Ravimid, mis aitavad teil müra peas ja pearinglusest - Entsefaliit\nRavib pearinglust ja tinnitust\nKui peas ilmneb ebameeldiv tunne, peapööritus ja tinnitus, pöörduge kindlasti spetsialisti poole.\nSelle seisundi põhjused võivad olla patoloogilised protsessid ja haigused, mida saab tuvastada ainult arst.\nTa diagnoosib, määrab testid ja nende põhjal paneb ta täpse ja õige diagnoosi..\nLisaks määrake spetsiaalsed ravimid, mis mitte ainult ei leevenda sümptomeid, vaid neil on ka terapeutiline toime.\nMilliste patoloogiatega need sümptomid seostuvad ja milline ravim on ebameeldivate ilmingute peatamiseks efektiivne, seda lähemalt.\nPöördudes pearingluse ja tinnituse tunnustega arsti poole, viige kindlasti läbi keha üksikasjalik uuring, et tuvastada peas võimalikud patoloogiad.\nMillised haigused põhjustavad neid sümptomeid:\nHüpertensioon. Vererõhu kiire tõusu tõttu võib patsient tunda summutatud tinnituse toimet. Iiveldus, peavalu ja oksendamine võivad olla häirivad. Väga ohtlik haigus, mida nimetatakse ateroskleroosiks. Selle arenguga moodustuvad arterites ja anumates sisemises osas rasvased naastud. Selle tagajärjel halveneb verevool ja tekib tinnitus..\nTraumaatiline ajukahjustus. Peavigastustega ilmnevad ebameeldivad sümptomid alati pearingluse ja tinnituse kujul. Eriti väljendub see põrutusega.\nOsteokondroos. Ebameeldivad ilmingud tekivad verearterite kokkusurumise tõttu selgroo poolt. Nendel põhjustel ei satu hapnik ja olulised toitained ajusse. See toob kaasa tõsiseid rikkumisi. Haigus kulgeb iivelduse, peapöörituse järsu tõusuga, tinnituse tuhmi kõnnakuga, nägemise nõrgenemise ja jäsemete nõrkuse taustal.\nNärvilised šokid, pikaajaline depressioon, ebastabiilne psühho-emotsionaalne õhkkond. See hõlmab neuroosi ja tuumori moodustumist.\nVäävli pistik aurikutes. Väga levinud ebamugavuse põhjus. See ei vaja erilist ravi, väävlipistikute eemaldamisel kõrvadest kaovad sümptomid täielikult.\nMeniere'i tõbi. Tõsiste vereringehäirete korral ilmnevad need sümptomid. Haiguse põhjuseks on vedeliku kogunemine sisekõrva õõnsusesse, vajutades kuulmisorganile.\nLisaks võivad pea ja kõrvade ebameeldivad sümptomid põhjustada nakkushaigusi, kroonilist keskkõrvapõletikku ja depressiivset meeleseisundit. Ja teatud tüüpi ravimid võivad põhjustada pearinglust..\nSee peapöörituse ja tinnituse ravim rahustab täiuslikult, lõdvestab lihaseid, leevendab ärevust ja krampe. Sellised ravimid on ette nähtud krambivastaseks raviks..\nSamuti aitavad need vähendada epilepsiahooge. See on heaks kiidetud lastele ja täiskasvanutele. Seda kasutatakse laialdaselt unerohtu ja ajukahjustuste korral..\nRavi viiakse läbi väikestes annustes, suurendades neid järk-järgult. Arst määrab annuse individuaalselt, võttes arvesse patoloogia arengut ja patsiendi keha individuaalseid omadusi.\nPäevane norm on 1,5 mg, mis jaguneb 3 annuseks. Soovitud terapeutilise efekti saavutamiseks on lubatud annust suurendada. Maksimaalne ööpäevane annus ei tohi ületada 20 mg.\nRavim on heaks kiidetud kasutamiseks vastsündinutel. Päevane norm kuni 1 aasta on 0,1-1 mg, 1-5 aastat - kuni 3 mg / päevas, 6-16 aastat - kuni 6 mg / päevas. Annused jagatakse ka 3 annuseks.\nKõrvaltoimetena on võimalikud liigutuste koordinatsioonihäired, ärritunud seisund, depressioon, depressioon, krooniline väsimus ja iivelduse tunnused..\nSelliste ilmingute vältimiseks valitakse õige annus, mis algab minimaalse mahuga.\nTablette ei saa kasutada neeru- ja maksahaiguste, lihasnõrkuse ega raseduse ajal.\nVälistage vastuvõtt sõidukit juhtides või maksimaalset kontsentratsiooni nõudvatel töödel. Ärge jooge ravi ajal alkoholi.\nGabapentiinil põhinevad ravimid on saadaval kapslite kujul ja nende eesmärk on võidelda peapöörituse, tinnituse ja ebamugavustundega peas.\nSee kuulub põhiravi ja kombineeritud ravirežiimi epilepsia raviks lastel, noorukitel ja täiskasvanutel. Vähendab tõhusalt neuropaatilist valu.\nVõtke kapslid seest suure koguse veega. Täiskasvanueas ja noorukieas on algannus 300 mg päevas..\nRavikuuri jätkatakse, kuni sümptomid on täielikult leevenenud. Maksimaalne annus ei tohi ületada 3600 mg päevas. Lastele on selle ravimiga ette nähtud ravi alates 8. eluaastast.\nAlgannus on 10–15 mg 1 kg kohta päevas. Aine kogus jagatakse 3 annuseks.\nUimasuse, suurenenud väsimuse, tahhükardia võimalikud ilmingud. Kõrvaltoimeteks võivad olla farüngiit, riniit, kusepidamatus.\nTe ei saa võtta alla 8-aastaseid lapsi, imetamise ajal ja ravimi komponentide individuaalse talumatusega.\nNeed ravimid põhinevad beetahistiinvesinikkloriidil. Tabletid on sünteetilise histamiini analoogina.\nLisaks tinnituse kõrvaldamisele leevendab pearinglust, peavalusid, võitleb vestibulaarse aparatuuri häiretega, kõrvakõrvadega, kõrvaldab iivelduse, oksendamise ja ravib kuulmislangust..\nAktsepteeritud Meniere'i tõve ja aju veresoonte ateroskleroosi korral. Tablette võetakse suu kaudu, söödes väikese koguse vedelikuga..\nVõimalikud on kõrvaltoimed, mis avalduvad maoärrituse, allergiate (sügelus, lööve, urtikaaria) kujul. Mõnikord täheldatakse Quincke ödeemi..\nVastunäidustused - bronhiaalastma, raseduse 1 trimester, maohaavand ja kaksteistsõrmiksoole haavand, eriti ägenemise ajal. Lapsed on välja kirjutatud ettevaatusega ja arsti järelevalve all..\nNeid ravimeid on saadaval kahes versioonis: tabletid ja suukaudne lahus.\nRavim on ette nähtud peapöörituse, tinnituse ja pea müra vastu insuldieelsetes tingimustes, kraniotserebraalsete vigastustega, mälu ja tähelepanu häirete, unetuse ja vähenenud intelligentsusega.\nRavim on efektiivne neurotundlike häirete korral, halva vereringega ning võitleb tinnituse ja närvikahjustuste vastu. Soovitatav annus - 3 tabletti päevas.\nLahust võetakse 1 mg 3 korda päevas. Ravikuur sõltub haiguse astmest ja ulatub 1 kuni 3 kuuni.\nKõrvaltoimetena võivad esineda häireid seedetraktis, peavalu, allergiad. Vastunäidustusi ei tuvastatud.\nRavim on heaks kiidetud kasutamiseks rasedatel ja rinnaga toitmise ajal.\nBetagistini tablettidel on mitu analoogi: Vestikap ja Vestibo. Kõik nad leevendavad müra kõrvades, peas ja ravivad peavalu..\nSeda on laialdaselt kasutatud Meniere'i haiguse ravis pearingluse, kuulmisaktiivsuse langusega seotud aistingute, iivelduse ja oksendamise vastu.\nVõtke 1 tablett. 3 korda päevas. Maksimaalne annus on 6 tabletti 24 tunni jooksul. Ravikuuri kursus on ette nähtud individuaalse skeemi järgi, varieerub 2 nädalast kuni 2 kuuni.\nKõrvaltoimed võivad ilmneda nahalööbe, sügeluse ja maoärritusena.\nNeerupealiste kasvajate, maohaavandi ja astma korral võtke ettevaatusega. Raseduse ajal ei saa te seda ravimit võtta.\nSee ravim kuulub antihüpoksantide rühma (normaliseerib metabolismi rakutasandil koos isheemiliste kahjustustega) ja sellel on oma analoogid. Need on predisin ja trimetazidine.\nSee mitte ainult ei takista peas keerutamist, vaid leevendab ka tinnitust, hoiab ära stabiilse stenokardia rünnakuid.\nSee ravib isheemiatõbe ja vestibulaarse aparatuuri häireid, taastab kuulmise, võitleb veresoonte patoloogiate ja Meniere'i haigusega.\nAnnustamist võib määrata ainult raviarst, võttes arvesse patsiendi keha omadusi, diagnoosi ja kahjustuse määra. Päevane soovitatav annus on 40–60 mg ravimit.\nSee arv on jagatud mitmeks meetodiks. Ravikuuri kestus sõltub diagnoosist, sümptomite raskusest ja selle määrab arst.\nRavim on hästi talutav. Harvadel juhtudel on võimalik väljaheide, maoärritused ja seedesüsteemi kerge valu.\nSelliste ilmingute ilmnemisel peatatakse ravim. Vererõhu ja arütmia võimalik langus.\nVõib tekkida allergia, mis avaldub nahalööbe, sügeluse ja naha punetusena. Harvadel juhtudel täheldatakse toksilist hepatiiti..\nKasutamine on vastunäidustatud lapsepõlves, raseduse ajal ja rinnaga toitmise ajal. Eakatele ja neerupuudulikkusele ette nähtud ettevaatusabinõud.\nKõik need tinnituse ja peapöörituse vastased ravimid määrab ainult arst. Te ei saa neid ise välja kirjutada ja ise ravida, see võib olla eluohtlik.\nPidage kindlasti nõu arstiga, läbige täielik diagnoos ja läbige kõik testid. Tõsised haigused, mis vajavad viivitamatut ravi, võivad põhjustada valulikke sümptomeid..\nPearinglus ja tinnitus pillid efektiivseks raviks\nOrienteerumise kaotamine, kõrvade helisemine võib ilmneda kõigil, kellel on järsk kehahoolduse muutus, pärast atraktsioonide külastamist, ühistranspordis reisimist. Pärast tüütu teguri kõrvaldamist möödub see nähtus kiiresti. Kui pearinglus ilmus järsku, ilma nähtava põhjuseta - spetsiaalsete ravimite valimiseks on väärt arsti külastamist.\nVertigo (peapöörituse meditsiiniline termin) on orientatsiooni kadumine, keha tasakaal koos inimestega ümbritsevate objektide pöörlemise sümptomitega. See võib ilmneda igas vanuses, olenemata rassist või soost. Peapöörituse põhjused on mitmesugused: kahjututest tõsistest, mis vajavad viivitamatut arstiabi.\nPeapööritust ja tinnitust provotseerivate tegurite hulgas on:\nneuroloogilised või somaatilised häired;\nvead toitumises, unepuudus;\nTõhusad abinõud peapöörituse ja müra tekkeks\nVertiigoga ravimite valik on lai: tabletid, siirupid, süstid. Arst peaks diagnoosi, patsiendi individuaalsete omaduste põhjal otsustama optimaalse vabanemisvormi ja ravimirühma valimise.\nTinnitus ja peapööritus võivad põhjustada emakakaela osteokondroosi.\nEbameeldivad sümptomid ilmnevad lülisamba arterite kokkusurumise ja aju verevarustuse vähenemise tõttu. Kui diagnoos kinnitatakse, on tagajärgede leevendamiseks ette nähtud järgmised ravimid:\nPiratsetaam on nootroopiline ravim. Stimuleerib vaimset tegevust, stabiliseerib ja taastab kahjustatud ajufunktsioone (mälu, kõne, teadvus), parandab vereringet. Kõrva ja pea müra põhjustavaid tablette võetakse 4-8 tükki, mis on jagatud 2-3 annuseks. Piratsetaam võib provotseerida kõhuvalu, närvilisust. Ravim on vastunäidustatud raske neerupuudulikkuse korral. 30 tükist pakendi hind on 91 rubla.\nMidokalm - lihasrelaksant, laiendab veresooni, omab valuvaigistavat toimet. Osteokondroosiga on ette nähtud annus 50 mg ravimit 2-3 korda päevas. Ravi ajal võivad tekkida peavalud, lihasnõrkus ja iiveldus. Midokalm on vastunäidustatud epilepsia, psühhoosi, Parkinsoni tõve korral. 30 tableti maksumus on 384 rubla.\nVasobral on vasodilataator. Parandab aju verevarustust, ainevahetusprotsesse. Vazobral on ette nähtud ½ tabletti 2 korda päevas. Vastuvõtu kestus on 2 kuud. Ravim võib provotseerida iiveldust, tahhükardiat. Vazobral on raseduse ja imetamise ajal vastunäidustatud. Pakendi maksumus on 30 tab. - 1123 rubla.\nDüstooniaga kaasnev pearinglus on põhjustatud aju ja närvisüsteemi toitainete puudusest. Haigusega kaasneb vererõhu muutus, üldine nõrkus, siseorganite hapnikunälg. Ravi jaoks määravad arstid sageli:\nGlütsiin - ainevahetuse regulaator, parandab närvisüsteemi aktiivsust, suurendab vaimset aktiivsust, hõlbustab uinumist. Ravimit võetakse 1 tablett (keele all kuni täieliku resorptsioonini) 2 korda päevas. Glütsiinil pole vastunäidustusi, välja arvatud individuaalne talumatus. 50 tableti hind on 40 rubla.\nBetaserc - parandab kapillaaride läbilaskvust, vere mikrotsirkulatsiooni, normaliseerib neuronite juhtivust. Kõrva müra või peapööritusega võetakse ravimit annuses 24 mg päevas. Ravi ajal võivad patsienti häirida allergilised reaktsioonid, raskustunne kõhus. Betaserc on vastunäidustatud feokromotsütoomil, seedesüsteemi peptilisel haavandil. Pakendi hind 30 tk. - 629 rubla.\nMemoplant on taimne preparaat. Suurendab aju vastupanuvõimet hüpoksiale, pärsib ödeemi teket. Peapöörituse ravimit võetakse 1 tablett 3 korda päevas. Memoplant on vastunäidustatud trombotsüütide tekke, gastriidi, müokardi infarkti vähendamisel. Hind 30 sakk. - 929 rubla.\nEakate patsientide pearingluse ja tinnituse ravim valitakse eriti hoolikalt. See peaks sümptomid täielikult kõrvaldama, põhjustades samas minimaalseid kõrvaltoimeid. Vastunäidustuste puudumisel võib üle 60-aastastele patsientidele määrata:\nAspiriin on valuvaigisti, trombotsüütidevastane aine. Pearingluse, tinnituse korral määratakse päevas 1-2 kihisevat tabletti. Ravim võib põhjustada oksendamist, kõhuvalu ja trombotsüütide arvu vähenemist. Aspiriini ei tohi võtta astma, seedetrakti verejooksu, raske maksafunktsiooni või neerufunktsiooni kahjustusega patsientidel. 12 kihiseva tableti maksumus on 279 rubla.\nDramina on antihistamiin. Aitab toime tulla liikumishaiguse sümptomitega, on antiemeetilise, hüpnootilise toimega. Tinnitusest alates võetakse ravimit 1-2 tabletti 2-3 korda päevas. Ravi ajal võib Dramina provotseerida unetust ja unisust, mäluhäireid. Pakendi hind 10 tk. - 136 rubla.\nKui menstruatsiooni ajal ilmneb pearinglus ja tinnitus, on ette nähtud valuvaigistid, näiteks Sumatriptaan. 2 tabletti sisaldava pakendi hind on 178–190 rubla. Ravim kõrvaldab peavalud ja menstruaalkrambid, parandab aju vereringet. Ravimit on vaja võtta üks kord annusega 50 mg. Sumatriptaan on vastunäidustatud järgmiste ravimite esinemisel:\nVererõhu hüppe normaliseerimiseks soovitavad arstid võtta Cavintoni. 50-milligrammilise 5 mg tableti pakendi hind on 258 p. Ravim parandab aju vereringet, kõrvaldab tinnituse, normaliseerib vererõhku. Võtke Cavinton 5-10 mg 3 korda päevas. Ravim on vastunäidustatud järgmiste seisundite esinemise korral:\nhemorraagiline insult (äge faas);\nKasutusjuhend:Hinnad Interneti-apteekides:Spazmalgon - spasmolüütilise ja valuvaigistava toimega kombineeritud ravim.Väljalaske vorm ja koostis intramuskulaarse manustamise lahus: läbipaistev, värvitu või kergelt värviline (2 ja 5 ml tumedas klaasist ampullis, 10 ampulli plastalustel, 1 kaubaalus papist kimbus); tabletid: ümmargused, lamedad, peaaegu valged või valged, riski ja kaldega (10 tk blistris, 1, 2 või 5 blistrit kartongkarbis).


