Kodutud kiisud kolivad sooja kohta - Tartu Postimees\nKodutud kiisud kolivad sooja kohta\n8. juuli 2014, 10:10\nTartu koduta loomade varjupaiga projektijuhi Kirke Roosaare selja taga olev nn võremaja ootab töömehi, kellel tuleb see praegu ühe lahtise seinaga hoone koerte jaoks soojaks ehitada.\nMaailm paraneb aeglaselt ja kahjuks ei paista kuskilt, et Tartust kaoks loomade varjupaik. Et sealsetel elanikel ja nende eest hoolitsevatel inimestel oleks parem tegutseda, läheb jälle ehitamiseks.\nPooleldi värskes õhus ja pooleldi köetavas ruumis olevate boksidega puuri- või võremaja valmis Tartu loomade varjupaigas pea seitse aastat tagasi. Esialgu koertele mõeldud hoones on endale peavarju leidnud ka kassid, keda on alati palju.\n«Nüüd on aeg siin elu ümber korraldada,» ütles Tartu koduta loomade varjupaiga projektijuht Kirke Roosaar. «Kassidel on võremajas külm. Koondame kassid ühte ja koerad teise kohta, nii on parem meie töötajatel ja loomadel.»\nVõremaja tuleb soojustada\nKassid kolitakse vaid koertele jäävast võrehoonest avarasse sooja kutsikate majja, mille kõrval on ka kassipoegade elamine. Kõigepealt on aga vaja võremaja soojaks teha, sest loomad on seal sisuliselt välistemperatuuril.\nVajalikud aknad-uksed soetas varjupaik 1500 euroga, ka seinapaneelide ostmiseks on soodne kokkulepe saavutatud. Materjalid ostetakse ja tööd tehakse varjupaigale ehitamiseks annetatud rahaga. Lisaks soovitakse võremaja kõrvale ehitada ketis rabelevatele ja liigikaaslaste suhtes sallimatult käituvatele koertele kuue boksiga väljak, et nad ketist pääseksid.\n«Võremaja saame sel aastal kindlasti soojaks, aga uute bokside tegemine pole kindel,» märkis Roosaar. «Võtsime platsi betoneerimiseks hinnapakkumise, mis lõi hinge kinni – sajaruutmeetrise platsi tegemiseks küsiti 20 000 eurot, nagu oleks see kullatud! Meil pole kaheksa aastagagi kogunenud annetustest nii palju raha.»\nKaheksa aasta jooksul on inimesed ja ettevõtted loomade varjupaigale ehitamiseks annetanud kokku 9000 eurot.\nHiljuti pakkusid oma toetust aga järjekordsed head inimesed, kes lubasid bokside väljaku rajamise raha kinkida. Materjali hankimine jääb varjupaiga kanda. Et materjal pole just odav, siis selgub pärast võremaja soojustamist, kas selle töö saab tänavu käsile võtta.\nKasse tuleb kõikjalt\nKassiuputus – nii võib kokku võtta praeguse olukorra Tartu koduta loomade varjupaigas: eelmise nädala lõpus elas seal ligi sada suurt nurrmootorit ja pea 40 kassipoega.\n«Tiineid kasse tuleb meile üle päeva ja nii uusi pesakondi muudkui lisandub,» ütles loomade varjupaiga projektijuht Kirke Roosaar.\nKoeri oli reedel varjupaigas 24. «Paistab, et koeraomanikud on vastutustundlikumad,» märkis Roosaar. Siiski, nädal tagasi oli varjupaika toovale teele poetatud kast seitsme kutsikaga, kes muidugi sealt välja ronisid ja öösel tee peal seni ringi ukerdasid, kuni politseilt teate saanud Roosaar nad kokku korjas.\nPraegu on kutsikad loovutamiseks liiga väiksed, kuid soovijad saavad neid broneerida. Head omanikku ootab ka kahekuune pontsakas must Tuksi, kelles on bokseri, kaukaasia lambakoera ja suure valge koera verd.\nAadu Must: jääb mulje, et keegi on Jaan Tootsi ära kasutanud (12) Loe artiklit


Mardid ja Kadrid peavad Kassaris laata « Hiiu Leht\nMardid ja Kadrid peavad Kassaris laata\n03.november, 2015 Majandus / Meelelahutus\nJärgmisel laupäeval, 14. novembril peetakse Kassaris trahteris Vetsi Tall Mardi-Kadri laata. Kauplema on oodatud kõik, kellel on omavalmistatud toidukraami. Laada korraldaja Ester Tammis loetles, et selleks võivad olla kodune suitsuliha ja vorst, taluleivad, piimatooted, juust, kala, aiasaadused, lisaks kõik purki-pudelisse villitud tooted ja muidugi käsitöö.\nLaadal saab lustida kohalike “kuulsuste” seltsis – tulla on lubanud Lepa Anna ja Mere Mare. Korraldajad loodavad, et nii müüjad kui laadalised tulevad kohale mardi- või kadrikostüümides.\nLaat kestab laupäeval, 14. novembril kell 11–15.\nSildid: Mardi-Kadri laat


Aivar Rehe: poliitikud ei tunne Hispaania panku piisavalt hästi, et sinna raha anda\nUudised Arvamus Intervjuu Tarbija Töö Anna teada LHV Kinnisvarauudised Elektrituru avanemine Moodnekodu Reisileidja Arhiiv Aivar Rehe: poliitikud ei tunne Hispaania panku piisavalt hästi, et sinna raha anda (31)\n19. juuli 2012 10:43\nSampo Panga juht Aivar Rehe kirjutas, et mõeldes Hispaaniale, siis euroriigid ei tunne piisavalt ja vajalikul määral antud pankade laenuportfellide riskiprofiili. "Seetõttu võib kujuneda kavandatav ühisabi madala efektiivsusega abimeetmeks ja ei taga Hispaania peaeesmärki – eelarvedefitsiidi juhtimist oodatavas mahus ja tähtaegades," mainis Rehe.\nJärgneb Sampo Panga juht Aivar Rehe arvamuslugu:\nEuroopa võlakriisi lahendamisel oleme astumas uude ja oluliselt keerulisemate ning riskantsemate lahenduste ajajärku. Hispaania pankade otse abistamine ESM-i vahendusel loob abisaajate ning abiandjate vahel olukorra, mille osas täna praktikat ei ole.Senine praktika, kus rahvusvaheline kogukond on kas IMF-i või EFSF-i vahendusel pakkunud riikidele finantsabi, on läbipaistev ning avalikult jälgitav protsess. Riikide finantstugevuse raamistik on "valatud Maastrichti kriteeriumidesse" ning selle võtmeelemendiks on lähema 5 aasta jooksul eelarvedefitsiidi juhtimine. Lubatud defitsiidi määr on kuni 3% SKP-st. Eesmärgi saavutamiseks on valitsustel ja parlamentidel võimalused maksude ja rahaliste otsetoetuste ning mitterahaliste meetmete rakendamisel juhtida majanduslikku aktiivsust ja mõjutada tööhõivet.Riigi finantssektori tervise jälgimise ja nõrkade pankade päästmise vormi ja sisu määrab antud riigi panganduse järelvalvaja iga panga kohta individuaalselt. Järelevalvelistes otsustes järgitakse antud panga/riigi hoiustajatele minimaalse võimaliku kahju tekkimise põhimõtet. Lähim kogemus meile on Läti Parex panga ülevõtmine ja rekapitaliseerimine riigi poolt, kus vaheneid küsiti ja eraldati IMF-i poolt riiklikul tasandil – mitte otseinvesteeringuna panka.Mõistmaks ESM-i kavandatava sammu sisu peame teadma, et pangandus on vaid üks kitsas osa riigi kui terviku funktsioneerimisel. Panganduse järelvalvajad kehtestavad põhiliselt nõuded pankadele kapitali piisavuse ja likviidsuse osas. Pankade riskipoliitika määravad erainvestorid ja selle viib ellu juhatus. Kõrgendatud tuluootused tähendavad tihtipeale suuremat "riskiisu" ja tänaseks on selge, et peaasjalikult massiivsed laenud kinnisvarasektorisse muudavad pangad haavatavaks. Senises ajaloolises praktikas on panganduse järelvalvajad seadnud nõrkadele pankadele tähtajad ja nõuded kapitali tugevdamiseks. Nõrgad pangad küsivad omanikelt täiendavat investeeringut seatud finantsnõuete täitmiseks. Kui omanikud ei täida kapitali lisamise nõuet, alles siis sekkub vajadusel protsessi riik. Riik võib panga riigistada, nagu toodud Parex panga näites. Teise variandina, kui pank osutub püsivalt maksejõuetuks, siis realiseerub hoiuste tagamise süsteem, mis tagab hoiuste kaitse kuni määral 100 000 eurot. Mõeldes konkreetselt Hispaaniale, siis euroriigid ei tunne piisavalt ja vajalikul määral antud pankade laenuportfellide riskiprofiili. Seetõttu võib kujuneda kavandatav ühisabi madala efektiivsusega abimeetmeks ja ei taga Hispaania peaeesmärki – eelarvedefitsiidi juhtimist oodatavas mahus ja tähtaegades. Rahvusvahelistel rahaturgudel ei pruugi tõusta investorite usaldus Hispaania riigi pikaajaliste võlakirjade vastu, mis tähendab, et ei saavutata kiiret läbimurret Hispaania pikaajalise riigivõla intressimäärade alandamise suunas. Kui võlakirjade hinnas ei tule läbimurret, võib euroriikide pankade abiraha mõju lugeda lühiajaliseks ja suuresti eesmärki mittetäitvaks. Kollegiaalselt oleme osutunud finantseerijateks pankadele, mille äriprofiili me ei tunne. ESM-i kontseptsioonis tuleb taanduda algsele lähenemisele, mis on riikide pikaajaline ühisfinantseerimine. Maastrichti kriteeriumide tasemete taassaavutamine abivajavates riikides tagab läbipaistvuse, see on avalikult jälgitav protsess ning see alandab sotsiaalseid ja emotsionaalseid pingeid abipakkuvates riikides.


Oskustööliste leidmine logistikas muutub peagi keeruliseks - Äripäev\nOskustööliste leidmine logistikas muutub peagi keeruliseks\nRivo Sarapik 05. oktoober 2004, 00:00\nNädal tagasi selgitasid teisel Äripäeva transpordi arengu konverentsil ettevõtjad, et oskustöölisi, nagu laotöötaja, komplekteerija, on keeruline leida. Logistika kutsehariduse teemal ettekande pidanud Enno Lend ennustas, et kuue aasta pärast on Eestis väga keeruline leida transpordivaldkonnas oskustöölist, näiteks laotöölist või veoki-bussijuhti. Põhjuseks see, et Eestis pole populaarne õppida rakenduslikke erialasid, ühiskond suunab tudengeid pigem akadeemilise hariduse poole.\nKui juhte tuleb juurde piisavalt, siis oskustööliste juurdekasv lõpeb peagi. Keskmiselt jätkab 60% sündinutest haridusteed kõrgkoolis ja 30% rakenduslikus koolis. Lennu ennustusel sünnib aastail 2009?2010 tänase sündimuse langustrendi järgi sama palju lapsi, kui on kõrgkoolis kohti, ehk konkurss on üks inimene kohale. Kui kõrgkoolid jätkavad õppekohtadega samas mahus, on neil rohkem kohti kui kõrghariduse omandajaid (60% sündinutest), ehk kõik sündinud saavad minna kõrgkooli õppima.\nSaksamaa kolleegid soovitasid Lennu sõnul alustada lobitööd. ?Vanemad ja ettevõtted peaksid selgitama, et laotööline või autojuht on samuti hea elukutse,? selgitas Lend. ?Igal juhul on see parem, kui väiksemate akadeemiliste annetega inimene peab end venitama kuidagi bakalaureuseõppe lõppu, ta ei löö tööjõuturul läbi.?\nTeine võimalus on tööjõudu nii-öelda sisse vedama hakata, nagu teevad mitmed tööstused, kellel on puudus keevitajatest, metallitöölistest jne. Samas tuleb arvestada tagajärgedega, mis sellega kaasnevad.\nTööjõu ulatusliku sissevooluga kokku puutunud Saksamaa teadlased selgitasid, et 1960.?1970. aastatel toodi Saksamaale oskustöölisi Türgist. Kui tollane põlvkond oli Saksamaale tänulik, siis sissetoodud tööliste lapsed ja lapselapsed nõuavad täna juba türgikeelseid ametijuhendeid, silte, oma lasteaedu ja koole.\nLisaks soovitasid saksa kolleegid kõrvaldada ülikoolides hägus õpe, kus õpetatakse peaegu kõigest midagi, ja hakata õpetama konkreetsemaid teadmisi ja oskusi.


Kuidas Windowsis filmifaili esitada?\nFilmifaili esitamine Microsoft Windowsis eeldab, et kasutate meediumipleierit, mis on võimeline toetama videofaili, mida üritate mängida.\nMicrosoft Windowsis on Microsoft Windows Media Player (näidatud pildil), mis on võimeline esitama .AVI, .MP4 ja .MPEG, .MPG ja .WMV filme.\nWindows Media Playeri avamiseks ja faili esitamiseks järgige alltoodud samme.\nAvage programmid, tarvikud ja seejärel meelelahutus .\nKlõpsake Windows Media Player .\nKui see töötab, minge menüüsse Fail ja valige Ava, seejärel sirvige filmi faili asukohta. Teise võimalusena saate filmi faili lohistada Windows Media Playerisse.\nNäpunäide: saate korraga valida ka mitu filmifaili ja lohistada neid Windows Media Playerisse kõigi valitud filmide esitamiseks.\nFaili esitamise alustamiseks võite ka topeltklõpsata filmi failil. Kui aga filmifail on seotud mõne teise programmiga, ei pruugi see Windows Media Playeris avaneda.\n.DV ja .MOV videofailide esitamine\nApple QuickTime (näidatud parempoolsel pildil) on Apple MacOS vaikimisi meediapleier ja ka populaarne meediapleier Microsoft Windowsi kasutajatele .MOV-failide esitamiseks. Apple QuickTime on .DV ja .MOV failide soovitatav meediapleier, kuid on võimeline mängima ka .AVI ja.\nApple QuickTime avamiseks Microsoft Windowsis järgige alltoodud samme.\nAvage programmid, QuickTime ja klõpsake QuickTime Player . Kui QuickTime'i ei leitud, ei ole seda arvutisse installitud (või tuleb see uuesti installida). Selle programmi allalaadimise ja installimise kohta leiate QuickTime'i määratluse.\nKui olete avanud, saate filmifaili selle programmi kaudu avada, klõpsates Fail, Ava ja sirvides filmi faili asukohta või lohistades filmifaili Apple QuickTime'i.\nFaili esitamise alustamiseks võite ka topeltklõpsata filmi failil. Kui aga filmi fail on seotud mõne teise programmiga, ei pruugi see Windows Media Playeris olla avatud.\nApple QuickTime lubamine või keelamine vaikeprogrammina.\n.RA ja .RV filmifailide esitamine\nRealAudio või RealVideo (.RM) ja RealVideo (.RV) videofaile saab mängida RealPlayeri kaudu. See programm on installitud Windowsi versioonidega, peate enne nende failide toimimist alla laadima RealAudio.\nKui RealPlayer on teie arvutisse installitud, leiate selle oma menüüst Start. Filmifaili esitamiseks klõpsake nuppu Fail ja valige Ava ning sirvige filmi faili asukohta või lohistage videofail RealPlayeri aknasse.\nRealPlayeri lubamine või keelamine vaikeprogrammina.\nMuud soovitatavad meediapleierid\nVLC meediapleier on äärmiselt võimas, avatud lähtekoodiga ja vaba tarkvara, mis on võimeline mängima DVD-sid, VCD-sid, WMA, MPEG, AVI, ASF, MOV, MP4 ja palju muud. Programm on saadaval Windows, MacOS, Linux, BeOS ja palju muudele platvormidele.\nKui soovite proovida uut meediapleierit, saate VLC-i alla laadida aadressil //www.videolan.org/vlc.\nMedia Player Classic kodukino või MPC-HC on Microsoft Windows operatsioonisüsteemi Media Player Classic rakenduse kerge ja täiustatud versioon. Kui otsite teist alternatiivset meediumipleieri, proovige MPC-HC allalaadimist aadressil //mpc-hc.org/\nTeine suurepärane meediamängija Winampis, mis on võimeline mängima ka mitmeid ülalmainitud filme. See programm on saadaval aadressil //www.winamp.com


