August 2021 astroloogia sisaldab Lion’s Gate portaali ja täiskuud - Elu\nKõik suuremad astroloogilised sündmused, mis toimuvad augustis\nSuve lõpp läheneb aeglaselt, kuid kindlalt, sest august tähistab päikesepaistehooaja viimast täiskuud. Kuid miski pole läbi, kuni see on läbi, ja 2021. aasta augusti astroloogia pakub palju võimalusi asju raputada ja korda saada. 2021. aasta augusti suuremad astroloogilised sündmused mõjutavad kõiki sodiaagimärke, nii et kõik peaksid oma kalendrisse märkima mõned olulised kosmilised kuupäevad.\nAvame kuu endiselt Lõvihooaja 2021 südames, mis kulmineerub Lõvis noorkuu ajal 8. augustil ja mida võimendab mentaalne planeet Merkuur olles samal ajal Lõvis. Kuid me oleme sisenemas ka augustisse, tundes end tavapärasest maanduslikumana, tänu armastuse planeedile Veenusele ja tegevusplaneet Marss läbi reisimas maamärk Neitsi koos kuu esimese poole. See karastab hooaega toretsev Lõvi energia muutes meid valivamaks ja analüütilisemaks selles osas, mida me elult ja armastusest tahame.\nMeil on üks kord suur kosmiline vibratsioon Neitsi hooaeg 2021 algab 22. augustil, kuid mitte enne täiskuud Veevalaja tipphetkel just samal päeval. See lunation on eriti eriline, arvestades, et see on astroloogiline sinine kuu (teise nimega teine täiskuu, mis toimub Lõvi hooajal). Pakkuge Leole hooaja hüvasti, näidates oma autentsust täielikult – eriti sellest ajast peale Neitsi sodiaagienergia astub kohe pärast seda sisse, et aidata meil oma tegusid puhastada.\nKas olete valmis oma 2021. aasta augusti astroloogiliseks ülevaateks? Loe edasi.\nLõvivärava portaal ja müstiline noorkuu 8. 8\nAugusti esimesed nädalad hõlmavad suurema osa Lõvi hooaeg 2021 , mis annab tõuke igaühe karismale, loovusele ja enesekindlusele. Kommunikatsiooniplaneet Merkuur on ka kuu esimese kolmandiku Lõvis, mis laiendab Lõvi kollektiivset (ja mõnikord dramaatilist) energiat ka sel ajal meie sotsiaalsesse ellu. Olge valjuhäälne ja uhke selle üle, kuidas te end väljendate, sest see Lõvi energia tahab, et me säraksime.\n8. augustil laseb meid 2021. aasta augusti noorkuu kaudu lõhkeda veelgi suurema sädemega nendest tulistest Lõvi vibratsioonidest, mis annab meile põneva võimaluse oma isiklike kireprojektide kallal tegutseda. Selle kuu jooksul joonduvad päike ja kuu Lõvis ja konkureerivad metsiku lapse Uraaniga, tuues kaasa ootamatute keerdkäikude potentsiaali. Olge enesekindel, isegi kui peate kurssi muutma! See kuuaktsioon toimub ka vaimse Lõvivärava portaali ajal 8. augustil, mis võimendab meie võimalust julgelt ja optimistlikult avada oma elus uusi võimaluste uksi.\nKuu keskpaiga ümberpaigutused Veenuse ja Merkuuriga\nKuu keskel kogeme paari planeedi nihet, mis võivad aidata mõnel armastuse, suhete ja suhtlemise asjus paika loksutada. See on sellepärast intellektuaalne planeet Merkuur ja romantiline planeet Veenus sisenevad mõlemad oma kodubaasis valitsevatesse sodiaagimärkidesse, mis võimaldab neil täita kõiki oma kosmilisi ülesandeid kergemini, armulikumalt ja tootlikumalt.\nMerkuur siseneb Neitsisse 11. augustil, õnnistades meid uudse vaimse selgusega ja palju analüütilisema ellusuhtumisega. Seal see ühendab jõud ambitsioonikas planeet Marss (kes on terve kuu Neitsis), mis aitab meil üksikasjalikud plaanid teoks teha. Paar päeva hiljem, 16. augustil, siseneb Veenus Kaaludesse – kaunilt romantiline transiit, mis paneb meid tundma ekstradiplomaatilist, kunstilist ja oma isiklikku partnerlust. Oodake oma suhetesse rohkem harmooniat ja võlu.\nUraani retrograadne aeg algab 19. augustil\nRetrograadne hoiatus! 19. augustil alustab uuenduslik planeet Uraan oma iga-aastast retrograadset perioodi, seekord aastal maalähedane Sõnni märk . Uraan juhib läbimurdeid, ärkamisi ja äkilisi muutusi, nii et see tagasiminek on aeg, mil peame hakkama töötlema, üle vaatama ja kohanema mõningate metsikute kurvipallidega, mille elu on sel aastal meie teele loopinud.\nKuigi mõnel retrograadil on halb maine, on Uraani tagasipööramine pigem kasulik kui kahjulik – ja see ei mõjuta teie igapäevaelu liiga palju. Nii et kui olete tundnud paradigma muutusi oma eluviisis või asjades, mida hindate, on nüüd võimalus välja mõelda, milliseid sädemeid soovite omaks võtta ja sügavamalt uurida. Alates sellest tagasiminekust pöörlevad kõik viis transpersonaalset välist planeeti tagasi, mis tähendab, et nii isiklikul kui ka kollektiivsel tasandil toimub palju taustatöötlust.\nSinine kuu ja Neitsi hooaja algus 22. augustil\nKlassikalise Lõvi moe järgi kustub kosmilise lõvi päikesevalitsemine dramaatilise mürinaga – hooaja teisena täiskuu Veevalajas toimub 22. augustil. Lõvihooaja viimastel värelustel kõrgudes toimib see astroloogiline sinine kuu emotsionaalselt laetud finaalina ja annab meile võimaluse leida lõpu samadele teemadele, millega silmitsi seissime 2021. aasta juuli täiskuu ajal.\nVaid mõni tund pärast täiskuud lahkub päike ametlikult oma kodust Lõvi märgist ja siseneb muutliku maamärgi Neitsi valdkonda, alustades ametlikult Neitsi hooajaga 2021. Neitsi organiseeritud ja korras õhkkond aitab meil ringi liikudes oma tegusid puhastada. välja viimane suvekuu. On aeg keskenduda produktiivsusele, oma tervise eest hoolitsemisele ja elu pisiasjade viimistlemisele enesetäiendamise eesmärgil.\nKaalude tasakaalu leidmine\nKuu viimane planeedimärgi vahetus toimub 30. augustil, mil suhtlemisaldis Merkuur liitub armastuse planeediga Veenusega. õhumärk Kaalud . See aitab tuua meie vaimsetesse ja sotsiaalsetesse asjadesse diplomaatiat ja tasakaalu ning annab võimaluse suve viimastesse nädalatesse jõudes oma suhted läbi mõelda.\nTähelepanu! See ühistransport näeb ette ka Merkuur on Kaaludes retrograadne see tabab ka septembris. Pöörake tähelepanu praegu esilekerkivatele teemadele ja probleemidele, kuna tõenäoliselt külastate neid aasta viimase Mercuriali tagasilöögi ajal.\nMiks on uurea kuiva ja talvise naha MVP?\n44 geniaalset viisi oma kodu 10 korda mugavamaks muutmiseks alla 25 dollari eest


põlved 12.10.06 / Üldkirurgia\nMa olen 17 aastane tüdruk. Selles suvel käisin ma Soomes maasikaid korjamas kuu aega ja juba teisel nädalal hakkasid mul jalad natukene valutama põlvest, kuna ma kükitasin poole ajast. Siis ma enam eriti ei kükitanud, aga ükskord siiski, peaaegu terve päeva. Pärast seda ei saanud ma üldse kükitada ega põlvili olla.Umbes selline tunne oli, nagu jalad murduksid pooleks(kükitades). Sealne pererahvas andis mulle Power Ice Geli...see ei aidanud suurt..ega ka Fastum Gel. Ma korjasin maasikaid edasi lihtsalt istudes jalad sirged.\nSee valu pole siiamaani üle läinud, kuigi töö lõppes augusti alguses. Ma ei saa kükitada ja kui kaua käin hakkavad põlved ja natuke ka sääred valutama. Augustis ma mõtlesin, et proovin joosta, et äkki mingid lihased lähecad tugevamaks vms, aga jalad hakkavad ka joostes valutama. Millest see võib tulla? Ma ei kujuta ette, et selline hull valu lihtsalt üle läheb.\nKüsimus ortopeedia valdkonnast milles ei pretendeeri erilisele kompetentsusele.\nIlmselt olete oma põlvedele sundasendiga liiga teinud. Tegu võib olla ka kasvuea probleemiga aga ka millegi tõsisemaga. Soovitan pöörduda ortopeedi vastuvõtule.


Roku värskendus lisab Apple AirPla toe - Tv\nRoku värskendus toetab Apple AirPlay 2 ja HomeKit\n- Roku uuendab oma seadmeid, et lisada Apple'ile rohkem tuge, sealhulgas HomeKit ja AirPlay 2 .\nVersioon 9.4, mis kuulutati esmakordselt välja septembris, on nüüd saadaval „valitud 4K Roku seadmetele”, sealhulgas Roku Ultra Player, Roku Streambar, Roku Smart Soundbar, Roku Streaming Stick +ja Roku Premiere.\nHomeKiti tugi tähendab, et saate oma Roku seadme jaoks lubada selliseid asju nagu Siri juhtimine, samas kui AirPlay 2, ehk suurim pakkumine, on Apple'i patenteeritud voogesitusprotokoll. Võimaldab teil oma sisu iPhone'ist, iPadist või Macist alla laadida ja otse a -le voogesitada Roku seade et vaadata seda suure ekraaniga telerist.\nSee sobib suurepäraselt fotode või videote jagamiseks või sisu vaatamiseks, mida Roku platvorm muidu ei toeta.\nRoku OS 9.4 pakub parema vaatamise huvides ka otseülekannet telekanali kohta kõike seda saab nüüd tasuta voogesitada . Ja kui teil on antenn ühendatud, näete ülekandekanaleid üle õhu. Tasuta tarkvaravärskendus sisaldab ka rohkem juhtnuppe mitme kanaliga kõlarite seadistamiseks.\nTutvuge kindlasti meie siinse juhendiga parimate ostetavate Roku seadmete kohta. Meil on ka need käepärased HomeKiti ja AirPlay 2 selgitajad ja ostjate juhendid:\nParimad Apple HomeKiti tarvikud 2020\nApple HomeKit ja rakendus Home: mis need on?\nApple AirPlay 2 - Apple'i WiFi -voogesituse tehnoloogia selgitus\nmärkus 8 vs märkus 9 kaamera\nhead jenki vahetamise kingitused\nkuidas twitteris öörežiimi sisse lülitada\ntahaksid pigem 2 filmi\nmis on kaugmängimine ps4


Siin on top 5 toidud hea rindade tervise:\nBrokkoli, lehtkapsas, kapsas, lillkapsas, lehtkapsast kõik sellesse rühma kuuluvad. Lisaks sellele, et kõrge vitamiin A ja C, ristõielised köögiviljad on rikas ka fütokemikaalid nimetatakse indoolide sulforaphane. Need antioksüdandid suudavad aidata võidelda vähi neutraliseerides toksiinid ja kantserogeenid. Mitte ainult nad vähendavad riski haigestuda rinnavähki, uuringute leidis samuti, et nad võivad takistada ka rinnavähi taasteket hulgas rinnavähi üleelanute. Toiduvalmistamise meetodeid teeb vahe toitainesisaldus. Kasutage kiiret toiduvalmistamise meetodeid, nagu kärnad minut või sauteing.\nArvukad uuringud leidnud, et dieet rohkem taimset valku, selle asemel, et liha on kaitsev rinnavähi arengut. Valk Powerhouse, läätsed ja kaunviljad on toitainete superstaarid omaette. Mitte ainult need rikkad valgu, vaid ka kiudaineid, foolhapet, rauda ja hulgaliselt antioksüdante. Mustad oad, näiteks on sama kõrge antioksüdandi antotsüaniinide nagu jõhvikad!\nEnamik inimesi teavad, et linaseemned hea allikas omega 3, hea süda ja aju. Tõepoolest, linaseemned ka rikkad lignaanil. Lignaanil annab kiud ja on allikas antioksüdant phytoestrogen. Teadlased leidsid, et ligniini linaseemned näitab lootustandvaid tulemusi võitluses vähi, eriti rinnavähk. Arvatakse, et lignaanil metaboliidid võivad seonduda östrogeeniretseptorite, seega ilmnemise pärssimiseks östrogeeniga stimuleeritud rinnavähk. Kui te ei lisada rohkem linaseemned oma dieeti, on oluline, et sa sööd tegelik seemned, ei linaseemneõliks.\nRasvase kala aitab edendada hea rindade tervise kahel põhjusel: nad on kõrge omega 3 ja D-vitamiini suurte kontroll näitas, et omega 3 kalast on tugev antiangiogeensed mõju. Mida see tähendab, et nad ei saa peatada veresoonte kasvavaid kasvaja. Järgmises vähi uuring näitas, et kõrgema D-vitamiini sisalduse kehad seostatakse madalama rinnavähi riski. Et vähendada elavhõbeda, valida rasvase kala, mis on madalam toiduahelas, nagu anšoovis, heeringas, makrell, või sardiinid.\nKasutades kurkum haiguste ravimiseks ei ole uus idee. Tegelikult kurkum on kasutatud sajandeid tava traditsioonilise hiina ja india ravim mitmesuguseid terviseprobleeme. Aga Lääne teadlased on alles hakanud uurima seost vähi ja kurkum viimastel aastatel. Teadlased University of Texas Anderson Cancer Center leidis, et laboris hiired, kurkum aktiivne ühend, curcumin vahistas rinnavähi levikule vähendades samas kahjustab toksilist mõju laialdaselt kasutatav keemiaravi ravim. Kuigi on veel vara soovitada kurkum aktiivse rinnavähi raviks, see tõesti ei ole valus, et lisada veel mõned karri toitude oma dieeti!\nPrevious PostPrevious De bedste fødevarer til god Breast Health\nNext PostNext Les meilleurs aliments pour la santé du sein