03.07.10219 (2006) Kongla Anni põletajad pääsesid ehmatusega - Maavalla Koda\n03.07.10219 (2006) Kongla Anni põletajad pääsesid ehmatusega\n26. pärnakuud teatas Ida Politseiprefektuuri Rakvere Politseiosakond, et kuriteo koosseisu puudumise tõttu ei alustata väärteomenetlust arvatavalt 366 aasta eest elusalt põletatud rahvaarsti Kongla Anni tulimõrva kordamise suhtes.\nNõiaks peetud Kongla Anni kohtuotsuse viisid 02. mail uuesti täide SA Virumaa Muuseumide, Viru-Nigula valla ja EELK Viru-Nigula koguduse esindajad. Õlgedest valmistati naise kuju, ryytati, köideti, samba külge, loeti ette kohtuotsus ning syydati põlema. Sündmusega lisati pidulikkust lepingu sõlmimisele, millega kohalik koduloomuusem läks viieks aastaks Virumaa Muuseumide haldusse.\nToimunut uurida palunud Maavalla Koda ei hakka politsei otsust vaidlustama. “Me ei soovinud kedagi karistada. Tahtsime, et see syndmatu tegu ei leiaks enam kordamist. Ma tõesti loodan, et me pole asjaosaliste suhtes liiga leebed ja nende eeskuju ei leia enam järgimist.” ytles koja vanem Ahto Kaasik.\nSA Virumaa Muuseumid ja Kultuuriminister Palmaru vabandasid toimunu pärast. EELK Viru-Nigula koguduse juhatuse esimees kahetses enda osalemist yritusel ja mõistis inimkuju põletamise tagantjärele hukka.\nEELK peapiiskop Andres Põder märgib oma vastuses Maavalla Kojale: “Eesti Evangeelne Luterlik Kirik on igasuguse ülekohtu ja vägivalla vastu ning soovib head koostööd kõigi usunditega ega pea õigeks pahatahtlikkust ei teiste ega enda suhtes”.\nSamas jättis peapiiskop taaskord kasutamata võimaluse anda hinnang ajaloolistele nõiaprotsessidele ja usulisele tagakiusamisele Eestis XIII – XX sajandil. 1917. asutatud EELK pole seni mõistnud hukka ei katoliku, vene õigeusu, ega luterliku kiriku poolt sooritatud usumõrvu ja tagakiusamist Eestis.\nKohati äärmiselt lünklike arhiiviandmete põhjal on aastatel 9733-10032 (1520-1819) Eestis kohtu alla antud 218 nõida, neis surma mõistetud 65. Samal ajajärgul kahjustasid Maavallas tegutsenud kirikud tõsiselt meie looduslikke pyhapaiku, usundit ja elma.\nVaata lisaks: Kapo, Kultuuriministri, EELK jt vastused


Postitaja: libatserk kell 08:43:00 1 kommentaar:\nPostitaja: libatserk kell 23:41:00 Kommentaare ei ole:\n2018. aasta kokkuvõte sõnas ja pildis\n2018. on jäänud seljataha ja jätnud kindlasti maha oma märgilise jälje. Suuremaid ja väiksemaid tegemisi mahtus pea igasse kuusse. Tegime rohkem tööd ja pidutsesime samuti rohkem, Eesti Vabariigile vääriliselt, oli ju EV100 juubeliaasta.\nVeebruaris lustisime Eesti Vabariigi suure juubeli auks.\nMärtsis pidasime pidu koos küla noorimate pidulistega, meil oli laste disko "Kes aias".\nMais "tegime ära". AS Melkani ja paljude kätepaaride abiga lõppes Linnupoja maja eluaeg ja vana ahervare sai likvideeritud.\nJuunis, soojal suvepäeval, oli taas kord traditsioonilise romuralli ja jaanisimmani aeg.\nJuulis saime külaseltsile osta murutraktori.\nAugustis valimis koolituse käigus jupikene kiviaeda.\nAugusti viimasel reedel õnnistasime sisse oma külaplatsi esimese peoga, pidasime muinastulede ööd.\nOktoobris oli võimalus kõigil loodushuvilistel osaleda Virussaare rabamatkal.\nOktoobris sai pärast rahvasprinti kooli võimlas tantsujalga keerutada.\nKa taimetarkusi omandasime oktoobris.\nNovembris kohtusime vallavanem Jane Metsaga ja korraldasime Libatse rahva hulgas küsitluse bussiliikluse parema toimimise nimel.\nOsalesime projektis "Kuidas me kestame". Lendu läks palju ideid.\nNovembris käisime Jõesuu külamajas, kus meie küla tunnustati väikese tänuga.\nMeil on olemas peotelk ja varjualune.\nSaatsime 2018. aasta ära ja tervitasime üheskoos 2019. aastat.\nAITÄH KÕIGILE OSALEJATELE, ABISTAJATELE, PANUSTAJATELE - AINULT KOOS TEIEGA SÜNNIVAD TOREDAD ETTEVÕTMISED!\nHEAD UUT TEGUSAT AASTAT!\nHOIAME JA PANUSTAME OMA KOGUKONDA KA UUEL AASTAL!!!\nPostitaja: libatserk kell 03:38:00 Kommentaare ei ole:\nVitspärja punumise õpituba\nPärjed nagu kringlid :)\nPärja punumine on paras pusimine, sellise eelteadmisega asusime teise advendipäeval tööle. Ja pusimist muidugi oli, sest algaja vaimustusega soovis meist enamus teha endale suurt pärga. Vaatamata meie „suurusehullustusele“ tulid pärjad välja igati kenad, sest õpetaja Lydia osavad käed ja asjalikud nõuanded jõudsid ka igaüheni individuaalselt. Mis nii viga õppida, kui juhendaja toob kaasa näidised ja kogu tööks vajaliku materjali: tule ainult kohale ja järgi juhiseid.\nKui oma pärjatoorikuid kaunistama asusime, selgus et õpipoiss Ivari oli kaasa võtnud kena varu ka kaunistamise materjali: erinevaid oksi, käbisid. Lisaks tõi ta nähtavale kena suure ja väga ilusa liigirikka pärja, mille valmistamiseks oli kulunud aega terve päeva jagu.\nVäga ilus ja suur pärg\nTäname väga õpetaja Lydia Veerist uue oskuse õpetamise eest! Tänu Lydiale ja Ivarile on kõigi punujate kodudes jõuluootuse aeg pidulikum. On ju oma kätega loodud ese armsam igast made in China tootest.\nPostitaja: libatserk kell 01:13:00 Kommentaare ei ole:


Trükk nõudmisel - Alfapress - Book on Demand\nTrükk nõudmisel on uus tehnoloogia ja kujutab endast sisu levitamise viisi, mis lubab teostada väga väikeseid tiraaže. Ideaalis tähendab trükk nõudmisel võimalust trükkida ainult ühe eksemplari. See on võimalik digitaalse trükki meetotide kasutamisel.\nErinevalt väikestest tiraažidest, kui trükitakse väike eksemplaaride arv (50-100-200), lubab trükk nõudmisel trükkida ainult ühe eksemplari konkreetse tellimuse tulemusena, nii, et nõudmisel trükitud eksemplare ei saadeta kunagi säilitamisele. See tehnoloogia teeb samuti võimalikuks korduva trükki nõudmisel. Meie variandis trükk nõudmisel eeldab pikaajalist koostööd, mille raames failid, mida säilitame meie, trükitakse sellel momendil ja sellel kogusel, mida nõuab tellija. Selle tellimuse täitmise kiirus on maksimaalne ja võib võtta mitte rohkem kui 30 minutit.\nVahel failid parandatakse kooskõlas tellimuses määratud nõudmistega. Näidiseks võib tuua 1000 kataloogi trükkimise aastas - igakuine nõudlus on 50-100tk, pideva hindade ja sortimendi muutmisel. Sellisel juhul arvestame hinda lähtuvalt kogusest 1000tk, mitte 50tk, mis teeb hinnavaheks 2-3 korda.\nCopyright © 2018 Alfapress OÜ. All rights reserved.


Raua 25 – Apex Arhitektuuribüroo\nStaatus: projekt 2014, ehitus 2015\nTellija: Endover KVB OÜ\nEsialgne projekt: Anton Soans\nRestaureeritud korterelamu Raua 25 kuulub riikliku kaitse all olevate arhitektuurimälestiste hulka – reg. Nr 8208 ning Raua põiktänava ümber moodustuvasse terviklikku funktsionalismimõjuliste korterelamute ansamblisse. Hoone geomeetriliste mahtudega vormimängu on võrreldud pigem art déco kui funktsionalismi paremikuga. Seda rõhutavad dekoratiivsed ümarnurgad ja lintakna motiivi jäljendamine akende vahelise värvitud pinnaga. Kuna lamekatuse ehitamiseks siinse kliima puhul, puudus tollal kompetents, siis kavandas Soans hoonele madalakaldelise pultkatuse, mille varjas 1 m kõrguse ehisseina taha. Hoone on mahuliselt liigendatud, kõrgem osa on paigutatud Raua tn äärde, sellega liituv madalam maht põiktänava serva.\nLisaks välisele moodsusele kaasnes funktsionalistliku laadiga 1930. aastate kortermajades enamjaolt kõrge ehituskvaliteet, suured ja valgusküllased korterid, sanitaartingimuste parandamine (tualett ja kohati isegi vannituba igas korteris), esinduslikud viimistlusmaterjalid – näiteks kõigis tubades puitparkett. A. Soans kavandas Raua 25 üürimajja oma aja kohta erineva planeeringuga 8 avarat korterit.\n2014. aasta restaureerimisprojektiga võeti kasutusele soklikorruse ruumid eluruumide laiendustena ning katus terrassidena. Välimuselt suuremad muudatused puudutasid hoone neljakorruselise põhimahu tagumist loodefassaadi, mille räästa tõstmisel kaotati pultkatus ja rajati uus käidav lamekatus\nHoone restaureerimisprojekti koostamisel järgiti originaalprojekti ja muinsuskaitse eritingimusi. Restaureeriti olemasolevad väärtuslikud detailid. Osaliselt on detailide osas tehtud tõlgendusi ning mugandusi sobitumaks paremini ka tänapäeva maitseeelistustega.\nFoto: Eesti Rahvusarhiiv: ERA.T-2.4-1.8716


TUGEVAD ÕHUPALLID 12 CM METALLIC CHOCOLATE, PRUUN, 100 TK. HIND | kaup24.ee\nTugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.\nTugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk. hind\nToote kirjeldus: Tugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.\nSoovitame osta koos: Tugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.\nÜldine informatsioon tootest: Tugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.\nKauba ID: 2956627\nTagasiside tootele: Tugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.\nKüsimused ja vastused toote kohta: Tugevad õhupallid 12 cm Metallic Chocolate, pruun, 100 tk.