Binary OptionsBinary Options Archives - Auto Live Forex Trading signaale Service :Auto Live Forex Trading signaale Service\nUSA-s. Government Required Disclaimer – Commodity Futures Trading Commission Futures and Options trading has large potential rewards, aga ka suur potentsiaalne oht. You must be aware of the risks and be willing to accept them in order to invest in the futures and options markets. Ärge kauplemisel raha te ei saa endale lubada kaotada. This is neither a solicitation nor an offer to Buy/Sell futures or options. No representation is being made that any account will or is likely to achieve profits or losses similar to those discussed on this web site. Varasemale tootlusele tahes kauplemise süsteemi või metoodikat ei pruugi tulemusi tulevikus.\nPuudub esindus on tehtud, et iga konto või tõenäoliselt saavutada kasum või sarnane kahjum näidatakse. Tegelikult, on sageli terava erinevused hüpoteetiline töötulemuste ja tegelike tulemuste hiljem saavutada mingit erilist kauplemise programmi. Hüpoteetiline kauplemine ei kaasne rahalist riski, ja mitte hüpoteetiline kauplemise rekord saab täielikult seletada mõju finantsriski tegelik kauplemise.\nBinary Top signaalid\nTeie alustustasule esimest 7 päeva saab $7. Seejärel tuleb tasuda $59.99 kuus kuni me saada loobumisel\nSa saad kinnituskirja meilt e-kirja teel. Pärast sisselogimist, hakkate saavad 2 signaalikomplekti iga päev - 3 signaale iga. Teie alustustasule esimest 7 päeva saab $7. Seejärel tuleb tasuda $59.99 kuus kuni me saada loobumisel.\nLihtne Trading Binary Valikud Süsteem\nBinary valikud on hinnangute alusvara täitmise käigus antud aja jooksul. Selleks, et mõista ilu binaarne võimalusi kauplemise, Vaatame kõigepealt heita pilk kuidas investeeringuid teiste kauplemise turgudel tavaliselt töötab.\nEnamikul vormid investeeringute investorid tegelikult ostab vara nad investeerida ja väärtust kasumiaruande määratakse pärast muutuvad vara väärtust. Kui investor müüb vara tagasi turule, kui selle väärtus suureneb, siis nad kasumit, ja kui nad müüvad vara tagasi turule, kui selle väärtus langeb, siis nende raha kaob.\nEsimene sõna "binaarne" näitab lihtsalt 2 võimalikud tulemused & teine sõna "variant" näitavad valik. siit, binaarne võimalusi on need võimalused, kus pistis saab kõik või mitte midagi. Tulemusena, Binary Valikud on nii lihtsam õppida & kaubanduse erinevalt tavapärastest valikud.\nSelle kaupleja sa pead mõistma, et binaarne võimalusi on erinevad tüüpiline kauplemise võimalusi. ka, kui kauplemine selliste valikute, peate olema teadlik selle eri aspektidega nagu riske, tasud, investeeringute protsessi &samuti väljamakseid.\nA Guide to Making raha Binary Valikud\nNii algaja kui ka kogenud investorid otsivad võimalusi, kus nad saaksid investeerida oma raha ja luua head tootlust. Binary võimalusi võib pakkuda kiire viis teenida hea summa. siiski, see on väga oluline, et sa aru, kuidas teisendada turule tingimused kasumisse. Allpool on mõned tekitamise vahendid head kasumit binaarne võimalusi kaubanduses:\nVähesed vahendamise ettevõtted püüavad meelitada finantseerijad, väites, et nad võiksid aidata teil teisendada 1000 taala sisse peaaegu 5000 taala sees tund. Aga, siis peab jääma märguanne on seoses selliseid pakkumisi. Eriti kui sa oled uus investeerides binaarne võimalusi, siis tuleb teha seda oma prioriteediks, et saada mõningaid kogemusi & usaldus tuleviku eeldused. nii, on soovitatav, et teil algab enam kui $100 – $200. Nii, siis tean turusuundumusi & saab paremini investeeringuid head tootlust.


MARTIN SAARE NÄITUS BUBBLES VERTIGOS - Estonian World Review\nMARTIN SAARE NÄITUS BUBBLES VERTIGOS\nTeadaanded 03 Sep 2009 EWR\n10. septembril 2009 avatakse restoranis Vertigo New Yorgis resideeruva kunstniku Martin Saare näitus Bubbles. Eestis esmaesitlusele tulev kollektsioon on loodud aastal 2007, milles on kokku 4 erinevat värvikat seeriat. Vertigos saab näha kokku 21 taiest, mis on valitud iga seeria parimatest töödest.\nBubbles erakordse ilu ja õrnuse taga peitub tugev ja pisut sarkastiline sõnum ja iroonia tarbimisühiskonna üle. Martini eelaimdus paisuvast "mullist", mis kohe-kohe ähvardas maailmas plahvatada, ei ole jäänud meie kellegi jaoks märkamata. New Yorgi eliit-ajakiri Avenue pidas märkimisväärseks paigutada Martin Saare ja Bubbles'i selle aasta juunis oma esikaanele. Martin Saar on perioodil 2002-2009 teinud 7 isikunäitust ja kaasa löönud 22 kaasnäitusel.\nAntud näitusega saab avalöögi Vertigo uus ja hetkel veel tundmatu külg - Vertigo kui moodne galerii. Restorani juhi Imre Kose sõnul on avatav kunstiprojekt ilmekas näide loovuse piiramatusest ja uutlaadi elamuste pakkumise võimalustest. Lisaks võtab antud näitusest osa ka kaubamärgi rita rii looja Rael Medvedeva, kes lanseerib samaaegselt Vertigo diivanitel ka dekoratiivpatjade seeriat "Bubbles - rita rii by martin saar". rita rii missiooniks on uudse lähenemisega olla ühendussillaks sisekujunduse ja kunsti vahel.\n56 600 214


Artriidi harjade margid LR geeli liigeste jaoks\nTerapeutiline kuur koosneb 10 seansist; igaüks kestab minutit; Magnetoteraapia: põletikuliste protsesside leevendamine, pehmete kudede kuumutamine, verevoolu normaliseerimine. Pärast kõigi kliiniliste ja laboratoorsete testide läbimist, diagnostilise uuringu tulemuste saamist ja keha individuaalsete omaduste arvestamist määratakse patsiendile õige ravi.\nHarja ei klapi rusikasse Lülisammas Kõik algab kunagi. Nii et selline haigus on arusaamatu, kui te ei saa kätt rusikasse pigistada, näib see olevat kuskilt välja võetud ja äkki. Mis on selle nähtuse põhjused? Põhjuseid, nagu tavaliselt, on palju. Mõned kõige olulisemad. Lülisamba probleemid Mõnikord ei saa inimene kätt rusikasse suruda, kui tal on probleeme emakakaela ja rindkere lülisambaga, täpsemalt - viienda, kuuenda ja seitsmenda emakakaela ning esimese, teise ja kolmanda rindkere selgroolüliga.\nKuid aja jooksul valu mitte ainult ei kao, vaid ka intensiivistub, sõrmed muutuvad ulakaks, käsi ei klapi rusikasse, jalad ei paindu põlvedes. Liigesed hävivad põletiku tekkimise järk-järgult. Oluline on mitte viia asi kirurgilise sekkumise juurde. Kui liigese piirkonnas ilmneb valu, turse, naha punetus, peate pöörduma võimalikult kiiresti reumatoloogi Artriidi harjade margid.\nEriti oluline on reageeriva artriidi ravi õigeaegne alustamine. Selline artriit ilmneb pärast kurguvalu, pärast soole- või seksuaalse infektsiooni sissetoomist, samuti siis, kui nakkus satub kirurgilise operatsiooni käigus liigesesse. Reaktiivse artriidiga mõjutatakse jalgade suuri liigeseid, vastuvõtt asümmeetriliselt. Kõhre, sidemed ja liigesed hävitatakse reumatoidartriidi korral. Põletikuline protsess toimub reeglina immuunsussüsteemi talitlushäire tõttu - nn autoimmuunhaigus.\nRandme ja sõrmed kannatavad lisaks, nad valutavad samaaegselt kahel käel. Hommikul ei saa inimene kätt rusikasse pigistada, sõrmi tuleb pikka aega painutada. Podagra ehk mikrokristalne artriit soolade ladestumine on põhjustatud ainevahetushäiretest, toitumisvigadest, neeruhaigustest ja stressist. Kui podagra veres on suurenenud kusihappe tase. Naatriumkristallid hakkavad liigestes ladestuma, liiges paisub ja annab tugeva, mõnikord talumatu valu.\nSelles artiklis käsitleme veel ühte väga levinud probleemi, mis ilmneb arvuti pikaajalise kasutamise ajal ja põhjustab sageli tõsiseid negatiivseid tagajärgi - see Artriidi harjade margid niinimetatud "tunneli randme sündroom". Karpaalkanali sündroomi põhjus Tunnelisündroomi valu põhjus on karpaalkanali muljumise närv.\nPigistamist võib põhjustada närvi vahetus läheduses kulgevate kõõluste turse, samuti närvi enda turse. Tunnelisündroomi muljumise närvi põhjus on samade lihaste pidev staatiline koormus, mille võib põhjustada klaviatuuriga töötades suurel hulgal ühtlaseid liigutusi arvutihiirega töötades või käte ebamugavas asendis, kus randmeosa on konstantsel kohal Pinge. Karpaalkanali sündroomi sümptomid Haiguse algfaasi iseloomustab värisemise, sügeluse ja kipituse ilmumine sõrmedes.\nValu liigeste ja verevalumite valu ilmnevad sellised sümptomid mitu tundi pärast töö lõppu, nii et inimesed ei seosta oma manifestatsiooni arvutiga töötamisega.\nTuleb märkida, et käte valu võib põhjustada mitte ainult karpaalnärvi pigistamine, vaid ka lülisamba kahjustus osteokondroos, selgroolülide ketaste herniatsioonmille korral seljaajust tulenev närv on kahjustatud. Karpaalkanali sündroomi uurimine ja diagnoosimine Diagnoos tehakse neuroloogi läbivaatusel. Instrumentaalsetest meetoditest kasutatakse elektromüograafiat, mille abil saate määrata käsivarre lihaste kahjustuse määra.\nKui minuti jooksul tunnete valu või ebamugavustunnet, tähendab see haiguse algust. Randmetunneli sündroomi ravi Ägeda valu, tugeva põletiku ja tunnelisündroomi raske kulgemise Artriidi harjade margid peaksite minema kliinikusse, kus teile määratakse ravimid. See hõlmab kortikosteroidide prednisoon, deksametasoon sisseviimist randmesse, verd parandavate vasoaktiivsete ravimite trental, nikotiinhape ja põletikuvastaste ravimite ibuprofeen kasutamist.\nHiirega töötades peaks harja olema sirge ja asetsema laua ääres võimalikult kaugel. Küünarnukk peaks olema laua peal. Soovitav on randme jaoks spetsiaalne tugi hiirepadi, erikujuline klaviatuur või spetsiaalsete silikoonpadjakestega arvutilaud jne.\nOsteoartriidi diferentsiaaldiagnostika keskendub omadustele, mis eristavad seda teistest artriidi tüüpidest. Kuigi enamik inimesi teab, et osteoartriit on kõige tavalisem artriidi tüüp, mis eristab seda teistest tüüpidest? Osteoartriidi levinumad nähud, sümptomid ja omadused Kõigepealt võetakse arvesse osteoartriidi tunnuseid ja sümptomeid.\nKorda seda harjutust viis kuni kuus korda. Pange peopesad lauale ja lükake need pinnale. Painuta kordamööda sõrmi. Tõstke ja langetage käsi mitu korda. Kirjeldage harjadega ja seejärel iga sõrmega mitu ringi.\nTehke harjadega pöörlevad liigutused ja liigutage siis sõrmi. Vintsi oma käed üles ja keera need ümber oma telje. Raputage kätega. Pigistage käed kokku ja suruge ühe käega teise sõrmedele.\nKompleks nr 2 mõeldud käte lõdvestamiseks 1. Tõstke ja langetage käsi mitu korda, raputage käsi.\nVajutage aeglaselt ühte kätt teise käe sõrmedele peopesa küljest, justkui pöörates peopesa ja randme välja. Korda viis kuni seitse korda. Hõõruge peopesade välis- ja sisepinda, kuni tunnete end soojas.\nKasutage vasaku pöidla abil parempoolset sõrme tagasi. Tehke neli klõpsu igal sõrmel, seejärel korrake sama parema käe puhul. Ühendage sõrmed kokku, peopesad tuleks pöörata sisemiste külgedega ja pisut teineteisest eemale.\nVajutage sõrmed üksteise sisse, seejärel lõdvestage käsi ja raputage neid. Pigistage käed rusikatega. Raputage pintslitega, lõdvestage neid. Pigistage sõrmed aeglaselt Coxartroos Sustav ravi, seejärel keerake järsult lahti, visates sõrmed välja. Langetage käed, raputage käsi. Kui töö ajal arvuti taga pauside ajal ei ole võimalik kõiki harjutusi läbi viia, tõstke aeg-ajalt käed üles ja pöörake käsi.\nKui märkate Artriidi harjade margid sündroomi märke, peaksid need pöörded olema väga aeglased ja ettevaatlikud. Lihaseid lõdvestades loksutage perioodiliselt käsi. Kokkuvõte: käe valu ja tuimus põhjustavad kõige sagedamini songa kaelalülisid, Artriidi harjade margid kohal on käte liigeste haigused. Kui deformatsioone ja liigese muutusi pole, on soovitatav teha käe emakakaela lülisamba vigastuste MRI.