Saame tuttavaks välisvabatahtlikuga: Annika Stienecker Saksamaalt tahab tuua igasse päeva killukese head — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nSaame tuttavaks välisvabatahtlikuga: Annika Stienecker Saksamaalt tahab tuua igasse päeva killukese head\nVabatahtlikuks saamine oli 26 –aastasele suvel meditsiini tudeerimise lõpetanud Annikale ammune unistus. Neiule oli suuresti eeskujuks tema noorem vend, kes paar aastat tagasi Norrast vabatahtlikku tööd tegemast naasis. Ka Annika soovis pärast kooli lõppu veidike ringi reisida ning mõnes muus riigis veidi aega pikemalt peatuda. „Teadsin kohe, et tahan just vabatahtlikuna töötada, mitte näiteks Austraaliasse puuvilju korjama minna. Nägin, kui palju mu väikevend kogu seda kogemust nautis. Ta oli nii palju vahepeal arenenud ja kasvanud ning otsustasin, et pean isegi selle järgi proovima,“ räägib Annika, kuidas tal tekkis mõte minna kuhugi välisriiki vabatahtlikku tööd tegema. Ka tunnistab tüdruk, et ta ei ole just jõukast perest pärit ning kuna Euroopa vabatahtliku teenistuse puhul katab kulud Euroopa Liit, mängis rolli ka see.\nNeiu soovis tulla just mõnda Skandinaavia riiki, kuna on põhjamaades lapsena palju reisinud. Ka on talle südamelähedased siinne loodus ja inimeste rahulik ning vaikne loomus. „Oleks ma Eestist enne siiatulekut rohkem teadnud, oleksin ma kohe kindlasti tahtnud siia tulla,“ muigab Annika ning leiab, et sattus juhuslikult täitsa õigesse kanti.\nTöökoha Eestis leidis tüdruk väga kiiresti. Veidike peavalu tekitas saatva organisatsiooni* leidmine. „Just paberimajanduse mõttes. Asutusi otsides pidin täitma mitmeid erinevaid dokumendivorme ja see oli pisut tüütu. Samas oli kogu protsess vaeva väärt ja saatev organisatsioon aitas mind palju“ , kõneleb Annika.\nTüdruk töötab hetkel Tõrva Kodus, mis pakub ööpäevaringset erihoolekandeteenust vaimse puudega täiskasvanud inimestele. Nendele erinevate huvitegevusringide läbi viimine ongi neiu põhitööks. „Mängime koos jalgpalli, loeme raamatuid, teeme käsitööd, laulame või kuulame muusikat, tantsime, küpsetame“, loetleb Annika, mida kõike ta Tõrva Kodus oma hoolealustega ette võtab.\nAnnika jaoks on oluline, et ta oma tegevusega saaks iga päev vähemalt ühe inimese päeva paremaks muuta. „Kõik need tegevused, mis me siin teeme, ei ole ju midagi nii erilist, enamusele meist on need tavalised igapäevatoimetused. Aga nendele inimestele siin on see suur asi, kui keegi nendega tegeleb, nendele tähelepanu pöörab ja nad saavad treenida nii oma keha kui aju.“\nOma suurimaks väljakutseks peab tüdruk eesti keele võimalikult kiiresti selgeksõppimist. „Eesti keel on hästi ilus, aga päris raske“, tunnistab Annika, kes soovib kohalikku kogukonda võimalikult kiiresti sisse elada ning peab võtmeks just keeleoskust. “ Alguses oli keeruline ka oma hoolealustega suhelda. Mina ei saanud nendest aru ega nemad minust, aga tegelikult saime ikkagi hakkama ja ka ilma teineteise keelt oskamata on võimalik omavahel lävida. Samas on hästi hea tunne üha enam ja enam aru saada, mida mu hoolealused mulle öelda tahavad“.\nKodust eemalolek on Annika sõnul võrdselt raske ja huvitav. Kuigi ümberringi on inimesed, kes toetavad ja aitavad, on kogemus teda päris palju iseseisvamaks muutnud ning üksi asjadega hakkama saamine tekitab uhkust. „Euroopa vabatahtlikus teenistuses osalemine annabki väga eripalgelisi kogemusi. Ühelt poolt on see iseenda tundma õppimine, teisalt avastad uusi kultuure ja keeli. Lisaks eesti keele ja kultuuriga tutvumisele õpid ka inglise keelt ning kuna kokkupuuteid teiste Eestis olevate välisvabatahtlikega on palju, kohtud tegelikult inimestega tervest maailmast“, räägib Annika. „Ma arvan, inimesed peaksidki rohkem üksteisega silmast –silma suhtlema, vaid nii õpime tegelikult üksteise kohta. Meedias loodud pildid ei ole tõesed“.\nAn nika loodab, et tema kogemus inspireerib ka teisi noori minema teistesse riikidesse vabatahtlikuks, nii, nagu tema venna lugu teda inspireeris. „See on ainulaadne kogemus, mida saabki läbi elada vaid üks kord elus. Seda ei tohiks maha magada!“\n* Vaata infot saatva ja vastuvõtva organisatsiooni kohta siit.\nAnnika Stieneckeri intervjueeris SANA kommunikatsioonijuht Evelin Koppel.


Intervjuu: arhitekt ja disainer Piero Lissoni - Off White Blog\nIntervjuu: arhitekt ja disainer Piero Lissoni\nPiero Lissoni on kogu maailmas tuntud oma mahajäetud interjööride ja sisustuse poolest. Nüüd toob disainer oma alahinnatud pilgu Riami Carlton Residences, Miami Beachile.\nPiero Lissoni peetakse sageli minimalistlikuks disaineriks. Kuid kõikehaarava disaini itaalia traditsiooni hariduse omandades näib Milano disainer arenevat ka keerukuse poole. Arhitektuurist graafikani mööbli ja valgustusseadmeni on tema ateljee ehitanud kõike alates eravillastest kuni ettevõtte peakorterite või hotellide ja jahiteni. Tema minimaalse esteetika taga on tema sõnul soov "luua alahindamise kunsti viljelemise kaudu" luua erinevate stiilide harmooniline segu. "\nVilla elutuba The Ritz Carlton Residences, Miami\nAlatähtsus on tipptasemel disaini maailmas sageli alaesindatud, nagu ka fokuseeritud ja segane lähenemine globaalses kultuuris, mida üha enam määratletakse tähelepanu hajutamise kaudu. Lissoni stuudios hoitakse televisiooni ja elektroonikat minimaalselt. Selle asemel kaunistavad ruumi raamatud, lilled ja esemete galerii. Ta nimetab oma ateljeed „71 lapse mänguväljakuks“. Kuid olenemata sellest, et mänguline, tuleb neid lapsi kultiveerida ka disainivälistes keeltes. "Kui töötate minu heaks, peate olema humanist," väidab Lissoni. “Te tunnete paremini Faulknerit, Dante ja Shakespeare'i. Peate olema ühenduses kultuuridega ja rääkima mitut keelt. ”\nTundlikkus kultuuri, ajaloo ja koha vastu on läbi viidud paljude Lissoni kujunduste kaudu. Moshe Safdie kujundatud Mamilla hotellis Jeruusalemmas raamivad Lissoni sisustatud interjöörid traditsioonilist arhitektuuri. Kareda pinnaga müüritisega seinad samast materjalist, kuid siledate plokkidena. Suurtes vastuvõtukohtades valis ta minimalistliku sisustuse, sealhulgas Living Divani rohelised toolid ja Kartelli valge laua. Hotellitoades lasevad õhukesed kardinad mustast metallist pealaudade korvamiseks filtreerida piisavalt valgust, samas kui puitpõrandad ja heledad kiviseinad annavad tubadele rahustava loomuliku tunde. Valguslepingu ja Flos eritellimusel valmistatud lambid istuvad Porro originaalsetel külglaudadel. “Mamilla soovib väljendada harmooniat lahendusega, mis toob kaasaegsuse ja kõrgklassi pehmelt, austades kohalikke traditsioone,” räägib Lissoni.\nHotell Mare Pineta\nHarmoonia traditsioonide ja modernsuse vahel ilmneb ka hiljuti Itaalia Aadria mere äärses projektis Hotel Mare de Pineta. Lissoni lisas 1920. aastate hotellile uue tiibu ja 16 tuba, mis on piirkonna üks eksklusiivsemaid, kahe kattuva mahu kujul, mille algselt hõivas hoone terrass. Toas lõi ta puhta valgete seinte lõuendi tiikpuu, pronksi ja klaasiga. Väljast katuselt, mis on nähtav ajaloolise südamiku ülemistelt korrustelt, lõi ta katuseaia, kus olid kastid rohus, jõekivi ja geomeetrilised mustrid tiikides.\nPärast 1978. aastal Milano polütehnikumi arhitektuuri kraadi omandamist asus ta tööle Boffi kunstilise direktori ja disainerina. 1986. aastal asutas ta Nicoletta Canesi'ga firma Lissoni Associates ja täna töötab tema ateljee arhitektuuri, interjööri, tööstusdisainilahenduse ja graafikaprojektide kõigis aspektides. Tema ammendav mööbliklientide nimekiri on nagu luksussalongi kataloog ja sisaldab Alessi, Boffi, Cappellini, Cassina, Desalto, Fantini, Flos, Fritz Hansen, Glas Italia, Kartell, Knoll, Living Divani ja Porro. Värskeimate arhitektuuriprojektide hulka kuuluvad Grand Hotel Billia ja Parc Hotel Billia Saint Vincentis, Conservatorium hotell Amsterdamis, Mamilla hotell Jeruusalemmas, Mitsui Garden hotell Tokyos ja Hotel Monaco & Grand Canal Hotel sisekujundus Veneetsias.\nTraditsiooniline arhitektuur - hotell Mamilla, Jeruusalemm\nTäna on stuudios käimas projektid AÜE-s, Lõuna-Koreas, Shanghais (Swire Hotels Groupi jaoks) ja Miamis, kus Lissoni kavandab korteri- ja villakompleksi The Ritz-Carlton Residences Miami Beachile. Lionheart Capitali välja töötatud rannaäärsed arendused asuvad seitsmel aakril laguuni poole ja seal on 111 korterelamut ja 15 villa, aga ka 36 erapaadidokki. Hinnad jäävad vahemikku 2–40 miljonit dollarit.\nMagamistoaga sviit - Mamilla hotell, Jeruusalemm\nLissoni sõnul tuletab Miami talle meelde Portofinot - Itaalia puhkusekuurorti, mis on kuulus maalilise sadama ning ajaloolise seotuse poolest kunstnike ja kuulsustega. "Miamis, mis sarnaneb Euroopa mereäärse linnaga, on arhitektuur rajatud pigem maastikule, mitte maastiku ülaosale." Ritz Carlton Residences asuvad tema sõnul ka "kaunises kombinatsioonis" veepiiriga, raamivaadete ja laguuni kuju peegeldava kujundusega.\nB20-le mõeldud K20 terasest köök\nInterjöörideks on Lissoni valinud Boffi köögid, ülegabariidilised kivipuldid ja Gaggenau seadmed, et leida moodne itaalia-kohtub-troopiline-soojus. "Minu visioon oli luua kaasaegne ja modernistlik projekt, mis hõlmaks purismi, puhtust ja avatust," ütleb ta. „The Residences'i laiendatud lahtised põrandaplaanid ja kujunduses kasutatud orgaanilised materjalid on hõlbustanud ruumi, mis on otseselt seotud ümbritseva keskkonnaga. Kõik elemendid olid kujundatud kooskõlas Miami Beachiga.\nViimastel aastatel olete töötanud mitme elamuprojekti juures Miamis.Mis teid linnas disaini ja arhitektuuri huvitab?\nMiami on minu jaoks linn, millel on kaks modernismi nägu. Seal on nii sisekujunduse aspekt, mis on ajalooliselt moodne hoonestusstiil, kui ka kogu linnas ehitatav moodsa arhitektuuri kaasaegne laine. Miamis on erinevalt teistest Ameerika Ühendriikide linnadest ka eristatav, täiendav vertikaalse ja horisontaalse arhitektuuri kombinatsioon. Teil on rannikul elavaid kõrghooneid, kuid just Lincoln Roadi taga asuvad terved lamedad linnaosad, mis on kontrastiks nende vertikaalsemate kolleegidega. See ainulaadne kombinatsioon on esteetiliselt meeldiv ja on aidanud kaasa Miami mainele arhitektuurilise sihtkohana.\nUue projekti kavandamisel kust alustada?\nAlustan klassikalise euroopaliku lähenemisviisiga, mis töötavad üksikisiku ja konteksti ümber, et austada loodust, mida ma kujundan. Töötan veega, ruumi olemasolevate mõõtmetega - ja kujundan projekte, mis aitavad sisuliselt kaasa linnaosadele, kuhu need on ehitatud.\nOlete juba varem märkinud, et Miami valguse kvaliteet jättis teile tugeva mulje. Kas see mõjutas teie Ritz Carlton Residences Miami Beachi kujundust?\nKui külastate Miamit esimest korda, on kõige parem tunne, et kogu linnas on valguse kvaliteet. Kuid ilus valgus tekitab ka tugevaid varje. Tahtsin The Residences'i kujunduses kajastada Miami valguse kvaliteeti, et luua hoone, mis peegeldaks nii valgust kui ka varju. Minu jaoks oli oluline austada looduslikku valgust ja varju, kuna see on hoone lahutamatu kontekstuaalne element.\nElukohad sisaldavad paljusid kaasaegseid funktsioone. Millist rolli mängib projekt projekti kavandamisel tehnoloogia?\nKujundaja seisukohast on minu jaoks kõige olulisem tehnoloogia puhta ja selge hoone loomisel, mis aitab kaasa jätkusuutlikumale Miami loomisele. Intelligentse veesüsteemi abil, mis filtreerib musta vett, suutsime keskenduda puhtale veele, kus ei ole veejäätmeid. Üldiselt lisasime ausa hoone loomiseks üha jätkusuutlikumas linnas sobivad materjalid, klaasi, ekraanid ja fassaadi.\nSee artikkel avaldati algselt PALACE 15-s\nGiorgio Gurioli homoloogialamp\nRémy Martin leiutas konjaki klaasi\nAvatakse Zaha Hadid Salerno mereterminal\nLouis Vuitton avab "Island Maison" Marina Bay Sandsis


Alustavale investorile on ingliinvesteering riskantne rahapaigutus | | Prototron\nInvesteerimise populaarsus Eestis kasvab. Kinnisvaraturg teeb üha uusi rekordeid, börsil toimub aktiivne tegutsemine, investeeringud idufirmadesse näitavad kasvavat trendi. Seejuures tasub alustaval investoril hoolikalt valida, kuhu ja millesse investeerida. Ingliinvesteering ei pruugi esimeseks rahapaigutuseks olla parim lahendus.\n„Ingliinvesteeringutega on nii, et sinu kaotatud panused tulevad üldjuhul enne välja, kui võidud. Näiteks kui teed täna äriinglina 10 investeeringut, siis aasta pärast on neist ettevõtetest 2 pillid kotti pannud ja paar-kolm teevad seda kohe-kohe. Nendel ettevõtetel, kes päriselt edukaks saavad, läheb selleks alati kauem aega, kui teistel suremiseks. Kui mingit edu ei paista, võib asutaja väga lihtsalt alla anda ja see ongi ettevõtte lõpu algus. Seetõttu on seda tüüpi investeeringud algajaile kõige riskantsem rahapaigutus,“ rääkis Eesti äriingleid koondava EstBANi asepresident ja juhatuse liige Lauri Antalainen.\nTa tõi näiteks, et tema senine edukaim investeering oligi ettevõttesse, mis justkui oli juba allakäigu teel, meeskond oli laiali läinud ja edu ei paistnud kuskilt, kuid asutaja ei andnud alla. „Ta pusis üksinda edasi, kuni ühel hetkel hakkas neil hästi minema ja hiljuti ostis USA ettevõtte Kahoot nad ära kaheksakohalise summa eest. See oli kõige ehedam näide visadusest ja sellest, et kui sa ise usud, et oled õigel teel, siis oledki,“ ütles Antalainen.\nEttevõtluskauge inimene, kes saab näiteks päranduseks 200 000 – 300 000 eurot, võiks Antalaineni sõnul panna iduinvesteeringutesse sellest ca 5-10% ja pigem alustada sündikaatidega:„Seal saab juba kogenud investorite kõrval õppida, et kuidas nemad valikuid teevad ja mida analüüsivad.“\nMeeskonna tugevus loeb\nValdkondi, millesse investeerida, on palju ja ruumi nn. täiesti avastamata maadeks ilmselt ei ole. Siiski on alasid, kuhu on keerulisem raha panna ja kus on keerulisem raha kaasata, näiteks deep-tech. „Kindlasti on aga riistvara see suund, kus on edukalt raha kaasatud ja ka investorid vaatavad järjest enam sinnapoole. Üldjuhul kehtib reegel, et kui meeskond on tugev ja neil on juba ette näidata kliendid, kes on nõus selle toote/teenuse eest maksma ning on näha, et klientide arv on kiirelt kasvav, tuleb raha investeeringutena kiiresti kokku,“ selgitas Antalainen investeeringute tagamaid.\nRääkides võimalikust kriisist koroonajärgses maailmamajanduses ja ka Eestis, ütleb Antalainen, et muidugi raputas koroona kogu ühiskonda ja pani mingid asjad kiiremini tööle, kuid kriisi asemel on see pigem õppetund „Üldiselt on tajutav kogu faasinihe näiteks digitaliseerimises. Täna on täiesti normaalne, et võin kliendiga sõlmida lepingu, teha ära kogu töö ja esitada arve nii, et me pole temaga kordagi näost-näkku kohtunud. Enne koroonat ei olnud see mõeldav. Samuti on normaalne see, et meeskonnad ei kohtu investoritega enne raha kaasamist. See aga võimaldab olla väga efektiivne, sest logistika arvelt saab palju väärtuslikku aega kokku hoida. Koroonal oli seejuures väga oluline roll, mis aitas kogu seda protsessi kiirendada,“ rääkis Antalainen.