Sõpruskoolid Euroopas/eTwinning: 06/13\npühapäev, juuni 02, 2013\nProjektivõistluse võitjad 2013\nSelgunud on 2013. aasta eTwinningu projektivõistluse võitjad\nProjekt on hea näide muusikaõpetuse, inglise keele ja IKT integreerimisest. Õpilased tegid filme ja esitlusi mitmesugustel muusikaõpetust puudutavatel teemadel. Inglise keele tundides peatuti lähemalt partnermaade muusikaajalool .\nÕpetaja Alina Siht, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium\nRead, draw and play\nProjektis osalesid lapsed vanuses 5-10 aastat. Õpiti tundma partnerite kodumaad, leiti erinevusi ja sarnasusi oma maaga. Samuti tutvustati lapsed üksteisele lemmikraamatuid Projekti kaudu soovisid õpetajad näidata, et erinevate Euroopa riikide kirjandus on tihedalt seotud kogu Euroopa kultuuri ja teiste riikide kultuuriga.\nÕpetaja Lembi Oja, Pühajärve Põhikool\nUnser gemeinsames Haus\nProjekt tutvustas erinevate maade elamistavasid ning ühendas projektipartnereid multikultuurse maja ehitamise kaudu. Selle projekti käigus ehitati maja, mis sisustati erinevate maade ruumidega. Projekti käigus parandasid ja arendasid õpilased oma keeleteadmisi, õppisid tundma teisi kultuure ja võrdlesid neid oma kultuuriga. Tänu projektile suurenes õpetaja Laidvee sõnul õpilaste motivatsioon õppida saksa keelt.\nÕpetaja Margit Laidvee, Luunja Keskkool\nKümne parima hulka jõudsid veel:\nProjekti käigus kasutati võõrkeele tundides mitmesuguseid Web 2.0 vahendeid, mis andsid võimaluse partnerite vahel praktiseerida saksa keelt erinevates situatsioonides.\nÕpetaja Aimi Jõesalu, Põlva Keskkool\nEuropean Colours and Tastes\nProjekti kaudu uuriti partnermaade toidutavasid, missuguseid juur- ja puuvilju kasvatatakse ja mida nendest valmistatakse. Samuti võrreldi partnermaade kliimat, vaadeldi värve looduses. Lisaks uuriti toitude ja toiduainete kohta käivaid ütlusi ning vanasõnu. Kuna projektis osalesid nii Põhja- kui ka Lõuna- Euroopa riigid, siis oli tähtis ka geograafiline aspekt. Valmisid e-raamat ja audioraamat, kuhu on lisatud kõikide partnerite esitlused puu- ja juurviljadest ning helifailid retseptidest.\nÕpetaja Anneli Tumanski,Väätsa Basic School\nProjektis osalesid lasteaia ja algklasside õpilased, kes tutvusid lihavõtetega seotud tavadega. Valmistati kaunistusi, mida hiljem tutvustati on-line näitusel.\nEestist osales projektis kaks õpetajat\nÕpetaja Ene Kruzman, Kohtla-Järve lasteaed Pääsuke\nÕpetaja Kaja Assor, Tartu Hiie Kool\nLet's explore the Baltic States!\nProjekti kaudu õpiti tundma naaberriike, leiti erinevusi ja sarnasusi.\nÕpetaja Helle Anijärv,Tartu Hiie School\nThree faces of spring\nProjekti kaudu uuriti kliimaerinevusi partnerriikides - mõõdeti õhutemperatuuri ja pildistati loodusobjekte (puu, põõsa, lillepeenar, põld jne), et selgitada muutusi looduses. Õpilased koostasid temperatuuri graafikud ja täitsid töölehed kogutud andmetega. Seejärel võrreldi partnerkoolide õpilaste töid ja kogutud materjalidest loodi näitus.\nÕpetaja Signe Reidla, Peetri Lasteaed-Põhikool\nProjekti käigus lõid õpilased igapäevaelust lühilugusid ehk animatsioone (e-raamatud, PowerPoint jne) ning jagasid neid partenritega teistest riikidest. Valmis kogumik animafilme ning e-raamat "My e-Adventure".\nÕpetaja Tiiu Leibur, Pärnu Koidula Gümnaasium\nPostitaja: Sõpruskoolid Euroopas/eTwinning kell 18:11 Kommentaare ei ole:


Mõttekäik, mis viis uuele tehingule - StockFanatt\nMõttekäik, mis viis uuele tehingule\nLühike postitus mõttekäigust, mille käigul sündis idee ja alatest teisipäevast ka lahtised positsioonid. See pole tehingu idee number kolm, kuigi ma olen veendunud, et mul lühiajaliselt õigus. Ma ise teen seda tehingut ja võtan riski.\nKõik peab olema lihtne ja loogiline, üle mõelda ei tasu.\nLoen, bloombergis pealkirja - Nafta hinnad on kolmeteistkümne kuu tipus. See tähendab kõrgemal kui nad olid enne koroona kriisi ja nõudluse langust. Does not make sense. Läksin vaatasin üle USA kaevurite kuulsamate aktsiate hinnatasemed. FCX maksab 32.00USD, mulle sellest piisas, et teisi mitte vaadata. Viimati kui FCX maksis 32dollarit, aasta oli ehk 2012-2014, tundub üleostetud. Kinnitab mu nafta lühiajaliselt üleostetud teesi/ideed - Shortisin Naftat WTI CRUDE 58.15 USD. Väga tähtis märguanne- aktsiaid üleöö või pikaajaliselt ma ei müü lühikeseks ja kindlasti ei soovita ka Teile, küll aga teen seda erinevate Indeksitega.\nLäksin edasi - silma jäid vaktsiini aktsiate hinnatasemed MRNA 180USD, NVAX 324USD, CVAC 127USD. Koroona on lõpusirgel, ravime ja paanitseme varsti vähem, taastame ebatervislikud kombed ning ravimi sektor peaks buumist lühiajaliselt konsolideerima. Rõhutan lühiajaliselt spekuleerides. Shortisin USA-s kaubeldavat Pharma indeksit IBB 172.60 ja trigeriks olid jaoks vaktsiini aktsiate hinnatasemed, mis võiks kogu sektori veidi alla tirida.\nHmmm, ajalugu on mulle seda näidanud, et esmalt kukub enamasti Nafta, siis järgneb TURG ehk meie mõistes SPY SP500. Kui ma juba naftat shortisin ja pharma indeksit, seega kui mul õigus on peaks ka SPY kukkuma.\nShortisime SPY-d selle peale 389.85\nNafta kukub,Pharma indeks kukub, Spy kukub - varsti oleme rohkem õues ja reisil ega veeda aega kodus arvutite taga ega anna internet ja tehnoloogia firmadele sellist tähelepanu nagu hetkel. Selge, shortisin tehnoloogia indeksit QQQ 333.72. On potentsiaali, et tekib lühiajaline doomino efekt\nKõik sai algose nafta tähelepanekust. Siiralt usun, et selleks, et see shortitud indeksite kombo töötaks on vaja, et Nafta kukuks. Nafta kukkumine tekitab alati paanikat ja järgneb doomino efekt ning pean Naftat siis kõige tähtsamaks indikaatoriks.\nNeil tasemetelt on samuti hea risk reward. Ärge saage minust valesti aru - ma olen turu suhtes pikaajaliselt äärmiselt positiivselt ja pulliliselt meelestatud. See on lühiajaline indeksite short swing tehing, kus ma näen potentsiaali. Long-term olen väga bullish. Ärge unustage, stockfanatt on spekulant eelkõige. Nafta langust tarvis esialgu!!!\nPäev algab miinusega. Kinnitage turvavööd ja kaitsmed peale, Maratiilsus alaku.\nShortisin Naftat WTI CRUDE 58.15\nShortisin IBB 172.60\nShortisin SPY-d 389.85\nShortisin QQQ 333.72


Aivar Pau: robotid ei pidanud ju tapma - Tehnika\nAivar Pau: robotid ei pidanud ju tapma\nNorra ja Eesti sõjatöösturid Kongsberg ja Milrem teatasid mõne päeva eest «murrangulistest», «innovaatiliselt võimekatest» ja vaenlaste seas eriti suurel määral surma ja hävingut külvavatest uutest tapamasinatest.\nEsimesed testid läksid suurepäraselt. Kõik on kena, aga inimesi neil tapamasinatel enam ei ole, inimelusid hävitavad robotid. Juhtumas on esmapilgul täpselt see, mille eest on innovatsiooniliidrid üle maailma aastaid hoiatanud: inimelu üle ei tohiks iial otsustada tehisintellektiga süsteemid. Võib ju paista, et see rong on läinud.\nTuletame meelde, et enam kui 100 tehnoloogiaettevõtet, 26 riiki ja 2400 innovaatorit, nende hulgas Skype’i asutaja Jaan Tallinn ja Tesla ning SpaceXi looja Elon Musk, pöördusid mullu 18. juulil avaliku kirjaga kogu maailma poole, milles kutsuvad üles lõpetama tehisintelligentsete tapamasinate loomine.\n«Tehisintellektid (AI) on mängimas suurenevat rolli militaarsüsteemides. On kiire vajadus, et kodanikud, poliitikakujundajad ja juhid asuksid tegema vahet lubatud ja lubamatu AI kasutamise vahel. Selles valguses oleme meie, allakirjutanud, kokku leppinud, et inimelu võtmise otsust ei tohi iial delegeerida masinale,» seisis nende kirjas.\nKuid vaadakem arengute sellise pöörde võimalikku helgemat poolt. Milremi roomukite peamine mõte on selles, et nende abil saab kaugjuhtimise teel vedada sõjatandrile kuulipildujaid, tankitõrjesüsteeme, raketiheitjaid ja mida iganes veel.\nAga mis siis, kui ka vaenlasel on kasutuses täpselt sama võimekad süsteemid? Kas tulevikusõjad – nendest ei pääse inimkond lähitulevikus kindlasti mitte – võivadki endast kujutada pigem mürarikast arvutimängu, kus küsimus on vaid selles, kes kelle tehnoloogilisi saavutusi enam hävitada suudavad? Näeme me tõesti lahinguid, kus inimelusid ei võeta ja tagajärjeks on vaid kümnete tonnide kaupa vanarauda?\nKipun arvama, et nii see ei lähe ja tarku masinaid kasutatakse ikka vaid sõjaolukordades, kus eeldatakse, et teine pool on tehnoloogiliselt mahajäänum, rumalam, «metsikum» või kus selliste masinate abil ei taheta kahju tekitada mitte otseselt vaenlasele, vaid tema hoonetele, maanteedele, sildadele ja muule infrastruktuurile. Vastasel juhul puudub üüratute summade kulutamisel igasugune mõte, vaenlase tehnoloogiat saab üle küberruumi hävitada palju hõlpsamalt kui seda dünamiidiga loopida.\nNiikuinii on arenenud riikide vahelised sõjad kolinud selgelt küberruumi. Oma soovitud poliitilisi ja majanduslikke eesmärke ei vallutata mitte vere ja inimelude hinnaga, vaid arvutisüsteemidesse häkkimise, küberrünnete ja libakontode ning muude pehmete vahendite abil suurte masside meelsuse mõjutamise teel.\nKuidas see Trump võimule pääseski? Kui uhkelt Tallinn möödunud aastavahetusel Hiina uut aastat tähistaski ja kes põlevad draakonid ja hiinlaste tantsutrupid kinni maksis?\nInimkond on aru saamas, et vägivallal ei ole enam mõtet, ja see on hea. Inimese füüsiline tapmine ei anna enam ammu soovitud tulemusi. Arvan ja loodan, et tapjarobotite kasutamine sõjategevuses on lühiajaline ja võimalikult valutu üleminekuperiood. Olgem valmis kübersõdadeks. Olgem valmis palju reaalsemaks ohuks – et inimene loob enda kõrvale arenenuma intellektiga olendid, kui ta ise on.


Hotellid Łobozew | Hotels.com\nLinna Łobozew hotellid\nOtsing hotellid Łobozew\nValitud sihtkoht: Łobozew. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Łobozew\nŁobozew pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Lake Solina ja Leszczowatemi kirik. Ära unusta külastamast paiku nagu Lesko kivi ja teisi kohapealseid huviväärsusi.\nMajutusvõimalused, mida Łobozew pakub\nŁobozew pakub majutusvõimalusi kõigile, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Łobozew pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 10%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 33 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Łobozew ja selle lähipiirkond pakub.\nŁobozew – kohalikud huviväärsused\n• Lake Solina (6,6 km südalinnast)\n• Leszczowatemi kirik (10,2 km südalinnast)\n• Lesko kivi (12 km südalinnast)\nŁobozew – millal on parim aeg reisimiseks?