Eesti Posti juhi kohale kandideeris 11 inimest - ÄRILEHT\n11.september 2018 19:15\nEile lõppes kandideerimine Eesti Posti (Omniva) juhatuse esimehe kohale. Kokku osales konkursil 11 kandidaati.\nEesti Posti nõukogu esimehe Bo Hendrikssoni sõnul oodatakse sobilikult kandidaadilt logistika- ja e-kaubanduse äri head tundmist, klienditeenindusettevõtte juhtimise kogemust ning võimekust juhtida ettevõtet väga kiiresti arenevas valdkonnas.\nNõukogu valib uue juhi hiljemalt oktoobri lõpuks.\nUue juhi otsingute taga on 25. mail toimunud toimunud Omniva nõukogu koosolek, kus otsustati kutsuda tagasi juhatuse esimees Joona Saluveer. Ametlikult lahkus Saluveer 31. mail.\nÄrilehele teadaolevalt said Saluveerile saatuslikuks talle eelmisest juhist Aavo Kärmasest jäänud liiga suured kingad, mida ta täita ei suutnud. Eesti Posti suurusel organisatsioonil on vaja juhiks head suhtlejat, käimatõmbajat, Saluveerist seda väidetavalt ei olnud. Kindlasti lisas vastuseisu uuele juhile asjade käik, kuidas Saluveer juhiks "pandi" - minister Urve Palo käsul lisati ta kandidaatide sekka, sai lõppvooru ja tõusis võitjaks.\nVastasel juhul olevat Palo ähvardanud kogu nõukogu välja vahetada. Palo ise eitas seda väidet. Toona viidati, et kui senine juht Aavo Kärmas soovis jõuliselt Hiina-suunalist äri jätkata, siis Palo meelest tuli tähelepanu pöörata rohkem kodumaisele postiteenusele.\nSellise vangerdusega kaotas Eesti Post kokkuvõttes hinnatud juhatuse esimehe Aavo Kärmase ning hea Läti-suunalise ärijuhi, kellena Saluveer enne töötas.\nEesti Post hakkab uut juhti otsima (7) 27.08.2018\nPalo Omniva juhi vallandamisest: alati ei oska prognoosida, kuidas organisatsioon uue juhiga tööle hakkab (36) 21.05.2018\nOmniva nõukogu vallandas aastakese juhiametit pidanud Joona Saluveeri (77) 21.05.2018\nSelgus Omniva uus juht (26) 27.09.2018\nPensionireformi mõjud: Eesti majandusele ehitatakse peale tugev klaaslagi (206)


Mida teha, kui on vastupandamatu isu millegi järele? - Tervis - sõbranna.ee\n12. november 2015, 12:33\nSagedasemaks probleemiks on magusaisu.\nKui sul on magusaisu, siis võib olla, et organism vajab rohkem kas kroomi, fosforit, väävlit või trüptofaani. Kasulikum on tablettide asemel valida erinevaid toiduaineid, millistes aga alati on rohkem kui üks vajalik komponent ning üheskoos avalduv mõju on alati parem ja kasulikum tervisele.\nKroomivajaduse rahuldab, kui sööd sagedamini kaunviljarooga (ubasid), aedviljadest söö rohkem brokolit, loomset päritolu valkudest vali linnu(kana)liha, valmista maksarooga. Aidata võib ka viinamarjade ja juustu söömine (vali väiksema rasvasusega).\nFosforipuuduse korral on hea nii taimsete kui ka loomsete valkuderikaste roogade söömine, milleks on kaunviljaroad, linnuliha ja loomaliha, maks, rasvane kala, munad ja piimatooted. Fosforit saab ka pähklitest ja vähem teraviljadest.\nVäävlipuudusel saame tuge köögiviljadest, eriti kapsa söömisest, hea on ka jõhvikas. Toidu maitsestamiseks kasutage mädarõigast.\nTrüptofaanipuuduse korral sobib toiduvalikusse lambaliha, ka juust ja maks. Head on rosinad. Sööge maguskartulit ja spinatit.\nKui on rasvase isu, siis võib olla tegemist kaltsiumipuudusega.\nVali toiduks piimatooteid: kodujuustu, keefiri, juustu. Aitavad ka rohelised lehtköögiviljad.\nKui on soolase isu, siis on tegemist kas suurema higistamisega ja tegeliku soolade kaotusega ning sel juhul vajad soolasemat toitu, nagu heeringat või suitsukala, juustu, maitserohelist.\nKui aga ei ole olnud otsest soolade kadu, siis rahuldab soolase isu rasvase kala söömine, joo kitsepiima, söö pähkleid ja seemned.\nKui isutab leiva või makaronide järele, siis võib olla kehas lämmastikupuudus.\nSöö valgurikkaid toite: liha, ubasid, rasvast kala, pähkleid. Soovitatakse ka chia-seemneid.


Kuu mõju inimesele - VARA-WEB (vara.ee)\nArtikleid loetud: 43 276 459 korda\nKolmapäev, 08.06.2016.a. | Loetud: 11506 korda\nLõputute kosmiliste vibratsioonide ja rütmiliste liikumiste seast on tähtsaimad Maa pöörlemine ümber oma telje ning Kuu tiirlemine ümber Maa. Maa teeb täistiiru ümber Päikese 365 päevaga, mis on ühtlasi kalendri koostamise aluseks. Ööpäeva kestvuseks loetakse 24 tundi, aga see ja ka teised kalendri perioodid ei haaku looduslike rütmide ja perioodidega. Meie tavalise kalendri järgi on võimatu mõista looduses toimuvaid protsesse. Juba kiviaja inimesed pidasid Kuud ja selle faase väga oluliseks, sellest ajastust pärit loomaluudelt on leitud Kuu faase tähistavaid sälke. Kuud peeti Jumalannaks. On peetud ka jumaluste ja mitmete mütoloogiliste olevuste koduks või hingede puhkepaigaks. Kalmumäed ehitati tõusva Kuu suunas, et hinged saaks mööda kuuvalguskiiri üles tõusta.\nKuukalender põhineb Kuu liikumisel, kusjuures ööpäevane tsükkel algab tõusust ja lõpeb tõusuga. Kuu ööpäeva pikkuseks on 24 tundi ja 48 minutit, Kuu aastas aga on 354.36 maist päeva. Inimese bioloogiline kell on orienteeritud Kuu kalendrile (Kuu ööpäev on ligi 25 tundi). Kuukalendri kuu vältab 29.53 maist ööpäeva, kusjuures ööpäevad on erineva pikkusega, eriti 1. ja 30. kuupäeval. Kuu täistsükli moodustavad 4 veerandit ehk kuufaasi, kus I veerandi alguseks on Kuu loomise moment ja igas faasis on Kuu mõju erinev, mis tuleneb Kuu ja Päikese vahelisest kaugusest. Rütmika seisukohalt on 2 kasvavat ja 2 kahanevat perioodi. Kasvav pooltsükkel (14 ööpäeva) vältab Kuuloomisest kuni täiskuuni ja kahanev täiskuust kuuloomiseni. Seega kokku umbes 28 ööpäeva. Eksisteerib 4 Kuu faasidega seonduvat inimtüüpi.\nMida lähemal Kuu loomise faasile on sünnihetk, seda naiselikum on inimene hingelt, sest Kuu on naiseliku energia kandja. Need inimesed, kes on sündinud enne Kuu faasimuutust, on kõige ebapüsivamad, nende elus on dramaatilisi muutusi ja tormakaid emotsionaalseid reaktsioone (eriti 7.-8. ja 22.-23. ööpäeval). Päikesevarjutuse perioodil sündinutel on raske elu (kes on sündinud kuuloomise ajal või täiskuu ajal). Ka need, kes on sündinud varjutustele lähedasel ajal, on vähem vabad oma valikutes kui teised.\nKuu kasvuperioodil on inimene aktiivsem ja energilisem, biorütmid lähevad ülesmäge, hääles on veenmisjõud ja ettevõtmistes ollakse edukam. Ka juuksurit on parem külastada just kasvaval kuul.\nKuu kahanemisperioodil ettevõtlikkus langeb. Inimene on vähem aktiivne ja väsib kiiremini. Hääl on tuhm ja veenmisjõuta, reaktsioonid aeglased ja asjade ei edene.\nInimene peaks alati tähtsamad toimingud planeerima kasvavale perioodile ja kahanemisperioodi tuleks kasutada kättevõidetu kindlustamiseks ja säilitamiseks ("tagala" kindlustamiseks). Sellele perioodile sobib paremini igasugune rutiinne tegevus. Must Kuu ehk noorkuu tähendab meile nähtamatut Kuud, siis on Maa, Kuu ja Päike peaaegu ühel joonel ja Kuu on keskel. Musta Kuu faasi peetakse halvaendeliseks, see on õige aeg enesesse süüvimiseks, vaikseks mõtiskluseks ja vähem tegutsemiseks.\nKui Kuu liigub Päikesest mööda ja alustab uut ringkäiku peegeldades Päikese valgust, muutub Kuusirp ka lootustandvaks sümboliks. Kasvu ja suurema energia periood meie elus toimib kuni täiskuuni (I veerand). Täiskuu on helevalge ja ümmargune ja tähistab maagilise küpsemise aega. Täiskuu mõju on väga eriline ja müstiline ning arvatakse, et see mõju võib tõsta isegi naiste viljakust ja mõjutada ovulatsiooni. Täiskuu võib inimesi teatud mõttes "hulluks" ajada ja "kuutõbi" on otseselt Kuuga seotud. Kuu tõepoolest mõjutab inimese vaimset seisundit. Täiskuu ajal suureneb kuritegude ja õnnetuste arv, väga paljud ei suuda uinuda, inimesed kipuvad ettearvamatult käituma.\nKuu mõju on siiski väga raske mõõta, sest see ei ole mingi selgeltmõõdetav näitaja. See võib avalduda vaid üldises ärrituvuses, irratsionaalses käitumises või lihtsalt mingis kummalises tavamõistusele arusaamatus psüühilises seisundis. Ämmaemandad väidavad, et neil on täiskuu ajal alati rohkem tööd, kuigi statistilised andmed seda otseselt ei kinnita. Kirurgilisteks operatsioonideks täiskuu aeg ei sobi, verejooks on suurem. Õpetajad ja teised lastega tegelevad inimesed on täheldanud, et lapsed muutuvad täiskuu ajal väga rahutuks ja neid on raske ohjeldada. Kui Kuu jälle kahanema hakkab, väheneb ka inimese energia ja suundub sissepoole.\nKuu tsüklilisust tunnetavad rohkem naised ja eriti need naised, kelle kuutsükkel ei lange kokku Kuu liikumise rütmiga (on pikem või lühem).\nKuu kõige ilmsema mõju näide on aga looded. Maailmamere tõusudele ja mõõnadele omistatakse kuni 70% Kuu mõju ja ülejäänud osa Päikese mõju. Eriti kõrged kevadised looded toimuvad Kuu loomise ja täiskuu ajal. Mõõna madalaim tase esineb esimese veerandi ja viimase veerandi ajal (kasvava ja kahaneva Kuu ajal), kui Kuu paikneb Päikese suhtes täisnurga all. Inimese keha sisaldab vett umbes sama suhtarvuga, mistõttu on loogiline eeldada, et ka inimesed reageerivad Kuu mõjule oma energia ning meeleolu kõikumiste ja vaimse seisundi muutustega.


Luksuslike kellasseppade jaoks on veeb vaenlane - Tehnoloogia\nBRUNO GIUSSANI Luksuslike kellasseppade jaoks on veeb vaenlane ENEVA – vähem kui kaks nädalat enne jõule, pühadeostlemise hooaja haripunktis, tundus Ameerika ajakirjanduses avaldatud reklaam olevat ainus hääl, mis käib vastuvoolu. suur dot-com-turunduse voog.\nLuksuslik dilemma: müüa ülemaailmselt või müüa üleolevalt?\nHind pole Object.com: rikaste veebisait\n(6. juuni 1999) Terve lehe reklaamis pealkirjaga 'Ettevaatust!' – Šveitsi luksuskellatootja Baume & Mercier kutsus tarbijaid üles mitte ostma tema tooteid veebist ja vältima veebipoode.\nTekstis tõsteti esile üks neist, Ashford.com , mis müüb Baume & Mercier kellasid, kuid ei ole volitatud edasimüüja. Tootja hoiatas, et ta ei järgi tehasegarantiid kellade puhul, mida ei osteta otse ametlikelt edasimüüjatelt.\nReklaam hoiatas ka 'võltsitud või kasutatud kaupade eest, mida esitletakse uue kaubana'.\nkuidas öelda, millise eraldusvõimega mu monitor on\nBaume & Mercieri pressiesindaja kommenteeris, et reklaam oli mõeldud lihtsalt 'avalikkuse teavitamiseks, et ettevõte ei müü oma kaupa otse ühelegi e-kaubanduse saidile'. See aga näitas, et luksuskaupade ettevõtted muutuvad Interneti pärast üha rahutumaks.\n'Praegu on luksuskellatootjate seas domineeriv seisukoht, et hea on omada veebisaiti, millel on ettevõtte kirjeldus ja kaupluste kataloog, kuid Internetis müümine on anteem,' ütles Šveitsi kaubandusajakirja peatoimetaja Jean-Philippe Arm. Montresi kirg.\n'Nad püüavad kaitsta oma traditsioonilisi jaemüügikanaleid,' lisas Swatchi tegevjuht Nick Hayek Jr. Tõepoolest, ükski suur luksuskellabränd ei müü täna Internetis.\nŠveitsis asuv Swatch, mille lipulaevad on moodsad plastkellad, mida müüakse alla 50 dollari ja on saadaval kümnetes värvimustrites, teatas äsja e-kaubanduse partnerlusest Hewlett-Packardi ja Segaga ning plaanib mais avada veebipoe. .\n'Usume, et see tugevdab meie kaubamärki ja toob meie füüsilistesse kauplustesse rohkem inimesi,' ütles Hayek.\nJean-Philippe Arm nõustub, et Internet võib olla tõhus kanal odavate masstoodete, näiteks Swatchi plastkellade kaubamärgiks ja müümiseks. 'Kuid luksusettevõtted taotlevad kvalitatiivset turustust ja suundumus on pigem turustuskanalite rangem kontroll kui vastupidine,' ütles ta.\nTurustamise juhtimine on luksuskaupade tootjate jaoks võtmetähtsusega. See võimaldab neil säilitada kõrgeid hindu ja marginaale ning luua ettekujutuse eksklusiivsusest ja piiratud pakkumisest. Kui toodet ostetaks lihtsa arvutihiire klõpsuga, võiks seda vaadelda pigem kaubana, isegi kui see on väärt tuhandeid dollareid.\nSeetõttu on mõned ettevõtted loonud oma turustusettevõtte. Ja turu peamised tegijad, nagu Prantsusmaa LVMH (Louis Vuitton Moet Hennessy, kes ostis äsja kellatootjad Tag-Heuer ja Ebel), on tegelikult tohutud luksuskonglomeraadid, millel pole kellassepatraditsioone, kuid millel on väga väljakujunenud turustus- ja kaupluste võrgustik.\nVõltsimine on luksuskellatootjate jaoks kasvav probleem ja Internet muudab selle veelgi hullemaks.\n'Oleme kulutanud energiat, aega ja raha, et luua oma klientidega usalduslik suhe,' ütles Marc Frisanco, Vendome Groupi (millele kuuluvad Baume & Mercier, Cartier, Piaget ja teised suuremad kaubamärgid) intellektuaalomandi nõustaja Genfis. 'Meie edasimüüjad valitakse vastavalt nende isikupärale, teenuse kvaliteedile ja asukohale ning meie tooteid saab müüa ainult nende butiikides.'\n'Me ei saa aru, miks peaksime need jõupingutused veebis müümisega hävitama,' lisas ta.\nAmetlikel jaemüüjatel endil ei soovitata mitteametlikult veebis müüa. 'Kui oleme valinud edasimüüja Genfis, siis me ei taha, et ta müüks klientidele Londonis,' märkis Frisanco.\nKüsimus on muidugi hoolikas brändiehitamises, mille poolest on kuulsad luksuskellatootjad. Baume & Mercieri reklaami ennast võib vaadelda kui nutikat brändingut – see ütleb klientidele, et 'me hoolime teie saadavate toodete terviklikkusest' ja ütleb ametlikele müüjatele, et 'me kaitseme teie ettevõtet'. Ja kui Cartier hävitab võltskellad, sõites neist telekaamerate ees aururulliga üle, on see samuti osa tema kaubamärgi loomise strateegiast.\nkõigi tähtede suurtähtedega otsetee\nVõltstoote ostmise oht oli Baume & Mercieri reklaami teine sõnum. Võltsimine on luksuskellatootjate jaoks kasvav probleem ja Internet muudab selle veelgi hullemaks.\nAmeerika konsultatsioonifirma Cyveillance hiljutises uuringus väideti, et 4–8 protsenti Gucci, Rolexi ja Mont Blanci kaubamärgiga tooteid müüvatest veebisaitidest müüvad tegelikult võltsinguid.\n'Internet on tulevikus juhtiv võltsitud toodete levitamise kanal,' ütles Šveitsi kellasseppade föderatsiooni õigusnõustaja Laurent Paychot, kelle töötajad on veebi jälginud kaks aastat.\nTäpseid numbreid mainimata hindavad mõned kellassepad, et Interneti-võltsimine maksab juba viiendiku nende piraatlusvastasest eelarvest ja see segment kasvab väga kiiresti, ütles Marc Frisanco. Vendome'i 10-liikmeline rühm on määratud täiskohaga 'brändi kaitsmiseks' konsultantide ja tehnoloogiliste tööriistade abil veebis pakutavate pakkumiste skannimiseks.\n„Internet teeb selle võltsijate jaoks väga lihtsaks. Vaid vähesed neist tunnistavad, et nende tooted on koopiad, või vähemalt väidavad, et nad ei saa garanteerida kauba autentsust,“ lisas Frisanco. Enamasti 'on väga raske välja selgitada müügi tegelikke tingimusi ja tuvastada selle eest vastutavat isikut või ettevõtet'.\nFrisanco hinnangul on 80 protsenti praegu Internetis müügiks pakutavatest võltskelladest Ameerika Ühendriikide veebisaitidel.\nPärast seda, kui Jean-Philippe Arm ostis endale artiklit uurides veebist võltsitud Rolexi, andis ta tarbijatele nõu: „Kui hinnaerinevus on ametlikust hinnast 25–30 protsenti, võite olla „halli turu” tsoonis. ja peate olema väga ettevaatlik, tundma mudeleid ja teadma, et garantiid ei kehti isegi siis, kui ostate päris asja.\nmida url tähendab\nKuid sellest hinnasildist madalamal on 'tõenäosus, et ostate võltsi, rohkem kui sada protsenti'.\nEUROBYTES ilmub kord kuus. Seeria teistele veergudele viivate linkide loendi vaatamiseks klõpsake siin. Seotud saidid\nkuidas näha html -koodi chrome'is\nBruno Giussani aadressil eurobytes@nytimes.com ootab teie kommentaare ja ettepanekuid.\nvõtmed sülearvutis ei tööta\nmitu GB on minu graafikakaardil\nkuidas youtubest videoid kustutada\nkuidas teha fb -s sõbrakutse\nmis oli esimene tablett\nkas saate veebisaidi Chrome'is blokeerida


