Ameerika Ühendriigid - Howling Pixel\nAmeerika Ühendriigid on keskmise metsarikkusega maa. Metsade üldpindala on u. 3 030 890 ha. Metsasus on 2015. aasta andmetel 33,9%. Metsasuse poolest asuvad Ameerika ühendriigid teiste riikide seas 96. positsioonil. Metsad on enamasti suhteliselt tootlikud ja liigirikkad. Kaks kolmandikku puidust annavad okaspuud ja kolmandiku lehtpuud.\n↑ 4,0 4,1 "Forest area (% of land area)". Maailmapanga koduleht. Vaadatud 03.04.2017. Inglise.\n.um oli Ühendriikide hajasaarte Interneti tippdomeen. Domeen eksisteeris aastatel 1997 - 2008.\n2007. aastal raporteeris ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers), et .um domeeni registreerimine on lõpetatud kuna domeeni ei kasutatud enam ja selle eelmine haldaja tahtis kohustusest lahti saada. Varem sai .um domeeni omada $1230 dollari eest aastas ($1200: igaaastane domeeni haldamine, $30: igaaastane registreerimismaks), kuid siis kirjutas registratsiooniks mõeldud leht - www.nic.um - et uusi domeene registreerida ei ole võimalik.\n2008 aasta 20. aprillil eemaldati .um "root zone'st" ja sellest ajast alates ei ole võimalik minna lehtedele nagu www.hotel.um või www.co.um. Ei ole teada kas tippdomeeni haldaja (University of Southern California Information Sciences Institute), kes palus ka domeeni eemaldamist root zone'st, maksab nende aadresside omanikele tagasi.\n.us on Ameerika Ühendriikide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1985. aastast.\nUSA passiraamatud vastavad Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) soovitatud standarditele (s.o suurus, koostis, paigutus, tehnoloogia). Passi brošüüre on viis tüüpi; Samuti on alates 2007. aasta augustist standardi kohaselt välja andnud ainult biomeetrilised passid, kuigi mitte biomeetrilised passid kehtivadd kuni nende kehtivusaja lõpuni. Ameerika Ühendriikide passid on Ameerika Ühendriikide omand ja need tuleb nõudmisel USA valitsusele tagastada.\nAmeerika Ühendriikide president on Ameerika Ühendriikide riigipea.\nAmeerika Ühendriigid on esimene riik ajaloos, mille riigipeaks sai president.\nAmeerika Ühendriikide president on ka valitsuse juht ja sõjaväe ülemjuhataja.\nPraegune president on Donald Trump, kes on järjekorras 45. USA president.\nKandidaat peab olema USAs elanud vähemalt 14 aastat.Põhiseaduse 12. parandusega kehtib see ka asepresidendikandidaatidele.\n22. paranduse alusel ei saa ühte presidenti valida rohkemaks kui kaheks ametiajaks. Ametis olev president ei saa kandideerida teiseks ametiajaks, kui ta on eelmise presidendi lõpetamata ametiajast teeninud rohkem kui kaks aastat. Näiteks peale John Kennedy atentaati presidendiks saanud asepresident Lyndon Johnson oleks 1968. aastal saanud kandideerida teiseks ametiajaks, kuna atentaadi ajal oli Kennedy olnud president 2 aastat, 10 kuud ja 2 päeva, ning Johnsoni lõpetatud ametiaeg kestis 1 aasta, 1 kuu ja 29 päeva. Samas peale Richard Nixoni tagasiastumist 1974. aastal ei oleks Gerald Ford, kui ta oleks 1976. aasta presidendivalimised võitnud, saanud kandideerida 1980. aasta valimistel teiseks ametiajaks, kuna Nixoni teine ametiaeg oli kestnud 1 aasta, 6 kuud ja 20 päeva ning Fordi lõpetatud ametiaeg kestis 2 aastat, 5 kuud ja 11 päeva.\n14. paranduse 3. paragrahvi alusel ei saa isik, kes andis ametivande kaitsmaks põhiseadust ja teenis riigiametis; kuid pärast tõstis USA vastu mässu, korraldas ülestõusu või sooritas riigireetmise, teenida föderaalsel (või osariiklikul) ametikohal. Selle klausli saab tühistada, kui Kongressi mõlemad kojad (Senat ja Esindajatekoda) hääletavad 2/3 hääleenamusega. Seda kasutati peamiselt Kodusõja järel, Konföderatsiooni riigiametnike ja sõdurite riigiametitest eemale hoidmiseks.\nAmeerika Ühendriikide riigisekretär on Ameerika Ühendriikide välisminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib Riigidepartemangu.\n2018. aasta aprillist on riigisekretäriks Mike Pompeo.\nAmeeriklased on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt USA kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed USA-ga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.\nDemokraatliku Partei peakorter asub Washingtonis ja partei esimees on alates 2011. aastast Debbie Wasserman Schultz. Erakonna mitteametlikuks sümboliks on eesel.\nKindralleitnant on sõjaväeline auaste, mis on Eesti kaitseväes kindralmajorist kõrgem ja kindralist madalam. Mereväes vastab sellele viitseadmirali ja tsiviilteenistuses salanõuniku auaste.\nPunaarmees vastas revolutsiooni järel kindralleitnandi auastmele korpusekomandöri (komkor) ametikoht.\nAjalooliselt on mõiste tekkinud tänu koloniaalvallutustele, kus iga emamaa omas kolooniat, mis hiljem iseseisvus ja moodustas naabritega liitriigi. Näiteks Ameerika Ühendriigid, Austraalia, Brasiilia.\nPotsdami konverents toimus 1945. aasta 17. juulist 2. augustini Potsdamis Cecilienhofis. Konverentsil arutasid Teise maailmasõja kolm võitjariiki – Ameerika Ühendriigid (mida esindas president Harry Truman), Nõukogude Liit (NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Jossif Stalin) ja Suurbritannia (peaminister Winston Churchill ning hiljem värske peaminister Clement Attlee), Saksamaa sõjajärgse korraldamise küsimusi, määrasid kindlaks poliitilised ja majanduslikud põhimõtted Saksamaa sõjaaegsete liitlaste kontrollimiseks, saavutasid kokkuleppe anda sõjaroimarid rahvusvahelise kohtu alla ning esitasid Jaapanile ultimaatumi tingimusteta kapituleerumise nõudega.\nPõhja-Ameerika on regioon Ameerikas, mida mõistetakse eri kontekstides erinevalt.\nLoodusgeograafias arvatakse Põhja-Ameerika alla tavaliselt Põhja-Ameerika manner ÜRO liigituse järgi kuuluvad tänapäevasesse Põhja-Ameerikasse:\nSuursaadik on kõrgeim diplomaatiline auaste. Eestil on suursaadikud alates 1991. aastast.\nEnne 1940. aastat Eesti Vabariigil suursaadikuid ei olnud ega lähetanud suursaadikuid siia välisriigid. Nagu on öeldud 1937. aastal: "Suursaadiku (ambassadeur) võib ainult suurriik saata teise suurriigi valitsuse juurde. Seetõttu Eestis ei ole ühtki suursaadikut ega saada Eesti ka suursaadikut teise riiki. Suurriikideks loetakse järgmisi riike: Suur-Britannia, Põhja-Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa, Venemaa, Itaalia, Hispaania, Saksamaa, Poola ja Türgimaa. Türgimaal ei ole praegu küll enam suurriigi mõõtusid ja kaalu, kuid ta loetakse suurriikide hulka endise aja vägevuse järgi. Suurriikide perre tuli juure Poolamaa." . Erandina on suursaadikuks nimetatud Belgia senaatorit Albert de Savoye'd, kes tuli Eestisse 1934. aastal, teatamaks kuningas Albert I surmast.


IRL algatatud omavalitsusreform jätaks 2017. aastaks alles 63 omavalitsust - DELFI\nIRL algatatud omavalitsusreform jätaks 2017. aastaks alles 63 omavalitsust\nIRLi fraktsiooni poolt täna riigikogus menetlusse antud omavalitsusreformi eelnõu "Tõmbekeskuste Eesti" tulemusena jääb Eestisse pärast 2017. aasta sügisel toimuvaid kohalike volikogude valimisi kuni 63 omavalitsust, milles elab üldjuhul üle 5000 inimese.\n"Ajutine valitsus isegi ei teeskle soovi meie omavalitsusi tugevdada ning on otsustatud pea jaanalinnu kombel liiva alla pista. Lõputult rääkida sellest, kuidas käib omavalitsuste funktsioonide kaardistamine, ei vii meid reformile kuidagi lähemale," rääkis regionaalministrina omavalitsusreformi välja töötanud Siim Kiisler.\nKiisleri sõnul ei suuda suur osa praeguseid omavalitsusi täita neile pandud ülesandeid ning see võimekus väheneb iga aastaga. "Kõige valusamalt tunnevad seda just maapiirkondade elanikud ning seal on ka toetus meie väljapakutud reformile kõige tugevam," viitas Kiisler äsja Siseministeeriumi poolt avaldatud uuringule, mille järgi 71 protsenti neist, kes sel teemal arvamust omavad, toetavad Tõmbekeskuste Eesti elluviimist. Kõige suurem on toetus just külades ja alevikes.\nHaldusreformi toetab 51% Eesti elanikke (28) 12.04.2014\nRiigikogu liikmeks saab talunik Aivar Rosenberg (4) 08.04.2014\n"Omavalitsusreformi vajadusest on tänaseks aru saanud kõik peale nende kahe erakonna, kes täna paraku valitsuse moodustavad," lisas Kiisler.


Kuidas küsida hinnapakkumist bändilt pulma\nEelnevalt on valminud vastavateemalised artiklid videograafi, DJ ja fotograafiga. Sel korral räägime aga bändist\nKuidas küsida hinnapkkumist fotograafilt pulma\nVarasemates artiklites on juttu olnud juba videograafist ja DJ-st, nüüd siis räägime fotograafidest.\nKuidas valida pulmafotograafi\nValida õiged tegijad pulma, võib mõnikord päris keeruliseks osutuda. Muuhulgas on tegemist väga suurt kaalu omavate otsustega, millest näiteks pulmafotograafi valik mõjutab tervet elu. Nagu Virgo Jaani tavatseb öelda, siis 10 aasta pärast te enam ei mäleta kas maksite pulmapiltide eest paarsada euri rohkem või vähem. Teile on jäänud mälestuseks pulmapildid ise. Kui aga teile fotograafi stiil ei meeldi, siis ei tee need pildid teid ka 10 aasta pärast nii õnnelikuks kui võiksid siis teha, kui oleksite valinud pulmapiltniku pigem tema stiili järgi. Pulmapildid ongi teile terveks eluks ja veel kaugemalegi. Teie lapsed ja lapselapsed vaatavad neid.\nEt Sind pisut aidata valikute tegemisel, olen kokku pannud artikli nõuannetega teile kõige õigema fotograafi leidmiseks ja valimiseks\nKuidas leida pulmafotograafi\nKui Sa ei ole pulmaturu maailmas sees ega ole üleüldse fotograafiaga eriti palju kokku puutunud, võib algul üsna raske olla fotograafi leida. Siin mõned nipid, kuhu oma otsingutega vaadata\n3 õpetlikku tähelepanekut pulmadest\nKogemusi ja ideid tuleb igast pulmast, sellest kindlasti ka teinekord pisut lähemalt. Kuid hetkel toon välja 3 mõtet, mis oleks vältinud päris mitmes pulmas veidra olukorra teket. Nende järgimisel aga sujub teie päev palju mõnusamalt.\nGrupipildistamine pulmas, tundub ju imelihtne, eksole. Seisad noorpaari juurde, fotograaf teeb klõps ja valmis ongi. Kahjuks meie maailmas see päris nii lihtne pole. Tehnilisest poolest siinjuures siiski juttu ei tee, küll aga mõned nõuanded Sulle, kallis pulmakülaline, kuidas Sina saad kaasa aidata grupipiltide õnnestumisele. Seega, pane nüüd tähele, neid punkte jälgida on tegelikult imelihtne, kui neist juba teadlikuks saad\nMiks on vaja pulmaisa - intervjuu Veiko Veiertiga\n,Pulmaeelarve võib üsna ootamatult kõrgustesse tõusta. Nimekiri, mida kõike vaja, on ju pikk: kleit, ülikond, kingad, ehted, peokoht, kutsed, pulmaisa, fotograaf, videograaf, tseremooniameister, sõrmused, toitlustus, tort jne. Võtab silme eest päris kirjuks, eksole.\nKindlasti on igaühel käinud peast läbi mõte midagi nimekirjast maha tõmmata. Või siis kedagi.\nMõnikord saab üsna lihtsalt eelarvet kokku tõmmata, alati ei pea ju ostma kõige kallimat šampust, saab ju ka teisiti. Või ei pea olema 5000 eur maksev pulmakleit, saab ka lausa 150ga. Ehk odavamaltki, kui anda mõnele kantud kleidile uus elu.\nAga vahel on vaja veelgi eelarvet kokku tõmmata ning võib tekkida küsimus, kas saab pulma pidada ilma pulmaisata? Tuli juba selline mõte pähe? See on arusaadav küsimus, samas vastuse üle tasub väga tõsiselt järele mõelda, sest tegemist on pulmategijatest ühe põhiosalisega.\nTegelikult mitte ainult põhiosalisega vaid lausa nii öelda orkestrijuhiga, kes paneb kogu pulma üheskoos toimima, sh meeskonna.\nPulmaisa vajalikkuse teemal esitasin mõned küsimused Eesti ühele tuntuimale pulmaisale Veiko Veiertile. \nKuidas me Riiast pulmakleiti toomas käisime\nTantaradaaaaaaa…..me ostsime pulmakleidi! Aga mitte minule. Kuigi tundub, et vähemalt pooled arvasid, et mina hakkan abielluma, kui facebooki pulmagrupist Riia kleidipoodide kohta küsisin. See kõik oli tõesti sõbranna jaoks.