Sündmused / Arhiiv\nMaakondlik infootsingu võistlus 2018\n8. veebruaril 1865. aastal kinnitas Valga linna raad Valga Linnaraamatukogu põhimääruse. See päev on ühtlasi ka Valga Keskraamatukogu sünnipäev.\nSuuri teeneid raamatukogu asutamisel on Valga Õpetajate seminari juhatajal, Janis Cimzel, tema oli ka raamatukogu eestseisjate komitee liige. Kuigi linna avalik raamatukogu oli saksakeelne, oli ta siiski kultuurikolle haritud eestlastele.\nLinna raamatukogu eksisteeris iseseisvalt 1911. aastani, mil linn oma raamatukogu Valga Karskuse Seltsile üle andis.\n21. aprillil 1925. aastal avati Valga linna raamatukogu teistkordselt nimetusega Walga Linna Awalik Raamatukogu. Sellest ajast alates tegutseb raamatukogu järjepidevalt tänaseni. Raamatukogu avamisel oli fond 536 eks., 1939. aastaks oli see kasvanud 5 200 köiteni. Heitlikel aegadel omaaegne fond hävis ja tänase päevani on säilinud ainult sadakond raamatut. Aastate jooksul oleme meie raamatukogu jaoks olulisi vanu raamatuid juurde hankinud. Enne 1940. aastat ilmunud raamatuid on praegu ca 200. Kõige väärtuslikumaks neist võib pidada 1864. aastal ilmund Helme algkooli õpetaja Andreas Erlemanni poolt koostatud “Musika öppetus”. See on esimene eestikeelne muusikateooria õpik üldse.\nValga raamatukogu on asunud linna erinevates hoonetes. Kui ta 1865. aastal asutati, siis tegutses ta aastaid raekoja hoones. Hilisemal ajal tuli aga korduvalt kolida. Pikemaks ajaks sai raamatukgu koduks Aia tn. 20.\n1996. aastal andis Valga Linnavalitsus raamatukogu kasutusse renoveeritud Zenckeri elamu-villa. Maja on ehitatud ja projekteeritud Karl Schmidti poolt 1902. aastal Kaagjärve mõisavalitseja Zenckeri tellimisel.\nVarem neljas erinevas majas paiknenud osakonnad on nüüd kõik ühe katuse all.\nViljandi maakonna raamatukogud\nValga KRK vikipeedias\nX Üks linn kaks riiki\nTeeme ise kodulehte.\nAia 12 Valga 68203 tel.: 766 9980 | E-mail: info@valgark.ee


Preparaadid neerude ja põie põletik - Kroonilise neeruhaiguse patsiendijuhend (PJ-N/20.1-2017)\nRavikindlustatud inimese ravikulud tasub haigekassa. Soodusravimid Kuivõrd ravimid on tänapäeval väga kallid, aitab osa nende maksumusest tasuda haigekassa. Dieet ja treening toimivad üheskoos.\nProfessionaalne arst, kes põhineb visuaalsel, laboratoorsel ja instrumentaaldiagnostikal, otsustab ravi ja määrab ravi.\nKuid iga naine teab, mis on põiepõletik, ja proovib võimalikult kiiresti kõrvaldada negatiivsed sümptomid. Seda saate teha kodus, kuid isegi pärast rahvapäraste abinõude või ravimite võtmist peate konsulteerima arstiga: neerude ja põie põletikulised protsessid on tagajärjed ja peamine põhjus võib olla täiesti erinev. Kuigi põhihaiguse ravi ei ole ette nähtud, ei anna kaasuvate haiguste ravi soovitud efekti, sümptomid ilmnevad siiski erineva ajavahemikuga.\nKusepõie ja neerupõletiku põhjused ja sümptomid\nRavi võimalusi on palju: ravimid, dieediteraapia, joomise režiim. Joogirežiim on oluline: kehasse sisenev vedelik eritub uriiniga, eritub lagunemisprodukte, toksiine, peseb mikroobe ja eemaldab põletikulise protsessi.\nRaviskeemi tuleks preparaadid neerude ja põie põletik nii, et päevas tarbitaks vähemalt 2 liitrit vedelikku, kui see pole vastunäidustatud kardiovaskulaarse patoloogia korral. Dieediteraapia on kohustuslik. Neeruvaevuste korral on hädavajalik vähendada soola, suhkru, rasvade, praetud ja vürtsikute toitude tarbimist.\nKusepõie põletikuga on vaja piirata magusate ja magustamata gaseeritud jookide, kange kohvi, tee kasutamist. Spasmiliste sümptomite leevendamiseks on näidustatud ravimid.\nMis ravimit juua kui tsüstiit\nAitab No-shpa, Drotaverin. Antibiootikume määrab ainult spetsialist!\nAntibiootikumide ülemäärase kasutamise korral võib tekkida allergia, paljudel ravimitel on nefrootiline toime, mis teeb palju rohkem kahju kui kasu Ravi rahvapäraste ravimitega Ravi ravimtaimede ja rahvapäraste retseptidega on veel üks võimalus mitte ainult haigusest paranemiseks, vaid ka neerude, põie patoloogiate ennetamiseks. Siin on mõned võimalused sümptomite leevendamiseks ja patsiendi seisundi leevendamiseks: Rubrunnid.\nPühkige ülakeha üks kord päevas jahedasse vette kastetud rätikuga. Kestus - nädal. Protseduuri tuleks teha ainult remissioonides, pärast pühkimist on hädavajalik mähkida end sooja lehele ja asuda katete all.\nLoputage pool klaasi hirsist ja keetke pärast keetmist 1 liitris vees 5—7 minutit, laske jahtuda ja jooge nagu tee. Sageli valmistage putrudest ja suppidest hirss piimast ja veest, võttes neid võrdsetes osades.\nSuhkruvaba, pisut soolaga. Toit teeb suurepärast tööd, eemaldades kehast toksiine, taastades vee tasakaalu, lisaks imendub hirss kehas hästi ja seda peetakse kergeks toiduks, mis vähendab neerude koormust. Hirss aitab juhtudel, kui uriini päevane maht väheneb Segage võrdsetes osades koguses 2 spl.\nHauta 2 spl. Joo tund enne sööki, ravikuur vähemalt nädal. Keetmine aitab hästi vere väljanägemist uriinis. Hematuria on märk kivide lahknemisest, neerude ja põie tõsistest patoloogilistest muutustest ja neoplasmidest.


Tappa saab see sõber, kes … | Väike nõiateemaja\nTappa saab see sõber, kes …\nseptember 18, 2007 at 11:08 e.l. 2 kommentaari\n… küsis paar nädalat tagasi, kas ma Meez.comi olen proovinud. Eile siis proovisin. Tulemus: a) sellest võib saada raskekujuline sõltuvus ja b) mul on kujunemas virtuaalne salaelu. Tõeline nõiaelu, muide.\nValitud hetki sellest.\nSaage tuttavaks, Nõiamoor, unine ja sagrine. Ei armasta hommikuid, mil tuleb kiirustades ärgata. Hommikuid, mil keegi kurjam on ära peitnud riided, kohvikruusi, võtmed ja hea tuju. Pealegi, uni peaks olema püha. Ah, et kes see roheline tegelinski on? Lohepoeg Lontu, loomulikult. Armas, siivas ja taimetoitlane, mis, tõsi küll, ei sega tal öösel Nõiamoori varvastele jahti pidamast.\nÜksksarvik on tõhus ja keskkonnasõbralik liiklusvahend. Parkimisega pole muret, võtad kontorisse kaasa, seod laua külge kinni. Pealegi, hea odav pidada. Sööb peamiselt roose, liiliaid ja piimas leotatud küpsiseid. Ainult see viga on tal küljes, et ta eelistab maiuspalu võtta vaid vagade neitsite käest. Ja viimaseid on tänapäeval raske leida. Igatahes on hea ükssarvikutalitaja leidmine Nõiamoorile juba piisavalt halle kuklakarvu tekitanud ja me ei räägi nende palkadest, eksju.\nTavaliselt inimesed vihastavad ennast seaks. Nõiamooril on asi lihtsam, ta muudab seaks need, kes teda vihastavad. Teisalt, kui oled kellegi juba seaks sõnunud, on ilus temaga kenasti käituda ja kõrva tagant sügada, eriti kui ta on su kolleeg. Ah et nõiuks inimeseks tagasi? Ei, kuulge, aega on selle kiire asjaga.\nVäike improviseeritud õhtueine pärast tööpäeva. Eks ole ju kõige parem, kui supp end ise keedab. Või peaaegu ise. Oot, mis poes neid uusi nõiakatlaid müüdigi, see vana hakkab juba tiba põhja kõrvetama.\nTjah, ega keegi ei käskinud õhtusöögi käigus viit liitrit vett veiniks muuta. Aga kui see kord juba nii läks, on ju Nõiamoorilgi õigus veidi kamina ees puhata. Aga Lontu, Lontu ae!, kus sa nüüd … Ah, diivani taga, krõbistab neid soolapähkelid, mis homunculuse tegemisest üle jäid.\nÜldiselt tunne on, nagu poleks enam mitte kuueteistkümnene vaid kuuene. Aga lahe. Aitäh, sõber, kui sa just parasjagu tappa ei saa (:\n90% mõttetu elu\tPotsu, sa saad sellega kolm korda mööda pead. Aga see võib hea olla.\n1. Nirti | september 18, 2007, 3:39 p.l.\nMa teenisin sulle viis münti vist.\n2. Kati | september 18, 2007, 3:55 p.l.\njärgmine ohver siis 🙂


TD Baltic on tänasest Xeroxi esindaja Baltimaades - Äripäev\nTD Baltic on tänasest Xeroxi esindaja Baltimaades\n29. juuli 2004, 10:42\nSuurkorporatsioon Xerox sõlmis täna partnerlepingu IT kaupade hulgimüüjaga TD Baltic, teatasid ettevõtted.\nLepingu eesmärk on saavutada Xeroxi printerite ja multifunktsionaalsete seadmete liidrikoht Balti kontoritehnika turul.\nTäna sõlmitud lepingus sätestatakse, et TD Baltic hakkab tööle Xeroxi ametliku esindajana kõikides Balti riikides.\n?Me kulutasime palju aega õige partneri otsingutele Balti hulgimüügifirmade seas. Partnerlus TD Balticuga annab meile efektiivse logistika, laia edasimüüjate võrgu ning kogemused turunduse vallas?, ütles Xeroxi Balti kontori juht Janis Tsirch.\n?Leping Xeroxiga tugevdab meie positsiooni multifunktsionaalsete seadmete, printerite ja koopiamasinate turul. Samuti rikastab meie kaubavalikut, mis võimaldab pakkuda klientidele paremaid komplekslahendusi,? märkis TD Balticu Balti regiooni turundusdirektor Paavo Heil.


Ilmateenistus lubab lähipäevil senisest veel külmemaid öid. Külmakraadide kasvades suureneb hüppeliselt ka tulekahjude ja tules hukkunute arv, hoiatas Päästeamet.\nKahe aasta eest aset leidnud suure külmalaine ajal hukkus tulekahjudes kolme nädalaga 11 inimest. Traagiliste tagajärgedega õnnetuste vähendamiseks külastavad päästjad juba teist aastat kodusid ja patrullivad põlenguohtlikes piirkondades, kontrollitakse ka mahajäetud hooneid. Ühtlasi jagatakse kohalike omavalitsuste ja korteriühistute vahendusel tuleohutusalaseid nõuandeid.\nKütmisel soovitame järgida põhimõtet - korraga vähem, aga sagedamini. Ahju, pliidi ja kamina läheduses ei tohi olla mööblit, vaipu, küttepuid, pappkarpe ega muid kergesti süttivaid esemeid. Hoolega peab jälgima, et siibrit ei suletaks liiga vara.\nÄra koorma elektriseadmeid üle\nKui lisasoojuse saamiseks on vaja lülitada sisse elektrilisi radiaatoreid või soojapuhureid, tuleb seda teha mõistlikult, et elektrisüsteemi mitte üle koormata. Soojapuhureid ja radiaatoreid ei tohi riideesemetega kinni katta.\nHoidu torude sulatamisest lahtise tulega\nKorralikult soojustamata torude jäätumine on sage probleem. Torude külmumist saab vältida lisaisolatsiooniga. Jäätunud torusid ei tohi sulatada lahtise tulega, näiteks leeklambiga. Jäätunud torude sulatamiseks soovitab Päästeamet kasutada soojakaableid või järelevalve all olevat soojapuhurit.\nElusid päästab ainult töökorras suitsuandur. Testi, kas sinu suitsuandur töötab. Vajadusel vaheta anduri patarei ja pühi seadmelt tolm.