FOTO: Eesti ratastoolitennisistid võitsid Balti karikavõistlused - Sport\nVasakul Leedu sportlased, paremal pool võrku Viljar Villiste ja Mait MätasFoto: Agne Laansalu\nBaltic Team CUP´i 2016 võistkondlikul ratastoolitennise turniiril võitsid Balti karika eestlased. Reedel lõppes turniiri viimane etapp Riias, kus otsustavas võistluses näitasid oma paremust leedukate üle Eesti ratastoolitennisistid.\nEesti võistkonnaliikme Viljar Villiste sõnul läksid võistlused väga hästi. Enne viimast Riia etappi olid karika võitmiseks võrdsed võimalused eestlastel ja leedukatel. “Võidu saavutamisel sai määravaks asjaoluks see, et Eesti meeskonda kuuluvad võrdselt heal tasemel mängijad, kes on viimasel aastal teinud olulise arenguhüppe, samas kui leedulaste kogu võistkonna tase nii ühtlane ei olnud. Möödunud aasta turniiril võitsid karika leedukad, mistõttu on meie seekordsel võidul nende üle eriti suur kaal,” rääkis Villiste, kes on Eesti meister ratastoolitennises.\nOtsustavas mängus läksid leedukate vastu võistlema Eesti ratastoolitennisistid Viljar Villiste ja Mait Mätas. Turniiril oli vaja võistkondade vahel mängida kaks üksikmängu ja üks paarismäng. Kokku mängis iga võistkond turniiril neli üksikmängu ja kaks paarismängu.\nLeedukate vastu võttis Villiste üksikmängus kindla võidu tulemusega 4:0, 4:0, Mätas kaotas vastasele tasavägises üksikmängus 4:1, 3:5, 3:5. Seega sai võitja selgitamisel otsustavaks omavaheline paarismäng, mille võitsid Villiste ja Mätas leedukate vastu kindlalt tulemusega 4:0, 4:0.\nFOTO: Ratastoolitennise suurfavoriit Eesti meistrivõistlustel ei vääratanud 19.11.2016\nEesti ratastoolitennisistid tegid tippkonkurentsis korraliku tulemuse 21.10.2016\nEesti ratastoolivõistkonda kuulusid Viljar Villiste, Mait Mätas ja Urmo Voogla. Baltic Team CUP on ratastoolitennise turniir, mis koosneb Tallinna, Vilniuse ja Riia etapist. Tallinna etapi võitsid veebruaris leedukad, augustis Vilniuses võitsid eestlased ja kolmandal otsustaval Riia etapil võtsid võidu taas eestlased, mis tõi meile ka kogu turniiri karikavõidu. Baltic Team CUP 2016 karikavõistluste II koha pälvisid leedukad ja kolmanda lätlased. 2015. aasta võit läks Leetu, Eesti tõi koju II koha ja kolmas koht läks Lätti. Baltic Team CUP järgmise aasta turniir algab juba veebruaris, mil mängitakse esimene võistlus Tallinnas.


Kõigepealt võta ühendust Lääne maleva personalispetsialistiga: kas e-posti teel katrin.reede kaitseliit.ee või telefonil 717 9927 ja lepi kokku kohtumine.\nKohtumisel saad võimaluse end ja oma eesmärke tutvustada, infot maleva tegevuse kohta ning abi allüksuse valikul, mille ridadesse hakkad kuuluma. Lisaks saad ka liitumiseks vajalike dokumentide blanketid (vt. allpool)\nJärgmiseks leia Kaitseliidu liikmete hulgast endale kaks soovitajat. Kui Sa Kaitseliidust kedagi ei tunne ja soovitajad puuduvad, võid saada võimaluse end allaüksuse juhatusele tutvustada ning enne liitumist tutvuda allüksuse tegevuse ja liikmetega, osaleda Kaitseliidu üritustel ja leida soovitajad.\nisikut tõendava dokumendi koopia: pass või ID kaart\nomandatud hariduse ja/või akadeemilist kraadi tõendava dokumendi koopia\n4×5 cm dokumendifoto 2tk\ndigifoto suuruses kuni 100kb, jpg laiendiga saata e-mailile katrin.reede kaitseliit.ee\nteenistust kaitseväes kinnitava dokumendi koopia (olemasolul)• viimasena saadud auastme käskkirja/tunnistuse koopia (olemasolul)\n15 põhjust Kaitseliitu astumiseks\nSoovid astuda Naiskodukaitse, Noored Kotkad või Kodutütred liikmeks?\nKui soovid astuda Naiskodukaitsesse, vaata siia või võta ühendust Naiskodukaitse instruktor Svetlana Aug tel 717 9919 või sveta naiskodukaitse.ee\nNoorkotkastega või kodutütardega liitumiseks võta ühendust noorteinstruktor Eda Loik'iga 717 9917 või eda.loik kaitseliit.ee.\nTutvu veel Kaitseliidu seduse ja kodukorraga\nLääne maleva personalispetsialist: Katrin Reede 717 9927, 5306 4007 või katrin.reede kaitseliit.ee


Ricoh toob turule uue kompaktse telesuumobjektiivi HD PENTAX-D FA 70-210mm F4 ED SDM WR - Photopointi ajaveeb\nAutor: Elise Ader 23.01.2020 09:30 Kommentaarid :\nRicoh teatas, et toob turule Pentax K-seeria peegelkaameratele mõeldud kompaktse ja kerge telesuumobjektiivi, mis kannab nime HD PENTAX-D FA 70-210mm F4 ED SDM WR. Uus objektiiv jõuab müügile veebruari lõpus jaehinnaga 1199 eurot. Objektiiv sobib suurepäraselt nii spordi- kui ka loodusfotograafiaks.\nOlenemata sellest, et 175mm pikk objektiiv on disainitud eelkõige Pentaxi täiskaader peegelkaameratele kattes ära suumivahemiku 70-210mm, on seda kerge kaalu tõttu mugav kasutada ka poolkaader peegelkaameratega (kaalub 819 grammi). Ekvivalentne fookuskaugustevahemik APS-C formaadis sensoriga Pentax peegelkaamera ees on 107-322mm.\nHD Pentax D-FA 70-210mm f/4 SDM WR\nSildid: HD PENTAX-D FA 70-210mm F4, objektiivid peegelkaameratele, Pentax, Pentax 70-210mm, Pentax K objektiivid, pentax objektiiv, Pentax objektiiv peegelkaamerale, Pentax objektiivid, Pentax objektiivid peegelkaamerale


Eesti Arhitektide Liidu kutsel toimus 5. juunil k.a. Tallinnas Euroopa Arhitektide Nõukogu (ACE) hinnainformatsiooni töögrupi (CIS - Cost Information System) koosolek.\nACE juures töötav 18-liikmeline töögrupp Euroopa Liidu liikmesriikidest on koos käinud juba üle aasta ning selle aja jooksul on kogutud andmeid ja kogemusi ning analüüsitud kui palju kulub tööaega kindla tüübi ja suurusega hoonete arhitektuurseks kavandamiseks ja autorijärelvalveks erinevates riikides üle Euroopa. Süstematiseeritud tööaja statistika lubab prognoosida ja õigesti hinnata tööle kulutatavat aega, mis oluliselt lihtsustab hinna prognoosimist nii arhitektuuribüroodes kui ka avalikus sektoris, näiteks riigihangete puhul prognooseelarvete koostamisel.\nAja kulu statistikale baseeruvad hinnasüsteemid töötavad täna Austrias, Šveitsis ja Soomes. Paljudes riikides on ka konkreetsed hinnatabelid, kuid nende alusel hinna määramine rikub konkurentsiseadust ja nende kasutamine ei kuulu enam vaba turu printsiipide hulka. Aja kulu statistika aga aitab hinnata tööle kuluvat aega ning aitab ühtlasi kaasa arhitektuurse teenuse kvaliteedi tõstmisele.\nTöögrupi kohtumiste tulemusena sünnib lõpparuanne, mille põhjal saab iga liikmesmaa koostada oma süsteemi, arvestades oma maa iseärasusi.\nInfo töögrupi kohta on saadaval ACE veebilehel. Eestist osaleb selles töögrupis EAL arhitekt Tõnu Laigu.\nEt antud teema on väga oluline ja huvitav ka paljude Eesti arhitektidest bürooomanike jaoks, toimus EAL kutsel üks neist koosolekutest Tallinnas ja sama ürituse raames korraldati tutvustav loeng laiemale ringile. Loeng toimus reedel, 5. juunil kell 10:30 – 13:30 Nordic Hotel Forumis.\n10:15 Kogunemine ja kohv\n10:30 – 13:30 Tutvustav loeng-seminar\nSissejuhatus: CIS töögrupi juht Philip Ridgway\nCIS süsteem Austrias (Johannes Schmidt)\nCIS süsteem Soomes (Kimmo Liimatainen)\nCIS süsteem Iirimaal (Philip Ridgaway)\nCIS süsteem Lätis (Sergejs Nikiforovs)\nCIS süsteem Eestis (Mauno Inkinen EPBL)\n13:30 – 14:30 Lõuna Nordic Hotel Forum restoranis Monaco\n14:30 – 18:00 CIS töögrupi liikmete koosolek


Forbes Eesti: General Motorsi uus juht toob kastanid tulest välja - ärileht.ee\nForbes Eesti: General Motorsi uus juht toob kastanid tulest välja\nMaru Barra selle aasta juulikuus Washingtonis aru andmas.Scanpix/Reuters\nMary Barra tegi ajalugu, kui tal õnnestus liituda Detroiti automeeste klubiga ja saada General Motorsi esimeseks naissoost tegevjuhiks. Kuid kas ta suudab ettevõtte päästa?\nMary Barra, kahe lapse ema ja General Motorsi esimene naissoost tegevjuht, istus vaikides, kui kümne surnud lapse vanemad oma leina ja viha tema peale välja valasid. Mõned esitasid ettevalmistatud teksti, teised ütlesid seda, mis pähe tuli. Üks isa nööpis oma triiksärgi lahti, et paljastada selle all oleval T-särgil oma tütre nägu. Kõik olid võõrad, kuid neid ühendas traagika: nende armastatud olid surnud General Motorsi sõidukis.\nRenee Trautweini 19-aastane tütar Sarah oli äsja lõpetanud ühe semestri oma unistuste ülikoolis, kui tema 2005. aasta Chevrolet Cobalt vastu puud sõitis. Turvapadi ei avanenud. Doug Weigeli 18-aastane tütar Natasha suri Wisconsinis, kui tema 2005. aasta Cobalt kraavi kihutas. Samas õnnetuses sai surma ka Randel Rademakeri 15-aastane tütar Amy. Susan Hayesi 23-aastane poeg Ryan Quigley suri New Yorgi osariigi põhjaosas, kui tema 2007. aasta Cobalt maandus madalas ojas katusele.\nGeneral Motorsi uue naisjuhi palganumbri ümber puhkes skandaal (45) 16.02.2014\nSarnasused olid kõhedust tekitavad: noored juhid kaotasid auto üle kontrolli, turvapadjad ei avanenud, võtmed olid lisaseadmete asendis, kõik sõitsid 2005.–2007. aasta Chevrolet Cobaltiga.\n„Ma tunnen teile tõsiselt kaasa,” ütles Barra, tumedapäine naine, kes sarnaneb näitlejanna Sally Fieldiga, ikka ja jälle, pühkides korra ka silmi peaaegu kahetunnise kohtumise jooksul General Motorsi Washington D.C. kontoris. Järgmisel päeval, 1. aprillil, astus Barra kongressi allkomitee ette, mis uuris, miks ootas General Motors aastaid, enne kui kutsus tagasi Cobaltid ja teised sõidukid, mis võivad vigase süüteluku tõttu välja surra; ta kohtus perekondadega viimaste advokaadi Robert Hilliardi nõudmisel.\n„Kujutlesin end nende asemele ning leidsin, et nad väärivad ärakuulamist,” ütles Barra Forbesile mai lõpus, mõni päev enne seda, kui ettevõte oli otsustanud anda välja raporti selle kohta, mis põhjustas süütelukukatastroofi, ja mida nad plaanivad teha, et see enam uuesti ei juhtuks. „See oli nende jaoks väga raske ja ma arvan, et neil oli vaja teada, et General Motors hoolib ja me kuulame neid.”\nSama palju kui perekonnad lootsid statistikale nägu anda – vähemalt 13 inimest suri 31 õnnetuses –, lootis Barra anda näo sellele, mida ta nimetab uueks General Motorsiks, ettevõtteks, mis on viimase viie aasta jooksul püüdnud vabaneda kehva kvaliteedi ja halva juhtimise reputatsioonist, mainimatagi 50 miljardi USA dollarist maksumaksjate rahastatud pankrotti.\nGeneral Motorsi näoks olemine ei ole praegu kerge. Selle asemel et tähistada oma ajaloolist saavutust esimese naissoost tegevjuhina traditsiooniliselt meeste juhitavas tööstusharus, võitu, mis tõi ta 7. kohale Forbesi 2014. aasta maailma mõjukaimate naiste nimekirjas, sai 52-aastane Barra teada süütelukkude tagasikutsumisest 31. jaanuaril, olles uuel kohal töötanud vaid kaks nädalat, ning on sellega maadelnud sellest ajast saadik. Esmane 700 000 sõiduki tagasikutsumine kuulutati välja 7. veebruaril ja seda laiendati kaks korda, kokku 2,4 miljoni sõidukini. Sellest ajast saadik on General Motors oma turvaülevaadetele enam tähelepanu pööranud ja kutsunud tagasi umbes 13,6 miljonit sõidukit igasugustel põhjustel, alustades rikkis tagatuledest ja lõpetades potentsiaalsete turvavöövigadega.\nKriis on Barra juhtimisoskuste varajane ja ootamatu proovilepanek ning on tõstatanud küsimusi selle kohta, kas 33 aastat ettevõttes töötanud veteran – või üldse keegi – suudaks tegelikult muuta kultuuri niivõrd suures organisatsioonis nagu General Motors, millel on viimase kuue aasta jooksul olnud viis tegevjuhti. Sellest ajast, kui tagasikutsumine välja kuulutati, on Barra näinud vaeva, et kriisist sammuke ees olla, palgates sõltumatu juristi Anton Valukase, kes juhiks sisejuurdlust, ning nimetades ametisse uue ülemaailmse sõidukiturvalisuse asepresidendi Jeff Boyeri. Teadvustades, et General Motorsil on „nii inimlikke kui ka seadusest tulenevaid kohustusi” ohvrite ees, kasutas ta Kenneth Feinbergi teeneid – kes vaatas üle ka 11. septembri ja orkaan Katrina ohvrite nõuded – , et aidata General Motorsil perekondade kompensatsiooninõuetega tegeleda.\nNing üllatavalt kiiresti jõudis ta 16. mail föderaalametnikega kokkuleppele maksta rekordiline 35 miljoni USA dollari suurune trahv – maksimaalne seadusega lubatud summa – ning esitada igakuised raportid oma turvalisusprotsesside kohta järgneva aasta jooksul. Sisejuurdluse tulemused ja Feinbergi soovitused peaksid varsti selguma. Senikaua on General Motorsi juhatus Barra üle rõõmus. „Usaldus tema vastu on aja jooksul kasvanud, võttes arvesse seda, kuidas Mary kõigi situatsioonidega toime on tulnud: Kongressi ees tunnistuste andmine, kohtumine meediaga,” ütleb General Motorsi juhatuse esimees Tim Solso Forbesile. „Ta on suurepärast tööd teinud ja juhatus mõistab seda.”\nKõige selle juures on Barra püüdnud säilitada näilikku normaalsust. Ta kannab Fitbiti aktiivsusloendurit, kuid ei saa alati oma 10 000 sammu kokku. Ta tunnistab, et tal pole sportlikke kalduvusi („See oleks spordile solvang,” ütleb ta) ning veedab enamiku vabast ajast publiku hulgas ja vaatab oma tütart mängimas kahvpalli ja poega jalgpalli. Ning jah, ta tundis end kohutavalt, kui ei saanud minna oma poja lõpuballile, kuna oli töö tõttu eemal, olgugi et ta on paljusid pilte näinud. „Mu lapsed ütlesid mulle, et ainus töö, mille eest nemad mind hindavad, on ema olemine,” lausub ta.\nMaterjali täispikka originaalversiooni on võimalik lugeda FORBES Eesti augustikuu numbrist.