Parkinsoni tõve ravi uudised - Unes kõndimine\nRegistreeritud föderaalse side-, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniteenistuse poolt. 8. juuli 2019 registreerimistunnistus ЭЛ nr ФС 77 - 76208, 26. detsember 2019 ЭЛ nr ФС 77 - 72003\nRegistreeritud föderaalse side-, infotehnoloogia- ja massimeediajärelevalve teenistuse poolt. Registreerimistunnistus EL nr FS 77 - 76208, 8. juuli 2019, EL nr FS 77 - 72003, 26. detsember 2019\nParkinsoni tõve geeniteraapia hiirtel\nTASS, 24. juuni. Kalifornia molekulaarbioloogid vabastavad hiired Parkinsoni tõve analoogist. Selleks blokeerisid nad geeni töö, mis takistab uute neuronite teket looma aju kahjustatud piirkondades. Uuringut kirjeldav artikkel avaldati teadusajakirjas Nature.\n"Mitu aastakümmet on teadlased ebaõnnestunult välja töötanud neuronite kasvatamiseks erinevaid meetodeid, mis sobivad neurodegeneratiivsete haiguste vastu võitlemiseks. Olime väga üllatunud, et suutsime nii lihtsa tehnika abil kasvatada nii palju närvirakke," ütles üks uuringu autoritest, bioloog San Francisco California ülikoolist. -Diego Xiangdong Fu.\nParkinsoni tõbi areneb nn substantia nigra - spetsiaalse ala, mis kontrollib naudinguhormooni dopamiini tootmist ja suunab aju sügavate kihtide motoorsetesse keskustesse - lagunemise tõttu. Musta aine hävimise tõttu hakkab inimene halvasti liikuma, ei suuda tasakaalu säilitada ja kogeb liikudes valu.\nNagu paljude teiste neurodegeneratiivsete haiguste puhul, ei mõista teadlased veel täielikult Parkinsoni tõve olemust ega tea, kuidas seda ravida või vähemalt selle arengut peatada. Olemasolevad ravimid, näiteks levodopa või dopamiiniretseptori aktiivsuse stimulaatorid, võivad haiguse mõningaid sümptomeid pärssida alles haiguse varases staadiumis. Neil on ka tõsiseid kõrvaltoimeid..\nFu ja tema kolleegid töötasid välja ja katsetasid esimest eksperimentaalset ravi, mis võib pärssida Parkinsoni tõve arengut. Uurimise käigus uurisid nad geene, mis kontrollivad närvirakkude arengut ja kasvu ning mitmesuguseid neuronit toitvaid ja kaitsvaid ajukehi..\nKõik need rakud on moodustatud samadest "toorikutest". Kuid pärast inimese sündi lakkavad uued neuronid praktiliselt ilmumast, välja arvatud haistmisepiteel ja mõned muud ajupiirkonnad. Teadlased on pikka aega püüdnud avastada geene, mis võiksid saada selle protsessi jaoks omamoodi "peatumissignaaliks", kuid seni pole seda tehtud..\nCalifornia bioloogid on avastanud, et neuronite puhul mängivad seda rolli PTB geen ja samanimeline valk, mille tootmist see kontrollib. See valk interakteerub teatud tüüpi RNA molekulidega, mis on geenide koopiad, ja takistab rakul neid lugeda. See "lülitab" välja uute neuronite ja teiste rakkude moodustamise programmi.\nFu ja tema kolleegid on pikka aega proovinud blokeerida PTB-d lühikeste RNA molekulidega, kuid need katsed on järjekindlalt asjatud. Mõne aja pärast proovisid teadlased alternatiivset strateegiat - nad eemaldasid PTB täielikult astrotsüütide, abistavate ajurakkude genoomist ega keelanud seda ajutiselt..\nSelle tulemusena muutusid peaaegu kõik astrotsüüdid täieõiguslikeks neuroniteks, nad võisid luua uusi sidemeid naabritega ja asendada surnud närvirakke. Selle idee põhjal on bioloogid proovinud Parkinsoni tõbe ravida selliste rakkude abil. Teadlased katsetasid oma meetodit hiirtel, mille mustanahalised materiaalsed kihud olid selleks spetsiaalselt osaliselt hävitatud..\nTeadlased on proovinud tema närvirakke taastada spetsiaalse viiruse abil. See pani astrotsüüdid tootma lühikesi DNA tükke, mis seonduvad PTB geeni RNA koopiatega ja takistavad rakkudel neid lugeda. Nagu hilisemad vaatlused näitasid, muutis see teraapia väikese osa astrotsüütidest neuroniteks, mille tõttu oli substantia nigras 30% rohkem rakke ja Parkinsoni tõve iseloomulikud sümptomid suruti maha.\nTeadlased märgivad, erinevalt kontrollnärilistest, hiired püsisid terve elu terve. Fu ja tema kolleegid loodavad, et saavad vabatahtlike ravimiseks alustada selle ravi kliinilisi uuringuid varsti pärast kõigi hiirte ja muude loomadega tehtud katsete lõpetamist..\nTeadlased ei ole Parkinsoni tõve põhjust kindlaks teinud. Ja ka haiguse ravi pole välja töötatud. Teadus ei seisa aga paigal. Igal aastal ilmuvad selle haiguse kohta uued uuringud. Ravimifirmad tegelevad patsientide abistamiseks mõeldud ravimitega. Selles artiklis jagame uusi fakte Parkinsoni tõve ravi uurimisel ja arendamisel..\nKas on võimalik leiutada mõni uus haigusravim? Lõppude lõpuks on seda haigust uuritud rohkem kui 100 aastat. Ja selle aja jooksul ei paranenud mitte ükski patsient. Asi on selles, et haigus mõjutab aju neuroneid ja viib nende atroofiani. Ja nagu teate, närvirakke ei taastata. Tabelis kirjeldame haiguse arengut..\nPõhjused Teadmata. Haigus provotseerib aju mis tahes haigusi.\n"target =" _blank "> Patogenees Esineb subkortikaalsete struktuuride atroofia (must aine\n"target =" _blank "> must aine).\nSisuliselt Dopamiini tootvate neuronite häirimine\nNeurotransmitter. Aine, mille abil edastatakse närviimpulss ühest rakust teise. Toodetud hüpotalamuses.\n"target =" _blank "> kehaasendi ebastabiilsus, ebakindlus, lihaspinged.\nRavi Toetav ravi (levadopa ravimid jt)\nKeskmine eluiga ja puue Parkinsoni tõvega patsiendid elavad 10-20 aastat, mõned elavad kõrge vanuseni. Puu tekib 7-10 aasta pärast.\nHaiguste uurimise uudised\nParkinsoni peamine probleem, mis muudab õppimise keeruliseks, on loommudeli puudumine. Teadlased katsetavad ravimeid laborihiirtel ja rottidel. Ja need prototüübid erinevad täiskasvanust oluliselt..\nÕnneks on Jaapani teadlased sellele probleemile originaalse lahenduse pakkunud. Nad implanteerisid defektse geeni väikestesse primaatidesse. Esimesest eluaastast alates ilmnevad makakitel haiguse sümptomid (unehäired, treemor\nBriti arstid jätkavad ebanormaalse Lewy kehavalgu uurimist. Teema on paljulubav. Lõppude lõpuks on palju degeneratiivseid haigusi\nMida uut on Parkinsoni tõve ravis 2019. aastal? Nüüd on olemas suurepärane uurimistöö mudel, patoloogilise valgu struktuur on teada. Ja patsientidel on lootus, et haigus õpib lõpuks paranema.\n2018. aasta lõpus käivitati ülemaailmne uuring indutseeritud ja embrüonaalsete tüvirakkude aju siirdamise kohta. Kõigepealt on tehnoloogiat katsetatud loomadel. Ahvid näitasid funktsioonide taastamisel suurepäraseid tulemusi. Sümptomid on vähenenud ja mõned inimesed on täielikult taastunud..\nInimestel kasutatakse kahte tüüpi rakke: pluripotentsed ja embrüonaalsed tüvirakud. Esimene tüüp võetakse patsiendilt. Seetõttu pole immunosupressantide kasutamine vajalik. Embrüonaalsed rakud vajavad siirdamise ajal täiendavat supressiooni. Katse käigus viidi patsiendi aju umbes 2,4 miljonit rakku. Katse tulemused avaldatakse mõne aasta pärast..\nHopkinsi ülikooli geneetikud testisid uut Parkinsoni tõve teooriat. Algselt käivitas selle 2003. aastal Heiko Braak. Ta leidis Lewy kehad haistmissibulatest ja hiljem vaguse närvist.\nEeldati, et alfa-sünukleiin\nTeooriat hiirtel katsetades leidis see fakt üllatuslikult kinnitust. Alfa-sünukleiini siirdamisel\nHaiguse varajane diagnoosimine on hädavajalik. See aitab patsiendil haiguse ravi eelnevalt alustada. Kui mitte ravimitega, siis harjutusravi ja võimlemise abil. Peterburi vene teadlased on välja töötanud programmi, mis ennustab haiguse tekkimise tõenäosust. Lisaks võimaldab see ennustada, millised sümptomid valitsevad..\nProgramm töötab analüüside ja visualiseerimismeetodite andmete tutvustamise põhjal. Ja mis kõige tähtsam, see võtab arvesse "mittemotoorseid" Parkinsoni kriteeriume. Need on depressioon, apaatia, värvinägemise häired, ärevus, hüposmia, väsimus, unehäired. Utiliiti on lihtne kasutada ja selle saab alla laadida igasse nutitelefoni. Mida rohkem andmeid ta kogub, seda usaldusväärsem on prognoos. Nii saab meditsiin tulevikus olema.\nSümptomite raviks on hiljuti kasutatud stereotaktilist hävitamist\nMinimaalselt invasiivse kirurgilise sekkumise meetod, kui juurdepääs keha või elundi sisemisele sihtpunktile viiakse läbi ruumiskeemi abil, kasutades eelnevalt arvutatud koordinaate. Kudede mõjutamise protsess viiakse läbi erinevat tüüpi energia abil (suured ioniseeriva kiirguse annused, madal temperatuur, ultraheli). Sel juhul toimub teatud piirkonnas kudede hävitamine (hävitamine).\nLoomulikult ei ole gammanuga saadaval paljudele patsientidele. Seetõttu on kirurgilise ravi näidustused rangelt piiratud. Operatsiooniks valitakse noored, kelle haiguse sümptomeid ei saa enam ravimitega kontrollida.\nParkinsoni tõbi mõjutab ajurakke, mis sisaldavad dopamiini. Kuid seda ainet leidub ka võrkkestas. Haigusega patsientidel muutub see varem õhemaks. See juhtub enne esimeste kliiniliste sümptomite ilmnemist. Seda meetodit haiguse varase faasi diagnoosimiseks tuleb täiustada. Lõppude lõpuks viidi uuring läbi väikese valimiga (umbes 100 inimest).\nUusimatest Parkinsoni tõve ravimeetoditest võib eristada tänapäevaseid ravimeid. Nad leevendavad sümptomeid ja neil on vähem kõrvaltoimeid.\nMõni aasta tagasi ilmus teave kodumaiste teadlaste põhimõtteliselt uue arengu kohta. Tomski ülikoolist avastati ühend haiguse raviks. Tõdeti, et ravimi toimemehhanism erineb oluliselt analoogidest. Ravimi töönimi on Diol. Praeguseks kliinilisi uuringuid rahastamise puudumise tõttu ei tehta.\nAmeerika Ühendriikides toimub uue parkinsonismivastase vahendi väljatöötamine. Uue aine nimi on NLY01. See sarnaneb diabeedi raviks kasutatavate ravimitega. Katsetamine viidi läbi närilistega. Kui ainet edukalt inimestel katsetatakse, on Parkinsoni tõvest pärit täiesti uus ravim. See mitte ainult ei eemalda sümptomeid, vaid aeglustab ka rakkude degeneratsiooni.\nUusi Parkinsoni tõve ravimeid kasutatakse harva. Lõppude lõpuks peab ravim läbima pikki kliiniliste uuringute etappe. Kuid ravimeetodeid ilmub sageli. RANC-meetod on üks neist. Ja tehnika populaarsus kasvab igal aastal..\nRavi olemus: kaela ja selja teatud punktides süstib arst ärritavat ravimit (magneesiumoksiid). Ravim süstitakse nahaalusesse rasva. Valuretseptorid on põnevil. On võimalik, et see valuimpulss katkestab patsiendi treemori.\nParaku on autori enda suhtumine uude meetodisse kurb. Ta kasutab seda kaubanduslikult. Samal ajal ei püüa eriarst meetodit teaduslikult põhjendada ja tõenduspõhiseid uuringuid läbi viia..\nTähtis! Enne kasutamist peate konsulteerima oma arstiga. Soovitav on kasutada finantsiliselt huvitamata isiku arvamust.\nVenemaal ei kasutata rehabilitatsiooni füüsilisi meetodeid laialdaselt. Kuid USA-s ja Euroopas pööratakse sellele palju tähelepanu. Näiteks on näidatud, et Parkinsoni tõvega laulmine vähendab sümptomeid ja leevendab depressiooni..\nErgoteraapia on välismaal laialt levinud. Spetsialistid aitavad patsiendil kohaneda uute elutingimustega, aitavad igapäevaste probleemide lahendamisel. Näiteks võib patsiendil olla raskusi vanni või duši all käimisega. Tegevusterapeut ütleb teile, kuidas seda ratsionaalselt teha. Ja ka spetsialist soovitab seadmeid selle ülesande optimeerimiseks..\nNõelravi ja refleksoteraapia võivad aidata leevendada Parkinsoni tõvega seotud krampe ja valu. Regulaarne ravi hoiab ära kroonilise valu sündroomi tekkimise. On oluline, et protseduuri teostaks arst, kellel on kogemusi selliste patsientide ravimisel..\nAju sügav stimulatsioon on üks Parkinsoni tõve uusimaid ravimeetodeid. See seisneb selles, et basaalganglionide tsoonis\nSama mis hüperkinees. Krampide liikumine ühes või mitmes lihases - aju normaalse talitluse kõrvalekallete, nagu atetoos, korea, värinad ja mõned teised, tagajärg.\nProfessor Neumyvakin pakkus välja meetodi mis tahes patoloogia ravimiseks vesinikperoksiidi lahusega. Ta soovitas seda võtta suu kaudu tilkhaaval, suurendades annust järk-järgult. Kahjuks pole meetodil teaduslikke tõendeid.\nNeumyvakini teosed on vastuolulised. Professor ei toetanud traditsioonilist meditsiini ja propageeris igasuguste vaevuste korral rahvapäraseid ravimeid. Teaduslikult on sellised ravimeetodid ebaefektiivsed ja isegi ohtlikud..\nHaigust käsitlev teadmistebaas laieneb igal aastal. Arstid on õppinud tegema operatsioone ilma ühe sisselõiketa ja leidma haiguse silmade järgi. Kuid mitte ükski patsient ei paranenud haigusest. Kuid jääb lootus, et uued andmed viivad läbimurdeni meditsiinis. Ja paljastatakse Parkinsoni tõve saladus.