13. oktoobril 2016 - jutuvestmise kursus 7-9 klassi õpilastele\n14.-15. oktoobril KAKS jutuvestmise kursust õpetajatele\nPalju õnne, Sandra ja Jalmar!!!\nKirjutas Rahvakultuur on 28 August 2016 . Postitatud rubriiki: esileht\nFolkmuusikud Sandra Sillamaa ja Jalmar Vabarna abiellusid\nFolkmuusikud Jalmar Vabarna ja Sandra Sillamaa on oma pikaaegse suhte lõpuks ametlikuks teinud! Noorpaar kihlus tänavu talvel ning ei teinud sellest suurt numbrit, lihtsalt tõdeti raadio Elmari eetris, et küsimus on küsitud ja kihlasõrmus sõrmes. Nüüd on noortel altari ees jah-sõna öeldud ja Sandra kannab nüüd uhkusega Vabarna perekonnanime. Muusikud pandi paari 26. augusti keskpäeval Värska kirikus. [delfi.ee]\nPilli- ja käsitööring Kaval Käsi alustab\nVennad Timmermansid Flandriast e. ansambel Madingma


Keevitustööd - Roostevaba keevitus - Treimine - Freesimine | Westviru Grupp OÜ\nJaama 26 44311 Rakvere\nKraanad ja tõstukid\nKeevitustööd, roostevaba keevitus TiG, metallitööd, treimine, freesimine\nKeevitus tööd, roostevaba keevitus (TiG keevitus)\nSooritame vastavalt Teie vajadustele kiirelt ja professionaalselt keevitustööd (ka roostevaba TiG keevitus). Meie pikaaegne kogemus selles vallas võimaldab meil pakkuda oma klientidele asjatundlikku nõustamist ja abi sobiva lahenduse leidmisel nii materjali kui ka vajamineva konstruktsiooni\nKas otsite ettevõtet, kes oleks teile usaldusväärne partner keevitustöös, ning suudaks pakkuda kvaliteetset roostevaba keevituse (TiG keevitus) teenust? Kui jah, siis pöörduge meie poole, sest omame aastatepikkust kogemust just selliste tööde sooritamisel. Oleme MTR-registris keevituse pädevustega tegelev ettevõte.\nTorustikud või metallkonstruktsioonide montaaž\nPakume kiiret ja kvaliteetset montaaži erinevatest materjalidest seadmetele ja muudele lahendustele, nagu näiteks tehnoloogilised seadmed, torustikud või metallkonstruktsioonid. Vajadusel konsulteerime ning anname head nõu!\nMetallitööd, treimine, freesimine\nKui soovite valmistada mittestandardseid mettallkonstruktsioone ning seadmeid, siis oleme just meie teile väärt partner. Pange meid proovile, sest meil on olemas teadmised, kompetents ning võimekus keerukamate metallitööde teostamiseks.\nSageli on vaja meelepärase tulemuse saavutamiseks treida või freesida erinevaid metallmaterjale. Trei – ja freespingid on aga mahukas investeering, mis nõuab kasutajalt kogemust ja vilumust. Seetõttu on mõistlikum tellida metallitööd, treimine, freesimine oma ala asjatundjatelt. Kasutage võimalust ja tellige teile vajalike metallide mehaaniline töötlus meie professionaalidelt!\nKeevitustööd info: +372 58 512 444\nkeevitustöö, roostevaba keevitus, metallitööd, treimine, freesimine\nKüsi metallitööde pakkumine siin …\n- AS Rakvere Lihakombinaat Külmutuskompressorijaama ammoniaagi -30C süsteemi rekonstrueerimine.\n- AS Rakvere Lihakombinaat jäätmete töötlemise tsehhi keedukatelde vahetamine ja rekonstrueerimine aasta 2009-2010a.\nTallinna Põhja Regionaalhaigla keskkütte ja tuletõrjetorustike paigaldamine.\n- AS Rakvere Lihakombinaat pakkimisseadmete, elektrikilppide ja vormijate jahutussüsteemi projekteerimine ja väljaehitamine.\n- AS Rakvere Lihakombinaat Külmutuskompressorijaama ammoniaagisoojuse taaskasutamise torustiku ja soojusvahetite paigaldamine.\n- Saarioineni tehase jahutussüsteem\n- AS Rakvere Lihakombinaat vorstiladude jahutussüsteem\n- Põltsamaa Meierei Rannu Juustutööstuse jahutussüsteemi väljaehitamine\n- AS Rakvere Lihakombinaat -40°C süsteemi ammoniaagitorustiku paigaldamine\n- AS Rakvere Lihakombinaat 20 ja 36 m³ ammoniaagimahutite ja kompressorite ning torustike paigaldamine\n- AS Rakvere Lihakombinaat uue viineriliini jahutussüsteemide väljaehitamine\n- Soomes, Lappenrannas, Karjaportti tapamaja ammoniaagi ja glükooli jahutussüsteemide demonteerimine\n- Ammoniaagi kondensaatorite paigaldamine AS Rakvere Lihakombinaadis\nInfo: +372 5045091\nKeevitustööd: +372 58 512 444\nMob: +372 533 45 730\nCopyright © 2012 Westviru Grupp OÜ\nDesign & Programming: Bolvarsolutions.ee


Saidi valiautokool.ee ja kõikide selle alamdomeenide (edaspidi: saidid) isikuandmete astutav töötleja on Liikluslab Eesti OÜ (registrikood 12190856), asukoht Laki 25–308, Tallinn, tel +372 5780 8891, e-post info@liikluslab.ee.\nMe töötleme Teie isikuandmeid, mis on nende tehniliste andmete osa, et tagada saitide stabiilne ja ohutu kasutamine. Töötlemise õiguslik alus on Liikluslab Eesti OÜ õigustatud huvi.\nIsikuandmed edastatakse Liikluslab Eesti OÜ töötajatele, kellel on töökohustuste tõttu vaja neid töödelda.\nIsikuandmeid hoitakse serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks, ning USA ettevõtetele, kes on liitunud andmekaitse raamistikuga (Privacy Shield).\nJuurdepääs isikuandmetele on Liikluslab Eesti OÜ töötajatel, kes saavad isikuandmetega tutvuda selleks, et lahendada saitide kasutamisega seotud tehnilisi küsimusi ja osutada klienditoe teenust.\nLiikluslab Eesti OÜ rakendab asjakohaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata juurdepääsu ja avalikustamise eest.


Akvarellinäitus “Inspiratsioon” Käinas « Hiiu Leht\nAkvarellinäitus “Inspiratsioon” Käinas\nNeljapäeval avatakse Käina kultuurikeskuse näitusesaalis Lea Vaher Lundini akvarellide näitus “Inspiratsioon”.\n“Mulle meeldib meie põhjamaa looduses viibida, mõtiskleda ja igal aastaajal ümbritsevast inspiratsiooni ammutada,” ütleb õrnhabraste akvarellmaalide autor oma loomingut iseloomustades.\nAastaid Hiiumaal elanud ja töötanud Lea Vaher-Lundin on sündinud ja kasvanud Alutaguse südames Avinurmes. Õppis Eesti põllumajanduse akadeemias metsandust ning on suure osa oma elust olnud seotud metsanduse ja keskkonnakaitse, aga ka õpetajaameti, giiditöö, tõlkimise ja ruumilise keskkonna planeerimisega.\nEsimesed katsetused akvarellitehnikas tegi ta aastal 2009. Nüüdseks on ta korraldanud akvarellinäitusi Eestis, sh Hiiumaal, aga ka Rootsis ja Soomes.\nNäituse pidulik avamine on neljapäeval, 23. märtsil kell 15 ja oodatud on kõik huvilised.\nNäitus on avatud 23. märtsist kuni 12. maini tööpäeviti E–R kella12–18ni.\nSildid: akvarell, Lea Vaher-Lundin, näitus


Salendavad ravimid, mis tõesti aitavad ja mida müüakse apteegis! TOP 7 toodet - Põhjused - Spirulina rasva poletamine pomm\nSelle aja jooksul paranevad kõik keha ainevahetusprotsessid, seedesüsteemi töö normaliseerub ja söögiisu pärsitakse. Kuidas saab kaalust alla võtta,. Ravimi maksumus on väga taskukohane, nii et iga inimene, kes unistab kiirest kaalulangusest, saab seda tööriista eelistada.. Ravim võetakse 12 nädala jooksul ja seda ei iseloomusta kiire toime organismile.\nSee on lihtne lisada oma igapäevast rutiini, sest kõik mida sa pead tegema, on juua kolm või enam tassi päevas.\nKuid ole ettevaatlik võltsinguid - kapslid valmistatud. See on aine, mis sarnaneb rühma B vitamiinidega ja täidab rasvapõleti funktsiooni.\nRiisipiim Väldi maitsestatud ja magustatud jogurteid Jogurti kasutamine smuutides on väga populaarne, aga ka siin on oluline jälgida, millist jogurtit kasutada. Jogurtiga lisad juurde suhkrut ja muid lisaained, mida tegelikult smuutisse pole vaja lisada.\nRetsepti kaalulangus luua Notepad Dieet CZ. Nagu hiljuti avastasid jaapani teadlased, tavaline must tee kaalulangus ei ole vähem kasulik ja efektiivne, kui roheline või ingveri.\nHiina salenemist tee tööd, põletades rasva ja kaloreid.\nHukum Giveaway - Buya Ammi Nur Baits\nGreen coffee weight loss study. Aasta sügisel on heleroheline- roheline värv ja mitte hõbe- pärl mõju, sest see oli varem. Oz loves this topic, by the way. Spordi toitumine. Inglismaa liiga roheline kapslid.\nKapslid meestele. Tablettide toimepõhimõte Pomm.\nHiina salenemist kapslid; Kuidas kaalust alla võtta kogu Roheline tee kaalulangus Almatõs pomm kaalulangus osta. Sisaldavad kontsentreeritud vitamiinid, mineraalid, ja teised keemilised ained, mis taim tarbib siis kui kütus edasist arengut. Spirulina kaalulangusfoorumi teravilja kaalulangus dietician näpunäited video jaoks.\nNendeks on võime alandada kolesterooli ja kõrge vererõhk, aeglustades artriidi arenemist ning kaitseb südame- veresoonkonna haigused. Neid hoitakse kaks nädalat pärast külvi.\nVõimlemine kehakaalu langetamiseks nii lahe salenemist lysans utyashev. Sisust on pärast hea kõrvitsakooki teha kasvõi tavalise muffinipulbriga, kõrvitsatükid sisse. Toote üksikasjad. Salenemist kapsli kas on võimalik kaalu kaotada tänu unabile kapslid.\nRoheline oder noored rohelised võrsed, selle taime. Home of Super Smash Flash 2! Kapslid See toidulisandiga aitab mitte ainult Spirulina rasva poletamine pomm inimesed, kes tänu teatud asjaoludel saanud palju ekstra kilo, kuid muudel juhtudel.\nKehakaalu madal temperatuur Kuidas l karnitiin aitab kaalust alla võtta Ananass aitab kaalust alla võtta ka siis.\nKui soovite kaotada kaalu ise lugeda minu raamatut. Võimaluse korral me pakkida väikseid mänguasju tühi kapsel.\nJeśli jesteś właścicielem tej strony, możesz wyłączyć reklamę poniżej zmieniając pakiet na PRO lub VIP w Spirulina rasva poletamine pomm naszego hostingu już od 4zł. Siis tipus tema toiteväärtus.\nKapslid " Zhuydmen" - see on lihtsalt kategooria toidulisanditest. Salenemist tee flying Swallow aidata vabaneda liigse rasva puusad ja kõht.