Otepääl toimub Talveöölaulupidu – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Otepääl toimub Talveöölaulupidu\n11. jaan. 2019 0\nOtepääl toimub Talveöölaulupidu\n26. jaanuaril kell 20.00 saavad laulu ja muusikat armastavad eestimaalased kokku taas talvepealinnas, Otepääl, kus toimub V Eesti Talveöölaulupidu. Talveöölaulupidu toimub Otepää Kultuurikeskuse pargis.\nAastate jooksul kasvanud huvi näitab, et Talveöölaulupidu on võitnud oma koha inimeste südames ja peale paariaastast pausi toimub populaare kultuurisündmus taas. Otepää kultuurimaja pargis süüdatakse traditsioonilised laululõkked ning Kultuurikuuris on avatud kuumade jookide ala.\n„Juubeliaasta puhul on meie laulupeo kontseptsioon pisut teistsugune. Kuna tulekul on XXVIII laulupidu, siis otsustasime anda kooridele puhkust. Seekordne pidu on korraldatud nõnda, et tegemist on laulusimmaniga, kus kooridele eraldi lava ei ole, aga on lauluala eeslauljatele,“ selgitas Talveöölaulupeo üks pikaaegsetest korraldajatest, Otepää kultuurimaja perenaine Merle Soonberg. „Laulupeole ootame kaasa laulma kõiki laulusõpru. Olge julged ja tulge oma koori või sõpruskonnaga ning saage osa meeleolukast talvisest muusikasündmusest Otepääl!“\nTalveöölaulupeol on kavas seitseteist eestikeelset armastatud laulu läbi aegade, mida aitavad laulda Allan Kasuk, Margit Tali, Indrek Ventmann, Loore All ja teised. Lauljaid saadab lavalt Margit Tali Live bänd. „Sellel aastal on kavas väga lai repertuaar – saab ühiselt laulda eestikeelset räppi, seto folki, punki, poppi ja südant soojendavaid isamaalisi laule!“ lisas Otepää Kultuurikeskused juhataja Jorma Riivald.\nTalveöölaulupidu on tasuta.\neelmine Kodurahuprogramm jagab taas toetusi\njärgmine TV3 MEENUTAB! Suur kokkuvõte: meeldejäävad kohtumised toredate inimestega


SJK Viiking | Saaremaa Jalgrattaklubi Viiking | Page 4\nMihkel Räim Prantsusmaal 11.\n10. märts 2014 Uudised No comments\nPühapäeval Prantsusmaal sõidetud 108 km pikkuse GP Bohas lõpetas kohalikku amatöörklubi Team ProBikeShop St Etienne Loire esindav Mihkel Räim 11. kohaga.\nVõidusõit toimus 9 km pikkusel ringil, mida ratturitel tuli võtta 12 korda. Igal ringil oli ka pisike tõus, pärast käis tee üles-alla. Teisel ringil sai Mihkel Räim koos 24 ratturiga eest ära, seis oli hea ja saarlane tundis end tugevana.\nJooksikute grupis tehti normaalselt tööd. „Asi tundus okei olevat, sest koos minuga oli üks tiimikaaslane ka veel,“ rääkis Räim.\n„Viis ringi enne lõppu tuli tagant veel kümme meest järgi ja siis hakkas nn sõda. Oli palju rünnakuid, sõidu üle kadus kontroll ja meil oli päris keeruline, kuna tagant tuli ainult üks meie mees. Kuigi olime kolmekesi, oli mõni meeskond esindatud viie-kuue mehega.“\nNüüd lagunes jooksikute grupp mitu korda laiali, siis jooksis tagasi kokku. Mihkel Räim oli ise ka mitmes minekus sees, kuid otsustav rünnak toimus 1,5 ringi enne lõppu ja sinna ei õnnestunud tal end sisse sokutada.\nKa tema tiimikaaslasi polnud liidrite hulgas. Niisiis jäigi kümme meest väikse vahega ette. Räime meeskonnakaaslase aitasid saarlast oma grupi finišis, mille ta võitis ja sai tasuks 11. koha.\nUudise allikas: www.saaremaasport.ee\nRäim ja Puntso võistlustules\nLaupäeval sõideti Prantsusmaal võidusõit nimega 4 Cantons, kus saarlastest olid joonel Mihkel Räim (Team ProBikeShop St Etienne Loire) ja Endrik Puntso (Team Pro Immo Nicolas Roux)\nVõidusõit toimus üsna tasasel maal, kus ratturitel tuli läbida 150 km. „Pundisfiniš oli ja kahjuks mul abimehi ei olnud,“ ütles 13. koha saanud Mihkel Räim.\n„Pidin raiskama energiat, et endale positsioon välja võidelda. Natuke arvestasin ka finišis valesti, sest alustasin liiga vara ja raske käiguga. Võitnud vast poleks aga ehk kolme hulka oleks võinud tulla, kui finiš oleks laabunud. Aga oleksid ei maksa enam midagi. Tunne oli hea ning ma loodan, et läheb veel paremaks.“\nPeagrupis lõpetanud ja 77. koha saanud Endrik Puntso ütles oma sõitu kommenteerides, et sõit ei läinud väga hästi, ka meeskonnal. „Kui oli äraminek, siis ma ei saanud õigel ajal ette,“ lausus ta. „Aga sellest polnud väga lugu, sest jooksikud saadi 15 km enne lõppu kätte. Ja grupifiniš ei ole minu leib.“\nMõlemad mehed on stardis ka pühapäeval.\nViikingid homme Prantsusmaal võistlustules\n7. märts 2014 Uudised No comments\nHomme sõidetakse Prantsusmaal võidusõit nimega 4 Cantons ning saarlastest on joonel Mihkel Räim/Team ProBikeShop St Etienne Loire ja Endrik Puntso/Team Pro Immo Nicolas Roux.\nVõidusõit toimub üsna tasasel maal ning ratturitel tuleb läbida 150km. Huvilistel samuti võimalus kaasa elada Live uudiste näol järgneval lingil http://direct.directvelo.com/live-course/1873/circuit-des-4-cantons-.html\nBlogi, Endrik: uus hooaeg\n26. veebr. 2014 Uudised No comments\nOlen blogi kirjutamise juures tagasi, sest ehk on inimesi, keda ka minu tegemised huvitavad. Lisaks on see suurepärane variant arendada või vähemalt mingil määral vormis hoida enda kirjutamise oskust ja seada teksti vähe korrapärasemalt, kui facebookis chättides.\nIgatahes… praeguseks hetkeks olen ma enda järjega jõudnud Prantsusmaale, sõidan sel aastal amatöörklubis Team Pro Immo Nicolas Roux, kuhu ma sain tänu enda heale sõbrale, vanale Otepää aegsele klassivennale ja nüüdseks momendiks ka juba uuele tiimmeidile Martin Laasile, kes tegi eelmise aastaga selgeks, et jaksab sõita küll ja kui veab jutini koos esimestega välja, siis on poodiumi pauk kah. Olgu tasemeks siis külakas Prantsusmaal või UCI sõit Lätis. Seda olukorda kasutas poiss hästi ära(minu seisukoha pealt vaadates) ja esitaski tiimile teiste nõudmiste seas selle, et järgmine aasta tahab ta mind meeskonda. Siinkohal tahakski õelda veelkord, tänx Laasu! Ei ole vist üllatus, et üks olulisemaid komponente elus ongi tutvus ja mitte lihtsalt suuresti, vaid puhtalt tänu sellele ma saingi võimaluse pääseda Prantsusmaale, mitte suvalisse tiimi, vaid DN1 katekooria ehk siis amatööride kõige kõrgema astme peale. Tõsi, hetkel on minul DN2 litsents ehk Prantsuse karikale ma peale ei saa(vähemalt esimestele mitte), aga usun, et ongi hea, kui on võimalus harjuda siinse sõidustiiliga enne nõks madalamate võidusõitudega, kui ronida kohe kõrgemale oksale ja üritada hammustada liiga suurt tükki korraga.\nTänaseks olen ma väljamaal treeninud peaegu kuu, selle sisse jäi ka nädalane laager meeskonnaga Hispaanias, Lloret de Mar’is. Laager oli küll raske, aga täpselt parajalt. Koormusi ja intensiivsust tõstin laagrini täpselt õigelt. Itensiivsus oli küll organisimile harjumatu üle pika aja, kuid siiski vastuvõetav, mis tal muud üle jääbki. Olin kuulnud prantslastest erinevaid lugusid, kuidas tiimiga koos treenides alati kiputakse panema ja edvistama, kuid enda õnneks ma siin meeskonnas seda küll ei täheldanud. Vahepeal sõideti küll kiiresti ja pandi ka litreid, aga see kõik oli õiges tasakaalus ning läheb arvesse võistluse simulatsioonina, mis on vajalik, et ka esimestel võistlustel ennast koduselt rattaseljas tunda. Meeskonnakaaslased tunduvad väga normaalsed inimesed olema ja see on ainult hea, sest ebameeldivate inimeste nimel on oleks ennast näiteks võistlustel palju raskem kasti sõita. Häid sõpru ja inimesi on üldse palju rõõmsam aidata ja nendega koostööd teha. Tore on ka see, et mitmed kutid on proffide seas sõitnud ehk on vast olemas inimesed, kellelt midagi õppida.\nNagu ikka siin elus satub ka minu, muidu sinisesse taevasse, vihmapilvi, milleks praegu ja tegelikult juba pikemat aega on olnd selg. Õnneks on mul kodumaal hea treener Indrek Rannama, kes vaatas minu possa rattal üle ja natuke korrigeeris seda, et selg paremas asendis oleks. Intsa annab alati nõu ka trenni osas, kui endal mõistsus otsa saab. Enamuse treeningplaanist teen ma endale ise, eriti ettevalmistavas perioodis, sest see ei ole eriti keeruline ja arvan, et sportlasele tuleb igati kasuks, kui ta ka ise oskab mõelda ,mitte lihtsalt ei järgi minuti pealt kava, mille treener on talle kirjutanud. See selleks, aga seljavalu vastu võitlen ma igasuguste spetsifiiliste harjutustega, mida ma teen lisaks peale igat treeningut rattal. Kasutan veel ka massaazirulli igapäevaselt, et lihaste eest hoolitseda. See on vähim, mida ma ise teha saan. Õnneks on meil klubis ka massöörid ja isegi ka füsioterapeut, kes mu selga paar korda juba vaadanud on ning see on ka tulemust toonud. Olen rahul!\nEsimene võistlus on mul juba selle nädala lõpus pühapäeval. Trenni on tehtud korralikult ja enda hinnangul on kõik sujunud hästi, niiet võin hooajale vastu minna enesekindlalt. Isegi kui ma alguses kõige paremini ennast ei tunne, siis pole ka hulllu, sest eelnevad aastad on näidanud, ma olengi pigem hilisem õitseja.\nEsimest korda elus on mul hooaja alguses kõik suht ideaalses seisus ja kurta oleks rohkem kui patt. 🙂\nEndrik Puntso sai Prantsusmaal grupisõidus esimese etapivõidu\n25. veebr. 2014 Uudised No comments\nPrantsusmaa amatöörklubis Pro Immo sõitev jalgrattur Endrik Puntso võitis Tour de l’Ardèche Méridionale kolmanda 102 km pikkuse etapi ja sai kokkuvõttes kümnenda koha.\nKolmandal etapil sõideti kolm suurt ringi, mis sisaldas ühte 3 km pikkust tõusu. Juba kümnendal kilomeetril sai Endrik Puntso koos nelja mehega tõusu lõpus äraminekusse. „Suhteliselt kergelt sai eest ära,“ tõdes rattur, kelle grupile lisandus peagi veel kaheksa meest.\n„Siis ma enam tööd põhimõtteliselt ei teinud, sest minu meeskonnakaaslane oli kokkuvõttes teisel kohal. Istusin atrõõvi taga ja mingi 50 km lõpuni sain aru, et mul on täna üle keskmise head jalad ja hakkasin vaikselt mõtlema, kuidas neid realiseerida. Hakkasin ringi peal sobivat kohta välja valima.“\nJooksikute pundis oli Chambery klubis sõitev austraallane, kes ei teinud ka tööd, sest tema meeskonna mees oli velotuuri liider. Umbes 30 km enne lõppu sõnas ta saarlasele, et I’m gonna go and you gonna come with me!\n„Mõtlesin, et mulle sobib,“ rääkis Endrik Puntso. „Poiss on samamoodi suuremat kasvu sõitja nagu mina ja temaga hea vunkida. Panimegi siis poole laskumise peal, kus vahepeal olid nukid gaasi põhja ja keegi ei istunud taga ära. 5 km olime koos sõitnud, kui sain aru, et tüüp veab oluliselt aeglasemalt, kui mina. Mõtlesin, et kavaldab. See moment oli meil just mingi 800 m tõusnukk käsil, kui mul tuli tagant treener ja ütles et ära selle tüübiga küll tööd tee, sest ta oli meile kokkuvõttes liiga ohtlik. Aga ma sain juba siis aru, et olen tugevam ning tõstin veits tempot ja üksi ma läinud olingi.“\nEndrik Puntso sõnul oli õnneks allatuul, kuigi vahepeal puhus ka küljelt. Ta võttis endast maksimumi ja sai uhkest soolost oma elu esimese võidu grupisõidus.\nNoormees tunnistas, et esimesel päeval ei saanud ta äraminekusse sisse, aga kui see oleks õnnestunud, siis tõenäoliselt ta viimast etappi võitnud ei oleks. „Nii, et olen väga rahul!“ rõõmustas esimesel etapil 14. ja teisel 18. koha saanud Endrik Puntso.\nEndrik Puntso tegi avastardid\n22. veebr. 2014 Uudised No comments\nEndrik Puntso tegi hooaja avastadi Grand Prix de Carcès-Souvenir Jacques Dalmasso ühepäevasõidul, kus saavutas 96. koha. Puntso sõitis aktiivselt, olles üle poole sõidu jooksikute hulgas, kes mõni ring enne lõppu peagrupi poolt alla neelati.\nPuntso jätkas hooajaga Lõuna-Prantsusmaal toimuval Boucles du Haut-Var võidusõidul kus teisel etapil saavutas klubis Team Pro Immo Nicolas Roux sõitev jalgrattur 43. koha. Tema klubikaaslane Martin Laas oli 22. Sama velotuuri kolmandal etapil sai Puntso 75. ja Laas 68. koha.\nEndrik on võistlustules ka eesoleval nädalavahetusel.\nPatu: “Panna on vaja!”\n10. veebr. 2014 Uudised No comments\nHei hei, minu esimene postitus. Räägin natukene oma talvistest tegemistest ja olemistest. Septembris, peale Eesti meistrivõistlusi tulin ära oma uude kooli ja ka põhiliselt oma uude kodusse Otepääle, Audentese spordikooli. Seadsin end mugavalt sisse ja läks lahti jälle koolipingi nühkimine. Trenni tegin tasapisi edasi ja plaan oli kavasse võtta ka sügiskrossid oma tehnika lihvimiseks rattasadulas. Need ettevalmistused krossideks lõppesid mulle murtud rangluuga Kambja metsades. Tuli võtta sundpuhkus, mis oleks nagunii aga hiljem tulnud, kuu aega. Puhaksin selle aja, lasin luul paraneda ja tegelesin kooliasjadega. Oktoobri lõpus sain kinnituse et luu on korras ja võin trenni tegema hakata jälle. Seda ma kohe tegema hakkasingi ja sai ilusti rattaga õues sõita, sest ilmad olid head. Kavva võtsin ka kohe jõusaali ja panin pikas perspektiivis paika treeneriga oma treeningmahud ja hooaja ettevalmistuse.\nSiiani on kõik ilusti sujunud ja tagasilööke pole olnud.\nElu koolis on suhteliselt rutiinne ja ajusi sööv, aga seda saab huumoriga parandada. Pole siin koolis seda õiget rahvast ka enam. Julgeks väita, et maksaks lausa raha selle eest, et Endrik, Jörgen, Martin, Kristian, Oskar, Sten ja Mihkel siin koolis veel oleks. See tähendab ainult seda, et tuleb ise krutskeid hakkata välja genereerima.\nKäisin ka Muza Lepiku juures mootoriga kontrollis, kiideti väga võimsaks ja tunti kohe isa järgi ära. Koolis on hinnetega ka kõik vinks vonks ja varsti tuleb minu esimene treki laager, lähen velodroomile kihutama, ka selleks, et oma osavust ja ratta valitsemist parandada. Laager toimub veebruari lõpus, peale seda on ainult loetud päevad ja on lend Hispaaniasse, Eesti koondisega Oliva linna laagrisse 4 nädalaks. Peale seda ootab mind mu esimene tähtis katsumus Paris-Roubaix Juniors maailmakarika etapp, kus hea õnne korral tahan kõvat tulemust teha. Tegemist on munakivi sõiduga, väga raske kevadine klassik, Mihkel on seal olnud 12.\nVahepeal siin Otepääl läksid ilmad nii külmaks, et pidi kasutusele võtma suusad ja ratta varna riputama. Väga hea oli vahelduseks suusatada aga oli ainult üks 2,7 km väga tõusurohke Tehvandi ring ja seda sai päevast päeva nühitud. Näiteks 4h suuska sellel ringil tegi kokku natuke üle 1200 tõusumeetri, mida on väga palju. Alati olid esimene kes rajale läks ja viimane kes ära tuli. Selline külm kestis natuke üle 2 nädala ja nüüd olen taas ratta seljas ja tunne on väga hea. Kogun taas ilusaid kilomeetreid ja teen regulaarselt jõusaali, vastavalt treeneriga koostatud kavade järgi. Koju ei ole ka jälle jõuludest saadik saanud ja ei tea ka millal uuesti saab. Tahaks vahelduseks minna ja sealsed sõbrad ja pere üle vaadata.\nJärgmiseks aastaks sain ka endale sponsorid, kellele suure tänu võlgu jään, et nad olid nii lahked, et aitavad minu sportlasteele kaasa ja minu peale oma aega pühendavad. Nüüd on vaja ainult ise mees olla ja ,,Panna on vaja!’’ Ootan suure huviga võistlusi ja neid katsumusi, mis mind uuel aastal uues juunioride vanuseklassis ees ootavad.\nRigo Räim hakkab sõitma Prantsusmaa Guajaanas\n24. jaan. 2014 Uudised No comments\nJalgrattur Rigo Räim lendab teisipäeval Lõuna-Ameerikasse, kus hakkab sõitma Prantsuse Guajaana amatöörklubis Remire Montjoly Bike.\nSamas klubis tahtis Rigo Räim sõita juba eelmisel aastal, kuid kuna tema eelmine Kariibi mere saarel Martinique’l asuv klubi ei andnud saarlasele üleminekuluba jäi minek ära, aga kokkupuude oli loodud.\n„Suusõnaline kokkulepe oli mul nendega juba juunist olemas,“ rääkis Rigo Räim. „Sügisel saime täpsemad tingimused paika nii, et mujalt polnud mul isegi vaja otsida. Jäin eelmisel aastal nähtu põhjal klubiga väga rahule ja see oligi peamiseks põhjuseks, miks neile ka selleks hooajaks jah ütlesin.“\nRäime sõnul on tema valikul olulisel kohal ka klubi poolt tagatud väga head sportlikud- ja elamistingimused, mis teevad rattaspordi tema jaoks ikkagi tööks mitte hobiks, mille Eestis peaks ise kinni maksma.\nPraegu on Rigo Räim valmistunud hooajaks Eestis ning treeningplaanidesse on kuulunud jõusaali ja jalgrattatreeningud. Kuna talvine ilm on olnud siin harjutamiseks pigem soosiv, siis peaks ratturi hinnangul kodune ettevalmistus olema väga hea.\n„Olen siin saanud piisavalt seda nn „musta tööd” teha ja kilomeetreid koguda, millele võib juba spetsiifilisemate harjutustega midagi ehitama hakata,“ selgitas Rigo Räim, kes saab juba uuel nädalal märksa paremates tingimustes treenimist jätkata.\nRigo Räime esimeste startideni jääb kuu, mis peaks olema piisav aeg, et end juba esimesteks sõitudeks korralikku konditsiooni viia. „Usun, et olen vähemalt sama hea, kui 2010. aastal mil tegin oma senise parima hooaja,“ oli ta optimistlik.\n„Pärast seda on erinevad vigastused ja igasugused viperused mind tublisti raputanud, aga loodan, et nüüd olen tagasi seal, kus pean. Oluline on teha stabiilselt hea hooaeg.“Täpset võistluskalendrit Rigo Räim veel näinud ei ole, aga meeskonna jaoks saab olema tähtsaim sõit augustis toimuv 11. etapiline Guajaani tuur. „Eelmise aasta põhjal võin öelda, et olen paljudel sõitudel kindlasti klubi esinumber, seega peaks võimalusi võidu peale sõita olema piisavalt,“ lausus ta.\nEestis võib Rigo Räime näha sõitmas ehk juunis toimuvatel Eesti meistrivõistlustel, aga lõplik otsus selle kohta tuleb ilmselt mais. Kuna Lõuna-Ameerikast koju käimine pole just odav lõbu, siis meistrivõistlustel osalemine saab teoks vaid juhul, kui klubi seda samuti oluliseks peab ja toetab.\nSaaremaa Jalgratturiteklubi Viiking juht ja treener Riho Räim peab venna Prantsuse Guajaanasse minekut ka strateegiliselt oluliseks ja seda just Rio de Janiero olümpiamänge silmas pidades.\n„Kuna prantslased kavandavad endale sinna olümpiamänge silmas pidades treeningkeskust, siis meie poolne eelnev luure on ka tähtis, kui arvestada, et Mihkel Räim on arvatud maanteesõidus olümpiakandidaadiks,“ rääkis Riho Räim.\nMihkel Räimel tuleb võistlustihe hooaeg\n22. jaan. 2014 Uudised No comments\nKuressaare linna Aasta sportlaseks valitud Prantsusmaa amatöörklubis ProBikeShop St Etienne sõitva jalgratturi Mihkel Räime hooaeg kestab veebruarist oktoobrini.\n„Aasta sportlaseks valimine tuli väga suure üllatusena, sellest sain teada interneti teel uudiseid lugedes,“ rääkis Prantsusmaal hooajaks valmistuv Mihkel Räim.\n„Eks see tiitel ole nii innustus kui ka kohustus, kuigi selles suhtes see minu elu ei muuda. Niikui nii üritan anda endast alati sada protsenti ning olla noortematele ja mõnikord isegi vanematele inimestele eeskujuks. Aga üldjoontes meeldib mulle see, et minu tegemisi on märgatud ning olen raske töö eest selle tunnustuse pälvinud.“\nMihkel Räime selle aasta sihid on üpriski suured. Eeskätt soovib ta leida üles enda enesekindluse, mille ta läinud aastal kaotas. Samuti on üheks suureks eesmärgiks teenida hooaja lõpuks välja väärikas profileping, kuid see eeldab aasta läbi stabiilset esinemist võistlustel, võite ja muidugi ka õnne.\n„Ma arvan, et see aasta peaks tulema parem, kui eelmine juba seetõttu, et ma saan piisavalt võistelda,“ märkis rattur. „Eelmisel aasta jäi võistlusi vajaka ja ma ei saanud end realiseerida. Sel aastal on kalender väga tihe, põhimõtteliselt on kõik nädalavahetused veebruarist kuni oktoobri keskpaigani broneeritud võistlusteks. Nüüd tuleb olla ise mees ja end sõitudel pildile sõita.“\nEelmisel aastal sai Mihkel Räim Itaalias Amore&Vita klubi värvides piisava karastuse ja võistlustel tuli pista konkurentidega rinda kõrgetasemelistel võidusõitudel, mis andsid noorele ratturile juurde ohtralt kogemusi. Samuti peaks olema ka tema füüsilised võimed natukene arenenud.Paigas on ka päris konkreetsed eesmärgid. Mihkel Räim tahab saavutada Prantsusmaal mõne võidu ja eriti magus oleks see Prantsuse karikaetapil. Samuti on talle tähtsad kõik profisõidud, sealhulgas Eesti meistrivõistlused. Oma suure peaeesmärgi ehk profilepingu saamine eeldab eelpool mainitud võistlustel hästi esinemist.\n„Väike salasoov oleks Audi Saaremaa GP kolmandat korda järjest ära võita, kuid hetkeseisuga kalendrit vaadates saab see keeruline olema, kuna tõenäoliselt ei saa ma Prantsusmaalt tulema,“ rääkis Mihkel Räim.\nOma esimese võistluse teeb Mihkel Räim pärast meeskonna laagrit, kui paneb 15. veebruaril ratta joonele. Ratturi sõnul läheb sellest hetkest “pidu ja pillerkaar” lahti.\nKarl-Patrick Lauk teeb avastardi mainekal võidusõidul\nEelmisel aastal Eesti maanteeratturite M16 reitingu liider Karl-Patrick Lauk sõidab algaval hooajal juunioride klassis ja avastardi teeb ta mainekal Paris-Roubaix võidusõidul, vahendab rattaprofid.ee\n„Alustuseks legendaarne,“ lausus Indrek Rannama ja Andres Laugu juhendamisel harjutav Karl-Patrick Lauk. „Saab olema veidi raske, sest võistlusi enne pole, aga olen jõudumööda valmistunud ja ka munakivi lõike katsetanud.“Kindlasti tahab ta olla edukas kõigil välismaa võidusõitudel ja kui võimalik, siis teha korralikud sooritused EM-il ja MM-il.\nSügisel rangluu murdnud Karl-Patrick Lauk on talvel harjutanud Eestis, sest ilmad on olnud soodsad. Märtsis toimub Hispaanias ettevalmistav kevadlaager. Seejärel osaleb ta võidusõitude klassikasse kuuluval Paris-Roubeaux’l, kus osa võistlusmaast läbitakse munakivisillutisel.