Mopar esitles 1000-hobujõulist mootorit iseehitajatele - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Mopar esitles 1000-hobujõulist mootorit iseehitajatele\nMopar esitles 1000-hobujõulist mootorit iseehitajatele\t(3)\nLas Vegases alanud tuuningunäitusel SEMA esitleti uut iseehitajatele mõeldud 7-liitrist 1000-hobujõulist mootorit.\nNime Hellephant kandev jõuallikas on nn "kastimootor" (crate engine), mida on võimalik FCA tuuninguvarustust müüva haru Mopar kaudu kõigil soovijatel endale osta.\nMootor tarnitakse seejuures koos kõige olulisemate detailidega, et see oleks võimalik kohe autole paigaldada.\nEelkõige on selline mootor mõeldud paigaldamiseks enne 1976. aastat toodetud autodele ning offroadi sõidukitele.\nÜlelaadimisega jõuallikal on töömahtu 6980 cm3, maksimaalne pöördemoment küündib 1288 njuutonmeetrini.\nUue jõuallika tutvustamiseks ehitati SEMA jaoks ka sellega varustatud auto: selleks on kupee Dodge “Super Charger”.\nAM\t• 3 november 2018 9:02\tEbasobiv kommentaar\nIlmselgelt elan ma vales riigis...:)\njaht99\t• 3 november 2018 23:47\tEbasobiv kommentaar\nhuvitav kas ka vaz 2101 my72 sobib.\nLoneStar\t• 4 november 2018 10:18\tEbasobiv kommentaar\nKui raha on siis on kõik võimalik. Hellcati mootor maksab kataloogis 20k $, see ilmselt hakkab rohkem maksma. Juhtmete komplekt 2k pluss käigukast 5k ja “natuke” keevitamist. Loomulikult sobiv tagasild, sest 1000hp lihvib Vaz’i tagasilla hammasrattad siledaks, ja saadki endale pilli mida ilmselt siin pool maakera kellegil ei ole.


Ma olen jälle autoroolis! - https://kadrijohanna.com\nMa olen jälle autoroolis!\nAuto ostmisest on nüüdseks juba kuukene möödas, aga autorooli läksin ma üle pika aja esimest korda alles laupäeval. Viimased sõidud enne seda tegin umbes aasta tagasi Eestis kassil järel käies oma tänaseks müüdud truu Renaultiga 😀 Madridis meil autot ei olnud ja nii see aasta autoroolis olemata täis tiksuski. Me küll rentisime vahepeal autot erinevate reiside jaoks, aga siis oli mugavam kõrval magada 😀\nÜtlen ausalt, et ma natukene täitsa kartsin uuesti autoga sõita 😀 See kõlab küll täiesti naeruväärselt, sest ma olen tegelikult juba 2013. aastast alates üsna tihti sõitnud. Viimased kaks aastat enne Eestist ära kolimist olin täitsa igapäevane juht. Nüüd jäi aga mingi loll aastane paus sisse ja see tekitas minus mingit naljakat ärevust. Ma reaalselt kartsin, et ma ei mäleta enam sõitmisest midagi 😀 Samuti olin täiesti kindel kõikide liikluseeskirjade unustamises jne.\nTegelikult tahtsin ma juba Madridis uuesti rooli istuda, aga millegipärast seda ei juhtunud. Meil vist polnud kuskile sõita vaja ja niisama tundus tobe tiirutama minna vms. Mis seal ikka. Laupäeval otsustasin aga uues kodukandis natukene ringi tiirutada ja muuseas ka toidupoes ära käia. Esimesed minutid olid tõepoolest üsna ärevad, sest kõik asjad tundusid nii võõrad ja valed. Sidur võttis hoopis teistmoodi kui mu vanal autol ja kõik käigud käisid valesti 😀 Õnneks harjusin ma selle kõigega üsna kiiresti ära ja nüüd valmistab suurt peavalu vaid Google Mapsi jälgimine. Nimelt ei orienteeru ma veel siinkandis väga ja igale poole minekuks pean koguaeg pingsalt juhiseid järgima 😀 Loodetavasti jäävad peamised trajektoorid siiski varsti meelde ja ma saan sõitmisest jälle mõnu hakata tundma.


Teeninduse juhtimise ja innovatsiooni magister, Dubai, Araabia Ühendemiraadid 2021/2022\nTeeninduse juhtimise ja innovatsiooni magister\nEdu tänapäeva maailmamajanduses nõuab organisatsioonidel visionäärset juhtimist, klientide 360-kraadist vaadet ning strateegiliste algatuste sõnastamist ja elluviimist. See ainulaadne lõpetaja aitab teil valmistada teid oma organisatsiooni ümber kujundama, kasutades selleks mõõdetavaid tulemusi. Meie lõpetajad ootavad tulevikku ja näevad võimalusi oma organisatsioone ja endid positsioneerida - jõuda uutele edu tasanditele pidevalt muutuvas maailmas. Teenuste juhtimise ja innovatsiooni magistrikraad antakse välja 33 krediidi tunni eduka läbimise järel, mis lõpeb lõputöö, põhjaliku eksami või nurgakiviprojektiga. Programm viiakse lõpule kombinatsioonis päeva- ja õhtutundidest ning veebipõhisest õppest. Kursusi õpetab kombinatsioon professoritest New Yorgi RIT-ist, kes lendavad õpetama, ja Dubai täistööajaga õppejõud, kes pakuvad kohalikku konteksti. See kombinatsioon tagab teile kõige ajakohasema õppekogemuse, mis on kohandatud AÜE ja selle piirkonna vajadustele. Lisaks toetatakse klassiruumis õpetamist näost näkku suhtlemise kaudu kohalike õppejõududega ja virtuaalsete klassiruumide / videokonverentside korraldamisega New Yorgi professoritega. Paindlik ajastus: klassi sõiduplaanid teenindavad töötavaid spetsialiste, pakkudes intensiivseid seminare õhtul ja nädalavahetustel. See programm varustab teid järgmiste oskustega:Uute teenuseideede, tavade ja poliitikate loomine ja uuendamine. Kogenud inimkapitali vara mõistlik ehitamine ja kasutamine. Uue strateegilise fookuse kujundamine, joondamine ja rakendamine. Ehitamine kogeb kliendi väärtusi. Juhtimiskontseptsioonide rakendamine paremate tulemuste saavutamiseks.Rochester Institute of Technology (RIT) Dubai","author_url":"","source":""}" />Miks valida meidKraadid väljastatud otse RIT NY -lt Nutikas, ühendatud, uuenduslik ja jätkusuutlik ülikoolilinnak Kohalikult ja ülemaailmselt akrediteeritud kraadiõppe programmid Õpi välismaal ükskõik millises rahvusvahelises ülikoolilinnakus Horvaatias, Kosovos, Hiinas, USA -s Ainulaadsed praktikaprogrammid, mis on avatud tööstuspartneriteleRochester Institute of Technology (RIT) Dubai"}" />Iseloomustused "RIT pakub igal aastal mitte ühte, vaid kahte karjäärimessi. Lisaks karjäärimessidele aitab õppejõud meil alati erinevate ettevõtetega võrgustikku luua. Kohtusin Schneider Electricu lahe HR asepresidendiga ühel meie naissarja vestlusel ja koheselt teadsin, et tahan olla osa sellisest hämmastavast organisatsioonist. 2 aastat hiljem töötan endiselt ettevõttes Schneider Electric turunduskommunikatsiooni spetsialistina ega saa olla oma ülikooli üle uhke ja tänada neid piisavalt, et nad aitasid mul leida elumuutva võimaluse. " Ghazaleh Esfehani Lõpetaja- BS turundus "Ettevõtluskoostööprogramm RIT võimaldas meil arendada oma idufirma idee kontseptsiooni etapini vaid 12 nädalaga! See ühendas meid ka paljude kogenud ettevõtjate ja investoritega, kes aitasid meid kogu reisi vältel. DTECi ja ettevõtjate kaasamine aitas meil kindlasti selle programmi kaudu reaalseid kogemusi saada. See polnud kerge tee, see nõudis kannatlikkust ja kvaliteetset tööd. Meie tööd ei võetaks vastu, kui see oleks midagi alla 100%, mis seab õpilaste lati kõrgele, näidates meile, et see on tõsine väljakutse. Mulle meeldis see kogemus ja olen seda juba paljudele inimestele soovitanud, kuna usun, et see on õpilastele väga kasulik. See õpetab meile kõigi ettevõtete põhitõdesid ja seda, kuidas saada juhiks, alustades Lean Canvast kuni demopäevani ja alustades oma alustamisest, mis on minu arvates oluline teave. " Marwan Al Hossary - Bs turundus "Minu teekond RIT Dubai ülikoolis algas 2017. aastal. RIT Dubaiga liitumiseks valmistas mulle rõõmu see, et saan AÜE -s õppides lõpetada Ameerika kraadiga. Praegu olen masinaehituse neljanda kursuse üliõpilane, kellel on palju imelisi kogemusi RIT Dubai kursuste struktuurid võimaldavad meil tutvuda õpitud teooriate praktiliste rakendustega ja seda tõlgivad arvukad laborikursused, mida me võtame. Lisaks täiendavad kursused meie rühmatööoskusi läbi grupiprojektide, mida me Lisaks akadeemikutele pakub RIT Dubai üliõpilastele võimalust ülikoolis õppides teha pikaajalist praktikat. Kogesin Saksamaal väga põnevat praktikat ettevõttes, mis oli kunagi kutsutud karjäärimessile, mille korraldas meie Co-op Office. See oli väga tore kogemus, kus mul oli võimalus reisida Saksamaale ja kogeda saksa kultuuri ja töökohta. RIT Dubai kaudu olen nüüd tööks valmis turg. " Hassan Kodssi BS- masinaehitus


Kevadspartakiaad ’18 üldvõidu võttis Swedbank – Eesti Firmaspordi Liit\nKevadspartakiaad ’18 üldvõidu võttis Swedbank\nViiepäevasel spordivõistlusel Kevadspartakiaad ’18 näitas kõige paremat vormi Swedbank – üldvõit võeti 361,4 punktiga. Hoolimata neljast alavõidust jäi SEB kirkaimast medalist ilma ning võttis vastu väärika teise koha. Tallinna Lennujaama Spordiklubi alati särav ja aktiivne kollektiiv sai rõõmustada kolmanda koha üle.\nSwedbanki Spordiklubi noppis järjekordse spartakiaadi võidu / foto: Ardo Säks\nSwedbanki firmaspordi ürituste koordinaator Leho Virma nendib, et edumaa SEB ees oli napp. „Võit ei tulnud üllatusena, samas poleks me ka mõne muu koha üle õnnetud olnud,“ ütles Virma ja lisas „Minu kõige eredam spordihetk oli curlingu teine koht – ootamatu ja suurepärane. Meie tiimis polnud ühtegi n-ö profimängijat ning kõik kolm mõõduvõttu tuli pidada Norma kolme erineva võistkonna vastu. Omamoodi, irooniline, kihvt! Rahulolu pakub mulle ka kolleegide silmis rõõmu nägemine, see on uskumatult äge, muud polegi vaja.“\nSEB spordiklubi juht Merten Loss peab kõige olulisemaks ühiseid eesmärke. „Iga meie tiimi liige pingutab enda eest, südames on SEB ja silme ees siht, et meie võidaksime. Kaheksa spordiala neli alavõitu on super tulemus. Üle eesmärkide!“\nSEB meeskond saavutas Kevadspartakiaadil teise koha / foto: Ardo Säks\nÜlle Lumiste Tallinna Lennujaama Spordiklubist osaleb sportmängudel laheda seltskonna pärast. „Kõik firmasportlased on juba täitsa omainimesed! Kui ajalugu vaadata, siis oleme ettevõttete üldarvestuses liikunud esimese ja kolmanda koha vahel, eks järgmisel kevadel tuleb võita,“ märkis Lumiste. „Sportlikust nädalast jäi kõige eredamalt meelde üks hetk curlingust, kus saime vastase viimase kiviga viigiseisust kaotuse. Kui on ilus vise, siis on au kaotada, kuigi ega tunne sel hetkel väga hea ei ole.“\nElisa Spordiklubi vedaja Jaanika Parts tunnustas konkurente ja tõdes, et sel korral ei õnnestunud võtta mitte ühtegi medalit. Ettevõtete üldarvestuses võeti vastu 6. koht, kuid tagasi igapäevaste tegemiste juurde minnakse suurepäraste elamustega. „Olime igal alal väljas ja see on peamine. Kõik soovijad on saanud osaleda. Meie spordituumik on üldjoontes alati sama, mõned üksikud tulevad juurde. Tegelikult on üsna keeruline uusi inimesi meelitada, sest neile tundub see ikkagi päris sport,“ sõnas end viie päeva jooksul kuuel alal proovile pannud Parts.\nIhaldusväärsed karikad valmisid kunstnik Rete Kustassoo käe all / foto: Ardo Säks\nJaak Veskimeister Tallinki Spordiklubist osales curlingus, keeglis, laskmisvõistlusel ja noolemängus. „Suurima elamuse pakkus curling, juba arutasimegi uue aja broneerimist. Tuleb võtta nii palju, kui vähegi saab ja asja nautida, head tulemused on puhas boonus,“ kinnitas oma kollektiiviga üldjärjestuses 7. kohale tulnud Veskimeister.\nLaskmisvõistlusel meeste hulgas teisele kohale tulnud Andres Mikkiver Tallinna Linnatranspordist tundis saavutuse üle rahulolu.“Ikka on hea meel, positiivsed emotsioonid eelkõige. Eks iga inimese jaoks on siin osalemise motivatsioon individuaalne, aga mulle meeldib sportlik vaim,“ ütles staažikas spordimees vahetult pärast auhinnatseremooniat.\nOrkla Eesti AS sporditiimi juht Kaire Kattai täitis oma aasta eesmärgi. „Soovisin saada individuaalmedalit ja nooleviskes see õnnestus,“ rõõmustas põnevas finaalis kolmandaks tulnud Kattai. „Olen kogu meie tiimi üle väga uhke, nad on nii lahedad. Sel korral osales palju inimesi ka meie Põltsamaa tehasest. Nemad sõitsid igal õhtul Tallinnasse võistlema ja siis koju tagasi.“ Ettevõtte personalidirektor Krista Laever kinnitab, et Orkla Eesti töötajate seas on firmasport väga kuum teema ja liidab inimesi, kes oma igapäevases töös kokku ei puutugi.\nOrkla Eestit esindanud võistlejad autasustamisel / foto: Ardo Säks\nFirmaspordi tegevjuht Peeter Luik jääb sportliku nädalaga rahule. „Terves kehas on terve vaim ning ettevõtete jaoks on töötajate sportimisele kaasa aitamine hea investeering. Firmasport toob kokku nii rivaalid ärimaastikul kui väga erineva taustaga ettevõtted, kes saavad tihti üksteiselt innustust ja häid ideid. See on hasarti tekitav!“\nFirmasportlased kohtuvad juba 15. juunil Viljandis Suvespartakiaadil, kus tuleb kolme päeva jooksul mõõtu võtta 25 alal.