Kogemus: kasuta Prototroni toetust laenuna iseendale | | Prototron\nElektriautodele laadijaid ehitav MultiCharge kaasas arenduseks 3 miljonit eurot\nEnder Turing – sinu salarelv ladusaks suhtluseks\nPickitwise: 20 000 eurot ja 3 kuud hiljem\nTallinna ja Prototroni koostöö on eeskujuks\nKogemus: kasuta Prototroni toetust laenuna iseendale\nPrototronist toetuse saanud meeskonnad saavad ise otsustada, kuidas nad seda raha kasutavad. Üks tellib tootmiseks vajalikud osad või rendib tootmispinnad, teine palkab arendaja või disaineri. Nutikas viis on seda raha kasutada iseendale laenu andmiseks, nii on teinud meeskond Vetik.\nVajalik summa kogu aeg olemas\n„Prototronilt saadud 20 000 eurot oleme kasutanud puhverrahana teiste projektide jaoks. Mitmete projektide puhul tuleb kulutused enne ära teha ja alles siis saab hakata seda tagasi taotlema. Alustava startupina on aga peamine küsimus – kust see 10 000 või 20 000 eurot kohe võtta? Nii olemegi Prototronilt saadud raha justkui iseendale laenanud ja siis jälle iseendale tagasi maksnud, et vajadusel oleks sobiv summa jälle olemas,“ räägib meeskonna üks asutajatest Valmar Kasuk.\nIga tunnustus aitab kaasa\nPrototron oli üks esimesi, kes Vetiku tegemisi rahaliselt toetas. See on kvaliteedimärk, et hea idee ja tasub toetada. „Nii on küll, et Prototronilt saadud raha töötab väga hea reklaamina. See näitab, et meie ideesse usutakse. Kahtlemata on teistelegi rahastajatele silma jäänud, et oleme sellise tasemega konkursil teiste tugevate ideede seast valituks osutunud,“ ütles Valmar. Hiljuti pälvis meeskond Vetik järgmise, 50 000 eurose rahastuse ja töö käib veel mitme investeeringutaotluse kallal.\nKiire ja efektiivne protsess\nKüll soovitab Valmar hoolikalt läbi mõelda, kuhu tasub minna raha küsima. „Igale poole ei ole mõtet taotlust saata. Tasub hinnata, milline on saadav kasu, kui palju tuleb raha saamise nimel pingutada, kui palju aega tuleb panustada ja kas saadav toetus on seda kõike väärt? Prototroni kasuks räägib kiire ja efektiivne protsess taotluse esitamisest tulemuste väljakuulutamiseni,“ tõdes ta.\nVetik OÜ tegeleb Saaremaa ja Hiiumaa vahel kasvava punavetika väärindamise arendamisega. Näiteks leidub selles vetikas punast pigmenti, millega saaks asendada tänapäeval kosmeetikas kasutatavaid ebatervislikke värvaineid. Prototron andis meeskonnale 20 000 eurot huulepulkades kasutatava punase värvipigmendi väljatöötamiseks. Esimene huulepulk peaks plaanide kohaselt valmis saama eelseisvateks jõuludeks.


kaalulangus siberi taimne tee - kliendi ülevaade, Keha Slim Down Avis Jennifer\nKuidas kaalust alla võtta: Brasiilia jiu-jitsu aidata\nKeha Slim Down Avis Jennifer\nSa võid osta auruti, on tõestatud, et selles keedetud toit, maitse ei ole halvem kui taimeõlis. Brasiilia Jiu-Jitsu on üks väheseid võitluskunstide liike, kus täiskasvanud saavad harjutada sõltumata soost, kaalust või vanusest. Allikas: womansday.\nNad on uskumatult kõrged valkfolaat ja loomulikult kiududega koormatud.\nSamuti on mustadel ubadel väga vähe rasva. Ja veel, see on pakitud valkudega 7 grammi ja ümardatakse 20 grammi süsivesikuteni.\nBest nutitelefoni kaalulangus apps\nLinda Kuusk (lindakuuseok) - Profile | Pinterest\nKuidas kaalust alla võtta ilma tervisele kahjuliku mõjuta Dieetid Kuidas kaalust alla võtta ilma tervisele kahjuliku mõjuta Video: Food as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with DietMai Õige toitumine ei kahjusta tervist.\nKoduaias võivad need õitseda ja silmailu pakkuda, ent majja sisse neid kindlasti tuua ei tohiks ja kõige ohtlikumad on need magamistuppa asetades.\nBrasiilia Jiu-Jitsu on ideaalne sport neile, kes tahavad kehakaalu langetada ja rasva põletada.\nLisaks, kui ühendate mustad oad mõne pruuni riisiga, saate kõik üheksa asendamatut aminohapet, mis on täielik valguallikas. Taimetoitlased, rõõmustage!\nKõige sagedamini tuleb seda ette loomadel, kes hortensiaõisikuid ja -lehti liigses koguses söönud on. Nartsiss Kõige mürgisemad on tegelikult hoopis selle taime sibulad - nende söömine võib kaasa tuua tõsised seedeprobleemid, oksendamise, krambid ja isegi südame rütmihäired. Taimsete Spray on juba saavutanud suure populaarsuse seas toitumisspetsialistid, siiski, ja tundus mitte nii kaua aega tagasi.\nKuidas puhastada keha enne kehakaalu kaotamist kodus: raha Kuidas puhastada keha enne kehakaalu kaotamist kodus: raha, ülevaated. Keha puhastamine Poors võid lisada võid ja väikest suhkrut, hommikusöök täiendab taimse tee kruusid.\nSa võid osta auruti, on tõestatud, et selles keedetud toit, maitse ei ole halvem kui taimeõlis. See kõik on seotud vürtsidega ja toiduvalmistamise eripära.\nKõige parem on kasutada rohelist teed ja gaseerimata mineraalvett. Loomulikult ei tee need meetodid, kuidas kaalust alla võtta nädalas, aidata.\nKuid nende tulemustega on võimalik saavutada kõrgeid tulemusi ning kõige tähtsam ei ole kahjustada teie keha.\nMuscletechi rasvapoleti ulevaade


Eesti mitmevõistluse paremik kogunes Kadrioru staadionil – Eesti Kergejõustikuliit\nEesti mitmevõistluse paremik kogunes Kadrioru staadionil\nEesti Kergejõustikuliidu saavutusspordijuht Marko Aleksejev tegi üritusel teatavaks peamiseks Euroopa mitmevõistluse karikavõistluste superliiga koondise katsevõistluseks oleva Eesti-Soome-Rootsi maavõistlusele sõitjate nimed: „Järgmisel nädalavahetusel, 8.-9. juunil Rootsis toimuvale maavõistlusele sõidavad Eestit esindama Kaarel Jõeväli, Karl Robert Saluri, Martin Sisas, Ramo Kask, Hendrik Lepik, Tarmo Riitmuru, Terje Kaunissaar, Karol Rahuoja ning Kairit Olenko. Loodan, et võit tuleb koju!“\nAleksejev lisas, et Superliiga kandidaatide osas suuri erinevusi ei ole – naistest täieneb kandidaatide nimekiri Mari Klaubi ja 2011. a U23 Euroopa meistri Grit Šadeiko ning meeste puhul 2009. a Euroopa sisemeistri Mikk Pahapilliga. Eesti koondis Superliigal kinnitatakse 20. juunil.\nEesti Kergejõustikuliidu auliige ning statistik Erlend Teemägi valgustas tänaseid Eesti mitmevõistlejaid kümnevõistluse 100-aastasest ajaloost. Esimene kümnevõistlus toimus Eestis uue kalendri järgi 1. juunil 1913. aastal ehk sada aastat tagasi. Toonase võistluse võitis rootslane Lars Hornborg ja parima eestlasena saavutas 5. koha Gustav Kiilim, kes kogus siis kehtinud punktitabeli järgi 4438 punkti, mida võib pidada ka Eesti esimeseks kümnevõistluse rekordiks.\nTänase ürituse toimumisaja valik oli nii mõneski mõttes märgilise tähendusega, kuna samal päeval toimus Kadrioru staadionil ka järjekorras juba 56. Uno Palu auhinnavõistlus. 1956. aasta Melbourne’i olümpia neljas mees kümnevõistluses ning 1958. a Euroopa meistrivõistluste hõbemedalimees – Uno Palu – oli ka ise üritusel kohal, et tänaseid mitmevõistlejaid sütitava kõnega innustada ning edu soovida.\nEuroopa mitmevõistluse karikavõistluste superliiga toimub Tallinnas Kadrioru staadionil 29.-30. juunil. Võistlustules on kaheksa parimat Euroopa mitmevõistluse riiki – lisaks Eestile võistlevad Superliigal Suurbritannia, Prantsusmaa, Venemaa, Valgevene, Poola, Itaalia ja Ukraina koondised. Kui varasemalt võistlesid naiskond ja meeskond eraldi arvestuses, siis alates sellest aastast võisteldakse ühise võistkonnana – neli meest ja neli naist. Võistluste kodulehekülg – http://ecce2013tallinn.org


30W Mõõdetav Indoor COB LED Ratta SpotLighting Tootjad ja Tarnijad Hiina - Tehase Hind - Siosun Lighting Technology\n30W 0-10V dimmable siseruumides COB LED raja valgustus. Cree & Bridgelux & Citizen cob viinud kiip on saadaval. 2 juhtmest / 3 juhtmest / 4 juhtmest on lubatud. Tõhus optiline lääts, optiline kaotus, hea valgustus. 15 ja 24 kraadise nurga alt on lubatud. Heledaid värve saab soovi korral kohandada erinevate värvitemperatuuride järgi, sobivad rohkem erinevatele sündmuste kastidele, näidates toote värvi. Kasutatakse tänapäevases mööblis, vitriinis jne.\nRa80 + 3470\nRööbastee märgutuli toide on mõlemal pool raja,\nLäbi sisendterminali ja prožektorite põlvkontaktide, mis on voolu läbi lambiga kontaktliini toiteallika.\nRattavalgustust kasutatakse üldiselt spetsiifiliseks. Üldkaupade enamus, näiteks kaubanduskeskused (rõivakauplused, mööblidisainid ja muud kaubamärgikauplused), autode näitused, ehted, tähtnurksed hotellid, margitoote riided, tippklassi klubid, kultuurimälestiste näituseruum, kauplusekataloogid, kaubamärgi ärisalong ja muu Peamised valgustuskohad.\n20W Cut Hole 125mm siseruumides COB LED allvalgustid


Itaalia äripartnerid võtsid tagasi hagi ASi Hiiumaa Erametskond vastu « Hiiu Leht\nVaccari, Rondolino ja Carabelli vaidlustasid likvideerimisel oleva ASi Hiiumaa Erametskond 29. juuni 2012 ja 4. oktoobri 2012.a. aktsionäride üldkoosoleku otsused ja nõudsid nende otsuste tühisuse tuvastamist.\nHiiu Leht kirjutas ekslikult nagu oleks nende hagi esitatud ASi Hiiumaa Erametskond juhataja vastu, tegelikult vaidlustasid äripartnerid ettevõtte üldkoosoleku otsused.\nÜldkoosoleku määratud likvideerija Andrus Ilumets selgitas, et tegemist oli ettevõtte väikeaktsionäridega ning otsus ettevõte likvideerida tehti täiesti õiguspäraselt, üldkoosoleku häältega. “Ettevõtte juhtkond, antud juhul likvideerija seisab kõigi aktsionäride võrdse kohtlemise eest ega allu mingitele väljapressimistele – kõik otsused on üldkoosoleku poolt sajaprotsendiliselt kooskõlastatud,” kinnitas Ilumets. Ta selgitas, et hetkel on likvideerija poolt esitatud likvideerimisplaann jõus 25000 häälega, ehk üldkoosoleku täismandaadiga.\nKa on ASil Hiiumaa Erametskond rohkem aktsionäre kui märgitud Krediidinfos – kokku 12. Mullu 29. juunil otsustas aktsionäride üldkoosolek ASi Hiiumaa Erametskond tegevuse lõpetada.\nSildid: Andrus Ilumets, OÜ Hiiumaa Erametskond