Eesti: Teisipäeval miiting Gruusia toetuseks - Estonian World Review\nEesti: Teisipäeval miiting Gruusia toetuseks\nKuumad uudised 11 Aug 2008 EWR\nKõiki on teisipäeval, 12. augustil algusega kell 15.45 oodatud Toompea lossi ette rahumeelsele meeleavaldusele Gruusia toetuseks. Samal ajal koguneb Riigikogu erakorralisele istungile, et arutada olukorda Gruusias seoses Venemaa agressiooniga ning avaldada talle toetust.\nMeeleavalduse korraldavad neli erakonda: Isamaa ja Res Publica Liit, Eesti Reformierakond, Eestimaa Rahvaliit ja Erakond Eestimaa Rohelised. Kõnelevad riigikogu liikmed ja Gruusia esindajad Eestis. Tulijail palutakse võimaluse korral võtta kaasa Gruusia või Eesti lipp või plakateid Gruusiat toetavate loosungitega.\nAllikas: Margus Tsahkna


Raini kalablogi: juuni 2017\nKolm korda Velisel, korra Vigalal, 23.-25. juuni 2017\nReede. Natukene enne keskpäeva venitasin ennast jõe äärde. Velisele. Latikat piiluma. Pikalt aega ei olnud, linnaluba kestis kella neljani.\nIlm samasugune, mis päev varem - päike, tugev loode tuul, 16-17 kraadi sooja. Jõel kerge laine peal. Pildusin kahte püügikohta oma kruubi-tangu pudru sisse ja võtsin parklapoolsel püügiplatsil istet. Kaua rahus istuda ei lastud. Alustuseks paar pudinat ja siis keegi korralikum vastu lõugu sai. Ai ai ai. Kartsin, et see valu tundja viib latikaparve minema, aga õnneks mitte. Veerand tundi hiljem sain teise latika võtu ja sedapuhku jäi kala ka otsa. Kuid ainult mõneks ajaks. Pooles vees lasi jalga. Ai ai ai... Nüüd enam ei kartnud, et parv läheb minema, vaid olin selles juba üsna kindel.\nVeel kümme minutit hiljem selgus, et parv ikkagi paigas. Kopikas alla kilo latikas tegi peagi uhket sõitu. Nautisin täiega, kuidas 8 meetrine stella tõmbeid maandas. Mõnus. Pikka aega enam passima ei pidanud, kui veel üks latikas kaldal käis. Sedapuhku 0.5+ kilone.\nPeale viimast kala tekkis vaikus, mis päädis tunnike hiljem veel ühe pea kilose kalaga. Seis 3:2 minu kasuks. Lisa ei saanudki.\nKalad kõik rohelise-punase kirbu ja kärbsevastsetega.\nLaupäev. Ain oli minu kahe viimase päeva latikate peale varmalt kohale vuranud ja nii sättisime ennast juba päeval jõele. Nii kella kahe paiku. Enamvähem sel ajal kui vihmapilved kohale jõudsid ja taevast piiskasid tilkuma hakkas. Õnneks üsna vähesel määral.\nPüügipaik kõigepealt pudruga ära peibutatud; seejärel püügivahendid sisse. Teises kaldas üks mees veel püüdmas. Järgmised kaheksa tundi möödusid üsna loiu võtu saatel. Kas põhjuseks ilma muutus (rõhk ka langemas) või milleski muus, ei teagi, kuid latikat me ei näinud.\nArvan, et üks võtt võis olla latika oma - konkreetne ja ühtlane korgi tõstmine - aga külge kedagi ei jäänud. Muidu aga ainult pudinad. Ja mida õhtu poole seda heitlikumaks jäi ka nende võtt - sageli kala korra sööta puudutas ja siis sellest loobus. Kala lihtsalt pirtsutas täiega. Ootasime punkt kella kümneni ära ja tulime pettunult tulema. Ka üle jõe naaber oli kõik see aeg vaid pudinaid näinud. Kõik päevad pole vennad...\nPühapäev. Kuna laupäev jäi pisut kripeldama, siis olime hommikul Velisel püügipaigas tagasi. Õnneks mitte varahommikul, nii poole üheksa paiku alles. Igal juhul natukene enne kohalikku kukke, kes alles kella üheksast suu lahti tegi:-)\nKohapeal juba meie kaldas üks kohalik mees püüdmas ja teisel pool jõge öö peale jäänud mees samuti platsis.\nAlustuseks jälle putru sisse ja siis püüdma. Ilm viimase kolme päeva jooksul juba kolmandat korda erinev. Päike ja vahelduv pilvisus koos metsiku edela tuulega. Kui reede oli jõel laine peal, siis edelatuul jäi puude varju kinni ja veepind peegelsile. Kahjuks.\nAja edenedes hakkas jõe äärde kõikvõimalike autosid juurde vurama. Paistis et peale Jaani olid kõik kuidagi eriti värsket õhku näljas:-) Kala aga ei võtnud - miks peakski kui ilm pidevalt ennast krutib.\nKella üheteistkümneks olime jäänud jõe äärde Ainiga kahekesi ja lõuna paiku andsime ka meie alla. 10:4 lõppseis mulle. Ainil miinuspunktid alla mõõdu haugipunni eest veel lisaks:-)\nKuna päev alles poole peal otsustasime, et läheme proovime veel vimmapüügi ka ära. Vigala peale. Vimma sirgele, kus kohale jõudes juba kolm autot ees ootamas. Parkisime ennast esiti õunapuu alla, sealt aga pagesime poole tunni pärast sirge alumisse otsa, tuule eest pakku. Tuul oli nii võimas, et kartsin oma stella pärast.\nSirge alumises otsas, madala peal, kattis mets enamuse puhangutest ära ja kannatas täitsa olla. Vimmasööt kokku segatud ja sisse visatud läks ootamiseks. Kaua ootama ei pidanudki, esmalt tulid alla särjed ja nii pool tundi peale alustamist ka vimmad. Tilkus neid suhteliselt ükshaaval hoolimata pidevast sööda peale viskamisest. Kuna selles püügikohas vett vaid natuke üle kahe meetri, siis kardan et õnge otsas võitlev vimb ehmatas iga kord parve natukene eemale. Paar korda läksid mööda ka mootoriga paadid, mis ka ilmselt soosivalt ei mõjunud.\nSordi suurus üsna kõikuv, mõni päris kena suur kala, mõni üsna punn. Üks vimb oli ka veel üsna punases kuderüüs.\nVaikne võtt kestis kella kolmeni ja peale seda enam parve alla tagasi meelitada ei suutnud. Õige peibutussööt oli umbes pool tundi enne seda ka otsa lõppenud. Passisime veel tunnikese ja tulime siis tulema.\nKokku mul neli ja Ainil kaks vimba. Pikad ja peenikesed, keha kuju järgi nagu siiad:-) Aga sõitu tegid nad mõnuga ja püüda oli neid lahe. Püügi mõttes ikka huvitavam kui latika püük - latikas uimasem võitleja, kuigi massi rohkem.\nProovisin huvipärast kahte erinevat kirpu: kollakat-punakat ja rohelist-punakat. Vahet nendel ei tuvastanud, kummagagi kaks kala. Mingi hetk ka maisiga proovisin, aga see ei pakkunud kellelegi huvi. Isegi mitte särgedele.\nPeaks vist enne lõhepüüki veel korra proovima tulema.\nPostitaja: Rain kell 21:18 2 kommentaari:\nVelise jõel värkset õhku hingamas, 22. juuni 2017\nMa ei tea mis valemiga see juhtus, kuid oskasin keset suve järsku miski ilge tatitõve endale külge haakida. 48 tundi turtsumast ja tatistamist nelja seina vahel ning arvutiekraani taga viskas kopa lõpuks nii ette, et kolisin neljapäeval kella nelja paiku jõe äärde taskurätte kulutama. Ja õigesti tegin, õhku oli tänu tugevale loode tuulele piisavalt palju, nii et olla oli oluliselt mugavam kui umbses toas.\nSisse söödetud püügipaika ei puhunud tuul ka otse peale ja nii sai mõnusasti päikese käes peesitatud. Erilist lootust kala saada küll polnud, sest mis kala see sellise päikeselise ilmaga keset suve päeval ikka ringi kondab. Üllatusena oli aga kümme minutit peale stella sisse viskamist kork korraga ülesse kerkimas. Kuna püük käis väikese kirbu ja kärbsevastsetega, haakisin koheselt ära. Mõnus raskus taga. Tuli teine vaevaliselt, kuid ilma sõitu tegemata pinna poole. Lõpuks kalale sõõmuke värsket õhku ja latikas oli kui taltsutatud.\nSinnamaani oli kõik lihtsalt läinud. Edasi aga juba keerulisemalt. Kahva polnud kaasa võtnud ja latika väljavõtmine kõrge kalda pealt kole keeruline. Kupulehtedest sõitsime kenasti üle - hapniku šokk kestis kenasti. Kuna stella kaks alumist jätku olid korralikult kokku kiilunud ja lahti ei käinud, siis kala manööverdamine käeulatusse käis juba "äkki joppab" meetodil. Ritv maha, käega tamiilist kinni, vaikselt tamiilist tõmmates kala kalda alla kupulehe peale ja... käega upitades kuidagi peast kinni. Latikal muidugi, mitte endal... Kirp kukkus samal ajal kala suust välja. Kilone latikapoiss rändas sumpa.\nJärgnes tunnike pudinate seltsis. Särg, nurg. Täpselt kuuskümmend minutit esimesest latikast teine korralikum korgi kergitamine. Sedapuhku sattus konksu otsa vähe aktiivsem tegelane. Pani padavai teisele poole jõge ajama. Väsitamine võttis aega, samuti kaldaäärne tegutsemine. Tuli temagi lõpuks õnnestunult kaldale ära. 1.1 kilo. Sada grammi kahel kalal vahet, võitlusvaim aga nii erinev.\nJälle tükk aega pudinaid ja veel tunnike hiljem kolmas võtt. Nagu copy-paste eelmisest. Kala sedapuhku aga oluliselt väiksem. Latikalips rändas vette tagasi.\nKuni kella poole kaheksani käis vee all väikeste mudilaste pidu edasi ja lõppes kui lõigatult. Ka tonka, mis ööussiga varustatult truult kõrval seisis ja mida ennisti igasugune valge kala rüüstamas käis jäi ühel hetkel staatiliselt seisma. Passisin kuni poole üheksani ja enne kui külmaks hakkas minema tulin tulema.\nNii et latikas rändab kenasti ringi ja sisse-söödetud koht toimib. Saaks nüüd sellest tatitõvest jagu võiks mõne õhtuse võtulaine ka ära oodata:-)\nTagasi koju, 18. juuni 2017\nViimane päev olin tubli ja tõusin lausa poole kaheksast üles. Ümberringi kõik norskasid. Korjasin kodinad paati ja panin otse merele. Tee peal kohendasin asju, et paadi nina liiga kerge poleks - kukkus teine üles-alla kole kõvasti perutama. Panin külmakasti ämbritäie vett ka lisaks ja sain paadi balanssi. Kiirus hoobilt 35 kilti tunnis. Mõnusa lennuga olin kohal alla kahekümne minutiga.\nIlm hoopis teisest mastist mis eile. Päike kusagilt läbi pilvede piilus, lisaks vilu lõunatuul puhus mulle peagi jope selga ja sokid jalga. Esimest korda selle reisi jooksul.\nAlustasin püüki traditsiooniliselt punase poi tagant. Ja esimese viskega kohe krõbin nöörist läbi käis. Hea algus sai jätku teises ankrupaigas, kui kaugel keegi tagant landile selga lendas. Nöör hooga lõdvaks läks ja haakimise järel keegi taga. Haugi tõmbed kestsid nii umbes kümme sekundit kui kala plehku pääses. Tundus nii paari kilone olevat. Vise hiljem aga juba korralik närvihaige lanti ründas. Esmalt vajus otsa, oli konksu otsas paar sekundit ja kukkus ära ... kui kerima hakkasin vajus teist korda otsa ja jälle kukkus ära. Tegin üheste pööretega paar korda, kui juba mõnusa paugu sain. Viimast korda üritas keegi juba paadi alt ja jäi veel paariks sekundiks otsa enne kui ära kukkus. Ei teagi kas selle kõik korraldas üks kala või mitu. Viimane kes otsas oli tundus küll koha moodi olevat.\nPanin selle nalja peale KP Baitsi must-valgele kehale lisakolmiku külge. Mõni vise hiljem keegi ka otsa maandus, kuid polnud sellest lisakolmikust mingit tolku. Kalarõõmu jätkus vaid paariks sekundiks. Sama nali veel mõni vise hiljem. Vaikselt kippus aga paik maha jahtuma ja tõmbasin uue ankrupikkuse edasi. Seal sain randist juba korraliku koha tonksu ja mõni pööre hiljem ka kena kala otsas. Ja jälle natukeseks ajaks. Nuta või naera, kätte ei saa. Ilmselt punnkohad lihtsalt pikka lanti ära haarata ei suutnud.\nKella üheksaks oli see nali läbi. Järgmise pooleteise tunni jooksul sain paar krõbinat ja ei miskit enamat. Ei aidanud värvi vahetus ega ka ankrupaiga vahetus. Katsusin veel korra samad paigad läbi ja kolisin trollima. Samasse tsooni. Vahet ei olnud, kalal suu lukus.\nKell üksteist suundusin kodu poole minema. Laine oli nii vastik ja tuul vilu ning ka jigitamise tahtmine oli selleks korraks otsa saanud. Kontroll loodimise tegin veel kopraaugu ja põõsaaugu vahel, kuid kolle polnud. Hooga koha käärule välja ja seal trollima.\nEsmalt oranžikas-pruun jesse, see mis eile Sulevile haugi tõi. Kääru vasak külg esmalt ja seejärel paremat külge pidi tagasi. Null puudutust. Seejärel juba sügise kollane-punane jesse otsa ja kohe esimese saja meetriga haugipunn otsas. Veel sada meetrit ja teine samasugune veel paadis käis. Jõe teisel poolel näitas vaatetorni juures paari ilusat kala, kuid võtte sealt ei saanud.\nTeine tiir kollasega nii rõõmsalt ei edenenud. Alles teise tiiru lõpus kargas korralik kala otsa ja peale väsitamast kahvasin kolme kilose paati.\nTegin veel ühe tiiru ja sain veel paar võttu ja paar haugi. Kell aga lendas kiiruga ja ühest tulin tulema. Koha täna ei näinudki.\nKokkuvõtvalt - koha püügi vaatenurgast siia suvel ikka väga tulla ei tasu. Need kollid mis siin aeg-ajalt tulevad on ikka väga juhuslik teema ja selleks peaks ilmselt päevad läbi trollima. See aga mulle ei istu mitte...\nValget prahti aga saaks püüda kõriauguni. Kui vaid sööta regulaarselt sisse kütta.\nVesi oli 16-17 kraadi.\nEnne sügist siia enam tagasi ei tule.\nPS! Emajõel Mel ja co kahel päeval 22+19 koha. Me valel jõel olime:-)\nKesksuvi, 17. juuni 2017\nHommikul ärkasin poole üheksa paiku. Teised alles magasid. Kobisin välja ära, et teisi mitte üles ajada. Võtsin poisi ridva ja istusin sillale. Väljas juba kena kakskümmend soojakraadi ja päike küttis täiega. Pool tundi erinevat liiki mudilaste seltsis veetnud, oli mul sellest palavusest nii siiber, et koukisin külmast ühe karli välja. Too läks nagu kerisele. Hommikukohvi asemel...\nLaupäevane kava oli kopi paste reedesest. Väikese erandina - naine arvas järsku peale paarikümmend aastat, et ta tahaks nüüd ka paadiga sõita. See et ma sada korda enne kutsunud olin ei olnud mõjunud. Nüüd järsku selline meelemuutus. Süüdistasin selles kõiges päikest. Ja Sulevit ka natukene.\nIgal juhul startisime kella poole kaheteistkümne paiku esimesele tiirule. Sulev, Katti ja mina. Kolmekesi paadis lennukus just suurem asi polnud. Vaid kakskümmend kilti tunnis venis välja. Suundusime otse Koskineni haru otsa. Seal kerge jigipeatus ja seejärel trollima ilusa maja kanti.\nPäikesepatareidega suvilatest pisut ülesvoolu esimene võtt. Kena kala taga. Andsin ridva Sulevile ja lasin tal kala välja sikutada, lootuses mingisugustki hasarti näha. Tutkit, külma kalanäoga sikutas lima kahva. Ei mingit emotsiooni. Sellega oli Sulevi kalapüügikarjäär ilmselt ka otsas... Positiivse poole pealt on vähemalt nüüd üks uus nimeline koht jõel juures - Sulevi hauginurk.\nTeisel tiirul samas piirkonnas sain veel kaks võttu, kuid kalad otsa ei jäänud. Peale seda tüürisime vaikselt kodupoole minema. Teist vahetust peale võtma.\nPool kolm võtsime Reedaga suuna merele. Ilm endiselt pilvitu, kuid tuul oli ennast üles kerinud ja jahutas mere ääres ilma maha. Särgi väel olemisest sai peagi fliisi väel olemine. Laine ka paras, vahel isegi kerge jänes peal jooksis. Sättisime ennast punase poi taha platsi ja tulime sealt viske pikkustega allapoole.\nPäevad pole vennad. Kolme ankrupaiga järel olid meil endiselt kalavõtud nägemata. Neljandas sain lõpuks võtu ja kena ülekilose koha paati. Musta valge KP Baitsiga. Järgmisel viskel samast kohast veel üks kala taga, mis minema pääses. Edasi aga....\nPassisime seal tsoonis kella kuueni välja ja sain selle aja jooksul veel ühe koha punni ning ühe haugi. Reedal samuti üks haug. Paar võttu oli vast veel, aga actionit ei kusagil. Andsime alla ja vahetasime kohta. Esmalt punase maja alla, kus üks võtt koos ühe soomusega päädis ja seejärel ülesvoolu trollima.\nKa trollimine oli üsna nutune. Tegime järjest kuni põõsa auguni ja siis tünni juurest kääruni. Selle aja peale Reedal kolm haugipunni, mul üks. Päeva kalaks sai sedapuhku kiisk, vobleri otsas:-)\nPoole üheksa paiku suundusime koju minema, et poistega õhtune õngitsemine ette võtta. Kapsa-aia tipus. Sisse söödetud kohta. Lammutasime seal poolteist tundi väikeseid latikaid. Üle kilo kalasid küll polnud, kuid selliseid natukene alla kiloseid poiste pikkade lattide otsas käis pidevalt. Kõik said käed kalaseks. Lõpuks kamandasin nad kõik sauna minema.\nTore suvine päev oli.\nPostitaja: Rain kell 00:56 2 kommentaari:\n16. juuni ja reede\nSiin me nüüd oleme. Kaks meest, kaks naist ja neli teismelist kaaki. Perereis Lääne-Soome kalale. Kaheksast kuust tahtsid konksu leotada.\nKohale sai jõutud juba neljapäeva õhtul. Saabudes paat parajalt vett täis. Jões vesi kõrge. Nagu kevad oleks saabunud. Kuidagi sai kogu see seltskond ja kraam üle jõe kolitud ning hommikul hakatud varustusega tegelema. Ridvad, mootor, ankur, bens tanklast. Lapse õng. Lastele koha sisse söötmine... Kell tiksus usinalt edasi ja nii juhtus, et jõele sai mindud alles peale kella kahteteist. Esimesed pool tundi sellest jõe ajast veetsime veel lisaks Hannu juures kraami üle andes. Seejärel gaas põhja ja ilusa maja kurve peale.\nEsimeseks paadikaaslaseks oli sedapuhku Sulev. Hea kaaslane, õnge talle polnud vaja anda, ainult õllet tuli regulaarselt ulatada. Kuna päike hakkas ka vaikselt pilvede vahelt välja paistma, siis kutt lihtsalt peesitas. Pomises pidevalt miskist puhkusest.\nPanime ennast ankrusse enne paremale keeravat haru ja sain umbes neljanda viskega vale mootoriõli peale esimese võtu. Miski pudin oli tunda, enne kui otsast kukkus. Paar viset jõe keskpoole visates, kus 28 grammine tina nibin-nabin püügikõlbulikuks osutus - vool kohutavalt tugev - korraga keegi tagant ründas ja otsa jäi. Seekord pisut suuremat sorti. Vool tegi võitluse mõnusaks ja lõpuks 2.7 kilose haugi kahva vedasin. Kast sai limaseks ära tehtud.\nLisa ei tulnud ja kuna puhkaja väga ankrusikutamisest ei vaimustunud, läksime trollimisele üle. See päädis ühe võtuga, kuid kala otsa ei jäänud.\nKella kolmest läksin paadikaaslast vahetama. Järgmisena astus paati Reet. Võtsime suuna otse merele. Kui jõel oli olnud peegelsile veepind, siis merel kerge katus peal. Lõuna tuul õnneks risti vooluga. Seadsime ennast punase poi taha ja pea koheselt läks tegevuseks. Paar haugi, hulganisti togimisi, mõned ära kukkumised. Üks kohapunn ka sekka.\nVõtsime viskepikkuste haaval allavoolu. ja mõnus võtt jätkus pea kella viieni. Seejärel tekkis paus, kus aegajalt keegi togis, kuid kala ei tulnud. Järgmine laine saabus umbes tunnike hiljem ja oli üsna aktiivne. Kahjuks vaid haugi sort üsna nadi. Suurimad vast 2 kilo kanti. Paar kohapunni ka sekka. See laine kestis ka tunnikese ja lõppes järsult.\nKella poole kaheksa paiku sain ühe üksiku korraliku toksu kiirabi relaxi peale ja 1.45 kilone koha oli leidis tee kasti. Tiksusime veel tunnikese ja tulime päeva lõpetuseks veel pooleks tunniks kohakäärule trollima. Tulutult. Tulime ära. Saun ootas.\nTegijamateks lantideks sedapuhku relaxi kiirabi ja rohekas punase sabaga. Reedal kloun toimis heasti. Polnud paha päev, haugi sai nähtud, viite koha sai nähtud, mõned kalad ka fileerimiseks võetud. Ilm oli super.\nPoisid leotasid päev otsa usse - roosärg, latikalipsud, haugipunn, särge... Selgus et kaks last on täielikud kalafännid - Roby ja Oliver, teised kaks Sander ja Rasmus... mitte nii väga.\nPostitaja: Rain kell 00:37 Kommentaare ei ole:\nUssi püüdmas, Väike-Emajõel, 10.-11. juuni 2017\nSeda püügireisi sai planeeritud pea paar aastat. Algne mõte liikus naabervabariigi ja säga nimelise eluka suunas, ajapikku tulid tahtmised taevast rohkem maa peale ja vahetasime liigi angerja vastu välja. Ainil see liik veel puudus ja ma polnud ka seda kala pea kümme aastat püüdnud. Mõte ise oli juba iseenesest nii vinge ja nostalgia hõnguline, et sedapuhku ootasin nädalavahetust eriti ootusärevalt.\nPüügile plaanisime kohale jõuda kahes jaos. Ain juba reedel Viljandisse läks, me perega maale ja Tõnu ka kaasa rabasime. Pikk õhtu muruniiduki seltsis (milleks masinale neli ratast, kui ta ise edasi ei liigu?), millele järgnes mõnus saun, tavapärane Eesti vutikoondise kaotus ja... südaöö paiku läksime angerjale sööta otsima. Esmalt sai vihmuti peenramaale käima pandud ja veerand tundi hiljem esimene tiir tehtud. Musta maad pole ollagi, nii 4x5 meetrit ja enamus neist maasikate all, kuid kümne minutiga kena 15+ matsakat ussi käes. Tegime selle peale veel 5 tiiru ja saime kokku 90 öökat. Ja tundus, et tühjaks me seda peenramaad ei saanudki...\nLaupäeva hommikul tegime veel labidaga maapinda paar auku ja korjasime mullausse juurde. Kui naine mingi hetk küsis, et kes see öösel peenra peal tatsas ja sinna suuri jalajälgi jättis - mõlemad Tõnuga näitasime näpuga teineteise suunas - siis oligi aeg minema hakata. Lõuna-Eesti na kaugel ka ju...\nViljandi kandis kolisime oma kodinad Aini autosse ümber ja kulgesime edasi. Vobla poest pisut valgele kalale sööta, paar söödakorvi ka veel juurde ja siis edasi. Plaan oli minna Soka sirgest ülesvoolu olevale käärule, kuhu Tamur meid kunagi Jaanuse ja Viljariga viis. Tookord saime kamba peale viis ussi ja koht tundus paljulubav. Ainuke häda oli selles, et tollest ajast on kõva kümme aastat edasi läinud ja kuna vahepeal pole sinnakanti asja olnud, siis paiga ülesleidmine käis katse-eksituse meetodil, piiludes igast teejupikesest sisse. Igaljuhul kuidagi me kohale jõudsime ja peale auto parkimist võtsime ette paarisaja meetrise mudaselt mülkase tee tõotatud maale.\nKella viie paiku olime peale kahte tiiru oma baasvarustuse jõeni tarinud ja seadsime tonkad püügile. Väljas mõnus suvi. 22 kraadi sooja, päike paistmas, tuul na nõrgake ja edelast puhumas. Mõnus. Ilmselt liigagi mõnus. Alustasime püügipaiga sisse söötmisega. Kuna mingeid mootorpaate või söödarakette meil ei olnud, siis vaatasime Ainiga Tõnule otsa - ega Sul liiga palav ei ole? Muidugi oli Tõnul palav - peagi kulges ta söödaämbriga ujudes jõe keskpaika ning kallas kogu pudru sinna sisse. Kõige raskem probleem oli sellega lahendatud ja kalapüük võis alata.\nKaheksa kaigast, varustatud erinevate söötadega, nõjatusid peagi harkidele. Õhtu möödus lõbusalt. Vahel sai "suuri" ja "väga suuri" laitikaid (eri special nii 48 gr) tõmmatud. Enamasti aga nautisime mõnusat ilma ja seltskonda. Ja seda va vedelat leiba ka.\nKell üheksa, kui väljas veel päris valge ja päikeseloojang ikka väga kaugel, otsustas Ain ühte oma kaigastest peale pikka nokitsemist kellegi poolt kontrollima hakata ja sattus täiega maakera otsa. Esialgne arvamus, et tegemist on kinni jäämisega kadus peale seda, kui see kinni jäämine vastu tõmbama hakkas. Pika pika väsitamise järel oli suur madu kalda lähedal vee peal ja peale paari ebaõnnestunud kahvamise katset sai suur soolikas kaldale tõstetud. Teadaolevate tunnuste järgi polnud tegemist ei nastiku ega rästikuga ning kuna ööussid nii suureks ei kasva, siis sai Ain endale uue liigi kirja (ja seega ka järjekordse rekordi!). Angerjas pikkusega 84 sentimeetrit ja täpselt 1 kilo raske.\nFotosessioon oli omaette ooper ja kestis vähemalt veerand tundi. Kala ei püsinud ei kahvas, käte vahel ega maa peal. Uss ees, Ain järel, mina kaameraga kannul, Tõnu kõrval juhendamas... Aga purki see pilt sai kuidagi ikka võetud... Vahetasime selle meeleoluka sündmuse peale kõikvõimalikud söödad ööusside vastu ja passisime ennast ööle vastu. Hämaras ei midagi - kui ära lahendatud poolikut mitte arvestada. Pimedas, kui seda paari tunnist videvikku saab nii ikka nimetada, mõned üksikud võtud krt teab kelle poolt. Iga kord sai püsti erutatult püsti karatud, et siis viie minuti pärast toolile tagas maanduda. Tulutult.\nTõnu andis esimesena alla ja kobis kella kahe paiku magamiskotti magama. Ma kannatasin veel paar tundi ja kui kell oli neli andsin ka alla. Ain kes polnud oma adrenaliinilaksust veel vist toibunud, valvas meie und kannatlikult ritvu põrnitsedes. Tulutult, sest kui me kella kaheksa paiku endil jalad uuesti alla saime oli tal meile ainukeseks uudiseks näidata meile juurde tekkinud naabrit - keski lätlane oli öösel üle piiri ära eksinud ja otsis suurele näljale õngega leevendust. Ka üsna edutult, kui latikalipsud välja arvata.\nHommikune toibumine ja päikese nautimine kestis pea üheteistkümneni ja siis tulime tulema. Iga tore asi saab ju kunagi otsa. Kuigi saak oli kamba peale niru (no Ain ilmselt sellega ei nõustu), siis püük oli olnud lahe, öö lõbus ja kogu reis meeldejääv. Äkki kunagi veel viitsiks sellist asja ette võtta.\nPS! Ahjaa muudest saakidest ka veel - latikalipsud, ahvenad, nurud, kiisad... ehk siis ei midagi. Aga see pole oluline!\nPostitaja: Rain kell 20:05 1 kommentaar:\nLatikapüük Velisel, 03.-04. juuni 2017