4 olulist sammu kehapositiivsuse suunal - Tervis - sõbranna.ee\nKehapositiivsus on ülimalt oluline, aga kuidas selle teekonnaga algust teha? Kui tunned, et ainult mõttest «hakkan nüüdsest oma puusi armastama» ei piisa, loe edasi.\n1. Saa oma kehaga tuttavaks\nSa ilmselt tead, kuidas su keha välja näeb.. kui hästi sa aga oma keha tunnetad? Kas kuulad, kui keha sulle märku annab ja paned tähele, kuidas ennast liigutad? Hea viis kehaga tuttavaks saada on harrastada joogat, sest jooga keskendub hingamisele, hetkes kohal olemisele ja oma keha tunnetamisele. Hea harjutus on ka koostada nimekiri asjadest, mida oma keha juures armastad ja miks.\nOn tõestatud, et teistele komplimentide tegemine muudab ka su enda enesetunde paremaks. Leia igas inimeses midagi head, isegi, kui sa seda neile ei ütle. Proovi seda harjutust mõttes läbi viia erinevate kehakujude ja suurustega. Kas sellel lapseootel naisel, kes kassajärjekorras su ees seisab, ei ole mitte imeline sära?\n3. Kasuta vähem sotsiaalmeediat\nKui tunned, et seksikad kuulsused, puhkusereisil olevad suunamudijad ja keskkooliaegne klassiõde panevad sind oma keha suhtes halvasti tundma, loobu nende jälgimisest. Sotsiaalmeedia negatiivne mõju enesetundele on tõestatud, nii et milleks olla järjekordne ohver?\n4. Keskendu vähem kaalule ja rohkem tervisele\nOn päris selge, et kui ajad taga kindlat kaalunumbrit, oled suures stressis ja ilmselt ei saavuta oodatud tulemusi. Lisaks võivad erinevad dieedid ka su suhtumist toitu muuta ja seda mitte heas mõttes. Sellepärast ongi oluline keskenduda mitte kaalunumbrile, vaid tervislikule eluviisile. Jäta õhtune magustoit ära ja tee selle asemel hoopis tassike teed. Võib-olla on ilm ilus ja lähed hoopis jalutama? Mis iganes väikesi muutusi sa teed, pea meeles, et nendest võivad saada suured sammud, kirjutab PureWow.


Tartu Ülikool tänab olümpiaadidel osalenuid ja nende juhendajaid | Tartu Ülikool\nTartu Ülikool tänab olümpiaadidel osalenuid ja nende juhendajaid\nKolmapäeval, 23. märtsil algusega kell 14 tunnustab Tartu Ülikool piduliku üritusega TÜ teaduskoolis ettevalmistuse saanud ja möödunud aastal rahvusvahelistel olümpiaadidel edukalt Eestit esindanud õpilasi. Kokku toodi 2010. aastal koju 33 medalit.\nTänuüritusel tunnustatakse ligi pooltsada rahvusvahelistel olümpiaadidel edukalt esinenud õpilast ja nende juhendajaid. Neist õpilastest 17 osalesid rohkem kui ühe aine võistkonnas. Kokku esindati Eestit 16 rahvusvahelisel ainevõistlusel, kust toodi koju 33 medalit, sealhulgas 4 kulda, 7 hõbedat ja 22 pronksmedalit. Kokku osales mullu rahvusvahelistel olümpiaadidel 94 Eesti kooliõpilast.\nTÜ teaduskooli direktori Viire Sepa sõnul komplekteeriti rahvusvahelistel võistlustel Eestit esindanud võistkonnad valikvõistluste põhjal, millest kutsuti osa võtma üle-Eestilistel olümpiaadidel ja teaduskooli poolt õppeaasta jooksul korraldatud lahtistel võistlustel parimaid tulemusi saavutanud õpilased.\n"Noorte headele tulemustele on vundamendi ladunud kindlasti nende aineõpetajad, kuid ilma suure iseseisva tööta ja täiendavate õpetuseta rahvusvahelistel olümpiaadidel silmapaistvate saavutusteni ei jõua. Võistkondade ettevalmistamisel osalesid TÜ õppejõud ning koolipõlves ise rahvusvahelistel olümpiaadidel osalenud üliõpilased, kes on jätkamas oma haridusteed kas TÜs või välismaa ülikoolides," ütles Sepp. Veel lisas ta, et eelmisel aastal võistkondades osalenud abiturientidest jätkavad Tartu Ülikoolis oma õpingud kuus, Cambridge’i ülikoolis kaks ja Bristoli ning Edinbourgh’ ülikoolis kummaski üks õpilane.\nTÜ arstiteaduskonna õppehoones Biomeedikumis (Ravila 19) toimuval tänuüritusel tervitab osalejaid TÜ teadusprorektor Kristjan Haller. Ettekannetega esinevad TÜ arstiteaduskonna teadusprodekaan, füsioloogilise genoomika professor Sulev Kõks, arstiteaduskonna tervishoiu instituudi meditsiiniajaloo lektor Ken Kalling ning omal ajal rahvusvahelistel keemiaolümpiaadidel kõrgeid kohti võitnud praegune TÜ keemiadoktorant Vladislav Ivani¨t¨ev. Lisaks saavad noored külastada Biomeedikumi laboreid.\nRohkem infot: http://www.teaduskool.ut.ee/medalistid\nLisainfo: Viire Sepp, TÜ teaduskooli direktor, tel 737 5890, 518 9951, viire.sepp [ät] ut.ee


Raamatutuba » Laste-ja noortekirjandus » Laste -ja noortekirjandus: välisautorid » Kuldlind\nVennad Grimmi muinasjutt\nMary Poppins Kirsipuu teel. Mary Poppins ja naabrimaja\nPealkiri: Mary Poppins Kirsipuu teel. Mary Poppins ja naabrimaja\nAutor(id): P.L Travers\nKirjastus: Sinisukk 2001\nSiis tuli läbi Kirsipuu tee poolse värava nähtavale veel üks vari, ning koos selle tekitajaga sisenes kahe väravasamba vahelt parki väike, kuid mõjus rongkäik: lapsevanker, mis oli tihedalt täis tuubitud mänguasju ja lapsi, vankri kõrval aga käisid ühel pool tüdruk, kes kandis käes korvi, ja teisel pool madruseülikonnas poiss, kes vehkis kandevõrguga.\nKorv ja võrk olid mõlemad kraami täis, just nagu kavatseksid nende kandjad suunduda pikale reisile. Lapsevankrit lükkas aga sirge rühiga sihvakas olevus, kellel olid säravad roosajumelised põsed, säravad sinised silmad ja pisut ülespoole otsaga nina – olevus, kes oli Pargivahile liigagi tuttav.\nMary Poppinsi lugude viimane osa.\nTootekood: 10447\t, Tarneaeg: 1-3 päeva\nVõitlus kiiruse eest\nPealkiri: Võitlus kiiruse eest\nAutor(id): Boris Ljapunov\nSeisukord: kaaned pisut kulunud, sisu head seisukorras\nPopulaarteaduslik raamat tehnikaimedest\nTootekood: 11293\t, Tarneaeg: 1-3 päeva


Jinyu Crosspro YS78 on suure sooritusvõimega optimeeritud radiaalrehv pikapite, kaubikute ja maasturite jaoks.\nTurvise tugevdatud keskribi parandab manööverdusvõimet ja sõiduomadusi suurel kiirusel.\nLaienevad külgsooned parandavad vee kõrvalejuhtimisvõimet märjal teekattel.\nTurvise unikaalne lai maastikumuster sobib kõikide teetingimuste jaoks ja tagab suurema turvalisuse.\nSuured plokid ja avatud otstega laiad sooned tagavad veojõu suurepärase ülekandmise mudasel pinnal.\nJinyu asutati Hiinas 1995. aastal. Ettevõte on spetsialiseerunud mootorsõidukite kvaliteetrehvide väljatöötamisele ja tootmisele. Kaubamärk kuulub rahvusvaheliselt väga edukale kontsernile Shandong tyre Company. Jinyu rehvide väljatöötamisel tugineb ettevõte järjepidevale uurimis- ja arendustegevusele. Igat uut tootemudelit katsetatakse enne turuletoomist väga põhjalikult. Jinyu rehvidel on paljude Euroopa ja USA standardite kohased sertifikaadid ja neid müüakse enam kui 100 riigis ja piirkonnas.\nLT265/70R16 110/107R CROSSPRO YS78 JINYU


Eestimaast, läbi "riigireeturi" silmade DELFI - Estonian World Review\nEestimaast, läbi "riigireeturi" silmade DELFI\nKuna olen olude sunnil majanduspõgenik ja teatud seltskonna jaoks kodumaal "riigireetur", siis avaldan oma arvamust inkognito.\nIirimaal resideerub hulk kaasmaalasi, kellega suheldes kuuleb paljugi omapärast ja üllatavat. Arusaamatuste vältimiseks tõlgin lahti kivipeadele: siinmail on rahvuste vaheline vaen unustatud. Olen ise palju selle jaoks kaasa aidanud, et seda vältida. Palju on muutunud suhtumises ja käitumises meil kõigil, kes me oleme võõra rahva hulgas, kes lühemat, kes pikemat aega.\nRaputades endale tuhka pähe, võin tunnistada, et aeg tagasi olin marurahvuslane ja omariikluse tuline pooldaja. Kuid nähes, kuidas rahva püüdlused pärast suure punase moodustise kokkuvarisemist ära nulliti, hakkas häbi. Häbi hakkas seepärast, et me kõik lasime ennast lolliks teha ja vaatasime vaikides pealt, kuidas kameeleonid - endised punased säilitasid võimu ja varastasid seadust väänates kõik väärtused, mis oleks toonud rahvale heaolu. Loomulikult ei oleks Eestis olnud rakendust kogu sellele tööstuse ja suurfarminduse potentsiaalile, kuid targu talitades oleks saanud seda ära kasutada riigi ja rahva hüvanguks.\nMomendil on selline tunne, et kõik vargad, petturid, ebaseaduslikud ärikad, need ongi ärieliit ja arvamusliidrid. Nende tellimusel on seadused muudetud vaid teatud ringkonna hüvede kaitsmiseks. Keskklassil (kui sellist eksisteerib?), töölistel ja põllumeestel, on jäänud vaid lüpsilehma roll. Töövõtjad on surutud orja tasandile, sest see elatustase, mis Eestis on, pole ju muud, kui orja elu. Kui keegi siis julgeb kiita asisemaid, kes julgevad võõrasse kultuuriruumi lahkuda ja üritavad seal ellu jääda, neid hakatakse poriga ja s....ga loopima.\nLugedes tööandjate ja nn "arvamusliidrite" üllitisi, siis Eesti tööline on laisk, joodik, varas ja oskamatu. Mis küll juhtub nende loodrite ja luuseritega, kui nad leiavad töö väljaspool emamaad? Võlukepikese abil saavad neist hinnatud töömehed-naised ja oskused on töötasudest lähtuvalt ka tasemel.\nLugesin hiljuti Jaan Tätte arvamust, et maailm peab meid ikka veel Ida-Euroopas asuvaks Venemaa osaks. Tõsi ta on. Kurb, kuid tõsi. Justnimelt suhtumises, kultuurituses, ärategemises naabrile.\nLähipäevil saabus puhkusereisilt Eestist üks tore perekond. Nad olid šokeeritud sellest, milline kultuuritus on kodumaal. Kõige esmaseks oli see, et liikluses on inimesed kaitsetud, kui nad on jalakäija staatuses. Ülekäigurada olevat olnud kui miinivälja ületamine. Poe teenindajad võivad su läbi kah sõimata. Öisel ajal Tallinna kesklinnas on intiimteenust pakkuvad naisolevused tavaline nähtus. Kuid korravalvureid nagu polekski. Ometi loeme lehtedest, et Tallinna linnapeal on isegi oma privaatpolitsei. Liiklusega tegelevaid organeid nagu üldse ei eksisteeriks.\n"Värske veri"- ehk siis uued saabujad Eestist räägivad meie jaoks ulmelisi juhtumeid, kus parteilise kuuluvuse tõttu kaotavad inimesed ametikohti. Ja milliste madalate sissetulekute eest peavad töövõtjad olema valmis ka tasuta ületunde omast ajast tegema.\nÕudne koduigatsus on. Kasvõi homme ostaks lennukipileti ja lahkuks võõrast riigist. Küsimus on vaid, KUHU? Kas ma oskaksin sellises korrumpeerunud, parteistunud, ülburlikus keskkonnas elada? Oleme siin ära unustanud, et naabril tuleb kõri läbi närida ja kade olla, kui kellelgi paremini läheb. Liikluses me üritame siin mitte kedagi tappa ja olla NORMAALSED ühiskonna liikmed. Ka Garda, ehk siis kohalik politsei on abistav, mitte karistav.\nKogu selle pika heietuse lõpetaks küsimusega: kas sellist oma riiki me tahtsime, kust inimesed peavad põgenema, et ellu jääda? Muudaks äkki midagi... kõik koos?


