel teen: et poeg on paadunud autosportlane (tänavu klassi E-10 võitja ja kogu E-rühma kolmas), jooksen rõõmuga mööda rallisid ja ikka lehvitan raja ääres. Et hüljatud koertest on kahju, siis tassin neid varjupaigast koju ja vahel nad saavad ka uue kodu, enamasti Soomes. Nii et kolan palju koertega mööda metsi, talviti suusatame...\nNaudin imelise Tiina Grossi treeningtunde grossingus, löön nendes võimalusel kaasa ja aitan mõnelgi liikumispuudega lapsel treeningust rõõmu tunda. Hommikuti otsin päikesetõusu, see-eest õhtuti aga olen mõnusalt koos perega, tehes süüa ja vesteldes oma kõige lähedasematega igapäevaselt tähtsast tühjast-tähjast.


Kas tõesti peetumine? | Rasedus ja sünnitus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKas tõesti peetumine? 29.08.03 / Rasedus ja sünnitus\n18.aug käisin uudishimust UH-is, mingeid kaebusi (määrimist, valusid) ei olnud. Nädalaid viimastest päevadest oleks pidanud olema 7+5, kuid UH nägi ainult lootemuna ja pakkus nädalaid 4+1. Arst soovitas uuesti UH-i minna 3 nädala pärast. Kuna oma arsti aeg oli määratud varem, määras ta mulle uh-i aja 28.augustiks (st 10 päeva peale esimest UH-i, mitte 3ndl!). UH-is oli näha ainult lootemuna ja rebukott ning nädalaid 4+6. Tulemust arvestades arvas mu oma arst et on peetunud rasedus ning 1.sept lähen korraks veel UH-i ja kui midagi pole toimunud siis puhastusse.\nOlen kohutavalt õnnetu selle otsuse üle. Kuna mul siiani mingit määrimist ega valusid pole olnud, tahaksin siiski veidike oodata - äkki UH aparaat ei näidanud õigesti ja minu pisikesel pole viga midagi. Mis arvate Teie sellest, kas mul on lootust pääseda puhastusest ja kui suure tõenäosusega muutub loote areng 4 päevaga, et ei tehtaks puhastust.\nKui Teil kaebusi ei ole, ei saa keegi Teile keelata ootamist. Ehk ei ole õige end süüdistada ja piitsutada liigse murega lootemuna peetumise üle. Vaid aeg näitab, kas lootemunasse tekib loode, või on areng peetunud. Kindlasti ei valiks keegi vabatahtlikult kromosoom- või geenmutatsioonidega ja arenguhäiretega rasedust.\nOlulised kaebused on t tõus, alakõhuvalu, sest peetunud raseduse areng on risk põletikele ja edasisele viljatusele. Veritsus võib hiljem tekkida peetunud arengu korral.


Õpi ja tööta parema elu nimel > Tallinn\nÕpi ja tööta parema ...\nÕpi ja tööta parema elu nimel\nSelles vene õppekeelega projektis kutsutakse tasuta osalema inimesi Tallinnast ja Harjumaalt, kes on kaotanud töö rohkem kui 6 kuud tagasi, ja mittetöötavad vanemad kes ei ole vähemalt viimased 18 kuud töötanud ja on kuni 7-aastase lapsega kodus viibinud, ning kes soovivad oma töötu staatust muuta.\nIntegratsiooni Ühiskondlik Algatuskeskus MTÜ viib läbi alates 17.augustist 2020 aastast kuni 16. augustini 2022 aastal Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavat projekti “Õpi ja tööta parema elu nimel”. Meetme “Tööturuteenuste laiendamise uutele sihtrühmadele ja uutele tööturuteenuste pakkumine ” raames.\nSelles projektis kutsutakseosalema inimesi Tallinnast ja Harjumaalt, kes on kaotanud töö rohkem kui 6 kuud tagasi, ja mittetöötavad vanemad kes ei ole vähemalt viimased 18 kuud töötanud ja on kuni 7-aastase lapsega kodus viibinud, ning kes soovivad oma töötu staatust muuta.\nProjekti raames toimuvad: – tööklubi; – psühholoogilised nõustamised/ rühmatreeningud – psühholoogi, juristi ja karjäärispetsialisti individuaalsed nõustamised; – eesti ja inglise keele kursused; – ettevõtlusaluste koolitus. Seejärel on võimalik valida erialakoolitus, erinevate kutsealade kursustele millele järgneb kuu jooksul tööpraktika. Abistame töökoha otsingutel.\nKoolitustel ja tööpraktikal osalejatele makstakse stipendiumit, väljaspool Tallinna elavatele inimestele makstakse transpordikulud, väikelapsele tagatakse koolituste/praktika toimumise ajaks lapsehoiu teenus.\nKõik teenused on tasuta. Õppekeel on vene keel\nVõta ühendust, et saada rohkem teavet projekti kohta tööpäevadel kella 10:00-14:00 telefonil 635 25 66\nAadress internetis: www.sici.ee\nAadress: Vilisuu 7, Tallinn\nProjektis osalemiseks palume teil kohapeal täita isiklikult avaldus-ankeet.\nKutsume teid projektis osalema!\nOhutuse tagamiseks soovitame kaasa võtta meditsiiniline näomask.\nAllikas: Integratsiooni ühiskondlik algatuskeskus


Mehed, mõelge oma tervisele! Mõelge koos sõpradega - Eesti Päevaleht\nLP 28. juuni 2019\nMehed, mõelge oma tervisele! Mõelge koos sõpradega\nEttevõtja Rain Vääna kavatseb tänavu novembris meelitada tervisekontrolli vähemalt 10 000 meest. Et nad oskaksid end hoida ja tervelt elatud aastatest lugu pidada.\nPikema Sõpruse päev tähendab palju enamat kui tervisekontrolli. See on sõprade päev, kus üritusi on seinast seina. "Näiteks ühel aastal läksime balletti õppima. Kui palju on mehi, kes on proovinud priimabaleriini sirgetele kätele tõsta?" küsib Rain Vääna. heiki@heikilaan.com\nOli juhus, et vestlesime jäätmekäitlusettevõtte Ragn-Sells juhi Rain Väänaga (45) tervisest pisut enne seda, kui ootamatu haigushoo tõttu lahkusid meie hulgast Mart Nutt ja Jüri Pino. Seda rohkem paneb Vääna jutt mõtlema. Ehk paneb ka tegutsema?\nKolm aastat tagasi novembris korraldas Vääna esimest korda oma lähematele sõpradele Pikema Sõpruse päeva. „Meil on 37–55-aastaste sõprade punt, kellega oleme näiteks 18 korda koos jõule tähistanud,” alustab ta juttu.\nPõhjus, miks Vääna hakkas oma sõprade tervisele mõtlema, ei olnud selles, et mõni ta lähedane oleks ootamatult siitilmast lahkunud. Seda mitte.