Teema: Juhtmevaba laadimine\n05-09-15, 20:45 #1\nTekkis väike mõte, et lisaks telefonile selle universaalse juhtmevaba laadimise mooduli. Küsimus aga selles, kas alumiiniumist telefoni korpusega see kenasti samuti võimalik? Mul nahkkott tuleb samuti telefonile, seega oleks võimalik see laadimismoodul ka korpusest väljaspoole niiöelda telefoni ja nahkkoti vahele niisama jätta sinna, saaks vahemaa väiksemaks ja metallosa jääks niiöelda tahapoole. Ja kas see laadija mingit kahtlast kiirgust ei kiirga? Oleks see julla mul ju öösiti koguaeg pea lähedal voodi juures käeulatuses.\n05-09-15, 23:09 #2\nVs: Juhtmevaba laadimine\nEks nad kõik kiirgavad kahtlaselt. Mis kohe ei tapa seda ei varjestata aga mis kohe tapavad või vigaseks teevad varjestatakse kindlasti, nt uun. kuna siis läheks firma paragrahvi alla tahtlik tapmine või kui julgust ülestunnistamiseks pole siis on ka variant tapmine ettevaatamatusest. Aga sellegi poolest võiksid ka selle laadija koos telefoniga varjestada, nt panna ta suurde plekist maitseaine topsi.\n05-09-15, 23:32 #3\nSiis kaotaks asi juba mugavuse kohapealt oma mõtte.\n06-09-15, 01:39 #4\nAga siis laadija juhtmeta lauatelefoni põhimõttel? Pole ei juhet ega raadiolaineid\n20-09-15, 21:47 #5\nPole aru saanud veel, mis põhimõttel seal laadimine töötab?\n21-09-15, 05:20 #6\nTelefoni põhjal ja dokis on klemmid, mis kokku lähevad, kui telefoni hoidikusse paned. Hakkabki laadima.\n22-09-15, 00:25 #7\nKüsimus oli vist pigem Qi laadija kohta. Induktsioon on märksõnaks.\n30-07-19, 16:01 #8\nMõni aasta mööda läinud, inimestel kogemusi juurde kogunenud - upitan jälle teemat:\nIkka Qi standard jah päevakorral.\nNimelt küsimus selles, et kui telefonile on selga tõmmatud ohtralt metalli sisaldav kaitseümbris, mis telefoniomaniku seisukohalt ka ühtlasi väga dekoratiivne on, kas siis Qi laadimine toimib? Kas kusagil vales kohas soojust ei hakata genereerima?\nMetalli sisaldamise all ei pea ma silmas miskit sädelevat kullatolmu plastiku sees, vaid reaalseid kujundeid või ornamente metallfooliumist või -traadist. Ilmsel küll mittemagnetilisest.\nM: Juhtmevaba moodul\nsama poolt foorumis Elektroonikaseadmed ja komponendid\nViimane postitus: 20-04-13, 18:53\nO: Juhtmevaba uksekella\nViimane postitus: 17-06-12, 20:33\ntarts1999 poolt foorumis Tark- ja riistvara foorum\nViimane postitus: 30-10-09, 18:41\ntonis12 poolt foorumis Elektrotehnika foorum\nViimane postitus: 16-03-09, 23:10\nsahtel poolt foorumis Mobiilifoorum\nViimane postitus: 21-04-08, 15:39\nKõik kellaajad on GMT +3 ajavööndis. Kell on praegu 19:06.


Rehvitootja Pirelli palkas endale töötuks jäänud WRC-sõitja - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRehvitootja Pirelli palkas endale töötuks jäänud WRC-sõitja\n26. juuni 2020, 10:32\nAndreas Mikkelsen FOTO: Fabien Dufour/Hyundai Motorsport\nItaalia rehvitootja Pirelli andis teada, et palkas norralase Anderas Mikkelseni testima järgmisel aastal WRC sarjas kasutusse tulevaid Pirelli rehve.\nPirelli rõhutab pressiteates, et Sardiinia testide eesmärk on keskenduda kõvale rehvisegule ning testida seda abrasiivsel pinnasel kõrgete temperatuuride juures. Plaan testidega alustamiseks oli firmal juba varem, kuid Covid-19 pandeemia tõttu lükkusid need edasi.\nPirelli naaseb WRC sarja rehvitarnijaks järgmise hooaja alguses ning nende leping kestab 2024. aastani.\n110 MM-rallit kaasa teinud ja läinud hooajal Hyundais sõitnud Mikkelsenil ei ole praegu ühegi tehasetiimiga kehtivat lepingut. Hiljutises intervjuus ütles norralane, et tal on rahalisi võimalusi WRC sarja naasmiseks.\n«Andreas on kogenud rallisõitja, kes on tuntud enda professionaalsuse ja hea rehvitunnetus poolest. Saame temalt infot rehvide soorituse ja töökindluse kohta. Need on ralli kõige suuremad väljakutsed rehvidele,» teatas Pirelli oma pressiavalduses.\nViimati sõideti WRC sarja Pirelli rehvidega 2010. aastal. Praegu tarnib meeskondadele rehve Michelin.


Donald Trump ei mõista, miks teda tahetakse presidenditoolilt minema kihutada | Õhtuleht\nToimetas Marvel Riik, 19. jaanuar 2020 16:20\nÜhendriikide president Donald Trump.Foto: NICHOLAS KAMM / AFP\n„Miks nad seda minuga teevad?“ tsiteeris allikas Trumpi sõnu nädalavahetusel Floridas. „Ma ei saa aru, miks mind tagandatakse?!“\nTrump on rääkinud partneritele ja liitlastele, et soovib endale tunnustatud õigusmeeskonda, kes suudaks televisioonis esineda. Allika sõnul on Trump inimene, kellele meeldib asjaolu, et tal inimesed, kes töötavad televisioonis tema heaks.\nUkraina skandaali tõttu otsustas esindajatekoda, kus enamus kuulub demokraatidele, algatada Trumpi tagandamisprotsessi.\nKolmapäeval kõndis käputäis USA esindajatekoja liikmeid läbi Kapitooliumi, et viimaks senatile president Donald Trumpi ametisüüdistuse aruanded üle anda.\nVabariiklased näevad demokraatide tegevuses vaid poliitilist näitemängu, mis võib häirida Trumpi 2020. aasta presidendivalimiste kampaaniat. Senatis algab otsustav protsess presidendi ametist eemaldamise üle teisipäeval. Tuleb märkida, et senatis hoiavad kontrolli vabariiklased, keda on 53 – demokraatidest senaatoreid on 47. Vabariiklased seisavad üsna kindlameelselt Trumpi selja taga, mistõttu pole tõenäoline, et president ametist eemaldatakse.


Riik hakkab toetama kodust kaugemal töötamist - Maaleht\nTöötud saavad hakata kodust kaugemal tööl käimiseks toetust taotlema. Tõsi, toetust makstakse vaid neli kuud. Foto: Sven Arbet\n25aastane Edgar (nimi muudetud) elab Haapsalus ja elatub juhutöödest. Hiiumaalt mandrile tulnud noormees ei ole töötuna arvel. “Töötan praegu mustalt ja saan umbes 400 eurot kuus kätte, aga tahaks kindlat tööd, et pangakontole laekuks raha ja tulevikus saaks näiteks laenu võtta, et elu sisse seada,” ütles ta.\nSeepärast otsib mees juba mõnda aega töökuulutuste kaudu ametlikku tööd kas Haapsalus või Läänemaal. Seni edutult. “Küsimus on kilometraažis. Kui ametlik töökoht on 30 kilomeetrit eemal, peaks palk olema 700–800 eurot kindlasti, kütusekulu on küllaltki suur väljaminek,” ütles Edgar.


1. september 2015 kell 13:30\nKillustikutootja OÜ Paekivitoodete Tehase tegevdirektor Kuldar Õunapuu leiab, et kohalikku materjali võiks ehituses rohkem kasutada. Foto: Andras Kralla, Äripäev\nEesti suurima paekivikillustiku tootja OÜ Paekivitoodete Tehase tegevdirektori Kuldar Õunapuu sõnul oli varem kaevandamise olulisim mure, et riik muutis varem kokku lepitud tasude tõusuprotsente. “Taoline protsess raskendas investeerimisotsuseid ning tõi kaasa ebakindluse tuleviku suhtes,” märkis Õunapuu. Nii ei julgenud paljud kaevandajad investeerida uude tehnoloogiasse. Nüüd on riigiga kokkulepe käes ning ressursitasude hüppelised tõusud jäävad ehk minevikku, lisas ta.\n“Pikemas perspektiivis avaldab pidev ressursitasude tõus negatiivset mõju nii kaevandussektorile kui ka teede-ehitusele ja betoonitootmisele. See vähendab betoontoodete eksporti Skandinaaviasse ning avab samal ajal tee kallitele importmaterjalidele, nagu graniitkillustik,” täheldas Õunapuu.\nASi Nordkalk tegevdirektor Andres Rammul aga ei leia, et seadusandjad kaevureile liiga teinud oleks. “Ei ütleks, et seadusandlus muutub just liiga kiiresti,” sõnas Rammul, kelle sõnul kaevandamislubadel täna hinda ei ole ja maksutamine käib kaevandamisõiguse tasuga.\n“Varem oli tegemist tasumäärade ootamatu muutmisaga, millega meie sektor ei saanud leppida. Täna oleme paremas olukorras, kuna teame tasude muutumise mehhanismi ja määrasid ette,” täheldas Rammul. Ta jätkas, et selles on oluline keskkonnaministeeriumi ja erialaliitude paranenud koostöö.\nÕunapuu sõnul peaks riiklikult pikemalt planeerima, et kaevandussektor ei oleks vaid üksnes eelarve puudujäägi kompenseerija. Samuti ei tohiks tema hinnangul riikliku tähtsusega maavarade üle otsustada kohalikud omavalitsused, kes soovivad neile aladele näiteks parke ja kaitsealasid luua. “Võiks meenutada akadeemik Anto Raukase kommentaari Kilplastemaa looduskaitseala kohta Nabalas ning aru saada, et selliselt loodud “nõgeste” kaitsealad kahjustavad riigi arengut ning tekitavad kahju ühiskonnale,” ütles Õunapuu.\nEbastabiilne turg sunnib peatumata jooksma\nPõlevkivi ja maavaradega seonduv on riigile strateegiliselt sama oluline, kui näiteks pangandus või keemiatööstus. Kõik need määravad riigi jõukuse, toimetulekuvõime kriitilistes olukordades ning jätkusuutlikkuse. Need on ressursid, mis meie omariiklust ja ka iseseisvust versus teistest sõltuvust mõjutavad. Riigi esindajail peab olema tublisti mõistust, et maavara väärindataks õigeimini. Poleks ju kuigi arukas kõigele sellele väärt kraamile niisama tuld otsa pista.\nSuurimat lisaväärtust ekspordis loob keemiatööstus, mille mõju SKP-le on suurim. Mäetööstus toob riigile aastas sisse sadu miljoneid eurosid. Seega lasub maavarade väärindajail tohutu vastutus.\nAnname Ida-Virumaal tööd 25 000 inimesele, kes kõik teenivad Eesti mõistes head tasu. Jah, töö on füüisliselt raske ning iseäranis kaevandustes ka väga vastutusrikas, mistõttu on see valdkond põhjendatult kõrgemini tasustatud.\nViimased 14 aastat oleme investeerinud pea 900 miljonit eurot, mis kõik on suunatud efektiivsuse tõstmisse, keskkonnasäästilkkusse ning inimestesse. Mäe- ja keemiatööstus on väga pika tasuvusega valdkond, kus protsessid võtavad kaua aega. Enamasti kipub meie valdkonna arendusprojektidega olema nii, et viis aastat planeerid midagi, siis kolm aastat ehitad seda ning 15 aasta pärast toob tehtud investeering tulu tagasi.\nKoostöö riigiga on paranenud\nÕunapuu lisas, et riigihalduse ministri ülesanne on analüüsida kaevandamis- ja geoloogiliste lubade väljastamise protsessi üleviimist keskkonnaministeeriumist majandusministeeriumi haldusalasse.\n“Eestis on selline kummaline olukord, kus keskkonnaministeerium, kes peaks seisma looduse kaitsmise eest, annab kaevandamis-geoloogilisi lube, kuigi kaevandamine paratamatult toob kaasa looduse häirimise,” märkis Õunapuu. “Kaevandajatel on aga lootus, et kui reform teoks saab, hakatakse vaatama kaevandamissektorit ka majanduspotentsiaalist lähtuva pilguga, sest Eestis on veel maavarasid, mis vajaksid täiendavaid uuringuid.”\nPaekivivarud Harjumaal ammendumas\nMurettekitav on Õunpuu sõnul asjaolu, et paekivivarud ammenduvad Harjumaa karjäärides lähikümnendi jooksul, ent riik ei näita initsiatiivi ja valmidust küsimusega tegelda. “Selle tõestuseks on kahtlase väärtusega looduskaitsealade loomine, millega tõkestatakse eriti Harjumaa arenguks hädavajalike ehitusmaterjalide tootmist,” märkis ta.\nÕunapuu sõnul mõjutavad ettevõtte tegevust riiklikud otsused, näiteks ka materjalide kvaliteedinõuete karmistumine. “See tähendab, et massiliselt tuuakse sisse graniitkillustikku välismaalt, kuigi meil Eestis on ka lubjakivikillustik, mis võiks vabalt asendada graniitkillustikku,” selgitas ta.\nAS NordkalkTegevusala: lubjakivi, lubja ja dolomiidi tootmine ning müük.2014. aastal müügitulu 17 miljonit eurot. Sellest 98% moodustas toodangu ja 2% teenuste müük.Toodangu müük kahanes aastaga 17% ja teenuste müük 17%.Müügitulust moodustas 62% eksport ja 38% müük Eestisse. Suurim ekspordi sihtriik oli Saksamaa, kuhu läks 47% ekspordist.Ärikasum oli 181 000 eurot.\nPaekivitoodete Tehase OÜTegevusala: paekivikillustiku tootmine, kõrvaltegevusteks kommunaal-, elektri- ja võrgu- ning transporditeenused.Ettevõte tegutses 2014. aastal kolmes karjääris: Väos Tallinnas, Maardus Harjumaal ja Eiveres Järvamaal.Kasum 2014. aastal 373 500 eurot, 2013. aastal 440 100 eurot.\nKasvu veab erasektor\nÕunapuu kirjeldas möödunud aastat kui mõõdukalt edukat, kuid samas oli see tihenenud konkurentsi ja riiklike objektide vähese mahu tõttu piiratud võimalustega. Tänavu on Õunapuu sõnutsi tunda kasvu, mida peamiselt veab erasektor.\nPaekivitoodete Tehas realiseerib toodangu 100% Eestis, sellest 95% Harjumaal. Materjali müüakse ettevõtte Väo ja Maardu karjääris. Kuna enamik ettevõtte toodangust leiab kasutust tee-ehituses ja betoonitootmises, on firma suurimateks klientideks ehitusettevõtted.\nToodangu hinnad on Õunapuu sõnul pidevalt tõusnud ressursitasu, kütuse ja tööjõu hindade tõusu tõttu. “Majanduslik paratamatus on, et tõstes hinda, väheneb müüdav kogus ning hakatakse otsima alternatiivmaterjale, näiteks ehitusjäätmed,” lausus Õunapuu. Viimaste aastate hinnatõusude tõttu on ettevõttes toodangu raskuskese liikumas klassikaliselt killustikult sidumata segudele ja pestud paekiviliivale.\nKaudseks mõjutajaks Venemaa embargo\nNordkalki ekspordi osakaal oli möödunud aastal 66% käibest. “Meie suurim eksporditurg on Saksamaa ja sealsel väetisetööstusel on läinud hästi. Nii ka meie tarnetega sellele turule. Sama ei saa öelda kahjuks Soome kohta. Negatiivselt on mõjutanud meie Läti suurkliendi käekäik ja Vene rubla nõrgenemine, mis muudab meie toote konkurentsivõimet Vene turul,” rääkis Rammul.\nKodumaal tehakse enam koostööd Eesti Energia ja Aerociga. “Lepingud sõlmitakse pikemaks perioodiks, mitte mõneks tarneks,” märkis Rammul.\nKaudselt mõjutab ettevõtte tegemisi ka Vene turu kadumine põllumajandustoodete sisseveo keelu tõttu Venemaale, sest oluline osa ettevõtte toodangust läheb Baltimaade sööda- ja söödalisandite tootjatele. Ülejäänud koduturg on püsinud samas sel ajal suhteliselt stabiilsena.\nASi Nordkalk tooteid kasutatakse Rammuli sõnul enamasti teistes tööstustes tooraine või lisandina. Ehitusmaterjali osakaal on aga aastatega kahanenud.\nPõlevkivi võib kaevandada tagantjärele\nEesti Energia juhatuse liikme ja kaevanduste juhatuse esimehe Andres Vainola sõnutsi on Eesti Energia Kaevandused tegevuse planeerimisel lähtunud seadusest, mille kohaselt on lubatud aastamääraks kehtestatud 20 mln tonni kaevandatavat põlevkivi aastas. Sellest on Eesti Energia osa 15 mln tonni.\n“Sel aastal tehti seaduses muudatus, mis võimaldab kaevandusettevõtetel seitsmel viimasel aastal limiidi piirmäärani kaevandamata jäänud põlevkivi ka tagantjärele kaevandada. See muudatus annab kaevandajatele vajalikku paindlikkust ja konkurentsivõimet,” selgitas Vainola. Kaevandatava põlevkivi hulk sõltub otseselt sellest, kui palju õnnestub kontsernil õli ja elektrit müüa.\nLoodusvarade kasutusõiguse tasusid ehk ressursi- ja saastetasusid tuleks Vainola sõnul vaadata eraldi. “Maksupoliitika peaks motiveerima ettevõtet keskkonda vähem saasteaineid heitma ja rohkem jääkmaterjale taaskasutama,” märkis ta, jätkates, et põlevkivi ehk ressursi pealt peaks riik teenima tulu ning et sellega on nad plaanides ka arvestanud.\nMöödunud aastal tootis Eesti Energia Kaevandused 16,5 miljonit tonni kaubapõlevkivi, mida on Vainola sõnul mõnevõrra vähem kui ülemöödunud aastal, samas põlevkivi müügitulu kasvas möödunud aastal 15 protsenti.\nMullu alustati Estonia kaevanduses kamberlaava tehnoloogia kasutusevõtu ettevalmistustega. “Tuleva aasta alguses kasutusele võetav kamberlaava tehnoloogia on kuluefektiivsem kui tavapärane kamberkaevandamine. Seega püüame põlevkivi omahinda hoida stabiilsena ja säilitada meie konkurentsivõimet energiaturgudel,” lausus Vainola.\nNarva karjääris kasutatakse Vainola sõnul efektiivsuse saavutamiseks ühes tranšees paaris töötavaid sammuvaid ekskavaatoreid ja suurendatakse nende kopamahtu kergmetalltehnoloogia abiga.\nOhutuse arvel kokku ei hoita\nVainola sõnul on kurvastav, et mullu ei suudetud töötada tööõnnetusteta. “Samas on aastatega tööõnnetuste arv vähenenud ning neid juhtub meil vähem kui Eestis keskmiselt,” märkis ta. Igal aastal investeeritakse tööohutusse ning ettevõtte kaevurite ja mäepäästesalga varustus on Vainola sõnul tipptasemel. “Teisisõnu – ohutuse pealt me kokku ei hoia.”\nValdav osa Eesti Energia Kaevanduste toodangust leiab kasutamist kontserni sees. Suurimateks klientideks on Narva Elektrijaamad ja Eesti Energia Õlitööstus. “Varem on meie põlevkivi ostnud ka Viru Keemia Grupp, kuid hetkel me neile ei müü, põlevkivi hinna üle käivad nendega läbirääkimised,” sõnas Vainola.\nPraegu on nafta hinna muutumise risk Vainola sõnul täies ulatuses põlevkivi töötleja peal, samas määrab nafta hind põlevkivi turuväärtuse. “Riik peaks seadusega täpsustama, kuidas jaguneb turuhinna muutumise risk põlevkivi omaniku ja töötleja vahel,” arvab Vainola.\nRahandusministeeriumi juhtimisel on kokku kutsutud osapooli hõlmav töögrupp, mis peab 2016. aasta alguses esitama argumenteeritud ettepanekud põlevkivi eest õiglase tasu kogumiseks nii, et riik kui põlevkivi omanik saaks lõppkokkuvõttes võimalikult suurt tulu. Ka Eesti Energia osaleb selle töögrupi töös.


★★★ Mõiste "Smart Alec" päritolu ★★★\nTäna avastasin mõiste "Smart Alec" päritolu.\nSee oli kunagi mõeldav, et see termin on lihtsalt üldine ja et Alec ei olnud tegelikult tõeline inimene. Kuid mitmete etimoloogide nagu professor Gerald Cohen'i suhteliselt hiljutised uurimused tema 1985. aasta töös "Slängi uuringud" on oluliste ajaleheartiklite põhjal tõestanud, et "Alec" oli tegelikult tõenäoliselt tõeline inimene, nimelt Alec Hoag.\nHoag oli New Yorgi 1818. aastate 40-ndatel New Yorgis püstik ja varas. Partneriga oma naise Melindaga ja teisega tuntud kui "prantsuse Jackiga" nad rööviksid oma naise "kliente", kui nad muul viisil neid häiriksid.\nNad alustasid lihtsalt oma naise juhatamisega ohvritelt tumedadesse alleelidesse, kus ta mingil hetkel võtsid oma taskud üles ja võttis need vastu ja hoidis oma käe välja nende taga, kus Hoag oleks varjatud kätte jõudma varastatud kaupade haaramiseks.\nParatamatult lähevad mõned neist meestest politseisse vanglast teatama. Et hoida ära potentsiaalse politsei ämblikuvõimaluse probleem, käis Hoag mõlema politseiametniku abiga kaitseks ja jagas varastatud kaubad nendega.\nHoagi lagunemine tuli siis, kui tal tekkisid mõningad rahalised raskused ja lõpuks ei andnud ametnikele nende õiglast jagamist.\nEsialgu läks ta sellest välja, käivitades "paneeli mängu" con. Kuidas see töötas, oli Melinda mehi tagasi oma korterisse. Järgnevalt on toimetaja sõnul Maa-alune, George Wilkes, kes rääkis Hoagiga vanglas\nMelinda muudaks oma ohvri oma riided, kui ta võttis nad ära, tooli peal voodi pea salajase paneeli lähedal, ja siis võtke ta tema käte ja tihedalt juhtida voodikardinad. Niipea kui kõik oli õige ja Narri tõenäoliselt ei kuulda väljaspool müra, Melinda annaks köha ja ustav Alec oleks kavalalt siseneda, püss taskusse iga veeringu või väärtuslikum asi, ja lõpuks kaovad müstiliselt, kui ta sisenes.\nMõnikord pärast seda Alec tungis uksele ja Melinda selgitas välja, et ta oli tema abikaasa, kes oli juba mõnda reisi varastunud. Ohvrid kiirustaksid oma riideid kiiresti ja pääseksid läbi akna.\nPolitsei, kes Hoag maksis ära varsti, avastas, et ta petab neid oma osast selle uue vastu ja arreteerib Hoagi ja Melinda. Hoag põgenes vanglast viivitamatult vanglast, kuid lõpuks sai ta tagasi.\nAlec Hoag sai politsei hüüdnimi "Smart Alec", sest ta oli enda jaoks liiga tark. Mõeldes oli see, et politsei kasutas seda mõistet siis, kui tegelesite teiste kurjategijatega, kes tundusid endas oma hea jaoks liiga arukad, sageli mõeldes sellele, kuidas anda politseile oma töötasu: "Ära ole Smart Alec".\nSee termin väljendusena võttis siis 1865. aastal ja hiljem populaarseks kultuuris 1865. aastal idanema ja lõpuks leidis ligikaudu 20 aastat.


Hankige oma koera ilus portree, mis joonistatakse piltide järgi käsitsi värvilises stiilis. Meie Photolamuse kunstnik loob suurepärase värvilise joonise, millel on kujutatud mis tahes kogust koeri ja kõiki nende tõugu. Taust võib olla soovitud värvi, valge või teie kirjelduse põhjal. Koera karikatuurportree teeb koertearmastajatele igal juhul uskumatu kingituse ja üllatuse. Laadige üles oma koerte fotod ja mainige oma nõudmisi portreele, kirjeldage koera mis tahes spetsifikatsioone ja me püüame vastata kõigile teie ootustele. Kiire JPG-failide kohaletoimetamine kinnitamiseks, ekspresstransport prinditud jooniste jaoks ja ülemaailmne saatmine!\nKas otsite toodet Kohandatud koera värviline portree värvilises stiilis fotodelt? Joonistame teie fotodest käsitsi täiusliku meistriteose.


Lastevanematele tekitab Lottemaa loosimismäng meelehärmi - Tarbija\n«Esmaspäeval kuulutati välja, et jagamisele lähevad pääsmed neljale ja Lotte telefon. Tulemused avaldatakse reedel Facebookis. Mina ei suutnud tulemusi leida, äkki täpsustate, kus need tulemused siis avaldati?» soovis lapsevanem Kristi teada.\nTeisalt uuris teine lapsevanem, et Lottemaa loosib välja perepileteid, aga miks neid enam teie kodulehelt osta ei saa? «Ainus võimalus on osta 4 tavapiletit?» esitas Maarika küsimuse.\nLottemaa pressiesindaja Jorgen Sumini sõnul on Lottemaa Facebooki postitust valesti tõlgendatud. «Nii nagu ette nägime, loosisime reedel võitja välja ja postitasime õnneliku võitja nime kohe esimesel loosimise järgsel tööpäeval oma seinale,» kinnitas Sumin.\nTeemapargi sotsiaalmeedia eesmärk on teavitada Lottemaa sõpru igapäeva tegemistest lisaks kodulehel olevale ametlikule informatsioonile. «Postituste juhtimine toimub kampaaniapõhiselt (näit: hooaja algust tutvustav kampaania) ja vastavalt hetkeolukorrale või soovile/vajadusele teavitada Lottemaa sõpru teemapargis toimuvast,» sõnas Sumin.\n«Anname igapäevaselt endast parima, et vastata kõikidele sotsiaalmeedia kanalites esitatud päringutele esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul (E-R). Kiiremaks infovahetuseks ja kiireloomuliste küsimuste esitamiseks on Lottemaa hooajal kasutada esmaspäevast pühapäevani Lottemaa infotelefon,» täpsustas Sumin. Ta lisas, et arusaamatuste vältimiseks on Lottemaa kodulehel välja toodud ka ametlikud kontaktid ja telefonile vastamise ajad.\nKuid Sumini sõnul ei ole Lottemaa teemapark kunagi müünud perepileteid. «Et meile küllatulek oleks võimalikult mugav ja mõnusa külastuse jaoks vajalik info oleks kättesaadav, on kogu piletiinfo kättesaadav samuti Lottemaa kodulehel,» kommenteeris Sumin.\nTa kinnitas, et täie tõsidusega suhtutakse igasse tagasisidesse ja nii ka käesolevasse. «Loodame siiralt, et meie head püüdlused paistavad välja ja püüame viia ka miinimumini võimalikud arusaamatused sotsiaalmeedias,» soovis Sumin.