Digipädevus TÜ õppekavades – eTÜ\nkoostas lehti · Published 26. aprill 2020 · Updated 8. mai 2020\nTanel Mällo, TÜ digipädevuse projektijuht\nVeel enne, kui eriolukord suure osa meie igapäevategevusi digitaalsetesse kanalitesse lukustas, oli TÜ õppevaldkonna üks 2020. aasta tegevussuund digipädevuse arendamine. Õppeprorektori sõnastatud pikaajaline eesmärk on, et iga õppekava lõpetaja omandaks stuudiumi vältel erialaste teadmiste ja oskuste kõrval ka nii üldise kui erialaseks tööks vajaliku digipädevuse. Seda sihti silmas pidades oleme käesoleva õppeaasta algusest töötanud võimaluste loomisega TÜ õppekavades ning keskselt digipädevuse arendamise toetamiseks.\nJagan allpool selle töö käigus tehtud tähelepanekuid digipädevuse üldise sisu kohta, püüan avada digipädevuse tähendust e-õppe kontekstis ning kirjeldan ülikoolis digipädevuse kujundamist toetavaid meetmeid.\nOlen kogenud, et “digipädevus” on paljude jaoks kantseleilik märksõna, mille elupaik on abstraktsetes dokumentides, mitte igapäevaelus. Mingis mõttes see kahtlemata nii ongi. Tähistame sellega ühte üldpädevust, mis võiks aidata püsida reel, millega tehnoloogia kiire areng ühiskondlikele muutustele kärmet sõitu teeb. Sageli tähendabki digipädevus kõige lihtsamaid toiminguid – interneti kasutamine, dokumentide koostamine, suhtlus digikanalites. Üldjuhul olemegi oma vajaduste kohta juba täna piisavalt digipädevad seda millekski eriliseks pidamata. Ent tehnoloogiamaailma iseloomustav kiire areng heidab pideva väljakutse ning mõnikord kohustuse ka igapäevastes asjades midagi uut proovida, kohaneda, ümber õppida. Eriti ülikoolis, kus aitame üliõpilastel valmistuda täna veel tundmatuks tulevikuks. Digipädevuse tulevikku suunatud ots võiks meil aidata digikeskkonnas hakkama saada sama hästi ning samadele moraali- ja väärtuspõhimõtetele toetudes nagu füüsilises keskkonnas.\nNagu iga üldpädevuse moodustavad ka digipädevuse oskused, teadmised ja hoiakud. Kui vajalikud oskused ja teadmised võivad erialati oluliselt erineda, siis infoühiskonnas vajalike hoiakutena on ülikooli eesmärk toetada kriitilist mõtlemist uute tehnoloogiate vajalikkuse ning kasutamise tagajärgede hindamisel ja paindlikkust nende tundmaõppimisel ja rakendamisel.\nToetume ülikoolis digipädevuse arendamisel DigComp raamistikule. See on digipädevust tõesti abstraktselt kirjeldav Euroopa Komisjoni intellektuaalselt nõudlik dokument. Iga digipädevust arendada sooviva inimene ning institutsioon saab sellele toetudes otsustada ja täpsemalt sõnastada, missugused digioskused, -teadmised ja -hoiakud tema jaoks täna olulised on. Selles pakub DigComp raamistik süsteemset mõtlemisabi, kirjeldades viie osaliselt kattuva pädevusvaldkonna (informatsioon, kommunikatsioon, sisuloome, ohutus ja probleemilahendus) sees 21 täpsemat osaoskust (nagu näiteks info otsimine ja hindamine, digivahenditega suhtlemine, digitaalse sisu loomine, isikuandmete kaitsmine jne). Ent nagu hea loomaaed ei eelda taksonoomia kõigi liikide esindatust, ei määra ka DigComp digipädevuse norme ega standardeid, millele Euroopa kodanik või TÜ lõpetaja vastama peaks. Pigem oleks igal õppekaval mõistlik läbi mõelda, missugune võiks olla nende lõpetajale vajalik digipädevus.\nDigipädevus ja e-õpe\nE-õpe on hea näide, kuidas digioskus aitab harjumuspärast asja teha uuel moel – kas näiteks lihtsalt vahelduseks, mingis mõttes tõhusamalt või kui harjumuspärane toimimisviis on välistatud. Viimased paar kuud on andnud kogemuse elust äärmuslikus infoühiskonnas, kus elu toimubki digikeskkonnas. Selline ühiskond ei ole muidugi ei digipädevuse ega e-õppe eesmärk. On palju tegevusi, mida pole praktiline, mõistlik või laiemas mõttes hea digitaalsesse vormi üle viia. Hetkel oleme ehk ühiskonnana tõepoolest trajektooril, kus järgmine uus teenus, toode, toiming või interaktsioon on tõenäoliselt digitaalne. Ent on alust uskuda, et paljudel puhkudel jäävad digitaalne ning füüsiline lihtsalt üksteise alternatiivideks. Digitaalne pole ju eesmärk omaette, vaid lihtsalt üks viis teha meile vajalikke asju. Eks ole siis mõistlik selles viisis võimalikult pädev olla.\nE-õppe kogemus annab kahtlemata infoühiskonnas toimetamise vundamendi. Täna võime eeldada, et juba ülikooli sisseastujad omavad e-õppe kogemust ning digipädevust laiemalt gümnaasiumist või “elust enesest”. Ülikoolis on meil võimalik selle “peale” kasvatada järgmine – erialaste – oskuste, teadmiste ja hoiakute tase, mis valmistab üliõpilasi tööeluks ning vastutustundlikeks kodanikeks. Ülikooli e-keskkondade (ÕIS, Moodle, Microsoft Teams jne) kasutamine võiks üldises plaanis olla erineva taustaga sisseastujate jaoks “suur tasandaja”, mis toetab vajadusel erialase digipädevuse kujundamiseks vajalikke oskuseid. Selline baastase võiks tähendada oskust iseseisvalt digitaalset infot hankida, hinnata ja läbi töötada, individuaalselt ja teistega koostöös – näiteks digikanalites loengutes ja seminarides osaledes – sisu luua jne. E-õpe toob ülikooli kesksete töövahendite kõrvale iga õppejõu individuaalse lähenemise digikeskkondades ja digivahenditega töötamisele. Parimal juhul tutvustab see üliõpilasi “päris eluga” tänapäevases ja tuleviku maailmas, kus digivahendid loovad kasulikku mitmekesisust ning toetavad tuleviku ühe põhilise põhioskuse – kohanemisvõime arengut.\nDigipädevuse kujundamine ülikoolis\nDigipädevuse arengul ülikoolistuudiumi jooksul võiks eraldi tähelepanu pöörata kolmele osaliselt kattuvale kategooriale: (a) ülikoolis kui digitaalseid lahendusi (sh e-õpet) kasutavas organisatsioonis eeldatavad baasoskused, (b) erialased digioskused ja -teadmised ning (c) kõrghariduse üldisemad “katuseesmärgid” nagu kriitilise ja iseseisva mõtlemise arendamine. Kirjeldan neid lühidalt meetmete kontekstis, mida nende arendamiseks rakendame:\ndigipädevuse üldtaseme õpiobjektide väljatöötamine;\ndigipädevust, sh erialast digipädevust arendavate õppejõudude kogukonna jõustamine;\nõppekavade eneseanalüüsi toetamine;\ndigipädevust arendava üldkursuse käivitamine.\nÜldtase. On ilmne, et üldoskuste arendamine võiks ülikoolis toetuda gümnaasiumis omandatule. Täna ei saa aga kõigilt ülikooli sisseastujatelt digipädevuse osas ühesugust taset eeldada. Vajaliku baastaseme saavutamine e-õppe kogemuse ning erinevate õppe- ning koostööks kasutatavate e-keskkondade kaudu võiks toimuda ilma, et sellele erialaainetes tähelepanu pöörama peaks. Nii mõnelgi õppejõul on töö käigus tekkinud juhendid ühe või teise digilünga katmiseks, mida üliõpilastega sisulist õpet katkestamata jagada – koondame sellised oskused kättesaadavasse vormi, millele saab viidata nii stuudiumi alguses kui jooksvalt lünkade ilmnemisel. See tähendab digipädevuse õpiobjekte, mis sobivad nii üliõpilastele kui õppejõududele nii iseseisvaks enesetäienduseks kui ka erialasisuga integreerimiseks.\nDigipädevad õppejõud. Heade tavade ja oskuste koondamine aitab ka õppejõududel oma digivahendeid täiendada. See on kriitilise tähtsusega just erialase digipädevuse üliõpilasteni jõudmiseks. Kogemus näitab, et õppejõudude digipädevust mõjutab “nõudlus” – kui üksuses on mõni digivahendeid eriliselt osavalt kasutav õppejõud, hakkavad üliõpilased sama ootama ka teistelt. Digipädevaid õppejõude saab oma oskuste kolleegidele edasiandmisel ning ülikoolis laiemalt levitamisel toetada hea õpetamise grandi sarnase lahendusega.\nÕppekavade eneseanalüüs. Osad erialad on juba läbinud, teised alustanud analüüsi, mida digipädevus täna ja järgnevate aastate jooksul lõpetajate jaoks tähendada võiks ja kuidas see mõjutab erialaselt olulisimaid teemasid. DigComp raamistikule toetumine protsessis aitab tagada, et midagi kahe silma vahele ei jää ning et tulemus on terviklik. Ideaalis on stuudiumi käigus digipädevuse iga vajaliku osaoskusega kokkupuuteid mitu ning nende omavahelised suhted ja arendamise ajaline järgnevus plaanitud loogiliselt, loomulikult ja erialasisuga arvestavalt. Toon teiste õppekavade kogemuse heameelega teie analüüsimisse kaasa!\nDigipädevuse üldkursus. Usun, et digioskuste, teadmiste ja hoiakute kujundamine ja õppetöösse integreerimine toimub suuresti iga eriala loomuliku õppearendusprotsessi ja kaasajastamise käigus. Kuna erialase huvi fookus on aga reeglina kitsam, käivitame 2020/21 sügissemestril digipädevuse “katuseesmärkide” arendamiseks ka valikainekursuse “Digikodanik infoühiskonnas”. Kursuse eesmärk on praktiliselt arendada digiteemadel kriitilist ja paindlikku mõtlemist, toetades nii loodetavasti ka erialase digipädevuse tunnetamist ja mõtestamist. Kursus toetub osaliselt eelmainitud digipädevuse õpiobjektidele, toimides vajadusel seekaudu ka digipädevuse baasoskuste “tasandusmeetmena”.\nKokkuvõtteks – oleme kõik enamvähem digipädevad – asjaolude sunnil täna kahtlemata rohkem kui kaks kuud tagasi. Nende oskuste, teadmiste ja hoiakute olulisus tõenäoliselt kasvab ajas veelgi. Digipädevus ei tähenda ainult e-õpet, ent e-õpe ning digitaalsed töövahendid üldiselt mängivad üliõpilaste digipädevuse kujundamises olulist rolli. See eeldab digipädevust loomulikult ka õppejõududelt – nii üldoskusena kui erialaspetsiifilises mõttes. Mida see iga eriala jaoks spetsiifiliselt tähendab, on tarvis süsteemselt läbi mõelda.\nJärgmine artikkel Panopto – rohkete võimalustega tarkvara\nEelmine artikkel Tehnoloogiainstituudi robootikaõppest eile, täna ja homme


Naera puruks! Elina Nechayeva kleit sai Twitteri konto, mis pakub lahendust 65 000 euro kogumiseks - Kirev elu - Elu24\n9. aprill 2018, 9:39\nNaera puruks! Elina Nechayeva kleit sai Twitteri konto, mis pakub lahendust 65 000 euro kogumiseks\nKuvatõmmis Elina Nechayeva kleidi Twitterist\nFOTO: Eurokleit / Twitter\nMeie tänavuse eurolaulja Elina Nechayeva kleidi projektsioon läheb maksma 65 000 eurot ning riigil selleks raha ei ole. Nupukad fännid on aga teinud eurokleidile Twitteri konto, mis pakub välja humoorika idee, kuidas Elina kleidile vajalikud sponsorid saada.\n«Maailmas, kus häid uudiseid tuleb harva, isegi sportlastel läheb keskmiselt, me oleme väga vinge ja märgilise hetke kasvatamise faasis. Otsin 65 000 eurot,» seisab Elina Nechayeva kleidi Twitteri tutvustuses.\nRohke huumoriga vürtsitatud konto pakub ka lahendust kleidiprobleemile: lisada kleidile sponsorite logod.\n«Hea meel on teada anda, et läbirääkimised sponsoritega kleidi projektsiooni osas juba käivad ja oleme kõigile meeldivale lahendusele väga lähedal. Annetused endiselt oodatud,» kirjutatakse postituses, mida illustreeritakse pildiga, kuhu on lisatud erinevate Eesti suurfirmade logod.\nHea meel on teada anda, et läbirääkimised sponsoritega kleidi projektsiooni osas juba käivad ja oleme kõigile meeldivale lahendusele väga lähedal. Annetused endiselt oodatud. pic.twitter.com/5BlzAKyBrr\n— Elina Nechayeva kleit (@eurokleit) April 7, 2018\nLisaks meenutab Twitteri konto 2008. aasta Eurovisiooni, mil Eestit esindas Kreisiraadio. «Ma ei tahtnud seda meenutada, aga meil on palju rahvuslikku häbi heaks teha, eestlased. Ma ei ole lihtsalt kleit, ma olen lunastus,» ironiseerib lehekülg.\nMa ei tahtnud seda meenutada, aga meil on palju rahvuslikku häbi heaks teha, eestlased. Ma ei ole lihtsalt kleit, ma olen lunastus. #aamen pic.twitter.com/dHBlzasb0a\nRootsi valitsushoonest varastati juba teist korda relvi Loe artiklit\nGreta Thunberg jääb Madridi kliimakonverentsile hiljaks (1) Loe artiklit\nVideo: Kim Jong-uni nähti esimest korda nahkmantlis Loe artiklit\nVideo: iirlannast «Islamiriigi pruut» arreteeriti Dublini lennujaamas Loe artiklit\nRootsi kõige popim jõulukink on väga veider asjandus Loe artiklit\n12 PÄEVA TULEVANGIS ⟩ Austraalia naine varjus põlengute eest auto alla kaevatud auku, tema kaaslased on ikka kadunud (1) Loe artiklit\nSaksamaal juba teine muuseumivargus, seekord võeti sihikule salapolitsei aarded Loe artiklit\nSandra Vabarna armas ja imelihtne kingiidee kogub sotsiaalmeedias populaarsust Loe artiklit\nSpioon, kes räägib: mogul Harvey Weinstein värbas mind näitleja Rose McGowani järgi nuhkima Loe artiklit


Kodutöö tegemata | 6 teaduslikult täiesti ebatäpset filmi - KINOVEEB\nKodutöö tegemata | 6 teaduslikult täiesti ebatäpset filmi\n05.detsember 2017 17:31\n"Täielik mäluvahetus" ("Total Recall", 1990)\nFilmid ei peagi reaalsusele vastama, aga mõnel juhul paistavad teaduslikud ebatäpsused nii selgelt silma, et neist on lausa raske mööda vaadata. Teie ees on 6 teaduslikult ebatäpset filmi.\n1. "Indiana Jones ja kristallpealuu kuningriik" ("Indiana Jones and the Kingdom of the Crystal Skull", 2008)\nIndiana Jones sattus seeria neljandas osas parajasse plindrisse, kui viibis tuumapommide testimisalal ajal, mil parasjagu testiti tuumapommi. Et ellu jääda, puges leidlik seikleja ja arheoloog külmkappi, mis lennutati plahvatuse tagajärjel mitmesaja meetri kaugesele. Jones jäi ellu ning ronis kapist välja nagu poleks midagi juhtunud.\nReaalsuses oleks ta aga kohe kindlasti surma saanud, sest ta oleks juba õhulennu tagajärjel murdnud kõik kondid või kuumuse tõttu vedelaks loiguks muutunud.\n2. "Gravitatsioon" ("Gravity", 2013)\nAlfonso Cuaróni "Gravitatsiooni" peetakse kosmose kujutamise poolest väga realistlikuks ulmefilmiks, mida ei saagi otseselt ulmefilmiks nimetada, sest selles oli lihtsalt liiga vähe ulmet.\nNii ambitsioonika filmi puhul on faktiliste vigade rohkus mõistetav, kuid kõige silmapaistavamad olid Sandra Bullocki juuksed, mis oleksid pidanud gravitatsiooni puudumisel tema peas kogu aeg vabalt liikuma. Siia võib lisada ka stseeni, kus näeme Bullockit pisaraid valamas - gravitatsiooni puudumisel ei hõljuks pisarad niisama minema, vaid need voolaksid tema silmanurka.\n3. "Täielik mäluvahetus" (Total Recall", 1990)\nKui inimene ilma kaitsevahendita Marsi pinnale visatakse, siis ta ei paisu ega lenda õhku, vaid külmub loetud minutite jooksul surnuks või sureb hapnikuvaegusesse, aga kindlasti ei juhtu see, mida allolev klipp kujutab.\n4. "Matrix" ("The Matrix", 1999)\n"Matrixi" tulevikunägemuses kasutavad masinad energia kogumiseks inimesi patareina, kuid tegelikkuses ei tooda inimkeha nii palju energiat ega soojust, et see ennast üldse õigustaks.\nReaalsuses oleks masinatel odavam olnud kasutada tuule - või tuumaenergiat, aga selle asemel ehitasid nad inimestele virtuaalreaalsuse, milles nö. patareid hakkasid vaikselt oma võltsreaalsusest aru saama ja me kõik teame, millega see lõppes.\nChris Robertsi 1990. aastal alguse saanud "Wing Commanderi" mänguseeria oli populaarne mitmel põhjusel, aga üheks neist oli kindlasti tuntud Hollywoodi näitlejate kaasamine mängu vahevideotes. Kaasa tegid näiteks John Rhys-Davies, Mark Hamill, Thomas F. Wilson, Malcolm McDowell, Christopher Walken, John Hurt ja Clive Owen.\nMängu populaarsuse najal tehti ka film, mille peaosades olid Matthew Lillard ja Freddie Prinze, Jr ehk näitlejad, keda enam keegi ei mäleta. Huvitav on aga see, et filmi lavastas mängu looja Chris Roberts ise, aga see ei viinud filmi eduni: seda ei sallinud kriitikud ning kinodes kukkus samuti läbi.\nNii nagu enamikes ulmefilmides, jääb ka "Wing Commanderis" mulje, et kosmoses on heli kuulda, mis aga ei vasta tõele: heli ei liigu vaakumis inimeste jaoks kuuldavalt, aga ometi on filmis stseen, kus tegelased üritavad kosmelaevas väga vaiksed olla, et teise kosmoselaeva meeskond neid ei kuuleks. See aga on täiesti võimatu. Mitte mingit heli pole võimalik kuulda ka siis kui nad kõik koos laulaksid.\nArmageddon" on loll film. Seda ütles ka üks osatäitja Ben Affleck, kes tunnistas filmi DVD kommentaarides, et uuris režissöörilt, miks on lihtsam treenida puurijaid astronautideks kui astronaute puurijateks. Selle küsimuse peale palus Michael Bay tal oma suu kinni panna.\nMÄRKSÕNAD Ben Affleck Indiana Jones Matrix Michael Bay\n10 filmidesse jäänud piinlikku viga, mida sa kindlasti ei märganud 05.11.2017