Tallinn Art Week sai kena stardi – Andres Laiapea\nTallinn Art Week sai kena stardi\nAsi võtab ilmet #tallinnartweek #kunst #kurtvonnegut #portree #artweek #tallinn #art #maaritmurka\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 1:42am PDT\nKui mina jõudsin ennelõunal Vabaduse väljakule, kus Tallinn Art Week eile suure avalöögi sai, siis olid ettevalmistused täies hoos. Võis näha kuidas Maarit Murka maale tõstis ja Kiwa akutrelliga kruve keeras.\nKunstnik töötab #tallinnartweek #kiwa #artweek #tallinn #kunst #art\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 2:15am PDT\nNii sai iga möödakäija oma silmaga veenduda kui alusetu on müüt, et kunstnikud imevad muudkui pintslit ega tee üldse füüsilist tööd. Teoste näitustele viimine ja ülespanek on ju ka tavaolukorras sageli nende endi õlgadel. Rääkimata pingutustest, mida tuleb teha nende valmimiseks.\nÜrituse korraldajad #tallinnartweek #artweek #tallinn #ekspositsioon #art #kunst\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 2:30am PDT\nHea, kui keegi kunstnikele üldse abikäe ulatab, nagu selle nüüd esmakordselt toimuva kunstinädala korraldajad Andra Orn ja Kadri Uus, kes on ühtlasi veebikeskkonna noar.eu eestvedajad.\nFotol seisab nende kõrval Matti Milius ehk tema kuju, mida võis näha ka läinud aastal Viljandis toimunud mälestusnäitusel, aga päris Miliuse tüüpi tegelastega (vist?) siiski tegemist ei ole. Nemad on ikkagi nagu rohkem kuntsimetseenid-galeristid, mitte ise skandalistid.\nArtists in action #tallinnartweek #artweek #tallinn #markomäetamm #kiwa #kunst #art\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 2:59am PDT\nAga kohal olid ka vanad skandalistid, näiteks Marko Mäetamm, kes esitles samas raamatut “Juubeliaasta”, mis tähistab tema enda viiekümnendat eluaastat, olles ühtlasi kirjastuse paranoia juubelitoode (kahekümne viies).\nAnsambel Karamell superhitiga “Loomad kosmoses” #karamell #tallinnartweek #artweek #tallinn #music #experimental\nA video posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 12, 2016 at 2:18am PDT\nMäetamme raamatuesitluse raames andis õhtupoole kontserdi värske space-rock–ansambel Karamell (mitte ajada segamini Brigita Murutari uue ansambliga!). Publik oli vaimustuses ja “Loomad kosmoses” tuli esitamisele koguni kaks korda, ka lisaloona. Täispikkuses saab seda kuulata FB-s.\nValmimas on kilemaal #tallinnartweek #sänk #artweek #tallinn #kunst #graffiti #art\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 3:55am PDT\nNooremat põlvkonda esindasid näiteks Sänk, kes lasi kile peale ühe kena kitsekese, ning väljapanek Tartu Kõrgema Kunstikooli lõputöödest (galerii Noorus), mille hulgast torkas eriti silma “Eesti jahiloomade karusnahkade kasutamine rõivadisaini arenduses”.\nKui praegu on üldiselt moes karusanahavaba liikumine, siis Therese Sild, otse vastupidiselt, soovis teadvustada oma lõputööga probleemi, et Eesti jahimehed ei leia rakendust tapetud loomade nahkadele, ning lõi selleks kopranahast vestide kollektsiooni.\nMasters at work (SprayPrinteri abil valmib Edward von Lõnguse teos) #tallinnartweek #artweek #tallinn #edwardvonlõngus #sprayprinter #graffiti\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 6:14am PDT\nKohal oli ka SprayPrinter, mille abil valmis üks Edward von Lõnguse teos (Lõngust ennast ei olnud). Seintel olid väljas veel näiteks Robin Nõgisto, Alar Tuul ning terve rida teisi nooremaid tegelasi.\nPärnu galerii Avangard väljasõidul Tallinnas #tallinnartweek #artweek #tallinn #avangardgallery #kunst #art\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 9:15am PDT\nOma väljapanekutega olid esindatud läinud aastal Pärnus avatud galerii Avangard, Fahle, Haus, kunstilaenutus Kaleidoskoop ja võib-olla veel mõni tähtis institutsioon, mis jäi ülalpool mainimata. Ürituse kandev telg oli muidugi noar.eu.\nLisaks piltide vaatamisele võis jätta seintele oma sõnumeid, taguda poksikotti ja kuulata arutelusid (mille kohta kirjutan võib-olla eraldi postituse, sest muidu veniks see siin liiga pikaks). Konferansjee rolli täitis Ingrid Peek, resident-luuletaja oli Jürgen Rooste.\nGiidiga tuur kevadnäitusel #tallinnartweek #artweek #tallinn #kunstihoone #kevadnäitus\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 4:56am PDT\nVahepeal käisin Tallinna Kunstihoones avatud Eesti Kunstnike Liidu aastanäitusel, kust jäi eriti meelde Virge Jõekalda “Valulävi”, sest mõtlesin seda nähes (enne nime teadmata) juba kaugelt “Oi, see on valus!” – nüüd vaatasin, et noar.eu kaudu saab seda osta, hinnaga 1200 eurot. Näitusel maksab täispilet 3.50, giidiga tuur toimub ka tuleval laupäeval.\nSel ajal, kui mina kunstihoones viibisin, hakkas väljas sadama vihma, aga see üritusele lõppu peale ei teinud, kuigi mõjus loomulikult päevakava häirivalt. Lõpetuseks esines seal õhtul hoopis Siiri Sisask, kes esitas oma Uku Masingu tekstidele kirjutatud laule.\nPäris lõpuni teda ei kuulanud, sest läksin Eesti Blogiauhindade jagamisele (sellest üritusest tuleb siin juttu homme).\nPäeva lõpuks / at the end of the day #rainbow #tallinnartweek #artweek #tallinn\nA photo posted by Andres Laiapea (@minginimi) on Jun 11, 2016 at 11:56pm PDT\nKui samas kõrval kohvikus Wabadus toimunud blogiauhindade jagamine läbi sai, siis avanes aknast ülatoodud vaade. Välja minnes selgus, et ka peakorraldajad ise olid endale tunked selga ajanud ja panid asju kokku. Väga tublid!\nLühidalt: soovitan tallinlastel ja teistel seal viibivatel inimestel kindlasti tutvuda terve kunstinädala programmiga ja neid üritusi võimaluse korral külastada.\nVeidi rohkem pilte panin flickrisse (veel rohkem näeb neid portaalis GoodNews), kust leiab ka fotosid neljapäeval toimunud Iris Kivisalu näituse avamisest, millest siin juba juttu oli, Tammsaare pargis – minge vaadake ka seda!\nPostitatud 12. juuni 2016 Autor Andres LaiapeaRubriigid kunst,muusika\nEelmine Eelmine postitus: Sofi Oksaneni “Norma”\nJärgmised Järgmine postitus: Blogiauhindade jagamisel


Tallinnas avati täna pärastlõunal Reidi tee - Chrysler - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Chrysler » Tallinnas avati täna pärastlõunal Reidi tee\nTallinnas avati täna pärastlõunal Reidi tee\t(4)\nLigi 43 miljonit eurot maksma läinud Reidi tee avati täna täismahus liikluse jaoks, ehkki mitmeid lõike vastvalminud teest kasutati juba alates septembrist. Reidi tee ehitasid Verston Ehitus OÜ ja KMG Inseneriehituse OÜ. Ehitustöödega alustati möödunud aasta juulis ning mahuka projekti eesmärk oli leevendada Tallinna südalinna liikluskoormust ja suunata sadamasse suunduvad raskeveokid südalinnast eemale.\nEhitustööde käigus sai Tallinn merelt maad juurde 7500 ruutmeetri ulatuses, rajati uusi ja rekonstrueeriti olemasolevaid teelõike, sealhulgas jalg- ja kergliiklusteid kokku ligi 14 km ulatuses. Äsja avatud Reidi tee on pikkusega 1,93 km. Ühtlasi rekonstrueeriti ehitustööde käigus 1,4 km pikkune Narva maantee lõik, rajati uusi ning rekonstrueeriti olemasolevaid kergliiklusteid ja jalgteid kokku 10,5 km ulatuses ning rajati rannapromenaad koos puhkealadega.


Parast pikka kondimist haiget liigestega. Miks tekivad valu kannul\nRavimeetodid Nüüd kaaluge, mida teha, kui kanna valutab podagra tõttu. Suur varvas paindub allesjäänud varvaste poole, mida nimetatakse hallux valgusiks, ja varba liiges hakkab liigselt välja sirutama, moodustades luukoonuse.\nMassaaž Peamine koormus inimese mis tahes liikumise ajal võetakse jalgade abil. Paljud inimesed ei pööra tähelepanu oma seisundile ja ei märka patoloogiaid, kuigi kõik on korras. Kuid valu või Uhise mitte-oktaali poletik esinemine jalas annab mõista, kui suur jõudlus ja meeleolu sõltuvad nende normaalsest toimimisest.\nEriti sageli muretsevad inimesed kontsade pärast, kuna need on suu suurimad luud, Parast pikka kondimist haiget liigestega läbivad veresooned ja närvid ning mis võtavad kogu inimkeha raskuse. Nad võivad haiget teha mitte ainult täiskasvanutele, vaid ka lastele.\nKeegi ebamugavustunne hommikul või õhtuti, keegi valutab kõndimisel kannale astudes. Mõnikord kaob valu pärast puhkamist, kuid see võib kesta mitu päeva ja isegi kuud, perioodiliselt taandudes. Kuid igal juhul on ebamugavuse ilmnemisega Parast pikka kondimist haiget liigestega arst läbi vaadata. Lõppude lõpuks võib valu olla lihasluukonna tõsise haiguse sümptom, mis ilma ravita põhjustab komplikatsioone ja jalgade täielikku liikuvust. Miks tekivad valu kannul Kreen on suurim moodustis jalas.\nSee on käsnjas luu, mida läbistavad paljud veresooned ja närvikiud. Seetõttu ilmneb valu selles sageli isegi väikseima kõrvalekaldega mis tahes struktuurielemendi toimimises.\nJa jala struktuur selles piirkonnas on üsna keeruline.\nTema normaalne töö on seotud liigeste, millest kannul on mitu, aga ka lihaste ja kõõluste, toimimisega. Eriti palju sidemeid asub jalas kanna lähedal.\nKaks suuremat on kinnitatud kaltsenaaalse tuberkle külge - see on Achilleuse kõõlus ja plantaarne fastsia. Kõndimisel suurenenud koormuste eest on see koht kaitstud talla rasvapadjaga. Kreen on aga jala teises piirkonnas väga tundlik põletiku ja stressi suhtes.\nSelle valu võib ilmneda sõrmede, Achilleuse kõõluse või plantaarse fastsia ülepingutamise korral.\nPõhjused Kreenis kõndimisel võib valu tekkida ükskõik millisel inimesel. Sellise probleemi all kannatavad sportlased, eakad inimesed, rasedad naised ja need, kes panevad regulaarselt jalad suure valu alla. Eriti sageli ilmneb valu liigse kehakaalu korral. Lõppude lõpuks pole jalas olev rasvapadi selle jaoks ette nähtud ja see ei saa kanna kaitsta stressi eest.\nSeetõttu piinavad neid raseduse ajal naise kontsad nii tugevalt - järsult suurenev kaal avaldab jalgadele survet.\nMuud kannavalu põhjused on jala välised mõjud, põhjustades selle toimimise häireid. Kõige sagedamini tekivad sellised aistingud suurenenud füüsilise koormuse tõttu. Mõnedel inimestel on valu pärast pikka kõndimist või jooksmist, seismist või raskete raskuste kandmist.\nSelle põhjuseks võib olla ebamugavate kitsaste või tihedate kingade kandmine, mis põhjustab lihaste ja sidemete spasmi. Plantaarne fastsia on eriti mõjutatud kõrgete kontsade tõttu. Selle pidev pinge viib Parast pikka kondimist haiget liigestega ja põletikuni. Selle tagajärjel ilmub tallale kannavalu.\nKreen võib haiget teha ka plantaari rasvakihi hõrenemise tõttu, mis on kõndimisel täiendavaks amortisaatoriks ja kaitseb Osteokondrooside salv. Pideva füüsilise aktiivsuse tõttu või suure kaalutõusu korral võib tekkida nahaaluse rasva atroofia.\nSee võib juhtuda ka järsu kaalukaotuse korral, kuna kogu keha kaotab rasvkoe.\nMõnikord valutab kanna süsteemsete haiguste mõjul kõndides. Üks näide on reumatoidartriit. See on tõsine liigesehaigus, mis võib põhjustada mitmesuguseid tüsistusi. Valu ilmub kõigepealt kõndides, seejärel muutub püsivaks. Teine põhjus on anküloseeriv spondüliit, kui kaltsaanis on tunda tugevat valu, mida on võimatu seista.\nSelle kihi kadumine kaltsiumi ja kinga talla vahel põhjustab närvilõpmete ärritust. Selle tagajärjel muutub inimesele kõndimine valusaks.\nSellised aistingud ilmnevad tingimata ka vigastuse korral. See võib olla luumurd, pehmete kudede vigastus, nihestused, liigese nihestus. Selliseid kahjustusi esineb kanna piirkonnas üsna sageli.\nTraksidega Miks kannab jalgsi kõndides haiget: kannavalu põhjused pärast und, ravimeetodid Kui jalg valutab kõndides ja nahal pole nähtavaid kahjustusi, peate nägema ortopeedi. See on üks iseloomulikke sümptomeid selliste patoloogiate tekkeks, mis reageerivad ravile hästi arengu algfaasis. Liigeste haiguste õigeaegne diagnoosimine ja nende pädev ravi aitab vältida tõsiseid tüsistusi. Miks võib jalg kõndides haiget teha Tähtis on teada!\nSee toob kaasa selle keeruka struktuuri ja suurenenud koormused jalal. Liigesed, mida on mitu, luustik ise või lihas-ligamentoosne aparaat, võivad olla vigastatud. Vigastuse korral on valu tavaliselt nii tugev, et on võimatu isegi jalale astuda.\nValu võib tekkida ka talla naha kahjustuste tõttu. Lisaks vigastustele võivad selle seisundi põhjustada konnasilmad, konnasilmad või praod. Paljude inimeste jaoks on kanna piirkonnas jalalaba nahk nii kuiv ja kare, et suurenenud koormuste korral see praguneb. Selliste vigastuste asukoha tõttu Parast pikka Parast pikka kondimist haiget liigestega haiget liigestega haavad sageli nakatunud ja põletikulised.\nSamal ajal võib jalg haiget teha, mitte ainult kõndides, vaid ka pidevalt. Praod võivad olla nii sügavad, et need paranevad väga raskelt, põhjustades inimesele kannatusi. Haigused, mis põhjustavad valu Kuid valu põhjused võivad olla mitte ainult välised tegurid.\nMõned lihasluukonna haigused põhjustavad selles piirkonnas põletikulisi protsesse või jala deformatsiooni. Kõik see rikub selle nõuetekohast toimimist ja põhjustab kõndimisel valulikke aistinguid kannul.\nSellised haigused on üsna tavalised ja võivad inimestel esineda igas vanuses. Naistel, kellele meeldib kanda kitsaid kingi või kõrgeid kontsasid, tekib sageli plantaarne fastsiit.\nPidevate koormuste tõttu muutub see ligament põletikuks, põhjustades igal sammul valu. Lamedad jalad - üsna tavaline patoloogia, mis põhjustab valu jalas. Jalakaare deformeerumise tõttu jaotatakse kus spin valutab koormus ümber, mis põhjustab ebamugavusi.\nMõnikord kasvab luustik luustikus. Seda patoloogiat nimetatakse kanna kannustamiseks. Selle väljanägemise põhjus võib olla soolade sadestumine või pikk põletikuline protsess. Valu võib seostada luu mõjutavate nakkushaigustega. See on bakter, mis on eriti tundlik bakterite tungimise suhtes.\nSiin võib areneda luutuberkuloos, osteomüeliit, reaktiivne artriit. Seljaosa valu võib põhjustada Achilleuse kõõluse põletik. Sportlastel ja inimestel, kes teevad sageli keerulisi liigutusi, mille korral kannapiirkonna liigesed on pinges, võib valu seostada bursiidiga.\nSee on sünoviaalliigese koti põletik.\nReumatoidartriidi või reaktiivse artriidi tõttu võib tekkida äge valu igal sammul ja isegi puhkeolekus. Sellise põletiku tunnus on see, et see mõjutab paljusid liigeseid korraga. Anküloseeriv spondüliit, mida iseloomustab selgroo luustumine, võib avalduda kontsa valulike aistingutena, mis on tingitud nende koormuse suurenemisest. Lapsel võivad olla ka kontsad. Kõige sagedamini on see seotud sellise haigusega nagu Schinzi tõbi.\nHaigust iseloomustab kaltsineaalse mugula luustumise rikkumine. Plantaarne fastsiit Plantaarse fastsiumi põletik ilmneb naistel Juhtide tootlemine Truskavetsis pikkade jalutuskäikude tõttu kõrgetel kontsadel.\nFascia on side, mis on tihe moodustis, mis ühendab kaltsaneuse sõrmedega. See kulgeb mööda kogu tallaosa ja talub pidevalt suuri koormusi.\nKui see on venitatud või rebenenud, tekib kanna lähedal tugev valu. Kui koormus ei peatu, ilmneb krooniline põletik, mis võib põhjustada soolade sadestumist ja kanna kannu moodustumist. Parast pikka kondimist haiget liigestega kannus Kreenivalude üsna tavaline põhjus on kasvu moodustumine kaltsineaalse mugula piirkonnas, mis moodustab kõndimisel peamise koormuse.\nPealegi on valu nii tugev, et neid võrreldakse kuuma küünte kleepumisega jalga. Kaltsineaalne kannus on väikese luukasvuga. See võib moodustuda tallale või kanna taha. Kuid kõigil juhtudel selle patoloogiaga kaasneb iga sammuga valu. Haridus kasvab selles kohas, mida kõndides kõige rohkem ärritatakse.\nRikkudes metaboolseid protsesse või degeneratiivseid-düstroofseid protsesse luukoes, algab järk-järgult soolade ladestumine. See juhtub artroosi või podagraga inimestel. Lisaks võib luukoe väljanägemine provotseerida põletikulist protsessi. Kõige sagedamini juhtub see plantaarse fastsiidiga.\nPõletikulised liigesehaigused Liigeste suurenenud koormuse korral, näiteks sportlastel pikaajalise jooksmise korral, võib tekkida bursiit.\nSel juhul on lisaks kanna sees olevale valule ka turse, naha punetus ja kohaliku temperatuuri tõus.\nLiigese liikumisel Parast pikka kondimist haiget liigestega piirang. Sel juhul võib haiget teha ainult vasak kand või parem, harvemini - mõlemad korraga.\nKreeni liigeseid mõjutab ka artriit. See võib olla seotud autoimmuunsete protsessidega kehas. Kuid mõnikord tekib põletik liigese infektsiooni tõttu. Ravi omadused Enamasti ei tea selle probleemiga inimesed, mida teha valu leevendamiseks. Tavaliselt möödub see pärast puhkamist või kokkupuute lõpetamist negatiivsete välisteguritega. Võite võtta sooja vanni meresoolaga, ravimtaimede või eeterlike õlide dekoktide Parast pikka kondimist haiget liigestega, teha lõõgastavat jalamassaaži.\nKui ebamugavustunne mõne päeva pärast kaob, tähendab see, et see tekkis väsimuse ja suurenenud stressi tõttu. Kuid pikaajalise tugeva valu ravi tuleb alustada pärast arsti läbivaatust.


Riigikontroll: tasuta kõrgharidusele ülemineku reformi tulemused on lünklikud - Lõunaeestlane\nHolm osutas, et auditi tulemuste järgi ei ole kõrgkooli astuvate töötute ja toimetulekutoetust saanud leibkonna liikmete osakaal võrreldes reformieelse olukorraga oluliselt muutunud. Kõrgharidusreformi algus langes ajale, kui potentsiaalseid õppima asujaid oli jäänud aasta-aastalt vähemaks, mistõttu on ka kõrgkooli astujate absoluutarv kahanenud ajavahemikul 2008−2018 ca 17 000 üliõpilaselt ca 13 000-ni. Tööealisest rahvastikust otsustas 2008. aastal kõrgharidust omandama asuda 2 protsenti; 2012. aastal 1,81 protsenti ja alates 2013. aastast 1,6 protsenti.\nKõrgkooli astunute osakaal 18–24-aastaste hulgas on võrreldes reformieelse 2012. aastaga kasvanud 0,3 protsenti. Populaarsust on kogunud kõrgkooli (taas)astumine vanuses 40 eluaastat ja enam. Riigikontroll soovitas välja töötada täiendavad meetmed selleks, et vajaduspõhine eritoetus jõuaks paremini sihtrühmani, sest praegu jääb osa toetusest välja jagamata.\n„Rõõmustavam on pilt nominaalajaga lõpetamise osas ja õpingute katkestamine on reformi järel vähenenud,“ mainis riigikontrolör Holm. Katkestamise määr on kõikide õppeastmete arvestuses reformieelse 2012. aasta 16,8 protsendilt kahanenud 14 protsendini 2017. aastal. Samas on katkestamise määr samal tasemel perioodiga 2007–2009. Stipendiumite ja vajaduspõhiste toetuste saajad katkestavad õpinguid vähem.\nAudit näitas, et üliõpilaste töötamine ei ole reformi järel vähenenud. 2013. aastal töötas regulaarselt 50 protsenti ja ajavahemikul 2016–2018 keskmiselt 53 protsenti üliõpilastest. Kokku on töötavate üliõpilaste osakaal püsinud ca 2/3 juures viimased kümme aastat. Eurostudenti uuringu järgi on ELi riikide võrdluses töötavaid üliõpilasi Eestist rohkem ainult Saksamaal. Töötavate üliõpilaste katkestamise määr on suurem rühmades, kus palga väljamakseid õppeaasta jooksul on vahemikus 2–7. Intensiivsem töötamine ei tähenda tingimata seda, et üliõpilane kooli pooleli jätab, ja pigem kehtib põhimõte: kes palju teeb, see palju jõuab.\nKõrgkoolid on reformi järel muutunud rahvusvahelisemaks. Välisüliõpilaste vastuvõtt on ajavahemikul 2012–2018 kolmekordistunud. Välismaalastest üliõpilaste arvu kasvule on kaasa aidanud uute ingliskeelsete õppekavade avamine pärast kõrgharidusreformi. Suurem osa inglise õppekeelega üliõpilastest on välisüliõpilased (2017. aastal üle 70 protsendi) ning nende kasvav vastuvõtt on suutnud veidi kompenseerida Eesti gümnaasiumilõpetajate arvu vähenemist. Haridus- ja Teadusministeeriumi andmetel jääb Eestisse tööle veidi üle veerandi Eestis kõrgkooli lõpetanud välisüliõpilastest. Lühiajalises õpirändes osalevate eestlastest üliõpilaste osakaal on kasvanud 1,4 protsendilt 2015. aastal 3,4 pprotsendini 2018. aastal, kuid sihti jõuda 2020. aastaks 10 protsendini senise tempo jätkudes ei saavutata.\nHolm osutas, et kõrghariduse tulemusrahastamise süsteem, mis moodustab kuni 20 protsenti riigi tegevustoetusest, ei ole tegelikkuses tulemuslikkust soosiv. Kõrgkoolidele riigieelarves eraldatav kogusumma kellegi edukuse tõttu ei kasva, vaid jaotatakse sisemiselt ümber üht osa kogurahastusest, mis tähendab, et kool saab raha juurde vaid siis, kui mõnel teisel kõrgkoolil halvasti läheb.\nTaustaks: Eesti riigi ja majanduse üks suuremaid arengutakistusi viimasel kümnel aastal on olnud vajalike teadmiste ja oskustega töötajate puudus. Probleem ei lahene iseenesest, kuna Eesti tööealine rahvastik väheneb ja vananeb ning tööhõive jätkuv suurendamine on järjest keerulisem. Järgmise kümne aasta jooksul lahkub tööturult ca 10 000 inimest rohkem, kui sinna siseneb; kõrgharituid jääb eelkõige suurema tööjõuvajadusega valdkondades puudu ca 1000 aastas. Seetõttu on oluline toetada kõigi võimekate ja motiveeritud inimeste (kõrg)hariduse omandamist, sh õppimist erialadel, mille lõpetajate järele on tööturul praegu ning lähitulevikus kõige rohkem nõudlust ja mis aitaks realiseerida Eesti majanduse potentsiaali parimal viisil. Valitsussektori kõrghariduskulude osakaal SKTst oli 2017. aastal ligi 1 protsent ehk ligi 239 miljonit eurot.


Hirm ja jälestus nutilennuki pardal - Eesti Ekspress\nHirm ja jälestus nutilennuki pardal\nMa ei karda lendamist, kuid kui sel esmaspäeval end LOT Polish Airlinesi Boeing 737-800 MAX 8 viimases reas akna alla litsusin ja põlved vastu eesoleva istme õhukest ja õõnsat plast-seljatuge surusin, oli enesetunne üsna sant.\nUUS LENNUK, PALJU JAMA: nutilennuk Boeing 737-800 MAX. John D. PArker/Boeing\nLennuk on uhiuus, mis peaks kokkuhoiust (kitsukesed WCd, hämar valgustus, meelelahutusekraanide puudumine) mööda vaadates tähendama vähemasti turvalisust; parimat, mida lennukitööstus ses osas pakkuda suudab. Paraku on just Boeing 737 MAX 8 lennukeid vähem kui poole aastaga stardijärgseil minuteil alla kukkunud kaks, üks läinud sügisel Indoneesias ja teine läinud nädalavahetusel Etioopias. Nina ees alla pikeerinud Etioopia lennuk jättis endast järele vaid söestunud kraatri, milles hukkusid kõik pardalviibinud. Uurimistöö alles käib, kuid juba spekuleeritakse, et Boeing on ehitanud lennuki „ülemõtlevaks“, teatud kriitilisena tunduvail hetkedel ise lennuki asendit korrigeerima hakkavaks, mis väljendub just nina alla suunamises. Piloote olla aga säästetud teadmisest, et lennuki kompuutrites selline programmike tiksub, nagu ka teabest, kuidas seda funktsiooni välja lülitada.\nStjuardess, kena tumesinises univormis poola näitsik, justkui naeratab turvapantomiimi ajal nukralt. Või üksnes tundus see nii? 186 tooline lennuk on peaaegu viimse kohani täis ning vaid mõni minut pärast starti hakkab pihta turbulents. Esialgu valgetest rünkpilvedest läbi murdes, kuid hiljem kestab kerge komposiitmaterjalidest kere kriuksumine ja võdisemine nii Saksamaa kui Prantsusmaa kohal. Kui olla lennukitüübis, millega seotud kaks seletamatut allakukkumist, mõjub iga jõnksatus eriliselt. Sõnakehvad Poola lendurid reisijate verbaalse käehoidmisega mõistagi ei tegele.\nKOHUTAV ÕNNETUS: Päästetöötajad Ethiopian Airlinesi lennukatastroofi toimumispaigas.\nÕnneks on LOTi pardapoe hinnad Nordica omadest ligi poole odavamad. Kosutan närve ühe Iiri viskiga. Pudelivett (menüü kohaselt vaid 5 Poola zlotti ehk 1,16 eurot) kahjuks pole, seda saab väikeste klaasikeste kaupa paluda pardapersonali käest.\nMadridi lennuväljale lähenedes liugleb lennuk aeg-ajalt nina allapoole suunates nähtamatuid õhumägesid pidi alla. Kui mobiili sisse tohib lülitada, avastan, et Boeing 737 MAX 8 on lisaks Hiinale asjaolude selgumiseni omal algatusel kasutusest kõrvaldanud ka mitmed lennufirmad, Aafrikas näiteks Royal Air Maroc ja Comair.\nUSAs ja Euroopas pole seda tehtud. Võib-olla on Boeing 737 MAX 8 siin liiga sagedases kasutuses, tühistamistest tekkiks liigpalju tüli?\nPiloodid on haaranud tüürid tugevamalt oma kätesse. Tuttav kirjutab, et tema vestluskaaslaseks olnud MAX 8 kapten öelnud, et „niipea, kui näed, et valeandmeid sisse tuleb, peab selle abisüsteemi välja lülitama“.\nSinivalge lennuk pöörab nina ringi ja lendab tagasi Varssavi poole.\nAlates 12. märtsil õhtul kella üheksast on Euroopa Lennuturvalisuse Ameti (EASA) ettekirjutuse kohaselt Euroopa Liidus ajutiselt keelatud Boeing 737 MAX 8 ja Boeing 737 MAX 9 lennukitega opereerida. Üksikud liikmesmaad, näiteks Saksamaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia, olid oma õhuruumi hiljuti kahte ebaselgetel asjaoludel toimunud lennukatastroofi sattunud lennukimargile sulgenud juba varem. Uudis mõjutab sügavalt Boeing 737 MAX 8 ja Boeing 737 MAX 9 lennukeid kasutavate lennufirmade, Eesti kontekstis ennekõike Norwegiani, TUIi, Turkish Airlinesi ja LOT Polish Airlinesi lendude toimumist.


Mobiilne reisimine: kohalikest SIMidest andmesidepakettide ja wifi leidmiseni - Digitark - Tehnika\nMobiilne reisimine: kohalikest SIMidest andmesidepakettide ja wifi leidmiseni\n23. veebruar 2016, 10:17\nKui minna Pariisi, siis kas on mõtet wifit otsida või võib andmeside sisse lülitada? Aga Soomes? Millisel juhul tuleks osta kohalik SIM-kaart? Aastatega on see ala, millel saab ennast mobiilselt mugavalt tunda, laienenud lauatelefonist mobiilile ning Eestist Euroopa Liidule, kirjutab külalisblogis Digitargale Ann Vaida\nKui kunagi pidi muretsema, et mobiiliga on kallim helistada kui lauatelefoniga, siis nüüd saab andmeside sisse lülitada peale Eesti ka Rootsis ja Lätis, ilma lisatasusid kartmata. 2017. aasta juuni keskpaigast on andmeside ja rändlus üle Euroopa Liidu sama hinnaga, mis ka kohalikul teenusepakkujal. Seega saab oma meilid ja Instagrami lahti hoida samamoodi nii Tartus kui ka Milaanos.\nKüll aga pole andmeside ja rändluse tasustamine veel üle Euroopa kadunud ja vahel reisid ka Euroopast väljaspoole. Sõltuvalt reisi sihtkohast, kestvusest ja interneti- ning helistamisvajadusest tuleb läbi mõelda, kas kohapeal saab hakkama vaid wifiga, kas on vajalik osta kohalik SIM-kaart ja kasutada mõnda andmesidepaketti.\nKui sa oled välismaal puhkamas ja ei pea pidevalt meile lugema või tööd tegema, piisab ka aeg-ajalt wifi kasutamisest, et mugavalt reisi nautida. Vaid wifiga saab hakkama, kui oled enne bussipiletid ja offline kaardi koos vatamisväärsustega alla laadinud, hoiad aku täis ja väikse akupanga kotis. Ilma pideva internetita on isegi tore, kuid kui vajad kiiresti avatud wifi-punkti ning ühtegi võrku telefonist ei paista, siis Wefi äpp aitab leida lähedal asuvad wifi-võrgud.\nWifit leiab enamikest kohvikutest, kaubanduskeskustest, aga ka näiteks tehnikapoodidest (millegagi peavad näidistelefonid ju ühenduses olema), haiglatest ja viisaka küsimise peale paljudest üllatavatest kohtadest. Kuna paljud bussid ja rongid on wifiga, siis saab aja säästmiseks kasutada transpordis olemise aega näiteks järgmiste tegevuste planeerimiseks või öömajade broneerimiseks.\nMilliseid häid nippe Ann Vaida veel reisimiseks annab loe lähemalt Digitargast.\nvaata ka Digitark.ee/SAADE