Eestis oli edukas turismisuvi - Äripäev\nEestis oli edukas turismisuvi\n26. november 2001, 14:00\nSelle aasta jaanuarist septembrini käis Eestis 2,63 miljonit väliskülastajat, mis on ligi 26 tuhande võrra rohkem kui mullu samal ajal. Kui jaanuarist maini saabumised Eestisse veidi vähenesid, siis tänavust turismisuve võib pidada Eestile edukaks - külastajate arv kasvas eelmise aasta suvega võrreldes 4% ehk rohkem kui 40 tuhande inimese võrra.\nSeptembris kasvasid saabumised 1%. Sellele aitas kaasa kruiisilaevade hooaja pikenemine, mistõttu ka ameeriklaste saabumised kasvasid septembris poole võrra. Ilmselt 11.septembri terrorirünnakute mõjul langes aga lennukiga saabunud ameeriklaste arv 30% (väikeste mahtude tõttu tähendab see 200 inimese tulemata jäämist). Kokku vähenesid septembris välisriikide kodanike saabumised lennukiga 11% ehk 1600 inimese võrra. Kuna lennukiga saabub vaid 5% välismaalastest, ei tohiks lennureisijate arvu langus ka aasta viimastel kuudel saabumiste koguarvu oluliselt mõjutada.\nEesti majutuskohtades peatunud välisturistide arv kasvas septembris kõigest 2% (jaanuarist augustini oli kasv 14%); vähenes aasta eelnevatel kuudel suurenenud brittide, itaallaste, jaapanlaste, norralaste ja leedulaste arv majutusettevõtetes. Arvuliselt kõige rohkem vähenevad tänavu IV kvartalis ilmselt reisid Suurbritanniast ja Jaapanist. Maailma turismieksperdid prognoosivad, et 11.septembrile järgnenud reiside vähenemine kogu maailmas kestab kõige kauem 2002.a. kevadeni.\nEestis jätkub tänavu eelmisel aastal alanud ühepäevareiside vähenemine. Endisest kiiremini on viimasel paaril aastal aga suurenenud Eestis ööbivate välismaalaste arv (moodustasid eelmisel aastal juba 37% kõigist külastajatest) ja ka nende Eestis viibimise kestus. Eesti Panga maksebilansi esialgsetel andmetel oli tänavuse I poolaasta turismiteenuste eksport 5,2 miljardit krooni, mis on mullusest 5% rohkem.\nTeisalt pidurdab turismitulude kiiremat kasvu omanäoliste ja heatasemeliste vaba aja veetmise võimaluste vähene lisandumine või nende ebapiisav tutvustamine. Soomlaste keskmiste kulutuste kasvu reisi kohta on viimasel paaril aastal pidurdanud kaupade hinnatõus, mis paneb Eestist vähem ostma (eriti tööstuskaupade hinna-kvaliteedi suhet peavad soomlased Turismiagentuuri küsitluste põhjal järjest halvemaks).\nReiside pikenemise kõrval on positiivseks muutuseks see, et EAS Turismiagentuuri tänavusuvise väliskülastajate uuringu andmetel on hakatud reisi jooksul Eestis rohkem ringi sõitma. Lisaks tavapäraselt populaarsele Pärnule ja Saaremaale on sel aastal tunduvalt kasvanud reisid Tartusse ja mujale Lõuna-Eestisse. Seda on soodustanud Lõuna-Eesti turismivõimaluste arenemine, aga osaliselt ka Tallinna ja Pärnu majutuskohtade väga kõrge täituvus suvel (näiteks Tallinna majutusettevõtete keskmine täituvus juulis oli 84%, Pärnus 96%). Eestis korduvalt käinud soomlasi toob Lõuna-Eestisse ka piirkonna aktiivsem tutvustamine Soomes ja huvi leida puhkamiseks nende poolt veel külastamata kohti Eestis.\nKui soomlaste ja rootslaste saabumised Eestisse ühepäevareiside arvelt vähenevad ning venelaste ja lätlaste reisid kasvavad tagasihoidlikult, siis kaugematest riikidest pärit külastajate arv näitas sel suvel tõusutendentsi. Nii on sel suvel tunduvalt lisandunud Eestit avastavaid sakslasi, prantslasi, itaallasi ja hispaanlasi. Sakslaste huvi kasvu on kindlasti mõjutanud Eesti aktiivsem tutvustamine - osalemine EXPO-l ja turismimessidel Saksamaal ning Balti riikide ühise turismiinfokeskuse avamine Münsteris eelmisel aastal.\nIda-Euroopa riikidest on saabumised Poolast mullusega võrreldes kasvanud 44%. Turismisuhetele Poola ja teiste Kesk-Euroopa riikidega on kindlasti kaasa aidanud eelmisest sügisest käivitunud regulaarne bussi- ja lennuliiklus Tallinn-Varssavi liinil. Venemaalt pärit külastajaid on lisandunud küll tagasihoidlikult, kuid Eesti majutusasutustes peatunud venemaalaste arv on mullusega võrreldes kasvanud peaaegu poole võrra.\nJätkuvalt suureneb ka Tallinna sadamat külastavate kruiisilaevade arv. Maist septembrini saabus nendega Eestisse 131,5 tuhat reisijat ehk 23 tuhande võrra rohkem kui eelmisel aastal. Arvuliselt kõige rohkem lisandus kruiisireisijaid USA-st ja Suurbritanniast, aga ka Saksamaalt. Üks kruiisilaev saabus augustis ka Saaremaale.\nEAS Turismiagentuuri oktoobris tehtud prognooside kohaselt jääb saabumiste koguarv tänavu eelmise aasta tasemele umbes 3,3 miljonit, kuid ööbivate külastajate arv peaks kasvama vähemalt 9% (1,35 miljonini) ning turismitulud 6% (11,8 miljardi kroonini).


Lennupiletid Balbosar (Iraan)-s, odavad lennupiletid Balbosar (Iraan) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Balbosar, Iraan kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Iraan > Balbosar\nLennupiletid linna Balbosar (BBL)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Balbosar. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Balbosar. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Balbosar, Iraan ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Balbosar\nLennupiletite hind linna Balbosar linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Balbosar? Millised lennujaamad on linnas Balbosar?\nLinnas Balbosar on järgnevad lennujaamad: Babolsar.\nPopular flight destinations to Balbosar and back\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2605733000


Kantsler Jaan Kallas seab hariduses esikohale õpilased - undefined - Eesti Päevaleht\nEesti 16. detsember 2003\nKantsler Jaan Kallas seab hariduses esikohale õpilased\nUus kantsler loodab tuua uudsust äriloogilise mõtlemisega Jaan Kallas mõne erakonna liikmeks astuda ei kavatse\nHaridus- ja teadusministeeriumi uus kantsler Jaan Kallas lubab oma värskele tööpostile võtta kaasa õpilasekeskse ja äriloogilise mõtlemise ning pöörata eritähelepanu ametiharidusele, mis on üks Eesti edu võtmeid.\nOlete pikka aega juhtinud ettevõtteid ja olnud tihedalt seotud äriga. Millise kogemuse võtate sellest maailmast kaasa kõrgesse riigiametisse?\nTahaksin loota, et enim läheb selles töös vaja ratsionaalset mõtlemist, mis on äris fundamentaalne oskus. Ehk iga kroon, mis kulub, peab kuluma kindla eesmärgi nimel ja olema sealjuures varustatud mõõdikuga. Täna ei tea veel, kui võimalik on see riigiametis ja hariduses. Aga usun, et äriloogiline mõtlemine on see, millega saan ministeeriumi aidata.\nMida peate Eesti hariduse suurimaks probleemiks?\nErakordselt raske vastata, kuivõrd olen praegu veel selles vallas pinnapealsete teadmistega. Kindlasti oskan rohkem vastata pärast seda, kui olen sada päeva töötanud. Täna tean, et haridusminister teeb otsuseid, mida teha. Kantsleri puhul on oluline, kuidas teha, kuidas ministri otsuseid ratsionaalselt ellu viia.\nMinister Toivo Maimets juba kiitis teie vaateid kutseharidusele. Mida tuleks siin muuta või reformida?\nOn selge, et Eesti edu või ebaedu püsib tulevikus tervikuna sellel, kui palju on meil inimesi, kes oskavad teha asju, ja kui palju on meil insenerimõtlemise ja insenerioskusega töötegijaid. Võtmeküsimus siin on ametiharidus, mis on mulle keelepärasem.\nSee ei tähenda, et meil ei läheks vaja akadeemilist haridust. Eelkõige peaks fookus olema sellel, et meil oleks piisavalt õigeid ameteid oskavaid inimesi. Siin on palju ära teha ja õnneks on viimase paari aasta jooksul ka palju tehtud. Kodulinn Tartu võiks olla lausa eeskujuks. Tähtis on just valikute küsimus, et noortele õpetataks õigeid ameteid.\nLähete haridust juhtima ajal, kui selle ümber keeb palju pingeid ja äsja lõppes õpetajate eestvõttel võimas streik. Kas see ei tee murelikuks?\nKui jumal ja valitsus nelja- päeval annavad, ei ole minu amet muretsemise amet.\nMinu roll on pakkuda ja töötada välja lahendusi. Haridustöötajate tänavaletulekust on selgelt näha vajadust lahenduste järele.\nPigem olen rõõmus selle üle, et tööd on silmini. Loodan, et suudan pakkuda valupunktidele mõistlikke ja ratsionaalseid lahendusi. Ma ei muretse, kuid kindlasti ei rõõmusta streikimise üle.\nEi streigitud mitte ainult palga, vaid ka ebakindluse ja tähtajaliste töölepingute pärast. Paljusid õpetajaid ja lasteaednikke solvas emapalgaga kaasnev retoorika, kus poliitikute sõnum oli, et hüvitise suurus sõltub naiste enda tublidusest.\nPole nende asjadega nii hästi kursis, et tahaks sõna võtta. Selge on, et hariduse valdkond on sotsiaalne ja tundlik, mis mõjutab tegelikult tulevikus kõige enam Eesti majandust ja sealtkaudu üldist heaolu või põrumist.\nSelles mõttes on see fundamentaalne tegevusvaldkond, kuhu ühel hetkel valulised nähtused kokku jooksevad. See ei tähenda, et probleeme oleks võimatu lahendada.\nJälgisin terava tähelepanuga streigiga seotud sündmuste ahelat. Äriloogika seisukohalt tegi muret, et erakordselt vähe räägiti õpilastest. Olen äris harjunud mõtlema kliendikeskselt.\nHaridussüsteemi kliendid on õpilased; ministeerium, selle osakonnad ja õpetajad on kõik teenindajad.\nÕpilaste arvamust esindas vaid 10. detsembri Postimehes Maria Hääl, kes võrdles Eesti ja Suurbritannia koolisüsteeme. See oli kõige tõsisem ja lahendusi pakkuvam artikkel nende kümne päeva jooksul. Ütlen veel kord, et see on minu esmane reaktsioon neile asjadele.\nEga teil pole kavas mõnda erakonda astuda?\n100 protsenti kindlasti mitte. Kui mul oleks see soov, oleksin seda ammu teinud. Minus puudub täielikult soov parteistuda.


Leida ja Ilmar Raamot tulevase kodu vundamendikivide juures. 20.oktoober 1930.\nÜlenurme talu võlgadest päästmine\nPeeter Muna majapidamine näis esialgu hästi toimivat, sest polnud ju sugugi kõigil asundustalude omanikel kasutada kapitaalseid majapidamishooneid ning elus ja eluta inventari. Kummitama jäid aga võlamured, mis süvenesid majanduskriisi aastatel ja kummitasid veel pikka aega. Ulila elektrijaama müügist saadud rahaga osa võlgadest küll kustutati, kuid kohustused Pikalaenu Panga ees jätkusid. Olukord oli 1920.-1930. kümnendi vahetusel sedavõrd halvenenud, et P. Munal tuli maha müüa Aia tänava elumaja, panga nõudel olid oksjonile määratud juba ka talud. Nii ilmus 1931. aasta algul Päevalehes kuulutus, milles anti teada, et Vene ajal Tartu rikkaima mehe naiste ja laste nimel olevad talud on oksjonil müüki pandud. Võlasummad neelasid ka P. Munale makstud kompensatsiooni mõisamaade võõrandamise eest. Olukord oli muutumas katastroofiliseks, vekslid läksid protesti, pangad aga keeldusid laenamast. Lõpuks oli pank nõus oksjonist loobuma ja laenukoormust pehmendama üksnes tingimusel, et keegi noorematest sugulastest talu üle võtaks.\nViimases hädas kutsuti kaugelt tagasi ainuke poeg Endel, kes kaitsnud Saksamaal majandusdoktori kraadi ja elanud juba paar aastat Lõuna-Aafrikas. 1930. aastal naasis ta küll kodumaale, kuid ei jäänud siia kauaks. Pojal puudus ülevaade majapidamisest, mida isa oli seni ainuisikuliselt juhtinud. Nõusse saadi teise tütre abikaasa Ilmar Raamot, kes Berliini ülikoolis õpingud mõneks ajaks katkestas ja naisevanemate majapidamist päästma saabus. 1930. aasta 29. novembril volitas Peeter Muna väimeest oma liikuvat ja liikumata varandust valitsema ja end kohtus esindama.\nÜlenurme talundi majapidamisse süvenedes avastas Ilmar Raamot piisavalt ebarentaablust, nappus oli tegevuskapitalist ja võlaprotsendid ületasid majapidamisest saadava tulu. Pärast põhjaliku majapidamiskava koostamist ja selle pangaga kooskõlastamist õnnestus I. Raamotil kevadeks 1932 Ülenurme talu raskustest päästa. Talu elus inventari hulka kuulus tollal 15 hobust, 50 angleri lüpsilehma ja 10 mullikat ning 1 pull.\nPeeter Munale varem kuulunud Megleri ja Herma (Härma) talu läksid pärast 1928. aastat maareformi käigus jagamisele. Härma talu maale planeeriti ohvitseri asundustalu. Raamot kui Vabadussõjast osavõtnu võttis kokkuleppel naise vanematega nn autasumaana osa Herma talu maast, kujundades sellest suure, üle 100-hektarilise Raja talu. Tänaseks on kunagise suurtalu maad jäänud Tõrvandi aleviku alla. Ainsana on taluhoonetest säilinud üksnes tundmatuseni ümber ehitatud elumaja, mille arhitektiks oli Arnold Matteus ja milles nõukogude ajal paiknes sidejaoskond.\nPeeter Muna ettevõtte kirjapäis: perekonnanimeks on märgitud Munna.\nVananeva mõisaomaniku elu viimased 10 aastat olid kõike muud kui kerged, kõik see jättis jälje ka tema tervisele. 1934. aasta algul opereeriti Peeter Muna Mellini haiglas, kuid kaugele arenenud vähki ei õnnestunud enam peatada. Kannatades ka südamehaiguse all, veetis Ülenurme endine mõisaomanik kolm suvist nädalat haiglas, kus ta 1934. aasta 7. augustil 70-aastaselt suri. Mitmeid järelehüüdeid avaldati ajalehtedes Postimees, Kaja, Vaba Maa ja Maa Hääl. Ajaleht Postimees (8.8.1934) meenutas lahkunut kui oma aja üht energilisemat põllumeest, märkides ka, et Peeter Muna oli üks esimesi Eesti soost mõisaomanikke. Ajaleht Vaba Maa (10.8.1934) avaldas pikema nekroloogi, märkides lahkunu saavutusi mitmel alal, nimetades teda Lõuna-Eesti anderikkamaks ja suurte organiseerimisvõimetega majandusmeheks. Maa Hääl (10.8.1934) pidas lahkunut meeles kui Ülenurme mõisa omanikku, kes suure töö tulemusel kujundas mõisast suurpõllumajandusliku ettevõtte. Ajalehes Kaja (9.8.1934) mälestasid lahkunut Reola ja Ropka põllumehed, meenutades Muna kui parimat sõpra ja eeskujulikku põllumeest.\nMuna ärasaatmine toimus Maarja kirikust, mille juhatuse ja nõukogu liige ta oli pikka aega olnud. Ajalehes Kaja (11.8.1934) kirjutati sel puhul: Ärasaatmisel oli kirikusse kogunenud kiriku täis rahvast. Leinarong kujunes haruldaselt pikaks. Surnuaial pidas vaimuliku matusetalituse õpetaja Wöhrman [Vooremaa]. Pärgi pandi hauale Maarja koguduse, kohalikkude organisatsioonide, piirimeeste, Ülenurme naispere j.t. poolt. Helene Muna mälestuste järgi olevat ärasaatmisel osalenud ka kaugemalt kohale sõitnud endised piimatöösturid-juustumeistrid. Kunagise juustukuninga sarka vedasid neli musta hobust. Peeter Muna maeti Tartusse Maarja kalmistule oma vendade Mihkli ja Juhani kõrvale.\nEhitamisel olev Raja talu elumaja.1932\nPeeter Muna oli laia haardega, tegutsedes nii põllumajanduse, tööstuse, ühistegevuse kui ka panganduse alal. Ta oli Eesti esimese ühistegevusliku rahaasutuse, Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse asutajaliige, riskides laenata raha panga asutamiseks selle algaastatel. Hiljem oli ta ka Põhja Panga nõukogu liige ning kuulus ka Tartu Maja- ja Kinnisvaraomanike Ühingusse. Muna oli väljapaistev majandusmees – peale Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kuulus ta veel ka Vana-Kuuste Põllumeeste Seltsi, osaühisusse Tartu Eksporttapamajad ning Tartu Majandusühisusse.\nPeeter Muna toetas mitmeid suuri ettevõtmisi. Näiteks annetas ta 1907. aastal Vanemuise teatrile 40 rubla (olles selle summaga üks suuremaid annetajaid) ja toetas 1917. aastal Eesti polkude loomist 500 rublaga. Eesti insener ja poliitik Ferdinand Peterseni mälestuste järgi jaganud Muna Vabadussõja ajal Ülenurme mõisas tasuta juustu seal peatunud Eesti kooliõpetajate roodu võitlejatele. Olles ühelt poolt toetav ühiskondlike ettevõtmiste suhtes, oli ta teisalt äärmiselt kokkuhoidlik oma töölistele tasu maksmisel, mistõttu mõnigi neist pöördus kohtusse (arhiivis säilinud kohtutoimikud).\nPeeter Muna matus\nPeeter Muna isiksus oli üsna vastuoluline. Olles talupoeglikku päritolu, oli ta hingelt eestlane (ka tema lapsed abiellusid eestlastega), kes hoolitses Eesti majanduse hea käekäigu eest ning jagas oma maatulunduslikke kogemusi teistegagi. Heas läbisaamises oli ta oma seltsikaaslase Jaan Tõnissoniga, kes näiteks olevat tuliselt toetanud Muna poolt algatatud Ulila elektrijaama rajamist, pidades seda kasutoovaks isamaaliseks ettevõtteks.\nSamas oli Munal ka mõningaid saksikuid jooni. Näiteks kasutas oma nime saksapärast nimekuju Munna ning suhtles järeltulijatega saksa keeles. Kuna ta valdas vabalt n.ö kolme kohalikku keelt, võib oletada, et vahetevahel rääkis ta lastega saksa keeles ka keelepraktika pärast. Võimalik ka, et saksapärane nimi oli tema jaoks pigem n.ö visiitkaardiks äriringkondadesse. Baltisaksa mõisaomanikega suhtles Muna pigem siiski ärilistel eesmärkidel.\nOma perekonna suhtes ilmutas ta hoolitsust, võimaldades kõigile oma lastele kõrghariduse. Samas aga põhjustasid tema lennukad ettevõtmised (iseäranis vanemas eas) lähedastele arvukalt probleeme, sh pikki kohtuprotsesse. Ilmar Raamot on oma mälestustes kirjutanud, et Muna ei kaasanud talupidamisse (ega teistessegi ettevõtmistesse) oma lihast poega Endlit, kes kirjeldab Muna umbuskliku inimesena: Ilmselt tahtis isa [Endli isa] hoida igal pool kõik ohjad enda käes ja kõike otsustada üksinda, nagu ta oli harjunud tegema kogu oma elu. Üksnes väljapääsmatus olukorras oli kange eesti mees valmis ka teiste nõu kuulda võtma.\nEelmine osa: Teekond Ülenurme mõisast põllumajanduse muuseumini…\nEelmineTartumaa II loometalgutel arendasid ligi 90 inimest kohalikku elu edendavaid ideid


Euroopa Liidu Infokeskus | Euroopa Komisjoni otsusega investeeritakse Eesti kalandusse 129,6 miljonit eurot |\nAvalehtUudisedEuroopa Komisjoni otsusega investeeritakse Eesti kalandusse 129,6 miljonit eurot\nEuroopa Komisjoni otsusega investeeritakse Eesti kalandusse 129,6 miljonit eurot\nEuroopa Komisjon võttis eile vastu mahuka investeerimispaketi, mis toob Eesti merendus-, kalandus- ja põllumajandussektorisse aastatel 2014–2020 129,6 miljonit eurot, millest 101 miljonit tuleb Euroopa Liidu vahenditest.\nEuroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahenditest rahastatav rakenduskava on kooskõlas fondi prioriteetide ning Euroopa Liidu ühise kalanduspoliitikaga. Kava toetab ressursitõhusat, innovatiivset, konkurentsivõimelist ja teadmistepõhist kalandust ja vesiviljelust.\n„Mul on Eesti merendus- ja kalandusprogrammi vastuvõtmise üle täna väga hea meel. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond koos teiste Euroopa Liidu rahastamisvõimalustega saab anda olulise panuse sellesse, et Eesti kalandus, vesiviljelus ja kalandustöötajate kogukond oleksid elujõulised ja arenevad. Rõhuga majanduslikul, keskkondlikul ja sotsiaalsel jätkusuutlikkusel on Eesti rakenduskaval tähtis roll selles, et Eesti kalandussektor oleks tulevikus ressursitõhus ja innovatiivne, et inimestele jätkuks töökohti ning Eesti kalandus kasvaks,“ ütles Euroopa Komisjoni merendus- ja kalandusvolinik Karmenu Vella.\nInvesteeringute põhirõhk on arukal ja keskkonnahoidlikul kalandusel ja vesiviljelusel, mis toetab ettevõtete majanduslikku vastupidavust ning sektori kasvuvõimalusi. Eelkõige soodustatakse kavaga jätkusuutlikku, innovatiivset ja kasumlikku majandustegevust. Kalandustöötajate ametialase tegevuse lisandväärtuse suurendamise ja mitmekesistamise kaudu toetab rakenduskava ka kalurikogukonna jätkusuutlikku arengut.\nPaketi meetmete hulgas on ka kalandus- ja vesiviljeluskogukonna aktiivset tegutsemist toetavad projektid ning muu tegevus, mis aitab piirata kalanduse mõju merekeskkonnale, tagada tasakaalu püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel ning soodustada vesiviljelus- ning töötleva sektori konkurentsivõimet.\nRakenduskava kogumaht on 129,6 miljonit eurot, millest 101 miljonit tuleb Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist. Investeeringutest on 44,2 miljonit ette nähtud kalandus- ja vesiviljelussektori jätkusuutliku arengu toetamiseks; 14,1 miljonit ühtse kalanduspoliitika rakendamise edendamiseks, 27,8 miljonit tööhõive ja territoriaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks; 32,5 miljonit turundamiseks ja töötlemiseks; 7,8 miljonit tehnilise abi andmiseks. Ülejäänud vahenditest rahastatakse Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikaga seotud meetmeid.


31. jaanuari pärastlõunal avanes Kõrgessaares Kõpu pakendipunktis kollase konteineri luuki kergitades pildil olev vaatepilt. Konteinerisse, mis on mõeldud plast- ja metallpakendile ning joogikartongile, oli visatud suures koguses ehitusjäätmeid.\nSeesama konteiner jääb jäätmevedaja poolt tühjendamata, sest pakendiorganisatsiooni kohustus on ära viia vaid pakendijäätmed. Vallavalitsusel tuleb katta konteineri tühjendamise kulud segaolmejäätmete hinnaga. Seekord läheb see Kõrgessaare osavallale maksma 62,41 eurot.\nKõrgessaare osavallas näevad haldustöötajad iganädalaselt palju vaeva, et pakendipunktide konteinerid saaksid pakendina tühjendatud. Sellist järelsorteerimist ei peaks toimuma, jäätmed tuleb juba tekkekohal ehk kodus liigiti koguda!\nKui pakendikonteinerisse toob jäätmeid kümme inimest, aga nendest kaks või isegi ainult üks paneb konteinerisse sobimatuid jäätmeid, siis nullib see ära teiste inimese töö, kes tõid konteinerisse puhast pakendit. Lõpptulemus on see, et selline konteineri sisu jõuabki põletusse või prügilasse.\nVallavalitsus palub suhtuda lugupidavalt meid ümbritsevasse keskkonda. Olgem tänulikud võimaluse eest käituda keskkonda säästvalt ning hinnakem, et meil on võimalus jäätmeid liigiti ära anda. Meil kõigil peab olema oma elukohas sõlmitud jäätmeveoleping segaolmejäätmete ära andmises. Sinna konteinerisse paneme kõik need jäätmed, mida ei ole võimalik kusagil liigiti üle anda. Ehitusjäätmeid saab tasu eest ära anda Hiiumaa Jäätmejaama.\nTänan, et kogud jäätmed liigiti!\n♻Pakendikonteinerisse tohib panna pakendijäätmeid koos läbipaistva kotiga või valada lihtsalt kott konteinerisse tühjaks. Mustad kotid valage konteinerisse tühjaks ja visake tühjaks saanud kott ka pakendikonteinerisse.


Käsipalli seminar kehalise kasvatuse õpetajatele\nViimati uuendatud Pühapäev, 26 Jaanuar 2020 17:37\nEesti Käsipalliliit korraldab koostöös Euroopa Käsipalliföderatsiooniga projekti SMART raames 1 päevase seminari kehalise kasvatuse õpetajatele ja alustavatele käsipalli treeneritele.\nVerge metoodika koolitus\nViimati uuendatud Neljapäev, 23 Jaanuar 2020 07:13\nTOIMETULEK FÜÜSILISE JA VERBAALSE AGRESSIOONIGA\nÜks kord aastas toimuv Verge metoodika avatud baaskoolitus\nTallinnas, PERH Psühhiaatriakliiniku Klubimaja saalis, kell 10.00 - 16.00\n"Õpime ujuma" koolitus Paides 15.-16.02.2020\nViimati uuendatud Kolmapäev, 22 Jaanuar 2020 19:27\nAvatud on registreerimine „Õpime ujuma“ koolitusele, mis toimub 15.-16. veebruaril Paides, Nelja Kuninga Hotellis (Paide linn, Pärnu tn.6).\nViimati uuendatud Reede, 20 Detsember 2019 08:00\nRahvusvaheline kehalise kasvatuse küsimustik\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:41\nPalun täida allpool toodud lühike küsimustik, kui sa õpetad kehalist kasvatust esimeses kooliastmes (algkoolis). Tegemist on Euroopa Kehalise Kasvatuse Assotsiatsiooni (EUPEA, https://www.eupea.com/) uuringuga\nViimati uuendatud Reede, 20 Detsember 2019 07:57\nKoolitus toimub 27. veebruaril, 2020 Rakvere Gümnaasiumis.\nViimati uuendatud Laupäev, 01 Juuni 2019 21:45\nTartu Ülikooli suveülikool on meeldiv võimalus ühendada\npuhkus enesetäiendamisega. Tule 20. korda toimuvasse\nsuveülikooli ja muuda oma suvi tegusaks! Õppida saab ligi\n30 täiendusõppekursusel Tartus, Tallinnas,Pärnus ja Viljandis.\nViimati uuendatud Pühapäev, 26 Jaanuar 2020 17:52\nTere, head ujumissõbrad!\nAvatud on registreerimine „Õpime ujuma“ koolitusele, mis toimub 07.12-08.12.2019 Paides, Nelja Kuninga Hotellis (Paide linn, Pärnu tn.6).\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:13\nItaalia rahvusvaheline kehalise kasvatuse õpetajate suvekursus "Sportforum Mals 2019" toimub 20.-26. juuli 2019.\nViimati uuendatud Neljapäev, 24 Jaanuar 2019 07:54\nViimati uuendatud Esmaspäev, 17 Detsember 2018 09:48\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:07\nRahvusvaheline Spordivabatahtlike Liikumine SCULT ja Eesti Koolispordi Liit kutsuvad Sind täiendõppe - ja inspiratsioonipäevale Tallinna Ülikooli!\n22.-23.08.2018 „Õpime ujuma“ koolitus Tartus\n22.-23.08.2018 „Õpime ujuma“ koolitus Tartus Aura keskuses ja Ahhaa Teaduskeskuses. - Ujumise algõpetuse juhendajate andmebaas\nPraktilised osad toimuvad Aura keskuses ning loengud Ahhaa Teaduskeskuse Apollo loenguruumis.\nViimati uuendatud Esmaspäev, 09 Juuli 2018 21:08\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:11\nTartu Ülikooli suveülikool on meeldiv võimalus ühendada puhkus enesetäiendamisega. Tule 19. korda toimuvasse suveülikooli ja muuda oma suvi tegusaks! Õppida saab enam kui 30 täiendusõppekursusel Tartus, Tallinnas, Viljandis, Narvas, Pärnus ja Läänemaal.\nTantsulise liikumise koolitused - tasuta\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:09\nTantsuinimesed on olnud koolituse korraldamisel kiired ja toimekad uut ainekava silmas pidades. Projektipõhine tegutsemine võimaldab põhjalikku tasuta koolitust.\nViimati uuendatud Teisipäev, 02 Jaanuar 2018 22:14\nKui planeerite klassikollektiiviga õppeaasta lõpureisi, siis miks mitte teha seda Emajõel?!\nKutsume Teid mõnusale 24-h veematkale Emajõe alamjooksul, turvalistel matkaparvedel, kogenud matkajuhi eestvedamisel.\n“Kaasaegne liikumisõpetus & spordi ning vabatahtlikkuse roll noore arengus”\nJärveküla Koolis & Spot of Tallinnas\n30. novembril 2017\n"Sulgpall kõigile" vol 3.\nHea õpetaja, oled oodatud “Sulgpall kõigile” koolitustele\nTÜ täiendkoolitus kehalise kasvatuse õpetajatele\nKutsume teid osalema kehalise kasvatuse õpetajatele mõeldud Tartu Ülikooli täiendkoolitusel "Õpetaja motiveeriva õpikeskkonna kujundajana". Käesoleva kursuse eesmärgiks on anda kehalise kasvatuse õpetajatele ülevaade kaasaegsetest seisukohtadest motiveeriva õpikeskkonna kujundamisel, mille fookuses on õpilaste vajadusi toetava õpetaja käitumise suurendamine ja kontrolliva käitumise vähendamine. Nimetatud kursus on täielikult veebipõhine ja on kõigile osalejatele tasuta. Kursuse maht on 1 EAP. Kursuse lõpetanutele väljastatakse vastav Tartu Ülikooli tunnistus.\nViimati uuendatud Esmaspäev, 30 September 2019 21:10\nKäesolevaga soovib korralduskomitee teavitada kõiki treenereid, spordiarste, füsioterapeute,\nõpetajaid ja teisi spordis, kehalise kasvatuses, terviseedenduses ja liikumisharrastuse\narendamises tegevaid inimesi konverentsi „Teadus, sport ja meditsiin X“ toimumisest Tartus 08.\n– 10. novembril käesoleval aastal.\nViimati uuendatud Pühapäev, 03 November 2019 15:02\nKehra Gümnaasium otsib kehalise kasvatuse õpetajat.\nKutse "Õpime ujuma" koolitusele 20.-21.märtsil Tallinnas\nUSA professori Monica Lounsbery online loeng\nToetame vähekindlustatud laste sporditegevust\nSeminar „Milliseid tegemisi ja kogemusi teistest riikidest saame kasutada ujumisõpetuse edendamises? „