Seedrioru laagri maskeraadi pidu - Estonian World Review\nSeedrioru laagri maskeraadi pidu\nEestlased Kanadas 09 Jul 2017 Martin KiikEWR\nLaupäeval õhtul, 8. juulil, toimus Seedrioru lastelaagri traditsiooniline maskeraadipidu. Kasvandikud ja kasvatajad kiiresti riietasid endid pärast õhtusööki ja valmistusid maskeraadi etenduseks Seediroru peamajas. Lastevanemad ja sõbrad kogunesid saali juurde kui lapsed ilmusidki kohale toredates kostüümides. Isegi mudilaste grupp (4-6 aastased lapsed) võttis tublisti osa. Lapsed tulid saalid lauldes Seedrioru laulu: "Kui ma Seedrioru küngastele jõuan, leian sõpru hulgana....".\nLaagri juhataja, Markus Eichenbaum, tervitas külalisi ja andis ülevaate laagri tegevusest. Rahva hulgast valiti kohtunikeks kolm Erik'ut: Eric Tiisler, Eric Aljas ja Erik Virkus. Iga laagri grupp esines kostüümides toredate ja naljakate ettekannetega, nii et iga lastegrupp sai ka preemiad kohtunikkudelt.\nLauldi ka laagri ühislaule. Koosviibimne lõppes lastele tantsuga, mis toimus korvpalli platsil. Suur tänu Seedrioru lastele, kasvatajatele ja laagri korraldajatele!\nNagu igal aastal on Seedrioru lastelaagris mitmed laagritöölisi ja abilisi. Sellel aastal aitavad kaasa:\nSuvekodu peakorraldaja: Kadri Nõmmik-Munro.\nLaagri juhataja: Markus Eichenbaum (kes on laagrist osa võtnud 18 aastat).\nPeakokk: Laine Nõmmik; köögiabilised: Helga del Castillo, Stephanie Tera, Haley Segura, Oskar Kalm. Toitlustaja: Toomas Aasa.\nVetelpäästjad: Seliina McConville ja Toomas Tiisler.\n"Survivor" nädala programmi juht: Eric Tiisler.\nEritegevus koordinaator: Karen Must.\nMudilaste kasvatajad (nädal 1): Liisi Lainelo, Miguel del Castillo, Kate Hess, Katrin Sõmermaa, Kristiina Valter.\nKasvatajad: Merlyn Tähe (väiksed tüdrukud); Viiu Loub (keskmised tüdrukud); Helle Wichman (suured tüdrukud); Mari Käärid (abi-kasvataja); Gregor Randla (väiksed poisid); Sven Wichman (keskmised poisid); Juhan Käärid (suured poisid)\nSuur tänu Seedrioru lastele, kasvatajatele ja laagri korraldajatele!\nFotod: Martin Kiik, Seedrioru maskeraadi peolt, 8 Juulil 2017


Ühendriikides võitlesid aktsiaturu indeksid päeva alguses küll plussi ja miinuse vahel, kuid võim jäi lõpuks siiski müüjate kätte, kes juhtisid S&P 500 sulgumise ajaks sessiooni põhja (-0,8%). Kui maikuu kolmandast nädalast alates on igat väiksemat langust kasutatud ostuvõimalusena, muudab kasvanud negatiivne momentum pulle tõenäoliselt hetkel ettevaatlikumaks kuniks tuntakse, et õhk on puhtam ja jalgealune kindlam. Euroopas sulgus Stoxx 600 -1,8% langusega, mis teeb viimase nelja börsipäeva kaotuseks -5,6%.\nVeidi rohkem kui nädala pärast toimuva Suurbritannia rahvahääletuse eel avaldati eile kolm värskemat küsitlust, mis näitasid jätkuvalt nende ülekaalu, kes sooviksid Euroopa Liidust välja astuda. 10-13. juunil läbi viidud ICM-i telefoniküsitluses soovis ELi jääda 45% ning lahkuda 50%. Samal perioodil korraldatud online küsitluses olid vastavad osakaalud 44% ja 49%. Times/YouGovi küsitluses oli lahkujate protsendiks 46 ja ELi jäämist pooldavate inimeste osakaaluks 39%. Kuigi EList eraldumist eelistavate osakaal on viimasel ajal suurenenud, näitab ajalugu, et hääletamise päeval kipub senise poliitilise seisu säilimist soosivate inimeste arv oluliselt kasvama.\nPöörates pilgud tänasele börsipäevale, siis peamise fookuse all saab olema USA maikuu jaemüük, mis peaks analüütikute konsensuse kohaselt kasvama autosid ja kütust arvestamata neljandat kuud järjest (MoM 0,3% vs 0,6% aprillis). Euroopas jälgitakse eurotsooni aprilli tööstustoodangut, mis on siiani avaldatud suuremate riikide puhul kujunenud oodatust paremaks.\n10.30 Rootsi inflatsioon (mai)\n15.30 USA jaemüük (mai)\n17.00 USA ettevõtete varud (aprill)\nJaapani valitsuse võlakirjaturul ei tehtud Fitchi ähvarduse peale teist nägu ka, kui 10a võlakirja yield suruti uude põhja\nHispaania alusinflatsioon jäi mais püsima 0,7% peale\nEnergiat, toitu, alkoholi ja tubakat arvestamata püsis inflatsioon Suurbritannias 1,2% peal, jäädes analüütikute prognoosile 0,1pp võrra alla.\nEurotsooni tööstustoodang kasvas aprillis MoM 1,1%, ületades konsensuse 0,8% prognoosi. Mullusega võrreldes suurenes toodang 2,0% (oodati 1,4%).\nKõrgest riskikartlikkusest annab hästi aimu BofAMLi globaalsete fondijuhtide küsitlus, mille kohaselt hoiti juunis 5,7% varadest rahas (5,5% mais) - enim alates 2001.a\nUSA jaemüük kasvas autosid ja kütust arvestamata ootuspärased 0,3% võrreldes aprilliga


Asepeaminister: millega tegeleb Aserbaidžaani saadik Eestis ja millele raha kulutab? - Delfi\nAsepeaminister: millega tegeleb Aserbaidžaani saadik Eestis ja millele raha kulutab?\nFoto: SAMIR ALIYEV, AFP\nEuroopa Parlament võttis neljapäeval vastu resolutsiooni, milles mõisteti karmilt hukka „enneolematud“ kodanikuühiskonnavastased repressioonid Aserbaidžaanis. Selle peale küsis Aserbaidžaani asepeaminister, mis tööd teevad Aserbaidžaani saadikud neid riikides, kelle esindajad resolutsiooni poolt hääletasid, ja milleks saatkondadele eraldatud raha kulutatakse.\nAserbaidžaani asepeaminister ning pagulaste ja sisepõgenike asjade riikliku komitee esimees Äli Häsänov esitas selle küsimuse esmaspäeval, vahendab News.az.\nHäsänov mainis, et Saksamaa 86 esindajast 46, Austria 17 esindajast 12, Taani 13 esindajast 8, Eesti 5 esindajast 4, Soome 10 esindajast 8, Hispaania 47 esindajast 34, Rootsi 17 esindajast 14, Portugali 19 esindajast 15 ning enamik esindajaid Iirimaalt ja Itaaliast hääletasid Aserbaidžaani vastu.\n„Millega Aserbaidžaani suursaadikud nendes riikides tegelevad?“ küsis nördinud Häsänov.\nEuroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis Euroopa Komisjoni kaaluma suunatud sanktsioone ja viisakeelde kõigi Aserbaidžaani poliitikute, ametnike ja kohtunike vastu, kes on poliitiliste repressioonidega seotud.\nSamuti kutsusid Euroopa Parlamendi liikmed Euroopa Liitu viima läbi põhjaliku juurdluse Aserbaidžaani presidendi İlham Äliyevi ja tema perekonnaliikmete vastaste korruptsioonisüüdistuste üle.\n„Aserbaidžaani suhted Euroopa Liiduga tuleb üle vaadata selle Aserbaidžaani-vastaste ja islamivastaste tendentside tõttu,“ teatas Aserbaidžaani välisministeerium oma avalduses reedel.


Lisaks kaotavad juuksekarvad oma loodusliku niisutuse kergesti selliste agressioonide tõttu nagu päike, tuul, reostus, kuiv ilm, kuum vann, föön, lameraud, basseini- või merevesi, halvasti valmistatud harjamine ja kuivatamine ning kemikaalid, nagu värv, püsiv ja progresseeruv harjad.\nBepantol on salvis kahte tüüpi: Baby (30 g tuub) ja Derma (20 g tuub). Imikutel on soovitatav vältida mähkmelööbe tekkimist, Derma on aga näidustatud naha niisutamiseks ja kaitsmiseks. Nende kahe valemis on mõningane erinevus, kuid lõpuks on nende kahe mõju väga sarnane.\nBepantol salvis on tugev niisutaja. Lisaks saab seda kasutada kuivade kehaosade (küünarnukid, põlved, talvel kuivama kipuvad nurgad jne) niisutamiseks.\nVedelat Bepantoli võib kasutada lisaks nahale ka juustele. Lahust saab kanda otse puhastele juustele, ilma et oleks vaja loputada. Lisaks on hea meeles pidada, et Bepantol on niisutaja, see tähendab, et sellel pole omadusi naha plekide eemaldamiseks.\nNäpunäide on segada üks kord nädalas veidi niisutavat kreemi, teelusikatäis Bepantoli ja veidi õli. Kandke nüüd niiske juuste pikkuse poole peal ja jätke see mõneks ajaks, näiteks pooleks tunniks, nelikümmend minutit. Seejärel pese juukseid normaalselt, šampooni ja palsamiga. See muudab kiud hüdreeritumaks ja pehmemaks.\nMuud näpunäited juuste niisutamiseks\nKõigepealt kaitske juukseid päikese ja tuule eest mütside ja mütsidega. Vältige ka väga kuumaid vanne ning vältige fööni ja triikraua kasutamist.\nSamuti vältige basseinivette või merre sisenemisel juuste niisutamist. Kui see muutub märjaks, valage neile soola või klooriga vee eemaldamiseks filtreeritud vesi või mineraalvesi.\nSamuti on huvitav vältida märgade juustega magamist, kuna see võib juuksekarva murda ja peanahka lämmatada.\nKas teile meeldis see artikkel? Siis meeldib see ka teile: lokkis juuste niisutamine: näpunäited selle kohta, kuidas seda kodus teha\nAllikas: Bepantol Life Things\nPildid: suuvee Camila Zivit pole midagi habras


[ 144 postitusi ] Mine lehele Eelmine 1 ... 5, 6, 7, 8, 9, 10 Järgmine\nPostitatud: N Dets 25, 2014 11:18 am\nJäi silma päris mõnus vibujahi klipp https://www.youtube.com/watch?v=DZqBiamX_vE\nPostitatud: N Dets 25, 2014 7:25 pm\nTuntud foorumi lobasuu kah pundis nagu näha võite.\nMitte ainult foorumi lobasuu\nPostitatud: T Okt 20, 2015 11:56 am\nNoore neiu karujahi lugu:\nhttp://menu.err.ee/v/uudised/elu/00d922 ... -uhke-karu\nPostitatud: R Nov 06, 2015 9:58 am\nSügisene põdrajaht, järgmine kord panen kaamera pähe. Saab paremad kaadrid.\nPostitatud: R Nov 06, 2015 10:40 am\nKas saab sarved lahti või mitte\nPostitatud: R Nov 06, 2015 10:45 am\nOn see nüüd kokku miksitud või käibki teil nii, et kütiliinist aju ajal lastud looma juurde minnakse?\nPostitatud: R Nov 06, 2015 11:08 am\nMeil ei minnakse looma juurde lasku kontrollima siis, kui jahijuhataja lõpetab aju või kui annab selleks eraldi korralduse. Antud juhul andis korralduse kuna koerad haukusid põdra ümber ja nad ei lähe minema enne, kui loom hinge heidab. Antud olukorras oli koeramees ka kaugel ja seepärast pidin korra ära käima. Muidu video on jah kahest lõigust kokku monteeritud. Kui ma viimast korda läksin siis oli juba jaht läbi.\nPostitatud: R Nov 06, 2015 6:35 pm\nMul tekkis küsimus Atsi viites oleva ATV juhi mõistuse kohta . Kui ta ise jahimees ei oleks (oranži vesti põhjal eeldan, et on ), siis ma pakun, et ülemisel korrusel tal küll kõik paigas ei ole - kui just tõesti eesmärgiks trofee ära rikkuda ei olnud .\nPostitatud: R Nov 06, 2015 8:45 pm\nTahaks sama küsida. Meil alati, isegi kui inimjõuga põtra veame, on 1 mees (tavaliselt laskja ), kes pead hoiab.\nPostitatud: R Nov 06, 2015 9:24 pm\nArvatavalt on meestel trofeest (sarvedest) poogen, rõhutakse rohkem lihale või rahale.\nKas keegi ära ei tunne, kus piirkonnas jaht käib?\nViimati muudetud by Ats R Nov 06, 2015 10:42 pm, muudetud 1 kord.\nPostitatud: R Nov 06, 2015 9:25 pm\nEga seal videos ka keegi teine kätt külge panna ei taha.Palju tähtsam tundub olevat traktorimehe vaevade filmimine .\nPostitatud: R Nov 06, 2015 9:46 pm\nKiire Itaalia jahituristi teenindamine. Trofee jäi terveks, järelikult kohalikud jäägrid teadsid mis teevad.\nItaallased ei osanud isegi karta, et sarved võivad kolbast eralduda.\nPostitatud: L Nov 07, 2015 12:33 am\nKama kaks millele rõhutakse - lühikese nööriga haakimise korral ja õige köie kinnitamisega saab isegi need sarvejupid praktiliselt maast lahti tõsta. Too "traktorimees" aga haakigu enda ATV-le nõuka aegne sooader külge ja andku minna .\nPostitatud: T Nov 10, 2015 1:21 am\n1 väike klipike oktoobris toimunud ühisjahist. Õnnestus küttida 2 vasikat ning kuna eelnevalt oli koosolekul kokku lepitud, et 2 vasikaga lehma puhul on tegemist viljaka tõuloomaga, siis peab see lehm jääma puutumata... nii sai ka tehtud.\nVideot saab vaadata järgnevalt lingilt:\nhttps://www.youtube.com/watch?v=pTMTmME ... e=youtu.be\nEdukat jätkusuutlikku põdrajahti kõigile!\nPostitatud: T Nov 10, 2015 6:19 am\nJärgmises jahis või naabrite juures on ta nüüd aher lehm ja jätkusuutlikusest pole enam juttugi!