\nKuid Vääna meenutab kümme aastat tagasi vähi tõttu lahkunud kunagist ülemust-mentorit, kes oli enne surma ise koostanud ja salvestanud oma matusekõne, mis ta ärasaatmisel ette mängiti. „Ta ei rääkinud kõnes sõnagi sellest, et on kahju, et ta nii vara peab lahkuma, või muud sellist. Küll aga pöördus ta personaalselt paljude, ka minu poole ja rääkis kokkulepetest ja eesmärkidest, mida saavutada. Kui ta veel elas, ütles ta alati, et mõtle suuremalt, kui ise oled. Püstita suuremad eesmärgid, kasva ise ja püüa teisi endaga kaasa tõmmata ja vajaduse korral aidata. See mõtlemine on minuga elus kaasas käinud,” tõdeb Vääna.\nÜhelt poolt jõudis Vääna arusaamiseni: vanus on nii kaugel, et tuleb oma tervisega rohkem tegeleda. „Muutsin paljuski oma elu, näiteks hakkasin taas sporti tegema, suitsetamise olin juba varem jätnud.”\nEdasi tuli tal ka teised oma mõttega kaasa tõmmata. Esimese hooga lähimad sõbrad.\nTervena elamise kultuur\n„Sain aru, et on vaja midagi tõsist ette võtta, et panna inimesed oma tervisesse austusega suhtuma. Hakkasin sõprade jaoks otsima üritusi, kus saaksime tervisele rohkem tähelepanu pöörata. Mida rohkem olen asjaga tegelenud, seda enam olen aru saanud, et asi ei ole üksnes selles, et kauem elada. Pigem selles, kuidas tervemana kauem elada. Asi pole ju selles, et käid korra arsti juures kontrollis ja kogu lugu. Pikemalt tervena elamine võiks olla kultuur. Mitte kohustus, mitte sund, vaid elamise viis,” mõtiskleb ta.\nSedasorti kultuur, millest Vääna räägib, pole keskmiste Eesti meeste seas just väga levinud. Tervisele keskealised Eesti mehed eriti ei mõtle. Pigem vastupidi. Kui just mõni häirekellana mõjuv tervisehäda ei kimbuta, siis ega me naljalt arsti vastuvõtule ei lähe. Sööme ikka pigem ebatervislikult ja palju ning liigume pigem vähe. Või kui äkki otsustame sportida, siis teeme seda liiga palju. Suitsetame, ehkki ei peaks, ja alkoholi pruugime sageli rohkem, kui oleks mõistlik. Seejuures eksitame end mõttega, et ju naps maandab pingeid. Tööprobleemide lahendamine võtab tihti puhkeaja ja stressimõtted viivad sageli une. Nii me kustume.\n„Huvitav on see, et arstid nimetavad neid haigusi, mis meid kõige rohkem ohustavad, elustiilihaigusteks. Oma elustiiliga tapame ennast ise,” arutleb Vääna. Ta jätkab: „Teistpidi võttes jällegi, kui sa näiteks neljakümneselt mõistad, millest üks või teine tervisevaegus on tingitud, ning teed selle järgi oma elustiilis muudatusi, on suhteliselt tõenäoline, et elad palju pikemalt. Palju kvaliteetsemalt ja tervemalt. Kui olin sellele kõigele tõsisemalt mõelnud, hakkasin tegutsema ja oma sõpru kaasama.”\nHommikust südaööni sõpradega\nHeade sõpradega tahaks ju kauem koos olla. Vääna tuligi mõttele korraldada sõpradele päev, mille jooksul on nad äkki nõus minema arsti juurde, et teha mõned analüüsid-proovid. „Pakkusin küll mõtte välja, aga ega ma esimese hooga nende silmis erilist entusiasmi ei märganud. Siis ütlesin: kuulge, teie asi on päev vabaks võtta, mina organiseerin päeva, kus saame käia kohtades, kus pole varem käinud, ja teeme asju, mida varem pole teinud. Ent üks kindel ülesanne on siiski see, et tunni pühendame arsti juures käimisele. Sellele plaanile kirjutasid mu sõbrad alla. Hommikul kella üheksast hakkame pihta ja lõpetame õhtul kell 12. Terve pika päeva oleme koos.”\nVääna on põhjalik mees. Ta avab ekraanil esitluse, mis näitab slaidide kaupa möödunud sügise Pikema Sõpruse päeva. Kirjas on eesmärgid, taustainfo ja tegevused, juures fotod ja graafikud.\nTa osutab pildile, millel on reas kõik ta sõbrad. „Eks me seast võib endiselt leida mehi, kel põsed pisut punnis. Aga üht-teist on ka muutunud. Näed, see mees kaalus varem 120 kilo, aga hakkas kaks aastat tagasi enesega tegelema ja on nüüd 95-kilone. Kusjuures ta ei tee midagi erilist – teeb kaks korda nädalas vaikselt trenni ja jälgib tähelepanelikumalt, mida sööb. Ei ole vaja teha midagi üle mõistuse käivat. Ei tohigi. Äärmusi pole vaja,” kinnitab Vääna ja osutab järgmisele sõbrale. „Tema võttis kaks aastat hoogu, enne kui hakkas trenni tegema. Kaalus ta polegi väga palju alla võtnud, aga lihased on toonuses, söömine on paigas, kolesteroolinäitaja on paika läinud, elukvaliteet on parem... Näed, see mees on praegu 55 – arvan, et ta pole kunagi olnud nii heas vormis kui praegu. Kas põhjus on meie ettevõtmises? Mõnevõrra ikka. Ja mis põhiline, kui kolm aastat tagasi tundus mu sõpradele, et arsti juures käimine, tervisest ja toitumisest rääkimine pole meeste jaoks, siis nüüd on see vägagi jutuks.”\nPikema Sõpruse päev tähendab palju enamat kui tervisekontrolli. See on sõprade päev, kus üritusi on seinast seina. „Näiteks ühel aastal läksime balletti õppima. Kui palju on mehi, kes on proovinud priimabaleriini sirgetele kätele tõsta? Aga millise meheliku energia sellest saab! Veel pool aastat hiljem saab sellest rääkida. Mis on sel päeval hästi oluline: terve päev liigume üksnes ühissõidukitega ja jala.”\nPärast lõunasööki tutvus seltskond põhjalikumalt ühe oma kaaslase äriga, sest nagu Vääna tunnistab, ollakse üldjuhul omaenda töödega sedavõrd rakkes, et ei teata isegi lähedaste sõprade tegemistest suurt midagi.\nMõneti ootamatult on selle tänuväärse päeva kavas väike õllepaus. „Miks mitte võtta vahepeal pool tunnikest – puhuda juttu, teha nalja, et siis edasi järgmisele üritusele minna. Ürituse mõte pole ju keerata kohe kõik naudingud nulli ja edasi süüa üksnes porgandit. Ei! See on mõnus päev, mõnus olemine, kus on lubatud väike õlugi,” ütleb Vääna.\nPäev jätkus kohtuekspertiisi instituudis. „Jällegi koht, kuhu muidu elus ei satu. Seal oldud kaks tundi olid meeletult põnevad.”\nPäeva lõpetas ühine õhtusöök restoranis. „Õhtusöögiga on selline asi, et sinna pead abikaasa või elukaaslase kaasa võtma. See on väga oluline. Tagantjärele on öeldud, et tänu sellele ongi me üritus elujõuline, et naised sai kaasatud. Olnuks see üksnes meeste üritus, oleks see peagi laiali vajunud.\nJust sõprade naised on minu üllatuseks olnud ühed suurimad sõprade päeva toetajad,” kinnitab Vääna.\nIlusa päeva lõpuks on tehtud ühine pilt. Sõbrad on rahul. „Kui esimesel aastal võttis osa üheksa inimest, siis möödunud sügisel oli meid juba 17.”\nLõppeesmärk: 100 000 meest\nNüüd, kui sõprade ringis on asi kenasti käima läinud, on Väänal plaan, et samasuguse Pikema Sõpruse päeva võiksid korraldada teisedki sõpruskonnad. „Eesmärk on see, et tänavu novembris teeksid sellise päeva läbi 10 000 Eesti meest,” tutvustab ta.\n"Eks me seast võib endiselt leida mehi, kel põsed pisut punnis. Aga üht-teist on ka muutunud.Üks mees kaalus varem 120 kilo, aga hakkas kaks aastat tagasi enesega tegelema ja on nüüd 95-kilone." ütleb meeste tervise oma südameasjaks võtnud Rain Vääna.\nMiks just 10 000? „Alguses mõtlesin, et piisab tuhandest, aga siis rääkisin eri inimestega, et see ei mõju piisavalt suurena, et kõnetaks. Teiseks on tuntud meestearst Margus Punab öelnud, et 10 000 mehe uuringud on juba nii suur valim, mille põhjal saab teadust teha. Kujutad ette, et 10 000 meest teevad ühesugused analüüsid ja testid? Tänaseks on ka selgeks saanud, milline uuringupakett oleks kõige õigem, et saada piisavalt täpselt aimu, mis mehi kõige rohkem vaevab ja mida teha probleemide ennetamiseks.”\nMargus Punab a\nEnne 50. eluaastat mehed arsti juurde ei kipu\nDoktor Margus Punab, kas Eesti mehed on muu Euroopa meestega võrreldes keskmiselt haigemad?\nRootsis on meeste oodatav eluiga 81,2 ja naistel 84,5 aastat. Eestis on samad näitajad vastavalt 73,2 ja 82,1 aastat. Seega elavad Eesti mehed kaheksa aastat lühema elu kui Rootsi mehed ja Eesti naised. Rootsis on sugudevaheline erinevus kolme aasta ringis. Kuna oodatav eluiga on ainus objektiivne ja usaldusväärne inimese tervise mõõdik, siis võib tõesti öelda, et Eesti meeste tervis on kehvapoolne.\nMiks surevad Eesti mehed naistest varem?\nMinu arusaamise järgi on peamine mure seotud tervisekäitumisega. Siin on aga mitu erinevat teemade ringi – kõik me teame, et meeste riskikäitumine on suurem. Alkoholi liigtarvitamine on jätkuv probleem, süstivad narkomaanid on ülekaalukalt meessoost, meeste haridustase on oluliselt madalam kui naistel. Suitsetamine õnneks väheneb, samas suureneb kiiresti meeste ülekaalu probleem.\nTeine ja vähemalt sama oluline teema on tervishoiuteenuse kasutamine. Kuni 50. eluaastani käivad mehed arsti juures oluliselt vähem kui naised. Umbes 55. eluaastast suureneb meestele osutatud tervishoiuteenuste kulu kiiresti ja ületab mõne aastaga naiste kulud. Seega jõuavad Eesti mehed arsti juurde liiga hilja, enamasti juba tõsiste ja väljakujunenud (krooniliste) haigustega. Teadlikku tervisemuresid ennetavat käitumist pole meestele õpetatud ega paku seda neile praegu omalt poolt ka riik.\nViimase 15 aastaga on Eesti meeste tervis siiski kiiresti paranenud. Selgelt näeme seda võrdlusest teiste Balti riikidega. Eesti meeste oodatav eluiga on pikenenud märksa kiiremas tempos kui naabritel.\nOn jäänud mulje, et viimasel ajal tarbivad mehed alkoholi mõistlikumalt, söövad teadlikumalt ja liiguvad rohkem. Suitsetatakse samuti vähem. See jutt käib muidugi n-ö teadlikuma vähemuse kohta. Keskmised näitajad pole vist oluliselt paranenud?\nMeil on välja kujunemas selgete piirjoontega klassiühiskond. Kõrgema haridustasemega meeste tervisekäitumise muutused on olnud kiired ja positiivsed. Probleem on veidi vähem edukate sotsiaalsete kihtidega, kus Läti odav alkohol on prioriteetide nimistus kaugelt eespool kui enda tervis.\nMida teha, et meeste tervis oleks parem ja tervelt elataks rohkem aastaid?\nMeeste terviseteadlikkust peab senisest targemini mõjutama. Enamik tervisevaldkonna ennetustööga tegelevaid institutsioone on „mehitatud” naistega. Paratamatult oskavad nad oma sõnumeid sookaaslastele paremini jagada. Mehe sisemised motivatsiooniskeemid kipuvad olema veidi erinevad ja vajavad seetõttu soospetsiifilist lähenemist.\nMida arvate Rain Vääna plaanist tuua novembris 10 000 meest tervist kontrollima ja analüüse andma?\nLihtsalt analüüside tegemine midagi ei muuda. Ka analüüse tuleb teha mõtestatult. Analüüside tulemused tuleb seostada inimese eluviisi, tervisekäitumise ja kehaehitusega. Siis on loota, et sellistest kampaaniatest sünnib ka kasu.\nEnt ma kiidan mudelit, millega Rain teemale läheneb: sõber aitab sõbral oma terviseteadlikkust ja tervisekäitumist muuta. Toetutakse sõpruskonnale. Mees vastutab mitte ainult enda, vaid ka oma sõprade eest. Iseenda ja ka sõprade tervise eest. Pikema Sõpruse päev on väga hea algatus. Usun, et selle programmiga on tõesti võimalik meeste tervises oluline läbimurre saavutada.\nPraeguseks võib öelda, et haigekassa on näinud Pikema Sõpruse päeva vajadust ja panustab olulisel määral meie eesmärgi saavutamisse. On selge, et igal mehel ei ole jõukohane kogu uuringute paketti omast taskust kinni maksta.\nVääna kaugem eesmärk on, et järgmise viie aasta jooksul teeksid sellised uuringud läbi 100 000 Eesti meest ja tänu sellele mõistnud, et tervena elamine on võimalik. Ta joonistab tahvlile graafikuid ja tabeleid, mis ta hoogsale mõttele tuge annavad, ning jõuab lõpuks jutuga tagasi tervena elamise kultuuri juurde. „Minu mõte on, et mehed koos oma sõpradega ja nende toel käiksid ennast kontrollimas, tunneksid rohkem huvi enda ja kaaslase tervise vastu. Räägiksid sellest ja julgustaksid üksteist.”


Vooremaa Regionaalareng vajab ühtset maksusoodustuste paketti\nEile jõudis elektroonilisse postkasti Rahandusministeeriumi pressiteade selle kohta, et Kagu-Eesti kõige pakilisemaid probleeme – rahvaarvu kiiret kahanemist, elanike suhteliselt madalaid sissetulekuid ning kesist majandusarengut – kavatseb riik muuta erinevate sellele piirkonnale suunatud toetusmeetmete abil.\nRiigihalduse ministri Janek Mäggi sõnul koostatakse hetkel Kagu-Eestile sobivat programmi, milles pannakse paika peamised toetussuunad. Soovitakse toetada ettevõtluse arengut ning koostöös omavalitsustega spetsialistide eluaseme korrastamist.\nSealse piirkonna ettevõtjatel tekib võimalus taotleda toetust turundustegevuseks ning innovatsiooni- ja tootearenduseks. Samuti soovitakse omavalitsustega koostöös pakkuda eluaseme korrastamise ja soetamise toetust, mis soodustab spetsialistide jäämist piirkonda. Lisaks on kavas toetada sealse piirkonna mainekujunduskava välja töötamist.\nMida see viimane toetus küll endast võiks kujutada, kas musta valgeks rääkimist ja nõukoguliku pakazuuha korraldamist? Millal küll jõuab riigi tasemel otsustajateni arusaamine, et üksikute toetusmeetmetega suurematest linnadest kaugemate piirkondade valusaid probleeme ei lahenda?\nSelleks on vaja ühtseid maksusoodustusi ettevõtlusele, mis ettevõtted suurematest linnadest välja meelitaksid. Kui sellistesse piirkondadesse kolivad linnadest ümber ettevõtted, asuvad sinna elama ka tööealised inimesed. Koos nendega lisandub sinna lapsi ja elujõudu saavad juurde kokku kuivanud laste hulgaga lasteaiad ning koolid. Nii mõnigi suletud lasteaed või kool võib uuele elule ärgata. Sellistesse piirkondadesse tekivad uuesti kauplused, alustavad tegevust postkontorid. Läbi laieneva ettevõtluse ja tööpakkumiste suureneb inimeste palgatase, omavalitsuste tulubaas kasvab.\nNii saaks olema ka Jõgevamaal kui ettevõtlusele regionaalsed maksusoodustused loodaks. Lisaks pakuks kasvav ettevõtete hulk mitmekesisemaid töövõimalusi, mis on hetkel tõsiseks takistuseks perede ümber kolimiseks suurtest linnadest kaugemale.\nKui üks pool leiab endale sobiva töö, ei pruugi ühekülgsete töövõimaluste tõttu teine pool sobivat tööd leida. Vähesed spetsialistidele ja ettevõtetele pakutavad toetused olukorda ei paranda, sest tööeas inimesed lahkuvad sellistest piirkondadest endises tempos, laste arv jätkab kahanemist, elanikkond vananemist.\nÜksikuid regionaalseid toetusmeetmeid kasutades jõutakse lõpuks tõdemuseni, mille kohta rahvasuus öeldakse nii: tahtsime head, aga läks nagu alati.


Koostööprogrammid | Kemit\nAndmelao ja aruandluse lahenduse loomine keskkonnalubade ja -seire valdkonnas\nProjekt on teine etapp tervikliku teabehalduse rakendamiseks Keskkonnaministeeriumi haldusalas. Projektiga parandame Keskkonnaministeeriumi haldusalas keskkonnalubade ja -seire valdkonna andmestike kasutamise efektiivsust, andmete kättesaadavust, aruannete ja raportite kvaliteeti ning päringutele vastamise kiirust.\nProjekti toetas: EL regionaalarengu fond.\nToetuse summa: 407 447,04 €\nTaotleja nimi: KEMIT\nEraldatud summa: 30 294 EUR\nProjekti põhieesmärk on välja selgitada, kuidas lahendada Keskkonnaministeeriumi valitsemisala üleselt infosüsteemide poolt andmekogudesse kogutud andmete (koos)kasutamise, säilitamise, töötlemise (st analüüsimise ning aruandlusega) ja kättesaadavuse parendamisega seotud vajadused, tuues välja tänaste tööprotsesside optimeerimiseks vajalike muudatuste skoop ning muudatuste juurutamiseks vajalikud ressursid.\nEuroopa majanduspiirkonna finantsmehhanism 2009-2014 programm „Integreeritud sise- ja mereveekogude majandamine”\nKeskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus osaleb partnerina Euroopa Majanduspiirkonna Finantsmehhanism 2009-2014 programmi „Integreeritud sise- ja mereveekogude majandamine“ eeldefineeritud projektis “Mudelite süsteemi ja töövahendi loomine mere ja maismaa pinnavete integreeritud haldamiseks”. Projekti peamine eesmärk on moodustada erinevatest mudelitest koosnev süsteem, mis aitab kaasa veekogude kaitse korraldamisele, veekogudega seotud andmete, sh seisundi, koormuse ja meetmetega seotud andmete kättesaadavuse parendamisele.\nJääkaardi koostamise infosüsteemi loomine\nProjekti tegevused jagunevad kaheks tegevussuunaks, hõlmates lisaks vajaliku funktsionaalsusega tarkvara väljatöötamisele ka vastava metoodika loomist arendaja poolt:\nSatelliitpiltidelt erinevate jääproduktide (jää ulatus, jää paksus, siseveekogude jää, lume olemasolu, rüsijää esinemine) hindamise metoodika välja töötamine;\nSatelliidiandmete kasutamise tarkvara arendamine, sh sünoptiku kaardirakenduse loomine ja avaliku kaardirakenduse loomine.\nEesmärk on luua Riigi Ilmateenistusse operatiivsete satelliitandmete töötlemisel ning jäävaatluste integreerimisel põhinev GIS töölauarakendusel töötav jääkaardi produktsioonisüsteem, mis võimaldab talvisel navigatsiooni perioodil edastada avalikkusele ja partneritele detailset, usaldusväärset ja ajakohast jääinfot.\nJääkaardi koostamisel kasutatakse uusi satelliitandmete põhiseid jääprodukte, mis on loodud EstHub arvutuskeskkonnas, mille tulemusena kiireneb jääolude analüüsimine. Lisaks on loodud ühtne jäävaatlusandmete kogumise/arhiveerimise infosüsteem;\nUuendatud on GIS töölaua-rakendusel töötav jääkaardi koostamise tööriist. Uuendamise tulemusena integreeritakse operatiivsed vaatlusandmed ja satelliitinfo, mis võimaldab koostada kõrglahutuslikku, georefereeritud jääkaarti;\nProjekti käigus luuakse kasutajasõbralik veebipõhine kaardirakendus: ilmub mugav jääkaardi suurendamise võimalus, geograafiliste koordinaatide kuvamine hiirega liikudes, jne. Uuel kaardirakendusel avalikustatakse uued jääinfoga seotud kaardikihid: merejääkaart, järvede jää, lumekaart. WMS teenusena jagatakse jääinfoga seotud uued kaardikihid, mida edaspidi saab integreerida kasutajate infosüsteemidesse.\nToetuse summa: 496 192 €\nÜhtekuuluvusfondi projekti "Kaitstavate liikide ja elupaikade inventuurid ja andmehõive" viiakse ellu perioodil 2015-2023. Projekti eesmärk on inventuuride, liikide levikumudelite väljatöötamise, andmebaasi korrastamise ning infosüsteemi EELIS arendamise tulemusena paranenud informatsioon kaitstavate liikide ja elupaikade seisundi kohta. Projektis osaleb 4 partnerit: Keskkonnaamet, Keskkonnaministeerium, Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus, Keskkonnaagentuur. Projekti eelarve on 3 388 923 €, millest programmi toetus on 2 880 584,55 €.\nKatastri ja Eesti Topograafia Andmekogu sidumise ärianalüüs\nKatastri ja Eesti Topograafia Andmekogu sidumise ärianalüüsi koostamisega leitakse innovaatiline lahendus maastikuobjektide (kaldajoon, vooluvekogu telg, teemaa serv, kiviaia telg) andmete ruumiliseks sidumiseks katastris registreeritud maatüki piiridega. See tagab lõpliku lahenduse valmimisel kinnisasjade piiri ja pindala andmete vastavuse registrites looduses tegelikult eksisteeriva olukorraga.\nProjekti toetas: Euroopa Regionaalarengu Fond\nToetuse summa: 55 590,00 €\nÄrianalüüsi tulemiga saate tutvuda siin\nAnalüüsi A osa (Katastri ja ETAK sidumisega holmatud andmestiku kirjeldused).pdf\nAnalüüsi B osa (Ruumireeglite ja POC kirjeldused).pdf\nAnalüüsi C osa (Mojuanalüüs).pdf\nAnalüüsi D osa (Arianalüüs).pdf\nAnalüüsi E osa (Kuluanalüüs, tasuvus- ja sotsiaalmajandusliku moju ning riskianalüüs).pdf\nTaotleja nimi: Keskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus\nEraldatud summa: 9 868,50\nÄrianalüüsi peamisteks tulemusteks on üle-eestilise metsa kirjeldavate uute andmekihtide loomise metoodika ning andmekihtide kasutamiseks ja jagamiseks ellukutsutava projekti skoobi, ressursivajaduse, seotud osapoolte ja andmehulkade kirjeldus.\nProjekti eesmärgiks on luua infotehnoloogiline lahendus, mis võimaldab satelliidi- ja LIDAR andmete alusel koostada Eesti puittaimestiku liikide ja kõrguse, metsatagavara ning lageraie kohta rasterkaarte. Eelnevale vajalikke algoritme rakendatakse satelliidiandmetele kaugseire teenuste arenduskeskuses ESTHub.\nProjekti realiseerimise tulemusena tekib regulaarselt kord aastas uuenev info metsaressursi kohta. Info jagamine avaliku teenuse kaudu võimaldab seda integreerida erinevatesse infosüsteemidesse ning sellega parandada teavet Eesti metsade kohta.\nArendus on töös.\nProjekti lõpp: 31.07.2020\nEraldatud summa: 456 200 EUR\nKeM valitsemisala asukohapunktide võrgutaristu turvanõuete tagamine\nProjekt on esimene etapp Keskkonnaministeeriumi haldusala kohtvõrgu turvanõuete vastavusse viimiseks ISKE 2017 raportis toodule. Projektiga parandatakse Keskkonnaministeeriumi haldusala Infosüsteemide kaitset ja andmeturvet.\nToetuse summa: 72 132,12 €\nKEMIT on alates 21.08.2014 Eesti Geoinformaatika seltsi (ESTGIS) liige\nKeskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus on alates 21.08.2014 Eesti Geoinformaatika Seltsi (ESTGIS) liige. Keskus on ESTGIS liikmena huvitatud geoinformaatika ja ruumiandmete valdkonna arengust Eestis, kuna keskkonna valdkonnas on vajadus rakendada IT arendusprojektides geoinfosüsteeme seadusest tulenevate ülesannete täitmiseks väga laialdane (sh ruumiandmete tootmiseks, kogumiseks, töötlemiseks, avalikustamiseks ja edastamiseks).\nKeskkonnaandmete kogumise, haldamise- ja avalikustamise teenuse analüüs\nEraldatud summa: 48 900 €\nProjekti eesmärgiks on keskkonnaandmete kogumise, haldamise, kasutamise ja avalikustamise teenuste analüüs, mis kirjeldab parendamist vajavad kohad ja tulevikuvisiooni ning nõuded tarkvara realiseerimiseks.\nKeskkonnaseire ja andmehõive arendamine\nKeskkonnaministeeriumi Infotehnoloogiakeskus osaleb partnerina Euroopa Regionaalarengu Fondi programmis nr 2.2.0801.11-0001 "Keskkonnaseire ja andmehõive arendamine". Programmi praktiline eesmärk on minimeerida keskkonnaseire andmete kogumise ja väljastamisega kaasnevat käsitsitööd. Andmehõive automatiseerimine võimaldab enam keskenduda andmete analüüsimisele ja trendide hindamisele, keskkonnaseisundi operatiivsele jälgimisele ning tarbijatele vajalike keskkonnainfo teenuste väljatöötamisele.\nKOTKAS (Keskkonnaotsuste infosüsteem) II-I etapp\nArendus on lõppenud\nEraldatud summa: 489 600 €\nProjektiga teostatakse infosüsteemi KOTKAS edasiarendused, mille tulemusel täiendatakse pakutavate e-teenuste ja menetluste keskkonda ühtse keskkonnaloa haldamisega seotud teenusete pakkumiseks. Arenduse tulemusena võimaldatakse kasutajal saada ülevaade keskkonnakasutuse andmetest ja tegevustest ning mugavalt täita regulatsioonidest tulenevaid kohustusi.\nKOTKAS (Keskkonnaotsuste infosüsteem) II-II etapp\nEraldatud summa: 462 040 €\nProjektiga teostatakse infosüsteemi KOTKAS edasiarendused, mille tulemusel täiendatakse pakutavate e-teenuste ja menetluste keskkonda maapõue valdkonna teenustega, lisatakse keskkonnatasude arvestamise ja kontrollimise funktsionaalsused ja maapõue valdkonna avalike lubadega seotud teenused. Arenduse tulemusena võimaldatakse kasutajal saada ülevaade keskkonnakasutuse andmetest ja tegevustest ning mugavalt täita regulatsioonidest tulenevaid kohustusi.\nKOTKAS (Keskkonnaotsuste infosüsteem) II-III etapp\nEraldatud summa: 492 420 €\nProjektiga teostatakse infosüsteemi KOTKAS edasiarendused, mille tulemusel täiendatakse pakutavate e-teenuste ja menetluste keskkonda registreeringute teenustega.\nLife IP CleanEst veebilehe loomine\nProjekti käigus valmib Life IP CleanEst koduleht. Loodava kodulehe eesmärk on kuvada projektikohast informatsiooni ja partnerite tegevusi projekti käigus. Sihtgrupiks on elanikkond, kogukonnaliidrid ja partnerid.\nArendustegevusi rahastatakse projektist LIFE 17 IPE/EE/000007 „LIFE IP CleanEst“ ning riigieelarvest.\nEraldatud summa: 35 700 EUR\nLife IP ForEst & Farmland veebilehe loomine\nLIFE-IP ForEst&FarmLand/Loodurikas Eesti veebilehe loomine ja haldamine\nProjekti käigus valmib LIFE-IP ForEst&FarmLand/Loodurikas Eesti (LIFE18IPE/EE/000007) koduleht, mille eesmärk on anda erinevatele sihtrühmadele ajakohast infot projekti tegevuste ja tulemuste kohta. Arendustegevusi rahastab Eesti riigi omafinantseeringuna KEMIT.\nEraldatud summa: 31 190,40 EUR\nMaa korralise hindamise infosüsteemi arendus\nProjekti tulemusel valmib Maa-ameti maakatastrit teenindav infosüsteem maa korralise hindamise läbiviimiseks automaatselt. Projekti tulemusel loodav infosüsteem tagab ajakohaste tehingu- ja maa väärtust määravate andmete kasutamise maa väärtuse hindamisel.\nProjekti toetas: Omandireformi reservfond\nToetuse summa: 312 660 €\nMaakatastri andmeaida loomine\nProjekt on esimene etapp tervikliku teabehalduse rakendamiseks Keskkonnaministeeriumi haldusalas. Projekti tulemusel loodav maakatastri andmeait toetab katastriandmete kaasajastamist, parandab andmete kättesaadavust, aruannete ja raportite kvaliteeti ning päringutele vastamise kiirust.\nToetuse summa: 216 193,80 €\nUue objekti kontrollimise andmekogu süsteemi (OKAS) ärianalüüs\nEraldatud summa: 68 040 €\nProjekti eesmärgiks on objektil toimunud riikliku keskkonnajärelevalve tulemuste dokumenteerimise, KKI-le esitatud võimalike ebaseadusliku keskkonnakasutuse teadete menetlemise, haldusmenetluste dokumenteerimise, kalalaevade sadamasse tuleku eelteadete menetlemise, KKI kolmandate osapoolte vastu suunatud finantsnõuete ning keskkonnajärelevalve tööplaani koostamise protsesside kaardistamine ja infotehnoloogilise lahendusega kaetud tulevikuvaate väljatöötamine.\nX-tee teenused on Keskkonnaministeeriumi haldusala infosüsteemides üheks olulise tähtsusega komponentideks, mille kaudu saavad tarbijad (eelkõige teised riiklikud registrid) ajakohaseid andmeid. Seetõttu on äärmiselt oluline, et teenused toimiksid korrektselt ja oleksid pidevalt tarbijatele kättesaadavad.\nProjekti käigus uuendati vananenud X-tee baastaristu komponente ja muudeti olemasolevaid teenuseid uutele X-tee versioon 6 nõuetele vastavaks, et tagada teenuste kättesaadavus.\nKeskkonnaministeeriumi haldusala infosüsteemide vastavusse viimine uue riiklikult kehtestatud regulatsiooniga, mis kohustab kõikidel X-tee osalistel üle minema X-tee versioonile 6.\nProjekt hõlmas endas järgmisi tegevusi :\nKahe riistvaralise allkirjastamisseade soetamist\nTeenuste ümberkirjutamine X-tee versioon 6 spetsifikatsioonidele vastavalt\nJärgmiste andmekogude/infosüsteemide teenuseid muudeti X-tee versioon 6 spetsifikatsioonidele vastavaks:\nKALA (Kalanduse harrastuspüügi infosüsteem)\nKLIS (Keskkonnalubade Infosüsteem)\nMETSAREGISTER (Metsaressursi arvestuse riiklik register)\nKKR (Keskkonnaregister) – loodud on eraldi API\nProjekti toetas EL regionaalarengu fond.\nToetuse summa: 40 000 €\nRiikidevaheliste jäätmevedude moodul KOTKASes\nProjektiga viiakse riikidevahelise jäätmeveoga seotud lubade taotlemine ning saatekirjade koostamine KOTKAS infosüsteemi, paberkandjal olnud andmed saavad masinloetavaks. Süsteem võimaldab kiiremini vastata avalikkuse päringutele ja selle abil saame analüüsida riikidevahelise jäätmeveo käigus veetud jäätmete koguseid. Parema kvaliteediga andmed hõlbustavad järelevalve teostamist ja muudavad jäätmete liikumise läbipaistvamaks, mis omakorda aitab meil tagada keskkonnakaitselisi eesmärke.\nToetuse summa: 89 775,00 €


Õigus kasvatada last tervislikku elustiili järgides | Petitsioon.com\nArutelu teema on petitsiooni Õigus kasvatada last tervislikku elustiili järgides jaoks automaatselt loodud.\nSee on kindlasti väga vajalik üleskutse tõstmaks lõpuks ometi ka eestlaste teadlikkust ja tagamaks lastele tervislikuma toitumise võimalusi.\nÄärmiselt vajalik üleskutse. Sest kui samal viisil kõik edasi läheb, siis eestlastel kui rahvusel pole lootustki jätkusuutlikkusele... Tervis on kõige tähtsam vara. Kahjuks aga nii vähesed mõistavad seda (k.a tervishoiutöötajad, lasteasutused) ning ollakse pigem põdurad ja haiged, kui mingit muutust ette võetakse. Elan ise Saksamaal oma perega ning siinne keskkond on igas mõttes palju toetavam. See on normaalne, et tahad tervelt ja täisväärtuslikult elada. Paljud arstid on loodusteraapiaid lisaks juurde õppinud. Info on kättesaadav kõigile ja igal inimesel on võimalus valida. Eestis olles tundub, et oled justkui kurjategija, kui seda julged teha...\nLeian, et on viimane aeg muutusteks suuremas plaanis. Edu nendele vapratele emadele ja isadele, kes julgevad vastuvoolu ujuda!!!\nAmmu olen ma mõelnud, et inimesed ei söö enam päris toitu, vaid toitu meenutavaid aineid.\nTäiesti nõus eelmisega: letid on täis toitu meenutavaid aineid. Hea näide eilsest katsest Solarise toidupoest õhtuks magustoitu osta: kulinaarialettidel on erinevaid karbikesi, mille sisu peaks olema eeldatavasti inimorganismile vastuvõetavam, kõiksugu kreemid ja magustoidud, mille väljanägemine on suht naturaalne. Hakkad siis etiketti lugema...samamoodi pagarikreem, taimerasvapulber, säilitusaine, jne. Inimesed, kes te oma tervisest hoolite, lugege karbi pealt, mis see on enne, kui ostate "tervislikku magustoitu". Sellise kraami manustamise tagajärjed ei avalda end koheselt, vaid pikkamööda ja vaevustena, mida ei oska teemaga seostadagi. Kui olete segatoiduline, kulutage pigem see paarkümmend minutit päris ehtsa rõõsa koore vahustamiseks.\nMa ise ei ole toortoitlane ja söön kõike, aga ma usun, et kõigil on õigus olla ja oma lapsi nii kasvatada.\nAmetnikud on päris lolliks läinud või?\nMiks nad ei kiusa neid emasid, kes istuvad hesburgeris ja ostavad oma lapsukestele burgereid ja coca colat?\nIse ei ole toortoitlane, küll aga sööme teadlikult palju toorest ja laps samamoodi.\n#7 laste toit lasteaias\nVäga tore, et keegi kusagil tuli sellisele mõttele ja käesoleva üleskutse lõi. Väga paljud lapsevanemad ei ole üleüldse teadlikud, ega isegi mitte huvitatud sellest, mida nende järeltulijad tegelikult söövad. Peamine põhjus miks see nii on, on teadmatus ja pimesi meedia, arstide ning koolitarkuse usaldamine. Unustatakse ära, et toiduga seonduv ( tootmine, müük, terndikus )baseerub suuresti äril. Lasteaedade menüüd on küllastunud homogeniseeritud piima pakkumisest ja seda seepärast,et pakkujad teavad, et piim on vajalik luude kasvuks ja oluline Ca allikas. Aga ei mõelda kaugemale, et kui süüa loomse päritoluga toitu, siis keha ph muutub happeliseks ja et seda tasakaalustada, kasutab keha luudes olevat kaltsiumi. Kas lehm joob pangist piima, et kaltsiumi saada? Pisike võrdlus: 100ml piima sisaldab 120 mg Ca, toores peakapsas 230 mg Ca /100 g, till 1170 mg Ca/100g.\nLastel ei ole valikuvõimalust, kõhud on tühjad ja söövad, mida neile antakse. Ühelt poolt on see väga ok, et neil on toit olemas kuid teiselt poolt ei ole suuresti pakutav teadlikult tehtud. Jah, on juba erandeid lasteaedasid, kes on teinud muutusi ja toonud oma valikusse sisse mahedalt kasvatatud toitu. Seda küll väikeses mahus aga so võimalik. Ja pisike positiivne muutus annab suuna suuremale muutusele. Kahjuks on lasteaiad seotud riikliku toidurahaga ja sellega toimetmine on piiratud kuid mitte võimatu. Kui lapsevanemad ise ei tea, siis on võimalus teada saada läbi laste. Ehk siis üks võimalus on alustada lasteaedadest ( lasteaia personal, menüüde koostaja, kokad, tervisekaitse ) - nende teadlikkuse tõstmisest. Soovitan vt filmi "Kahvliga skalpelli vastu" - so üks võimalus oma suhtumist söömisesse ja toitu avardada.\nSelge on see, et süsteemid, kus muutsused võiksid toimuda on suured ja nendega on kaasatud väga palju asjaosalisi ja "spetsialiste". Suurt asja käima lükata on algul raske, kuid kui see juba läheb siis veereb järjest kiiremini. On vaja kaalukat häält, nii nagu presidendiproua Evelin Ilves hõikas taransrasvhapete suunas - ja muutus toimus.\nLasteaedadesse mahetoitu, köögi- ja puuvilja, täisteravilja, puhast joogivett!\nKas on tervislikum süüa kartulikrõpsu ja küpsist või porgandit ja õuna? Kindlasti viimane variant. Siis miks tahetakse karistada tervislikumalt toitujaid ja mitte neid kes oma lapsi ja ennast mürgitavad kahjulike ainetega?!\n#9 Liigne üldistus\nParimad kavatsused kumavad sest jutust läbi, aga pisut liig palju asju on pandud ühte patta. Tervislik toit ja vabad valikud - igati auväärne mõte. Arstiteaduse edusammude, tänu millele meil üldse on põhjust muretseda üle 50 aastastel inimestel esinevate haiguste üle (kui neid edusamme poleks, oleks meie keskmine eluiga endiselt u 50 aastat) eitamine, on rumal. Vaktsiinid ei põhjusta neid tervisekahjustusi, milles petitsioon neid süüdistab, ja jutt, et kuskilt tuleb pidevalt vastupidist TEADUSLIKKU teavet, on vale. Samuti ravimid - otse loomulikult on kõigil ravimitel kõrvaltoimed, aga nende kasutamise otsus peabki põhinema sellel, mis tundub halvem - haigus või ravi kõrvaltoimed. Selleks tuleb arstidel anda patsientidele piisavalt teavet ja jätta otsustamisruumi. Kas iga lapse eest on parim otsustaja tema ema - ses osas on kindlasti valikuvariante. Laps pole vanemate omand, laps on inimene.\nOlen olnud taimetoitlane üle aasta.\nOlen kursis toitudes sisaldavate mürkidega ja loomse toidu kahjulikkusega.\nOleks tore, kui rohkem rahvast siis nö valgustuks antud teemal.\nToetan kogu südamest!\n#12 Re: Liigne üldistus\n#9: Alar - Liigne üldistus\nVale on uskuda neid, kelle rahakotti see puudutab. Ükski ravimifirma ei ole huvitatud, et patsient saaks terveks ja enamasti ei toodeta ka haigustele ravimit, pigem on ikka sümptomite leevendamine. Igal ravimil on kõrvalmõjud ja kui ilmnevad kõrvalmõjud, on ka neile ravimid juba olemas.. Enamasti.\nEluiga on tõesti pikenenud, kuid kas ka kvaliteet? Mina isiklikult tean väheseid terveid pensionäre, kes ei ole nö igapäevaste tablettide peal.\nKuna vaktsiine testitakse laboris hiirte peal ja kui nad enam vähem ellu jäävad siis nö lastest koosnevate testrühmade peal, millele nende vanemad on loa andnud, mille kestus on umbes mõned kuud, siis minu küsimus hoopis on, et mida vaktsiin ei põhjusta, arvestades, et vaktsiine tehakse kanade, koerte, ahvide ning abordijäänuste rakkudest ning mida säilitatakse elavhõbedas?\nKui pea valutab ja otsustad Ibumax-i võtta, siis mis tundub Sulle ohutum, kas peavalu või"Aeg-ajalt võib esineda peavalu, pearinglust, uimasust, närvilisust ja kuulmishäireid.\nHarva maksafunktsiooni häired, veresüsteemihäired, neerufunktsiooni häired.\nVäga harva võivad tekkida ägedad villilised nahareaktsioonid, sh Stevensi-Johnsoni\nsündroom ja toksiline epidermaalne nekrolüüs...."\nLoe edasi: http://www.rx.ee/ravimid-voi-medikamendid-i/2682-ibumax.html?start=1#ixzz1wGRx8BjO\nKui isegi kõige lintsam meetod sümptomit leevendada seda tekitada võib, siis tekib küsimus- kes väljub meditsiinist võitjana?\nKellele on plaanis petitsioon esitada?\nToetan igati liikumisi mis on suunatud avatusele ning teadlikkuse tõstmisele.\nTööstuslikud produktid mida siin ilmas toiduks nimetatakse, valgest sünteetilisest pulbrist kokku surutud tabletid mida ravimiteks kutsutatse ning vaktsiinid millega immuunsust tagatakse on igasmõttes elu ning looduse kauged. Tehislike vahenditega ei ole kunagi saavutatud elulisuse kasvu. Pikem eluiga ei tähenda rohkem elulisust. Haiguse vaba olek ei tähenda head tervist. Hirmust ajendatud otsused ainult sulgevad ja eraldavad meid elust.\nOlgem sellised nagu me ise tõeliselt südametes soovime olla ning lubagem teistele sama.\nsee on populism\nSuured sõnad, aga mitte ühtegi konkreetset viidet teadusartiklile, nagu arvasingi. Nimetagem seda petitsiooni siis populismiks.\n#16 Re: Liigne üldistus\nTäiesti nõus. Üksikjuhtumite põhjal ei saa teha üldisi järeldusi, liiatigi siis veel nii laiaulatuslikke. Kus on see lapsevanem, kes on nõus vastutama oma lapse eest, kellel on saanud lastehalvatuse, ja kes oma "kõiketeadmises" ei lasknud last selle vastu vaktsineerida?\nSee ei ole doktoritöö, vaid teadlike inimeste pöördumine. Oma teadlikkuse tõstmine on inimese enda mure, keegi ei pea siinkohal midagi kellelegi tõestama.\n#15: see on populism -\nsee ongi populism, eesmärgiga äratada. Et hei, märgake, pange tähele , mis teie ümber toimub. Keegi räägib valjusti teisiti, miks. See pinnapealsus paneb huvilisi asja uurima ja need kes sel korral veel ei ärganud, on virgumas ehk järgmisel üleskutsel ( sest nad juba on kuulnud sarnast ).\nTunneksin suurt rõõmu, kui minu lapsel oleks võimalus süüa lasteaias ning koolis tervislikku toitu praeguse makaronide ja jahukastete, viinerite kõrval...\nTunneksin veelgi suuremat rõõmu, kui mind ei vaadataks kui ogarat, kui soovin poest osta tooteid, mis ei sisalda mürkaineid, väidan et liha söömine ei ole inimtervisele vajalik või nimetan Coka-colat kahjulikuks tervisele. Jah...unistused...\nja ongi nii,seda kõikke tahangi.\n#13: Katrin -\nMa usun, et Vastutustundega Vanemate Liidu juhatajana võtan selle kohtusse kaasa ja näitan seda ametnikele, kes arvavad vastupidi. Kui kohus otsustab ema kahjuks ja laps seetõttu temast eemaldatakse, siis ma lisan selle petitsiooni kaebusele kuni Euroopa Liidyu kohtuni välja.\n#22 Re: Teema\n#17: merje - Teema\nMillel see "teadlikkus" põhineb? Mingitel lambist võetud väidetel? Delfi naistefoorumi doktorite arvamusavaldustel?\nNiikaua, kuni see libateadlikkus puudutab vaid täiskasvanuid, andku aga tuld. Kui aga samade totrate väidetega (vaktsiinid teevad Eesti lapsi vigaseks jmt) kahjustatakse laste tervist, siis - andke mulle andeks - SEE EI OLE inimeste endi asi.\nMa ei saa päris täpselt aru, ma oleks nagu põhimõtteliselt kõige muuga nõus, aga väita, et loomne toit on kindlasti ainuüheselt mõistetavalt inimesele kahjulik, ja seda absoluutselt kõigile, olenemata rassist või soost või vanusest või misiganes muudest füsioloogilistest eripäradest - sellele ma küll alla kirjutada ei julgeks. Või, et kui rääkida teadlikkusest, kust see teadlikkus siis selles osas pärineb, veganismi promovatelt lehekülgedelt? Mis asi on see teadlikkus ja mis asi on see teaduslikkus, millele see võiks toetuda? Tedust tehakse tänapäeval igasugust ja enamasti ikka nii, et kes maksab, tellib ka muusika. Täiesti võimalik, et käesoleval ajal tõepoolest süüakse liha ehk märgatavalt rohkem, kui veel kasvõi näiteks 100 aastat tagasi. Võimalik, et inimese evolutsioon ei tule sellele piisava kiirusega järele ja võimalik, et selline teguviis ongi ebatervislik ning lisaks veel ka emakese maa ressursside kasutuse osas ebaratsionaalne. Võimalik, et tulekski liha tarbimist oluliselt vähendada. Evolutsiooniliselt on looduses kõik pidevas muutumises ja küllap inimene harjuks pikapeale ka nende suuremate liha kogustega, iseasi, kas see enesega senisest ka märgatavalt suurema õnne ja rahulolu kaasa tooks. Üldiselt ei ole ma nõus, et loomsed toiduained on midagi, millest loobumine oleks mingilgi moel kuidagi iseeneses mingi tervisegarant. Selles osas aga, et mürgi(kõikvõimalikud lisaained ja intensiivpidamisel loomade lihas ja muudes saadustes esinevad jäägid), mida meile tänapäeval suuresosas toidupähe pakutakse, võimalik liigsuur osakaal laste toidusedelis, on problemmaatiline, kirjutaksin kahe käega alla. Samuti on igasugune arstimite ülikergekäeline igaks elujuhtumiks väljakirjutamine muretekitav ja üle tuleks kindalsti vaadata ka kõik vaksineerimisega seonduv.\n#24 Re: Re: Teema\n#22: pH-miljonkuussada - Re: Teema\nKa arst on ainult inimene(enamasti inimene, kes sõidab ravimifirma poolt ostetud autoga või saab neilt muid hüvesid)!Mis see inimeste enda asi siis on? Vait olla ja edasi teenida? Õnneks ei jää terve mõistusega inimesi varsti väga palju, sest töödatakse välja stressivastast vaktsiini. Tõenäoliselt teeb riik mida iganes, et vanemad oma lapsi vaktsineeriks ja vanemad ka ennast vaktsineerida laseks, sest valitus oleks igati õnnelik, kui tal oleks kari lambaid, mida oma parema äranägemise järgi juhtida ja toota selliseid, kes mitte millestki midagi ei arva ja kõigega nõus on. Võin julgelt väita, et teema kirjutaja ei ole oma elus ühegi vaktsiini infolehte lugenud ega tea täpselt, millega ta tegelikult silmitsi seisab ja kui ohtlikud on need haigused tegelikult, millede vastu vaktsineeritakse.\nSee postitus on eemaldatud selle petitsiooni autori poolt (Näita detaile)


VILJANDIMAA TOIDUVÕRGUSTIK: Uudiskiri nr 41\nOn veel mõned vabad kohad osalemiseks 22. veebruaril 2013 kell 11.30-15.30 toimuval kanakasvatuse-teemalisel vestlusring-koolitusel "Kanapidajatelt huvilistele". Hetke registreerumiste põhjal võib arvata, et tuleb huvitav ja osalejaterohke kohtumine. Lektoriks on linnukasvatuse praktik Piret Purru-Lemetti, kellelt 2010. aastal ilmus raamat „Fabergé munad: igaühest võib saada kanakasvataja“. Raamatut saab kohapeal osta hinnaga 5€. Piret on ka Raasiku OTTi toimkonna liige ning tootja. Kohtutakse Viljandis Vabaduse plats 6 Ametite maja II korruse saalis. Ootame sinna kõiki kanapidajaid, kes tahaksid oma kogemusi vahetada, ning alustamise mõtetega huvilisi, kes vajavad konkreetseid näpunäiteid, tuge, innustust; võib-olla juba tibutellimustki teha. Osalemissoovist palume teada anda Anu Johanile anu.johani @ gmail.com või tel 552 8007.\nVajalik on eelnev registreerimine aadressil kristixxl @ gmail.com hiljmalt 3. märtsiks.\n21. veebruaril tuleb kaubakohtumisele Kaatarusaare talu maitsvate taliõunte, värskete köögiviljade ja hoidistega. Uus toode: mustsõstramaius, 100g karp 2 €. Saadaval aknal ajatamiseks sobivad sibulad, karp 1.50 €. Tellimine: Kadri Kontkar, kadrikontkar @ hotmail.com, tel 53 480 632. Hinnakiri SIIN. Samuti on kohal Siili Äri oma kulinaariatoodetega ja kõik teisedki, kellega tellimused kokku lepitakse.\nAnts Tamme toob tellijatele kauba talvel Viljandis ise kätte, aeg ja koht kokkuleppel. Kevadel taas ka kaubakohtumistel! Tooted: jahud, helbed, kliid, kruubid Eestis kasvatatud rukkist, odrast, kaerast, nisust, speltast. Tellimine: koksvereveski @ gmail.com, tel 55 572 563.\nHanna-Liisa Pikkur, hanna-liisa.pikkur @ hariduskeskus.ee, tel 449 1062, www.hariduskeskus.ee