Psühhoterapeut: tänapäeva vaatenurgast ei olnud keiser Nero hull, vaid oma ajastu «laps» - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n25. juuli 2016, 15:24\nPsühhoterapeut: tänapäeva vaatenurgast ei olnud keiser Nero hull, vaid oma ajastu «laps»\nKeiser Nerot kujutav büst\nSaksamaal Trieris avati näitus «Kaiser, Küntsler und Tyrann» (Keiser, kunstnik ja türann), mis räägib Vana-Rooma keisri Nero elust ning mille jaoks Austria psühhoterapeut Harald Aschauer tegi keisri psühhoanalüüsi.\nAjaloolistes dokumentides kujutatud Nerot psühhootilise hulluna, kes oli väga vere- ja tapahimuline ning pahede küüsis, kuid nüüdne uuring lükkas osa sellest ümber, edastab Yle.\nAschauer uuris Nero vaimset tervist lähtudes tänapäevastest psühhoanalüüsi kriteeriumitest ja leidis, et seda keisrit ei saa täiesti hulluks pidada, sest tal puudusid mitmed psüühilised haigustunnused, pigem oli ta oma ajastu «laps».\nKeiser Nero, sünninimega Lucius Domitius Ahenobarbus, valitses 54 – 68 pKr. Tema elust kirjutasid mitmed Rooma ajaloolased, kaasa arvatud Suetonius, Cassius Dio, Tacitus ja Plinius vanem.\nNero ema Agrippina ja isa Gnaeus Domitius Ahenobarbus olid sugulased ning nende geenidest 12,5 protsenti olid identsed. Teada on, et sugulaste järglastel on suurem oht haigestuda pärilikesse haigustesse ja sündida puudega.\nRooma esimsesed viis keisrit kuulusid Juliuste-Claudiuste dünastiasse, Nero oli selle dünastia viimane keiser.\nSelle dünastia keisritel oli mitmesuguseid vaimseid kõrvalekaldeid ja terviseprobleeme. Näiteks Augustus kartis pimedust ja vett, Tiberiusel oli kaasa sündinud haavandtõbi, Caligula oli maniakaal-depressiivne ning Nero kasuisal Claudiusel oli verbaalsed krambid, mis võivad tänapäeva mõistes viidata Tourette´i sündroomile.\nKeiser Nero kohta hakkasid juba ta valitsemisajal liikuma hirmuäratavad jutud. Üks neist oli see, et ta süütas Rooma, et ehitada see linn üles oma nägemise järgi ja anda nimeks Neropol. Hiljem aga aeti 18. – 19. juulil 64. aastal pKr toimunud suurpõleng kristlaste süüks ja neid hakati taga kiusama.\nVäidetavalt tappis Nero oma raseda abikaasa Poppea Sabina, lüües teda jalaga kõhtu ning andis mitu korda käsu tappa oma ema Agrippina ja veel teisi pereliikmeid.\nSamas aga ei suutnud ta taluda negatiivseid uudiseid ja sageli minestas kui neid kuulis.\nAjaloolased on aastasadu üritanud saada teada, kas need lood vastavad tõele või on keiser Nero vaenlaste väljamõeldised. Teada on, et Nero poliitilised vastased tegid kõik, et teda halvas valguses näidata.\nMis puudutab mõrvadesse, siis see oli Rooma impeeriumis võimul olnud ladviku tavaline võistlejate kõrvaldamise viis. Keisrid pidid pidevalt olema valves ja vaatama üle õla, sest oli palju neid, kes intriige punusid ja võimu endale tahtsid.\nTänapäeval on nii tava- kui poliitilised mõrvad kuriteod, kuid Vana-Roomas olid need osa võimumehanismist.\nVäidetavalt oli Nero seksuaalsed ihad väga suured, ta olevat seksinud niiöelda kõigega, mis ette jäi ja liikus.\nNero suurimaks unistuseks olevat olnud mitte keisriks olemine, vaid näitlejaks saamine. Mitmete ajaloolaste sõnul olevat Nero vahetult enne surma öelnud: «Millisest kunstnikust te ilma jääte!»\nHarald Aschaueri sõnul ei suutnud Nero end sageli kontrollida, kuid otsesed tõendid psüühiliste haiguste kohta puuduvad.\n«Ajaloolistes dokumentides kirjeldatut ei saa võtta sõnasõnalt. Tal ei olnud foobiaid ega teisi häireid, mis viitaksid sügavatele psühholoogilistele probleemidele,» teatas psühhoterapeut.\nMaailma terviseorganisatsioon (WHO) on välja andnud psüühiliste haiguste klassifikatsiooni. Nero puhul võib-olla sobiks sellest suurest nimekirjast ainult nartsissistlik isiksushäire.\nPsühhiaatrid määravad patsiendi haiguse üheksa kriteeriumi põhjal, Nerol oli olemas neli kriteeriumit.\n«Nende nelja kriteeriumi põhjal ei saa veel öelda, et Nerol oleks olnud vaimne haigus või kõrvalekalle,» teatas Aschauer.\nPsühhoterapeut rõhutas, et Nero puhul mängis rolli meeleolude kõikumine, võimuiha, grandioossed eesmärgid ja naudingud, vahel oli ta kättemaksuhimuline ja vägivaldne.\nAschaueri sõnul võeti psühhiaatrias alles hiljuti kasutusele diagnoos – hübriidsündroom ning Nero võib selle alla sobida.\nPsühhoetrapeut rõhutas, et samas oli Nero avara pilguga, tulevikku suunatud, teadmishimuline ja nutikas.\n«Nero on oma ajastu «laps», ta sobis siis kehtinud ühiskondlikesse raamidesse. Psühhiaatria vaatevinklist ei olnud ta väga ebainimlik türann, pigem tavaline Rooma keiser, kellel olid oma nõrkused ja tugevused nagu meil kõigil,» lisas ekspert.\nWikipedia: Nero (15. detsember 37 – 9. juuni 68 pKr) oli Rooma keiser 54 – 68 ning viimane Juliuste-Claudiuste suguvõsa keiser. Nero adopteeris ta vanaonu Claudius kui oma pärija ja järglase. Ta saigi Rooma keisriks 54. aastal pärast Claudiuse surma.


Liikme 7 suurus - Peenise suurus 15 aastat\nSisekorra eeskirjad - sidrunigatee.ee\nLiikme 7 suurus,\nKorteriühistut lõpetava majanduskava kehtestamine Kohus otsustab korteriühistut lõpetava majanduskava kehtestamise ning korteriomandite eriomandi osa ja korteriühistu lõpetamise, samuti korteriomandeid koormavate piiratud asjaõiguste lõpetamise või ülekandmise avatavasse kinnisasja registriossa, kui kõiki asjaolusid arvestades ei ole maksevõimet taastava majanduskava kehtestamine võimalik. Revisjonikomisjoni koosoleku pidamine 1 Revisjonikomisjon on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa kõik komisjoni liikmed. Liikmete poolt mahaunustatud esemeid hoitakse Spordiklubis 30 päeva. Avaldusele tuleb lisada eriomandi lõpetamise kokkuleppe ärakiri. Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud nõukogu liikmetest. Kutseeksami eesmärk 1 Kutsekomisjon kontrollib, kas kutse taotleja kogemused, teoreetilised teadmised ja oskused teadmisi kasutada vastavad taotletavas patendivoliniku kutsetegevuse valdkonnas patendivolinikule esitatavatele tavapärastele nõuetele.\nSel juhul tuleb otsus vormistada kirjalikult ja Liikme 7 suurus korteriomaniku poolt. Hääleõigus üldkoosolekul 1 Korteriomanike üldkoosolekul annab iga korteriomand ühe hääle.\nPõhikirjaga võib ette näha käesolevas lõikes sätestatust Liikme 7 suurus juhatuse liikmete arvu või selle ülem- ja alammäära. Juhatuse asendusliikme määramine 1 Korteriomanik, korteriühistu võlausaldaja või muu huvitatud isik võib mõjuval põhjusel nõuda kohtult korteriühistu juhatuse asendusliikme määramist. Valitseja juhatuse liikme vastutus 1 Kui valitseja on tekitanud oma kohustuste rikkumisega kahju korteriühistule ja korteriühistu ei saa oma nõudeid rahuldada valitseja vara arvel, vastutab korteriühistule tekitatud kahju eest ka isik, kes oli valitseja juhatuse liige kahju tekkimise ajal.\nValitseja juhatuse liige vabaneb vastutusest, kui ta tõendab, et nii valitseja kui ka tema ise valitseja juhatuse liikmena on oma kohustusi täitnud juhatuse liikmelt tavaliselt oodatava hoolsusega. Majahaldur 1 Valitseja peab määrama iga oma esindatava ja juhitava korteriühistu jaoks füüsilise isiku edaspidi majahaldurkes tegeleb valitseja ülesannete täitmisega selles korteriühistus. Korteriühistu organi otsuse kehtetus 1 Liikme 7 suurus korteriomanike üldkoosoleku kokkukutsumisel on oluliselt rikutud seaduse, korteriomanike kokkuleppe või põhikirja nõudeid, ei ole koosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud juhul, kui koosolekul osalevad või on esindatud kõik korteriomanikud.\nKohustuste jaotus korteriomanike vahel majandamiskulude kandmisel 1 Korteriomanikud teevad majanduskava alusel perioodilisi ettemakseid vastavalt oma kaasomandi osa suurusele. Eelkõige võib põhikirjaga ette näha, et tegelikust tarbimisest sõltuvad majandamiskulud tasub korteriomanik pärast kulude suuruse selgumist kas vastavalt oma kaasomandi osa suurusele või vastavalt tema poolt tarbitud teenuse mahule. Majanduskava 1 Korteriühistu juhatus koostab korteriühistu majandusaastaks majanduskava, mis koosneb järgmistest osadest: 1 ülevaade kaasomandi eseme seisukorrast ja kavandatavatest toimingutest; 2 korteriühistu kavandatavad tulud ja kulud; 3 korteriomanike kohustuste jaotus majandamiskulude kandmisel; 4 reservkapitali ja remondifondi tehtavate maksete suurus; 5 kütuse, soojuse, vee- ja Liikme 7 suurus ning elektri prognoositav kogus ja maksumus.\nKorteriomaniku õigus saada teavet 1 Korteriomanikul on õigus saada juhatuselt teavet korteriühistu tegevuse kohta ja tutvuda korteriühistu dokumentidega. Korteriomaniku kohustus anda teavet 1 Liikme 7 suurus on kohustatud teatama korteriühistule oma olemasolevate sidevahendite andmed, eelkõige telefoninumbri või elektronposti aadressi.\nLiikme 7 suurus Korteriühistul peab olema reservkapital, mille suurus on vähemalt üks kaheteistkümnendik korteriühistu aasta eeldatavatest kuludest. Reservkapitali suuruse üle otsustab korteriomanike üldkoosolek. Järelevalve Järelevalvele kohaldatakse mittetulundusühingute seaduse §-s 34 sätestatut.\nAjutine majanduskava peab tagama vähemalt pankrotimenetluse kulude katmise ja korteriomandite tavapärase valitsemise kuni käesoleva seaduse § 54 lõikes 1 sätestatud majanduskava kehtestamise otsustamiseni. Majanduskava kehtestamine 1 Pärast Liikmete suurus on suurim kaitsmist otsustab kohus halduri ettepanekul korteriühistu majanduskava kehtestamise korteriühistu maksevõime taastamiseks edaspidi maksevõimet taastav majanduskava või korteriomandite eriomandi osa ja korteriühistu lõpetamiseks edaspidi korteriühistut lõpetav majanduskava.\nMaksevõimet taastava majanduskava kehtestamine 1 Kohus otsustab maksevõimet taastava majanduskava kehtestamise, kui kõiki asjaolusid arvestades on korteriühistu maksevõime taastamine mõistliku aja jooksul võimalik. Kohus arvestab majanduskava kehtestamise otsustamisel kõiki asjaolusid, Videoharjutused liikme laiendamiseks korteriomandite tähendust korteriomanike jaoks, korteriomanike maksevõimet ja maksejõuetuse Liikme 7 suurus põhjusi.\nKorteriomandite ja korteriühistu Liikme 7 suurus viisid 1 Korteriomandid ja korteriühistu Liikme 7 suurus korteriomanike vahel sõlmitud eriomandi lõpetamise kokkuleppega või korteriomandite omaniku otsusega. Eriomandi lõpetamine kokkuleppega 1 Korteriomanikud võivad kokkuleppega otsustada korteriomandite eriomandi osa ja korteriühistu lõpetamise.\nAvaldusele tuleb lisada eriomandi lõpetamise kokkuleppe ärakiri. Pärast avalduse saamist edastab kinnistusraamatu pidaja avalduse korteriühistute registri pidajale. Suletud registriosade andmed kantakse Liikme 7 suurus registriosa vastavatesse jagudesse.\nKorteriühistu registrikaardi võib sulgeda pärast korteriühistu likvideerimist. Korteriühistu registrikaardi sulgemise kanne tehakse viivitamata pärast korteriomandite registriosade sulgemise kande tegemist. Korteriomandite lõpetamine omaniku avalduse alusel 1 Isik, kellele kuuluvad kõik Liikme 7 suurus, võib kinnistusraamatu pidajale esitatava kinnistamisavaldusega lõpetada eriomandid ja korteriühistu.


Eriseanss: Pärnu filmifestivali võidufilmid\nKumu kultuuriteemaliste dokumentaalfilmide sarja kolmapäevane eriseanss toob ekraanile korraga kolm mulluse Pärnu filmifestivali võidufilmi.\nFestivali grand prix´ laureaat, Soome režissööri Perttu Saksa „Looma kujutis” (Eläimen kuva) on maaliline mõtisklus inimese ja looma suhetest aegade algusest tänapäevani. Tunnustatud looduskirjaniku Heikki Willamo rännakut põhjala metsikusse loodusse, kus leiab veel jälgi jääaja inimese maailmapildist, saadab Verneri Pohjola ja Mika Kallio lummav muusika. Viimane on välja antud ka plaadil ja pälvinud kõrgeid hinnanguid.\nParim lühifilm, Poola režissööri Marcin Polari klaustrofoobiline „Tugev” (Harda) jälgib, kuidas kooparonija Jarosław Surmacz laskub pilkaselt pimedasse koopasse, kuhu ükski inimene pole enne teda veel jalga tõstnud.\nIraani režissööri Mahdi Zamanpour Kiasari „Asak” portreteerib 80-aastast pimedat tarbekunstnikku, kes vaatamata vanusele ja nägemise puudumisele voolib esemeid, millele ümberringi võrdset ei leidu. Peale selle on tal anne seletada unenägusid. Film tunnistati Pärnus parimaks kunstifilmiks.\nKolmapäeval, 20. oktoobril kell 18 Kumu auditooriumis aset leidva seansi juhatab sisse Pärnu filmifestivali juht Mark Soosaar.\n„Looma kujutise” treiler.


Avatud akadeemia loengusari ettevõtjatele | Tallinna Ülikool\nTallinna ülikool pakub ettevõtetele erinevaid võimalusi mitmepoolse arengu toetamiseks ja seotud väljakutsete lahendamiseks.\n"Avatud Akadeemia 2018" on teemahommiku formaadis loengust ja arutelust koosnev sari.\nLoengud toimuvad enamasti iga kuu viimasel neljapäeval kell 10.00 -11.30 Tallinna Ülikooli kampuses Mare õppehoones Uus-Sadama 5 või Astra õppehoones Narva mnt 29. Loengud on tasuta, kuid vajalik on eelnev registreerimine eraldi igale loengule.\n29.11.2018 "Mobiiliga tehtud ajakirjandus ja mobiilile tehtud ajakirjandus - mida see ettevõtja jaoks tähendab?"lektor Priit Hõbemägi\n12.12.2018 "Televisioon - muutuv aeg, muutuvad kultuurimured - kas ka ettevõtjate jaoks?" lektor Hagi Šein\nVarasemalt toimunud loengute ettekanded ja videosalvestused:\nHaridustehnoloogilised digilahendused töökohal õppimise ja personaliarenduse toetamiseks, lektor Mart Laanpere Ettekande leiate siit.\n"Meedia arengud ja meedia tarbimise trendid - millega peaksid ettevõtjad arvestama?", lektor Andres Jõesaar Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\n"Kuidas mõjutab siseruum töökvaliteeti ja mida saab teha ettevõttes töötajate heaolu suurendamiseks?" lektor Krista Aren.\nEttekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\n"Ettevõtte veebisaidi optimeerimine ja haldus", lektor Romil Rõbtšenkov\n"Ristmeedia võimalused ettevõtlusele" , lektor Andres Jõesaar\n"Väärtuspõhine majandus kui strateegiline paratamatus", lektor Mihkel Kangur\n"Kuidas tagada töötajate heaolu ja tervis?" , lektor Kirsti Pedak\n«Как проектировать умные технологии?»(loeng toimus vene keeles),\n("Kuidas disainida nutikaid tehnoloogiaid?", lektor Ilja Šmorgun. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nMilline on hea müügikiri?, prof Reili Argus. Ettekande leiate siit.\nIsikuandmete kaitsest ettevõtjale (ppt, 190 KiB), lektor Andres Ojaver. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nInimene kui bränd, lektor Kristo Krumm\nKuidas sotsiaalse ettevõtlusega raha teenida? lektor Katri-Liis Reimann. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nKuidas IKT lahenduste abil planeerida ja automatiseerida tööd alustavas ettevõttes?, lektor Marek Mühlberg.\nTotaalne kokkuvarisemine ehk ajakirjanduse ja meedia ärimudeli muutumine interneti mõjul,\nlektor Priit Hõbemägi. Ettekande leiate siit.\nMängustamine ettevõtluses, lektor Martin Sillaots. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nElamuse roll motivatsioonis, lektor Mart Reimann. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nSuhtlemine meediaga - kuidas ennast meeldejäävaks teha?, lektor Indrek Treufeldt. Ettekande leiate siit. Vaata ka videosalvestust siin.\nDigilahendused ja praktilised tööriistad alustavale ettevõtjale, lektor Marek Mühlberg. Ettekande leiate siit.\nRistmeedia – uue põlvkonna platvormid turundussõnumite edastamiseks, lektor Andres Jõesaar. Ettekande materjalidega saab tutvuda siin.\nKuidas kujundada vanemaealistest arvestatav tööjõuressurss? lektor Tiina Tambaum. Ettekande leiate siit.\nSelge sõnum ettevõtja igapäevastes e-kirjades, professor Reili Argus. Ettekande leiate siit.\nUued ärimudelid liikumistervise valdkonnas, lektor Kristjan Port. Ettekande leiate siit.


Suur kevadine nurmenukuvaatluste aeg on käes - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Loodus Suur kevadine nurmenukuvaatluste aeg on käes\nNeljandat koguvad Tartu ülikooli teadlased nurmenukkude andmeid, mis annavad olulist infot meie muutuva looduse kohta. Kodulehe nurmenukk.ee kaudu saavad kõik inimesed väikese vaevaga nurmenukuvaatlusi sisestada.\nEestis on nurmenukk veel üsna levinud ja inimesed tunnevad selle kergesti ära. Seetõttu on väga aktiivselt kolm aastat vaatlusi tehtud ja algatusega hästi kaasa tuldud. „Nurmenukuvaatluse tegemine on lihtne ja sellega saavad hakkama igas vanuses inimesed. Meie senine kogemus näitab, et kevadine nurmenukukaardistamine annab inimestele põnevat infot nende enda kodukandi kohta. Hea harrastusteaduse projekt annabki vahetult inimesele uut teadmist, midagi, mida edaspidigi tähele panna,“ üks eestvedaja taimeökoloog Iris Reinula.\nNurmenukuvaatluste tegemiseks tuleb leida nurmenukud ja vaadata ühes paigas kuni 100 nurmenukutaime õie sisse. Nurmenukul on kahte tüüpi õisi: S ja L. Kodulehe nurmenukk.ee abil tunneb õite erinevuse kergesti ära ja saab vajaliku info edastada. Lisama peaks ka foto vaatluskohast, mistõttu on lihtne vaatlust teha nutiseadme abil. Kui nurmenukke on vähem, siis piisab ka vähemate õite määramisest. Harilik nurmenukk kasvab teeäärtes, niitudel, parkides ja metsaservadel, üldiselt eelistab see päikesepaistelisi kohti. Rohkem leidub nurmenukke Lääne- ja Põhja-Eestis. Vaatluse tegemiseks ei ole vaja nurmenukke üles korjata ja looduses liikudes tuleb olla tähelepanelik teiste sealsete asukate suhtes.\nElujõulistes nurmenukupopulatsioonides on õietüüpe enamasti pooleks, kuid ulatuslik harrastusteaduseuuring eelnevatel aastatel näitas, et ühte tüüpi nurmenukud on veidi sagedasemad. Samuti leiti, et just väiksemates, inimasustuste lähedastes nurmenukupopulatsioonides on see tasakaal paigast, mis muudab taolised asurkonnad haavatavamaks. Eesti tulemused on väga põnevad loodusteaduslike alusuuringute kontekstis. Eelmisel aasta vaatluste tulemused mitmest Euroopa riigist seda ka kinnitasid. Vaatlusi tulebki teha mitmeid kordi, kuna see annab olulist väljundit ka looduskaitselistele küsimustele. „Maikuu on looduskaitsekuu, mis on pühendatud püsivale ja muutuvale Eesti loodusele. Nurmenukuvaatlused aitavad maastikumuutusi vahetult jälgida ja analüüsida. Mida suuremal territooriumil seda teha suudame, seda parema pildi me saame,“ ütles Reinula.\nEelmine artikkelLoovusega heaolu poole!\nJärgmine artikkelPärnamäe küla lastepäev


ÜKT – Ürgse kogemuse teisend — Sirp\nUue hooaja alul on paslik seni tehtule tagasi vaadata. Olen pusinud mõiste „etenduskunst“ kallal terve selle aasta, seega peaks praeguseks olema midagi ka ette näidata.\nMõnes asjas olengi iseendaga kokkuleppele jõudnud, näiteks selles, et „etenduskunstid“ on katusmõiste ja „etenduskunst“ liiginimetus (samal eristusastmel nagu „sõnateater“). Järelikult on igati õigustatud anda edaspidi etenduskunstide ühisauhinna asemel välja etenduskunsti aastaauhinda, sest liigi omaväärtus on meediumide põimimisest olulisem.\nSamuti on võimalikud lavastused, mis kuuluvad korraga mitme liigi alla: tantsulavastus võib olla ka etenduskunst, nagu pole välistatud etenduskunstile omase esinemine sõnalavastuses. Alusmaterjal (olgu selleks näidend või liikumine) ei välista automaatselt etenduskunst olemist. Seetõttu on ka väga oluline, et kui hakatakse etenduskunsti aastaauhinna statuuti koostama, heidetaks kohe kõrvale institutsionaalne mõõde: see, mis liigi esindajana keegi end identifitseerib, ei määratle kunsti, mida selle egiidi all tehakse. Kordan, etenduskunsti loomine ei ole kellegi institutsionaalne (või ka antiinstitutsionaalne) privileeg.\nEtenduskunsti omaväärtuse osas pean aga oma seisukohtades ikka veel tagasihoidlikum olema. Jah, mingite teemadeni olen ikka ja jälle tagasi jõudnud, aga tõde teab ikka veel tuul. Põhiküsimuseks on kujunenud, kas etenduskunstina määratlemise eeldus on representatiivsuse puudumine. Vastamise teevad keeruliseks kolm aspekti.\nEsiteks: kas on võimalik teos, mis ei loo fiktsioonimaailma? Teisisõnu: kui lavastuses ka pole selgelt eristatavaid fiktsionaalseid tegevuspaiku, tegelasi, sündmuste jada jms, mida peetakse üldjuhul iseloomulikuks dramaatilisele teatrile, kas siis nullruum, enesena etendamine ja erisugune tegevus siiski ei loo fiktsioonimaailma? Ka „koht, kus etendus toimub“ on tegevuspaik, nagu on lavalolija paratamatult „etendaja“ (või ka „esitleja“) rollis ning tema tegevus kompositsiooniliselt põhjendatud.\nTeiseks, ja see toetab eelöeldut: kas on üldse võimalik vältida taasesitamist, kui etendusi on rohkem kui üks? On see üldse vajalik, kui arvestada, et esietendusele eelnenud prooviprotsessis on suuresti ideede vormistuse taasesitamise käigus jõutud lavastustervikuni? Siinkohal on hea näide nn argielu eksperdid ehk inimesed, kes pole näitlejad, vaid esitavad laval oma loo. Enamikus nähtud lavastustes (Rimini Protokolli, aga ka Milo Rau tööd) on märgata mittenäitlejate professionaliseerumist etendamise käigus.\nKolmandaks: kehastumine ja mittekehastumine võivad toimuda vaheldumisi (trupi kavatsustes) ja samaaegselt (publiku vastuvõtus), nagu sai avatud Kertu Moppeli „Rahvavaenlase“ avastseeni näitel eelmises rubriigijaos. See tähendab muu hulgas, et kui ka lavastaja eesmärk on aktiveerida vaatajas tõlgendava vastuvõtu asemel kogev vastuvõtt ehk lahutada tähistaja vähemalt mingil määral tähistatavast, siis pole kunagi võimalik garanteerida, et just selline on publiku vastuvõtustrateegia. Pealegi on „tähistaja lahtisidumine tähistatavast“ samuti tähistatav.\nVõib olla, et seda mitterepresentatiivsuse teoreetilist umbsõlme polegi nii keeruline lahti harutada, kui eeldame, et kõige olulisem on just nimelt lavastustrupi kavatsus mitte luua fiktsioonimaailma ja etendada korduvalt taasesitamata ning võimalus, et publik võtab pakutud vastuvõtustrateegia vastu ega tõlgenda, ei otsi tähendust. See tähendaks aga etenduskunsti omaväärtuse taandamist vaid ühele printsiibile – mitterepresentatiivsusele. Midagi võiks ometigi veel olla …\nSeda miskit otsides olen siiani ammutanud argumente lähiajast (tegemist ju ikkagi nüüdiskultuurinähtusega), aga ehk peaks hoopiski minema tagasi päris algusesse. Ka dramaatiline teater on siiski noor kontseptsioon, pealegi paljuski kunstlikult loodud, aga ka enne Aristotelese traktaati „Luulekunstist“ saadi kokku, et koos kogeda. Nagu tõdeb Luule Epner, on teatri olemasolu põhjendamisel ikka tagasi pöördutud „ürgselt olemuslike suhete“ juurde, tõmmatud vaataja kaasa „ühisesse mängu või rituaali“, kus püütakse „hajutada piiri elu ja teatri, vaatamise ja näitlemise vahel, et etendusest kujuneks osavõtjate ühine ja ühendav kogemus“ ehk kus peamiseks saab näitleja ja vaataja omavaheline suhe ning tähtis on just „kogemuse individuaalsus“ (nt Jerzy Grotowski ja Eugenio Barba või ka Eesti teatriuuendajad). Epner näeb selles kavatsuses ka vastuseisu massikultuuri nivelleerivale mõjule.*\nKa etenduskunst on paigutunud peavooluteatri vastaspoolele, seega: ehk ongi tegemist järjekordse ürgse kogemuse teisendiga, tagasipöördumisega rituaali juurde, millest dramaatiline teater on end lahti öelnud? On see aga mäng?\n*Luule Epner, Draamateooria probleeme I. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 1992, lk 64.


Eesti Jahimeeste Seltsi üleskutse: austame aastavahetuse traditsioone mõistlikult - Lemmik\nEesti Jahimeeste Seltsi üleskutse: austame aastavahetuse traditsioone mõistlikult\n29. detsember 2017, 11:19\nFOTO: Maria Bednar/PantherMedia / Maria Bednar\nUue aasta vastuvõtmisega käib kaasas ilutulestik ja muu paugutamine, mis häirib nii mets-, kodu- kui ka lemmikloomi. Eesti Jahimeeste Selts kutsub üles vältima aastavahetusel liigset müratekitamist ja keskkonnareostamist.\n«Austame aastavahetusel vanu traditsioone, aga teeme seda mõistlikult,» selgitas Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht Tõnis Korts. «Pahatihti paugutatakse juba mitu päeva enne pidupäeva ja ka pärast, mis tekitab loomadele palju stressi,» sõnas ta. Korts lisas: «Et loomi vähem häirida, kutsume kaaskodanikke üles vältima liigse müra tekitamist.» Samuti tuleks tema sõnul ilutulestikust allesjäänud kestad ja pakendid pärast loodusest kokku korjata.\nIlutulestiku valgussähvatused ja paugutamine on loomadele suur stressiallikas ja võib nad ettearvamatult käituma panna. Ilutulestikku tuleks süüdata lähedalasuvatest inimestest ja loomadest ohutus kauguses, et vältida võimalikke vigastusi. Ilutulestikust alles jäänud tükid tuleb pärast kokku korjata, et loomad neid kogemata ei sööks või nendega endale muul moel viga ei teeks.\nPalume inimestelt mõistvat ja hoolivat suhtumist loomadesse ning ettevaatust liikluses, kuna häiritud loomad võivad joosta ka sõiduteele.