24. jaanuar - www.virumaa.ee\n24.01.1924 sündis Maidla vallas tulevane soomepoiss Heino ROHTLA. Teeninud algul vabatahtlikuna Saksa Armees, läks 14.02.1944 Soome. Suunati väljaõppele Jalkalasse ja Taavettisse, edasi lahinguväljadele Viiburi lahel ja Vuoksel. 19.08.1944 sai sõjamehetee otsa ja H.Rohtlal õnnestus Eestisse suunamine ümber vormistada põgenemisega Rootsi. Töötas Gõteborgis õpetajana.\n24.01.1944 algas Eesti Leegioni koondumine kodumaa pinnale. Formeeriti koondatutest 20. Eesti SS-vabatahtlike diviis, mis hiljem etendas määravat osa Narva ja Sinimäe lahingutes.\n24.01.1959 likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega KIVIÕLI rajoon ja selle alla kuulunud külanõukogud Maidla, Lüganuse, Sonda, Rannu, Kiviõli, Püssi alev allutati Kohtla-Järve TSN TK-le. Sama seadluse alusel allutati Jõhvi rajooni Alutaguse küla nõukogu Narva linna TSN-le, Kohtla külanõukogu aga Kohtla-Järve linna TSN TK-le. See seadlus likvideeris Kohtla ja Kukruse töölisalevite staatuse ja need liideti Kohtla-Järve linna alla eraldi linnaosadena.\n24.01.1993 laulutaadi Gustav Ernesaksa (sündis Peningis 12.12.1908) lahkumine.


Kas tööandjal on õigus kontrollida tööle kandideerija tausta kasutades sotsiaalmeediat? - Personaliuudised\nTöötajate seas tehtud uuringud aga näitavad, et taolisel viisil tehtud taustakontrolli peetakse ebamõistlikuks, kuna saadav teave võib viia ennatlike järeldusteni kandidaadi isikuomadustest ja oskustest. Ameerikas toimunud uuringu käigus vastas 56% töötajatest, et tööandjatest on „mõnevõrra” või „väga ebaõiglane” otsida kandidaatide kohta informatsiooni sellisel viisil.\nTööle kandideerija peab arvestama, et sotsiaalmeedia muudab privaatse informatsiooni avalikkusele kättesaadavaks ning personaalne teave ei ole enam avalik üksnes n-ö ideaalsele auditooriumile nagu perekond ja sõbrad, vaid ka soovimatutele lugejatele, nagu näiteks tööandjad, kolleegid, kliendid jne. Tööandjatele on see justkui avalik foorum, mis võimaldab neil kandidaadi kohta informatsiooni otsida. Leitav teave võib anda täiendavaid tõendeid kandidaadi CV-s esitatu kohta (nt haridus ja töökogemus). Samuti on tööandjatel võimalus ligi pääseda sellisele informatsioonile, mida traditsiooniliste meetoditega (intervjuu, CV) alati teada ei saa, sealhulgas kandidaadi iseloomu ja karakteri kohta.\nTaolisel teabe kogumise viisil on aga nii õiguslikke kui ka eetilisi probleemkohti. Internetis tehtud taustauuringu tulemused on kandidaatide lõikes mittestandardsed, mistõttu ei ole isikute võrdlus tihti võimalik. Sotsiaalmeediast saadav informatsiooni maht ja sisu on tööle kandideerijate puhul erinev. Näiteks ei pruugi tööandjal olla ligipääsu kõigile profiilidele ning osal kandidaatidest ei pruugi olla sotsiaalmeedia kontot.\nÜhtlasi võib otsingut läbi viies leida nii tööga seotud kui ka mitteseotud andmeid. Näiteks võib interneti uuring avalikustada tööga mitteseotud teavet kandideerija poliitiliste vaadete, seksuaalse orientatsiooni, religiooni, puude, ametiühingusse kuulumise jms kohta, mis ei tohiks reeglina traditsioonilise taustauuringu käigus kõne alla tulla. Seetõttu võib värbamisel sotsiaalmeedia kasutamine tuua kaasa diskrimineerimise ja ebaseaduslikel alustel kandidaatide välistamise.\nSamas tuleb tööandjal arvestada ka sellega, et kandideerija võib moonutada internetist leitavat teavet tulenevalt tugevast enesekontrollist või eesmärgist olla n-ö sotsiaalselt aktsepteeritav. Näiteks võivad profiili omanikud esitleda informatsiooni sobival viisil, et avaldada muljet sõpradele, perele, võimalikele kaaslastele ja/või tööandjatele. Samuti peab meeles pidama, et sotsiaalmeedias võib sisalduda valeinformatsioon (nt võib olla tegemist valekontoga).\nInternetist saadavat negatiivset teavet või muljet võivad tööandjad käsitleda kontekstiväliselt, mis omakorda võib mõjutada kandidaadi töölesaamise võimalusi.\nÕigusteadlased ja seadusandjad arutlevad, kust jookseb piir tööandja ja kandideerija õiguste vahel. Kas tööandjal on õigus jälgida tööle kandideerija sotsiaalmeedia profiili ning kuivõrd on kandideerijal õigus nõuda, et selline jälgimine ei toimuks? Üldine arvamus on, et isegi juhul, kui isik paneb internetti üles privaatset informatsiooni, kaotab ta õiguse privaatsusele, kui teave on avalikult kättesaadav.\nEuroopa Liidus on andmetega seonduvad reeglid fikseeritud andmekaitse direktiivis. Direktiivis sätestatud põhimõtete kohaselt on andmete kogumisel piirangud, andmeid tuleb koguda seadusega kooskõlas ja reeglina andmesubjekti teadmisel ning nõusolekul. Kuna direktiiv reguleerib andmekaitse üldisi miinimumtingimusi, on Euroopa Liidu liikmesriigid näiteks töötaja ja tööle kandideerija õiguste reguleerimisel kehtestanud küllaltki erinevaid seadusi. Samuti puudub antud valdkonnas ühistel põhimõtetel kujunev kohtupraktika.\nEnamik Euroopa riike ei oma spetsiifilist regulatsiooni, mis näeks ette, kas ja millistel tingimustel on tööandjal õigus kontrollida tööle kandideerija tausta internetti (sh sotsiaalmeediat) kasutades. Tavapäraselt tuleb esitatud küsimused lahendada andmekaitset või töösuhet käsitlevate õigusaktide abil.\nÜldreeglina ei ole isikul õigust privaatsusele, kui tema kohta käiv teave on avalikult kättesaadav. Siiski on Euroopas ka riike, mis piiravad tööandjate õigust jälgida töötajaid ja tööle kandideerijaid sotsiaalmeedia vahendusel.\nNäiteks on Saksamaal vastu võetud seadus, mis reguleerib töötajaga seotud andmete kaitset. Uus seadus näeb ette täiendavaid piiranguid tööandjale. Tööle kandideerijalt võib seaduse kohaselt edaspidi küsida küsimusi, mille eesmärgiks on teha kindlaks, kas isik on kvalifitseeritud ja sobib tööle. Küsimused isikuandmete kohta on lubatud ainult juhul, kui informatsioon on hädavajalik ja otsustav nõue konkreetset tööd arvestades. Andmeid tohib koguda sotsiaalmeediast või teistest avalikult kättesaadavatest allikatest pärast huvide kaalumist ja pärast seda, kui tööandja on teavitanud kandidaati oma plaanist koguda tema kohta andmeid.\nSuurbritannia andmekaitse seadus kohustab tööandjaid võtma enne töötaja või tööle kandideerija andmete kogumist nende nõusoleku. Samuti on Suurbritannia Andmekaitse Amet andnud välja soovitused, mille kohaselt võib tööandja tutvuda kandidaadi sotsiaalmeedia profiiliga üksnes juhul, kui andmete kontrollimata jätmine tooks tööandjale kaasa riske ning kandidaati on sellest ka eelnevalt informeeritud.\nSoomes on seadus, mis kaitseb täiendavalt töötajate õigust privaatsusele. Seadus kohustab tööandjat koguma isiklikke andmeid töötaja kohta peamiselt isikult endalt. Selleks, et uurida isiku kohta ka muudest allikatest peab tööandja saama töötaja nõusoleku. Soome Andmekaitse Ombudsmani otsuse kohaselt ei saa tööandjad kasutada interneti otsingumootoreid (näiteks Google) selleks, et koguda tööle kandideerija kohta taustainformatsiooni.\nPrantsusmaa tööseadusandlus ei käsitle töötaja sotsiaalmeedia kasutusega seonduvat. Siiski on üldiste reeglitega piiratud tööandja õigus töötaja ja kandidaadi andmeid töödelda. Tööandja ei tohi töötajalt küsida andmeid, mis ei ole seotud tema kvalifikatsiooni või tööga.\nEestis aga puudub regulatsioon, mis näeks ette, kas ja millistel tingimustel võib tööandja kontrollida töötaja ja tööle kandideerija interneti, sh sotsiaalmeedia kasutust.\nTöölepingu seaduse (§ 11) järgi võib tööle kandideerijalt saada vaid neid andmeid, mille suhtes on tööandjal õigustatud huvi. Tööandja õigustatud huvi puudumist eeldatakse eelkõige küsimuste puhul, mis puudutavad ebaproportsionaalselt töölesoovija eraelu või mis ei ole seotud sobivusega pakutavale töökohale. Lepingueelsete läbirääkimistele kohaldatakse ka võlaõigusseaduse §-s 14 sätestatut, mille alusel peavad pooled muu hulgas arvestama mõistlikult üksteise huvide ja õigustega.\nAndmekaitse Inspektsiooni selgituste kohaselt tähendab see, et seadus ei keela tööandjal uurida kandidaadi kohta andmeid avalikest allikatest, kuid kandidaat võib nõuda, et tööandja sellise tegevuse lõpetaks. Kandidaati tuleb siiski teavitada andmete kogumisest. Kandidaadile tuleb teatavaks teha, mis andmeid ja kust koguti ning kes neid töötleb (isikuandmete kaitse seadus § 15). Lisaks tööandja teavitamiskohustusele on kandidaadil endal õigus nõuda infot isikuandmete kaitse seaduse alusel (§ 19) ning õigus nõuda andmete parandamist (isikuandmete kaitse seadus § 21 lg 1).\nUSA-s on tööandjatel kuni teatud piirini õigus uurida kandidaatide eraeluga seonduvat. Kohus ei tunnista reeglina õigust privaatsusele internetis. Internetist leiduvaid postitusi ei peeta privaatseteks, kuna need on kättesaadavad avalikkusele. Samas on ka USA-s õiguslikke eksperthinnanguid ja kohtuotsuseid, mis seavad senise praktika kahtluse alla. USA ülemkohus on väljendanud seisukohta, mille järgi muutuvad uued kommunikatsioonitehnoloogiad aina igapäevasemaks, kujundades seetõttu tulevikus aina rohkem isikute ootusi privaatsusõigusele.\nKokkuvõtvalt võib välja tuua, et tehnoloogia ja kommunikatsioonivahendid on muutmas meie ootusi privaatsusele. Seadusandjate ja kohtu ülesanne nii Euroopas kui ka Ameerikas on jälgida neid muutusi ja balansseerida ettevõtete huvisid indiviidi õiguste ja vabadustega. Tuleb arvestada, et seadusandlik baas antud küsimuses on väga paljuski konteksti ja kultuurispetsiifiline. Tuleb tunnistada, et informatsioonist ja tehnoloogiast küllastunud ühiskonnas on privaatne teave muutumas aina avalikumaks. Tavapäraselt jääb ka avalikku ruumi suunatud info kaitseta. Samas on riigiti tööle kandideerijatel teatud võimalus oma õigusi kaitsta ning mitte alati ei ole tulevasel tööandjal õigus sotsiaalmeediat jälgida selleks, et tuvastada sobivaim kandidaat.


“Ekspert eetris” 13. jaanuaril: külas rektorikandidaat Katrin Niglas | Tallinna Ülikool\nSaatekülaliseks on rektorikandidaat Katrin Niglas. Räägime tema senisest tööst, vaadetest ülikooli tulevikule ja juhtimisele ning kõrghariduse arengutele laiemalt. Samuti teeme juttu ka sellest, mis Katrini elule lisaks akadeemilisele karjäärile värvi annab.\nVaata lähemalt: tlu.ee/rektorivalimine\nSaatejuht on BFMi lektor Mart Soonik.\n👉 Esita meie eksperdile eelnevalt küsimus, mida seminaril käsitleda. Selleks saada oma küsimus aadressil kysimus@tlu.ee.\nKüsimusi saab küsida ka saate ajal Zoomi vestlusesse.\n👉Täpsem info ja kõik salvestused: tlu.ee/eksperteetris.\nOleme BFMi stuudiost eetris igal kolmapäeval kell 16. Saatejuhid Katrin Saks ja Mart Soonik.\n"Ekspert eetris" 16. detsembril. "Jõulueri: need inspireerivad raamatud"\nJõulueri saade on seekord pühendatud raamatutele, 10 aastat tagasi detsembris avaldas oma esimesed raamatud ka TLÜ kirjastus ning nii tähistamegi selle 10. juubelit selle idee autori, toonase rektori ...\n"Ekspert eetris" 9. detsembril: kuidas on koroonaviirus mõjutanud ühistransporti?\nKoroonaviirus on olulist rolli mänginud ka ühistranspordile ja selle kasutamisele. Muutunud on pilt ühissõidukites ja inimestel tuleb harjuda uute normidega. "Ekspert eetris" saates on külas Tallinna...\n"Ekspert eetris" 11. novembril: millised on distantsõppe väljakutsed ja õppetunnid?\nArutleme saates „Ekspert eetris“ värske uuringu valguses distantsõppe õppetundidest ja kogemustest. BFMi stuudiosse tulevad külla Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi õpetajahariduse professor...


Lõigatud ja talvine mullein - kuidas seda õigesti teha - Kodu ja aed - 2021\nLõigatud ja talvine mullein - kuidas seda õigesti teha\nMulleiini on vee ja toitainetega varustamisel lihtne hoolitseda. Ja pügamise ja talvitumise osas ei pea te isegi palju tegema.\nIseseisvat reprodutseerimist saate lõigata\nMinivärvi lõikamine on eelkõige visuaalne mõõdupuu ja kaunite lillede õitsenguks pole see tingimata vajalik. Sõltuvalt protseduurist saate pügamisel iseennast paljundada või seda soodustada. Ja taime talvitumisel tuleb arvestada ka mõne asjaga. Mitmeaastaste liikide talvitumiseks soovitame nt. Kerge külmakaitse, kui näete oma aias tõenäoliselt kahekohalist miinuskraadi. Aastased liigid surevad pärast õitsemist niikuinii.\nKuidas õigesti lõigata mullein\nLõigake oma mullein kohe pärast õitsemist tagasi ja tehke seda resoluutselt: lühendage taimed kohe maapinna kohal oleva rosetti (lillepärjaga). Pole halb tõenäosus, et mitmeaastastel neemedel tekib samal aastal pärast pügamist teine õisik. Sõltumata lillede arenguetapist peate alati viivitamatult eemaldama haiged või kahjuritega nakatunud taimeosad.\nVerhindern Enese taastootmise takistamine või edendamine:\nKui soovite vältida mulleini isekülvi, on soovitatav närbunud õisikud ükshaaval käsitsi maha lõigata ja lisaks otsida maapinnalt langenud kapsli vilju. Või on see lihtsalt teie soov, et demineerija taastootks? Seejärel lõika lilled tagasi alles siis, kui kapslid on ise maha tulnud. Samuti saate natuke loodust aidata, koristada küpsed kapslid käsitsi, avada need ja külvata seemned soovitud kohta. Vastasel juhul võite mulleini korrutada ka juurte pistikutega.\nNii talvituvad devintiinid tõesti\n❍ talvitunud üheaastane mullein:\nMullein, sõltuvalt liigist, kuulub ühe- või mitmeaastaste taimede hulka. Aastaste liikide puhul ei pea te talveks mingeid erilisi ettevaatusabinõusid rakendama, kuna need ei ela niikuinii. Lihtsalt jätke mullein sügisel või kaevake lilled juurtega täielikult välja.\nHibernate mullein mitu aastat:\nEnamik mulleini tüüpi mitmeaastaseid taimi on külmakindel ja talvitub tavaliselt ilma teie sekkumiseta kahjustusteta. Kui elate piirkonnas, kus võib oodata väga külmakaid talvesid, peaksite mulleinile pakkuma väikest talvekaitset. Selleks katke taimede pinnas heldelt orgaanilise materjaliga - näiteks lehtede alla, mis on kogunenud pärast lehtede langemist, või väärtusliku koort multšiga. Nad kaitsevad juuri juuri äärmise külma eest ja samal ajal varustavad nad mulleini järgmiseks kasvuperioodiks oluliste toitainetega. Teie demineerija õitseb järgmisel suvel täiskollase säraga.\nPuhastamise asemel taimekatendi vuugid: Esitatud on juhised ja sobivad vuugitaimed\nMägipalm: avastada ja võidelda haiguste ja kahjuritega\nSõrmesaba atsbebia - aromaatsete puuviljadega eksootiline ronitaim\nIlmateade aias - need taimed ennustavad ilma\nCopyright 2021 \_ Näpunäiteid oma aia ja taimede jaoks \_ Lõigatud ja talvine mullein - kuidas seda õigesti teha


Tallinna halduskohus andis vaidluses müügimaksu üle õiguse linnale - ärileht.ee\nTallinna Halduskohus tegi täna otsuse, millega jättis kolme ettevõtte kaebused Tallinna linnas kehtinud müügimaksu vaidluses rahuldamata.\nNäiteks tegi kohus kindlaks, et antud juhul ei kohaldunud müügimaks igas tootmis-ja turustusetapis nagu käibemaksu puhul, vaid maksustati üksnes müük füüsilisest isikust lõpptarbijale. Samuti leidis kohus, et müügimaks on kooskõlas Põhiseadusega ning maksuhaldur juhindus kohalike maksude seaduses määratletust.\n5. märtsil otsustas Euroopa Kohus, et müügimaks on EL õigusega ja aktsiisidirektiiviga vastuolus.\nEttevõtjad seljatasid Euroopa Kohtus Tallinna: müügimaks oli ebaseaduslik (164)\n05. märts 2015 15:21\nLemmi Kann Lemmi Kann ärileht.ee Ettevõtjad seljatasid Euroopa Kohtus Tallinna: müügimaks oli ebaseaduslik\nZONE.EE Eesti suurim kodulehekülgede majutaja\nCarri Ginter müügimaksu kaitsvale abilinnapeale: vea tunnistamine ei ole Eestis moes (9) 10.03.2015


Kõik žestid, mis meil YouTube'is videote esitamisel on | Androidsis\nKuidas kasutada žeste YouTube'is esitatavates videotes\nTänu YouTube'i tutvustatud uuele žestile näitame teile seda žestid, millega saate videotes navigeerida sellel suurepärasel platvormil, mis meil mobiilis on.\nYouTube on seda päeva tagasi värskendatud uue žestiga ja see pole keegi muu, kui teha täisekraanilt standardliidesesse väljumiseks üks alla. Seega pole paremat aega kui praegu, kui näidata teile nelja žesti, mis teie käsutuses on, et selle rakenduse Androidis kasutamise kogemust paremaks muuta.\n1 Täisekraanilt väljumiseks viipake alla\n2 Videote vahel vahetamiseks liigutage vasakule või paremale\n3 Topeltpuudutage, et videos tagasi või edasi liikuda\n4 Liigutage, et seotud videoid täisekraanil vaadata\nTäisekraanilt väljumiseks viipake alla\nYouTube'i uusim žest lubab meil video sulgemiseks tehke üks mida me näeme, ja läheme seega standardliidesesse. Video minimeerimiseks saame kasutada klahvivajutust, kuid žest on palju intuitiivsem ja hetkel, mil sellega harjume, võidab kogemus tervikuna.\nJa isegi siis, kui me pole täisekraanil videot vaadates, tehes allapoole liigutamist minimeerige vaadatav video, vabastades ekraani, et oleks võimalik uut otsida ja uurida muid huvitavaid kanaleid; eriti meie oma Androidsist suurepäraste videotega nagu parimad mängud.\nVideote vahel vahetamiseks liigutage vasakule või paremale\nKui me näeme videod, millel automaatne esitamine on sisse lülitatud või esitusloend Nende esitus, millel näib olevat lõppu, võime järgmise video juurde liikumiseks teha paremale liigutuse. Kui teeme žesti teisele poole, vasakule, naaseme eelmise video juurde.\nÜks selle kogemuse tipphetkedest on see, et YouTube'i rakendus mäletab täpselt teist, mis te eelmises videos olite, nii et see viib teid naasmisel selle juurde.\nTopeltpuudutage, et videos tagasi või edasi liikuda\nVeel üks olulisemaid žeste videote esitamisel ja seda tahetakse lubage uuesti kuulama minna või vaadake seda kümnesekundilist ajavahemikku. Vaikimisi saate klõpsata video ühel küljel, et liikuda 10 sekundit tagasi või edasi. Kui teeme seda vasakul küljel, siis "keritakse tagasi" tagasi ja paremale poole liikudes liigume kümme sekundit edasi.\nosa kümme sekundit saab seadetest muuta täpsemaks muutmiseks või nende kümne sekundi pikendamiseks. Veel üks oluline žest, mis lisab meie mobiiltelefonilt suurepärase kasutuskogemuse, et videoid kiiresti läbi viia, ilma et peaksite taasesitusliiniga "võitlema".\nLiigutage, et seotud videoid täisekraanil vaadata\nVeel üks suurepärane žest ja see on seotud need seotud videod, mida YouTube tavaliselt meile korralikult esitleb. Kui vaatame videot täisekraanil ja meil pole piisavalt soovi videot minimeerida, et näha YouTube'i seotud videoid, viipame lihtsalt ülespoole.\nsee žest genereerib ja toob nähtavale poolläbipaistva kihi milles see näitab meile piiratud valikut videoid, mis on seotud vaadatava videoga. Samal ajal kui video mängib, saame nendega seotud inimestel silma peal hoida. Ideaalne, kui me kuulame muusikat ja soovime, et teema, mis on seotud mängituga, ning ka uue muusika või videote avastamine, mis on seotud esitatava sisuga.\nKui teeme allapoole liigutamise, peidame seotud videote paneeli uuesti ja jätkame video esitamist. A seeria žeste video taasesituse juhtimiseks YouTube'is samuti liikudes edasi järgmisele. Kui te ei tundnud ühtegi neist, proovige neid, sest need võimaldavad teil pääseda juurde kogemusele, mida te ehk ei teadnud; sama juhtub töölaual kiires edasi ja tagasi nuppude abil.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Androidi rakendused » Kuidas kasutada žeste YouTube'is esitatavates videotes


Eesti äriinglitel oli rekordaasta. Millised idufirmad on täna aga vaeslapse seisus? - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nEstBANi juhatuse esimees Ivar Siimar\n2015. aastal investeerisid Eesti Äriinglite Assotsiatsiooni (EstBAN) liikmed 6,67 miljonit eurot kokku 98 ettevõttesse. EstBANiga liitunud äriinglite arv kasvas 101 liikmeni.\nEesti äriinglid peavad väga oluliseks kapitali pakkumist kõige riskantsemas eelseemne- ja seemnefaasis, kuhu Eestis investeeriti eelmisel aastal ainult ca 1 miljon eurot, mis ei ole piisav uute idufirmade pealekasvu tagamiseks. EstBAN tunnustas Telia Eestit ja Rein Lemberpuud idufirmade ökosüsteemi arendamise eest.\nÄriinglite ühenduse EstBAN liikmed investeerisid 2015. aastal idufirmadesse ühtekokku 6,67 miljonit eurot. Äriinglite tehingute arvu ja mahu osas on tegu rekordilise aastaga, sest lisaks esmakordselt investeeritud summadele on tehtud ulatuslikult jätkuinvesteeringuid kasvavatesse idufirmadesse.\nEstBANi liikmed tegid 2015. aastal 160 investeeringut 98 ettevõttesse, mis on kasvav maht võrreldes 2014. aasta 100 investeeringuga 65 ettevõttesse. "Tehingute arvu osas on jätkuvalt suurima osakaaluga esmased investeeringud, mis moodustasid 64% tehtud investeeringute arvust," kommenteeris EstBANi tegevjuht Heidi Kakko. Ta lisas, et rohkem kui kolmandik rahastatud ettevõtetest olid IKT-valdkonna startupid, märkimisväärselt palju (18%) oli ka finantsteenustega seotud idufirmasid. Valdav osa ehk 85% tehingutest olid sündikeeritud ehk ühiselt tehtud investeeringud.\nIvar Siimar, EstBANi asutajaliige ja juhatuse esimees rõhutas, et äringlid on kogu maailmas uuendusmeelsete alustavate ettevõtete jaoks kõige olulisem kapitaliallikas. "Eesti äriinglite kogukond kasvab eelkõige entusiastlike tehnoloogiahuviliste poolest, kel on missioonitunne aidata noori innovaatilisi ettevõtteid. Kahjuks ei ole Eestis idufirma müügiga rikkaks saanud seeria-ettevõtjaid veel piisavalt, mistõttu vaatamata tehingute arvu kasvule on kapitali pakkumine ikka veel võrreldes nõudlusega väheldane."\nSiimari sõnul on täna vajadus riikliku toe järele, et idufirmadele saaks pakkuda enam kapitali riskantses varases faasis. "Meil on lootust, et mõne päeva eest asutatud kauaoodatud kaasinvesteerimisfond EstFundannab olulise tõuke äriinglite investeeringute kasvule."\nEstBAN valis aastatulemusi kokkuvõtval üldkoosolekul 2015. aasta äriingliks Kuido Lepiku, kes on IT-lahendustehuviline ettevõtja, ja ning parima uustulnuka tiitli pälvis Ando Kivilaid, kes varasemalt on üles ehitanud mitmed kindlustusteenuste pakkujad. Aktiivseima äriingli tiitel läks Ari Korhonenile, kes on ka Soome äriinglite ühenduse FiBAN liige, kuid õhinapõhiselt panustamas Eesti ökosüsteemi arendamisse enam kui 20-aastase ajalooga kogemuse jagamisel.\nEstBANi asutajaliige ja juhatuse esimees Ivar Siimas sõnas: "Idufirmad on Eesti majanduskasvu tulevikuvõimalus ja äriinglid kui kõige aktiivsem ja innovaatilisem osa investoritest panustab oluliselt töökohtade ja maksutulu loomisesse just ettevõtluse kõige riskantsemas faasis. Seetõttu vääriks tunnustamist kõik EstBANi liikmed." Siimar lisas, et äriinglite panuse kõrval on hindamatu, et Eestis on osapooli, kes omal initsiatiivil lahendavad majanduse ees seisvaid raskeid väljakutseid.\nSeetõttu otsustas EstBAN lisaks oma parimate liikmete tunnustamisele esile tõsta ka kaks erasektori algatust, mis on Eesti idufirmade arengu jaoks tähendusrikkad. Nendeks on kiirendi VUNK loomine Telia Eesti toetusel, et innustada ka suurettevõtetes töötavaid nutikaid spetsialiste rohkem uute ideede arendamise ja ettevõtlusega tegelema ja endise Playtechi tegevjuhi Rein Lemberpuu poolt Tartusse Raekoja platsi ajaloolisesse pangamajja idufirmade koostöökeskkonna loomine. Tartu Garage48 HUB on mitte ainult koduks innovaatilistele meeskondadele, vaid pakub ka võrgustikku ja hädavajalike teadmiste tuge.\nEesti Äriinglite Assotsiatsioon (EstBAN) on ettevõtetesse varases arenguetapis investeerivate erainvestorite katusorganisatsioon, mille eesmärkideks on ettevõtluskeskkonna arendamine ja ingelinvesteeringute mahu suurendamine. EstBANil on tänaseks üle 100 äriinglist liikme, kes võrgustiku toel analüüsivad ja teevad ühiselt uusi investeeringuid.\nEstBANi toetajaliikmeteks on ärksad Eestis tegutsevad ettevõtted ja organisatsioonid: Nortal, Eesti Ekspress, Telia, Civitta, SmartCap, Hedman Partners, Eversheds Ots & Co, kommunikatsioonibüroo JLP, Oracle Eesti, Ernst&Young, Tehnopol ja Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid.