Kus on vedur? — Sirp\nKus on vedur?\nKõrvaltänavas on maja, kus ei elata just sellist elu nagu ma ise tahaksin elada. Ega neile endile ka vist väga ei meeldi: mees ei ole rahul naise käitumisega, naine mehe omaga veelgi vähem. Naine väljendab aeg-ajalt oma rahulolematust, kurdab isegi tuttavatele. Mees leiab, et naine olgu vait, kõik on hästi, kui naise sobimatu käitumine välja arvata. Mees on selline turske tüüp, parem teda mitte ärritada. Pealegi kuulub talle nurgapealne universaalkauplus, sealt saab kõike. Häda, kui see sealt ära kaoks. Ta on ka kogukonda panustanud. Isiklikult pole mul muidugi midagi võita ega kaotada. Tegelikult olen ma lihtsalt selline inimene, kellele ei meeldi oma nina teiste asjadesse toppida. Nende pere, nende asi, kuidas elavad. Nojah, et lapsed aeg-ajalt vist ka kolakat saavad, sellest tegelikult peaks kuhugi teatama, aga ega ma ise ju näinud ei ole, nii et ega ma ei tea. Arvatavasti on tegemist lihtsalt kuulujuttudega. Igal juhul mina end sellesse loosse ei sega. Mul on oma elu. Ma ei sekku alati isegi oma laste tegemistesse, kuigi elame sama katuse all ja mul on teatud vanemlikud ülesanded ja vastutus nende ees.\nEga me ei saa ju selliseid inimesi väga millegi eest kritiseerida? Tavalised rahumeelsed kodanikud, kes hoiduvad konfliktidest. Seega ei saa me kritiseerida ka sarnaselt käituvaid poliitikuid, riike ja … ülikoole. Seda muidugi senikaua, kuni me ise ei ole kannataja rollis. Õnneks praegu ei ole. Mitte kuigi kaua aega tagasi olime. Polnud kuigi tore. Olime üks „Nõukogude Liidu siseasi“, vabatahtlikult ja puha. Kuidagi raske oli mõista, miks vaikiti, vaikides pealt vaadati, ei nähtudki. Nüüd aga oleme meie need, kes vaikides pealt vaatavad, teevad näo, et kõik on korras või vähemasti ei puutu see meisse. Ei läinudki eriti palju aega mööda.\nMa olen ikka arvanud, et teadlased on – või vähemasti peaksid olema – julged. Julgemad kui teised. Sest kuidas sa muidu julged kahelda selles, mida juba teatakse, mis on kirjas tarkades raamatutes, mida on öelnud tunnustatud teadlased, tarkadest targimad, enne sind? Ülikool kui teadlaste korporatsioon peaks seega julguse etaloniks olema.\nSeda ning meie ajalugu arvesse võttes, on minu jaoks jahmatav, kui Eesti ainus universitas, minu alma mater, teatab, et soovib end poliitikast, ning eriti välispoliitikast, eemale hoida. Seda julguse puudusest või mugavusest? Teine on esimese variatsioon. See, et ülikool toetab sealjuures akadeemiliste arvamuste paljusust … Mida on kergem läbi lõigata, kas tuhandet erinevat niidikest või tuhandest erinevast niidikesest koosnevat köit? Aga nagu kõik teavad, kui sina ei tegele poliitikaga, siis tegeleb poliitika sinuga. Minu meelest me Eestis juba näeme seda.\nMida vanemaks ma saan, seda sarnasemalt mõtlen ma nendega, kes avaldavad arvamust, et filosoofiadoktori kraadile peaks filosoofia tagasi andma. See tähendab, et lisaks erialastele oskustele peaks doktorikraad tähendama ka kriitilist mõtlemist, suure pildi nägemist, oma arvamust, julgust seda väljendada, julgust oma veendumuste eest kas või surra ning ka julgust oma vigu tunnistada. Reaalsus on aga see, et me liigume suunas, kus suur osa teadlasi on vaba mõtlemise asemel seotud tootmisega: neist on saanud või tehtud teadmiste ja teadusartiklite liinitöölised. Liinitöölistel pole aga mõtlemiseks – selliseks vabaks ja uitlevaks, tõelisi uuendusi loovaks – aega.\nMille peaksime aga ülikoolidele tagasi andma? Ülikoolid on eksisteerinud ligikaudu tuhat aastat. Selle aja jooksul on nad vaatamata näilisele muutumatusele päris palju muutunud. Paljuski kahtlemata paremuse poole, mõnes asjas, tundub, pigem halvemuse. Kui ülikoolid ise kahandavad oma tähenduse üksnes Vikipeedias nimetatule – kõrgem õppeasutus, millel on õigus anda teaduskraade (nojah, teadus- ja arendustööga tegeleme ka) –, siis ei maksa ega saagi imestada, et teadlasi ei kuulata ja ülikoolide rahastus väheneb. Ülikool, kes soovib poliitikast eemale hoida, ei saa olla ühiskonna vedur, suunaja, valgustaja.\nPiirid meisse puutuva ja meisse mitte puutuva vahel ei ole enamasti liiga selged. Akadeemiline vabadus ja ülikoolide autonoomia ning poliitika võivad ühel kurjal päeval väga valusalt põrkuda. Seda mitte üksnes ajaloos, vaid ka tänases ja homses päevas.\nDante Alighieri „Jumalik komöödia“ on maailmakirjanduse suurteos hoolimata sellest, et Dante on teosesse pannud väga palju, mille kohta võib öelda non-fiction: tema kaasaegsed inimesed, …\nIsolatsioon ja isolatsionism\nIsolatsioon on olnud selle aasta teema. Inimesed isoleerivad end nähtamatust vaenlasest ja üksteisest. „Isolatsioon on hea,“ kinnitavad ametiisikud, „isolatsioon päästab elu“. „Eraldatus tuleb välja …


Mida saab töötaja teha enda tervise kaitseks, ilma, et peaks töölepingut lõpetama - Sekretar\nAutor: Piret Kaljula • 3. november 2021\nMida saab töötaja teha enda tervise kaitseks, ilma, et peaks töölepingut lõpetama\nLugeja küsib: Kevadel oli meie ettevõttes lubatud nii maskide, kui visiiride kandmine. Nüüd ütles tööandja, et visiirist enam ei piisa ning peab kandma maski. Paraku ma ei saa maski kanda sest mu enesetunne halveneb ning ma ei jaksa enam tööd teha. Mida saaksin teha enda tervise kaitseks ilma, et peaksin töösuhte lõpetama?\nVastab Piret Kaljula, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Milliseid isikukaitsevahendeid töökeskkonnas kasutada tuleb, otsustab tööandja riskianalüüsi tulemustest lähtuvalt. Tööandja määrab ka isikukaitsevahendi vajalikud kaitseomadused. Kuna maskide (meditsiiniliste kaitsemaskide ning FFP2 ja FFP3 tüüpi maskide) kaitseomadused on paremad kui visiiridel, siis sellest tulenevalt saab tööandja kehtestada töökeskkonnas maski kandmise nõude.\nVisiir kaitseb eelkõige köhimisel ja aevastamisel, kuid ka kõnelemisel tekkivate pritsmete eest, kuid ei filtreeri ei sisse- ega väljahingatavat õhku. Isegi kui maskid ei takista viiruse levikut sajaprotsendiliselt, vähendab maski kandmine nakatumise tõenäosust märkimisväärselt. Vastavalt kriis.ee lehel välja toodud infona, ei lähe maskina arvesse sall, torusall, krae, visiir või muu ese, mis ei ole selgelt mõeldud kaitsemaskina kandmiseks. Eelistatud on meditsiiniline või sellega võrdsustatud mask (nt FFP1-3 mask või N95 respiraator), mis tõkestab koroonaviiruse delta tüve edasikandumist tõhusalt.\nTöökeskkonnas kasutamiseks ei sobi ka nii nimetatud korduvakasutatavad kogukonnamaskid, mille põhifunktsioon on piirata süljepritsmete lendumist kandjalt keskkonda ja vastupidi ning piirata käte kontakti kaetud näo osaga. Seega ei ole selline mask samaväärne ei meditsiinilise maskiga ega ka FFP2 või FFP3 tüüpi maskiga sest selline mask ei taga piisavat kaitset. Isikukaitsevahendina saab kasutada meditsiinilist maski või hingamisteede kaitsemaski tüübiga FFP2 või FFP3.\nKui töötajale on maski kandmine vastunäidustatud siis tööandja kaalub esmalt, kas on võimalik töötaja töö selliselt ümber korraldada, et töötaja ei pea maski kandma. Kui see võimalik ei ole siis paraku töösuhe edasi kesta ei saa sest töötaja ei saa tööd teha endale ja teistele ohutul moel.\nKa töötaja peab läbi mõtlema ning tööandjat teavitama, mida ta ise sellises olukorras lahendusena näeb. Kas on olemas mask, kaitseomadustele vastav, mis töötajale sobib sest enamusel inimestel on võimalik leida mask, mis temale sobib. Kui aga töötaja ei saa ühtegi maski kanda siis paraku ei saa selline inimene teha tööd, mis eeldab kokkupuudet teiste inimestega olgu nendeks siis kolleegid või kliendid. Kuna viiruse levik on riigis laialdane siis tuleb praegu kanda teiste inimestega kokku puutudes maske, ilmselt kestab selline olukord kevade või varasuveni.


Mis on rasvane maksahaigus ja mis lisaks alkoholile põhjustab ka rasvaseid maksa? Rasv maksa kadu\nRasvane maks: mis see on ja kuidas sellest lahti saada - Toit -\nNii haigused kui ka tugevama soo esindajad kannatavad selle haiguse tõttu võrdselt sageli. Ja magusad pagaritooted tuleks oma menüüst täielikult kõrvaldada, sama on iga valge leib. Mikroskoopiline pilt.\nNädala dieedi tabeli näidismenüü number 5: Dieet peaks olema valkude ja teraviljatoodete vaheldumine. Nädala menüü nädala dieetitabelile nr 5 saab muuta vastavalt nende eelistustele, kuid ületamata lubatud tooteid. Päevane kalorite tarbimine on kcal naistele ja kcal meestele. Praetud toidud on dieedist välja jäetud.\nMaksa rasvumine - rahvahooldusvahendite ravi\nSuhkur on parem ksülitooli asendamiseks. Selle dieedi järgimine ja soovitused, et vabaneda maksa rasvumisest, on võimatu, isegi kui te tarvitate kõige kallimaid ja tõhusamaid ravimeid.\nMaksa rasvumine, isegi õhukestel inimestel, viib varsti kaalutõusuni. See on tingitud asjaolust, et haigusest tingitud keha kaotab hormoonidega kontakti aju kaudu ja keha ei saa enam nälja tunnet kontrollida.\nJa maks ei suuda eelmises mahus enam sapi tekitada, mis on seotud rasvade lagunemisega. Selle tulemusena hakkavad nad kogunema keha erinevates osades.\nFolk õiguskaitsevahendeid, mida saate proovida kodus Rahva ravimeetodite ravi peaks toimuma koos ravimiraviga. Tõhususe seisukohast ei ole need ravimitest halvemad ja neil ei ole praktiliselt mingeid kõrvaltoimeid.\nMis on maksa rasvade degeneratsioon, selle sümptomid ja ravi - Hepatiit\nKasulikud infusioonid ja infusioonid: Infusiooni dogroos. Selle ettevalmistamiseks peaks võtma 50 g puuvilju ja valage 0,5 liitrit keevat vett.\nSee on seotud rasvumise, 2.\nMaksa rasvumine - ravi - Ettevalmistused May\nNõuda kõige paremini termodis 10 tundi. Joo klaasi korda päevas 3 kuu jooksul. Mängu nõelate infusioon rikastab keha vitamiinidega.\nValmistamiseks lisage 1 kg männi nõelu 2 liitri külma veega, lisage neile 1 kg suhkrut.\n2020 RASV Hook and Hoof Competition\nPaigaldage pakend 5 päeva jahedasse kohta, tõmmake segu välja ja jooge enne iga söögikorda 2 kuu jooksul 0,5 tassi. Võtke enne sööki 25 ml 3 korda päevas. Ravi kestus on üks kuu.\nKeeda 1 spl. Võtke 15 ml infusiooni 3 korda päevas enne sööki. Cool slimming masina ulevaated 3 sidruni koorega, valage 0,5 liitrit keevat vett, jäetakse 8 tunniks.\nVõtke 50 ml infusiooni 4 korda päevas söögi ajal. Pärast 3 päeva kestnud pausi 4 päeva pärast tuleb ravi korrata. Üks kord päevas pool aastat, et võtta piima ohakas 1 tl rasv maksa kadu rohu valatakse 0,5 klaasi veega, segatakse ja purustatakse.\nKasulik on kaneeli, aprikoosi tuumade võtmine koos toiduga.\nNad aitavad parandada kahjustatud maksarakke. Ennetamine Rasvase hepatoosi ennetamine on välistada tegurid, mis suurendavad haiguse tekkimise riski. Selle aluseks on tervislik eluviis, välja arvatud suitsetamine ja alkohol. Regulaarsed treeningud, hommikused harjutused, värske õhu käigud peaksid saama iga inimese harjumuseks.\nInimesed, kes kannatavad südame-veresoonkonna ja sisesekretsioonisüsteemi haiguste ja muude seotud haiguste all, peaksid regulaarselt jälgima ja vajadusel kohandama glükoosi ja vere kolesterooli taset. Lühidalt, need meetodid võib kokku rasv maksa kadu järgmiselt: tervislik tasakaalustatud toitumine; alkoholi tarbimise vähendamine või selle täielik tagasilükkamine; regulaarne treening; kontrollida üle aastaste inimeste kolesteroolitaset.\nKui maksa rasvumise diagnoosimiseks või raviks osutub vajalikuks, peaksite külastama arste, näiteks gastroenteroloogi ja hepatoloogi. Paralleelselt võib vajada nõu toitumisspetsialistilt, kardioloogilt, kes võib määrata vahendit organismi lipiidide metabolismi stabiliseerimiseks ja endokrinoloogi.\nMõnel juhul külastage kirurgi. Maksa rasvumise ravi - räägime rasvhappest Hepatoos on tõsine haigus, mille tulemuseks on maksa rakkude järkjärguline kogunemine.\nInimeses nimetatakse seda sageli keha ülekaalulisuseks. Nii haigused kui ka tugevama soo esindajad kannatavad selle haiguse tõttu võrdselt sageli.\nParenhüümi rasvade degeneratsioon (lipidoos).\nVäga oluline on hakata teda õigeaegselt kohtlema, et kaitsta ennast ohtlike tagajärgede eest. Vähesed patsiendid täheldavad probleemi haiguse varases staadiumis, mistõttu avastatakse haiguse hilisemas staadiumis kõige sagedamini hepatosis.\nSümptomid ja märgid Maksimaalseks probleemiks on see, et patsiendil määratakse ravi hilisemates etappides, kui haigus on piisavalt arenenud. Seda seetõttu, et seda saab diagnoosida ainult kliinilises eriarvamuses. Vähesed meie riigi elanikud registreeritakse sellisteks uuringuteks ilma nähtava põhjuseta.\nKui inimene ei tunne ebamugavust ja ebamugavust, siis püüab ta igasugusel viisil vältida arste ja haiglaid. Ja asjata. See haigus peaaegu kõigil juhtudel toimub ilma ilmse sümptomita.\nMiks rasvane maks ei ole lihtne ravida?\nAinult aeg-ajalt võib ta tunda mõnda ebamugavust, näiteks raskusastme vormis õiges hüpokondriumis, mis on eriti selgelt tunda kõndimise või sörkimise ajal.\nRasv maksa kadu on ilmselt ainus sümptom ja seetõttu pööravad patsiendid sellele harva tähelepanu. Võite tunda ka üldist heaolu halvenemist, sealhulgas tugevat nõrkust, iiveldust ja oksendamist. Patsient kirjutab aga need mürgistuse, raske väsimuse, une puudumise jms kõrvale. Oluline on märkida, et isegi standardne ultraheli kasutamine ei võimalda kehas arenevat haigust tuvastada.\nHepatiit Definitsioon: parenhüümne rasvade degeneratsioon - düstroofia, mis kaasneb lipiidide liigse akumuleerumisega rakkudes.\nKõige sagedamini, kui kahtlustatakse maksa hepatoosi, määrab arst patsiendile samaaegselt nii magnetresonantsi kui ka arvutipõhise topograafia. Tänu nendele protseduuridele on võimalik täpselt kindlaks teha, kas kehas on arutatud haigus.


UUDISED | kunstiturniir\nIda-Virumaa noorte kunstiturniiri 2015 võitjad on selgunud!\nEsimene Ida-Virumaa noorte kunstiturniir teemal "Headus valitseb maailma!" on edukalt seljataga. Peale loomingulisusest paksu ning pingelist päeva Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumis selgitas žürii, kuhu kuulusid lisaks kunstnikele Aarne Hannile, Arvo Aunale ja Olga Zarkovale ka ajakirjanik Teet Korsten ja ürituse ühe sponsori AS Selveri esindaja Nadezda Vähter, välja võistluse parimad. Foto: Matti Kämära Võistluse peaauhinna Kuldraami pälvis Anna Agejeva Kohtla-Järve Järve\nIda-Virumaa noorte kunstiturniir 2015 - JUBA HOMME!\nKokku osaleb võistlusel 21 andekat noort 9 erinevast õppeasutusest, lisaks Ida-Virumaa koolidele ka üks õpilane Rakvere Reaalgümnaasiumist. Võistlus toimub ühes vanuserühmas (7.-9. klass) kuna põhikoolid haarasid kõik kohad endale. Kunstiturniiri žüriisse kuuluvad lisaks ajakirjanduse ja sponsorite esindajatele ka tuntud Ida-Virumaa kunstnikud Aarne Hanni, Arvo Aun, Olga Zarkova. Valminud tööde ja kuni 3-minutiliste kaitsekõnede põhjal selguvad võistluse kolm parimat ja eriau\nKõigil Ida-Virumaa noorte kunstiturniiril osalejatel on võimalus ürituse päeval külastada tasuta Põlevkivimuuseumi galeriid Valge Saal. Valge saal, mis asub Kohtla-Järvel Järve linnaosas, ehitati spetsiaalselt näituste korraldamiseks ja avati mais 1983. Peamiseks suunaks on kujutava kunsti näitused, kuid on olnud ka käsitöö ja fotonäituseid. Valges saalis on korraldatud ka kontserte, teatrietendusi, esitlusi, koolitusi ja vastuvõtte. Oma näitusi on meie galeriis välja pannud\nOsalejad sõidutab kohale eribuss\nPeatused: 8.00 Sillamäe Vanalinna Kool 8.25 Jõhvi bussijaam (Avinurme Gümnaasiumi õpilased) 8.30 Jõhvi Gümnaasium 8.40 Ahtme Gümnaasium 8.45 Maleva Põhikool 9.00 Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium Peale ürituse lõppu viiakse osalejad sama teed pidi tagasi koju. Osalejate transporti toetab Kohtla-Järve linnavalitsus. Aitäh neile! #transport #buss #sõiduplaan #peatused #toetaja #KohtlaJärvelinnavalitsus\nMul on väga hea meel teatada, et Ida-Virumaa noorte kunstiturniiri 2015 žürii töös on andnud oma nõusoleku osaleda armastatud kunstnikud Aarne Hanni, Arvo Aun ja Olga Zarkova. Edu neile selle raske töö tegemisel! #žürii\nRegistreerunud koolide nimekiri: 1. Jõhvi Gümnaasium 2 õpilast 2. Kohtla-Järve Järve Gümnaasium 3 õpilast 3. Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium 3 õpilast 4. Kohtla-Järve Maleva Põhikool 2 õpilast 5. Sillamäe Vanalinna Kool 3 õpilast 6. Sonda Kool 1 õpilane 7. Avinurme Gümnaasium 3 õpilast 8. Ahtme Gümnaasium 3 õpilast REGISTREERUNUID KOKKU: 20 VABU KOHTI: 0 Registreerumine on lõppenud! Soovijatel on võimalik panna ennast ootejärjekorda ning kohtade vabanemisel võetakse teiega


Tagasi Kooli kutsub 7.‒12. klasse Fotografiskasse virtuaaltuurile : Õpetajate Leht\nTagasi Kooli kutsub 7.‒12. klasse Fotografiskasse virtuaaltuurile\n27. jaan. 2022 Tagasi Kooli - Kommenteeri artiklit\nBus station with elephant & red bus.\nRanger with Tusks of killed Elephant, Amboseli 2011. Fotod: Nick Brandt\nKes mäletab Michael Jacksoni „Earth Songi“ muusikavideot? Kas meenuvad sealsed emotsionaalsed kaadrid Aafrikast? Video filmis Nick Brandt, kes on Aafrika savannide loomi jäädvustanud juba 20 aastat, jõudnud selle aja jooksul kõige olulisemate loodusfotograafide hulka maailmas.\nKutsume 7.‒12. klasse osalema 10. veebruaril Fotografiska näituse „See tühi maailm. Meile jääb vaid tolm“ e-tuuril. Virtuaalse külastuse eesmärk on anda õpilastele üle Eesti võimalus tunda, et nad on väljapanekul kohapeal.\nE-tuuriga tuleb kaasa õpetajatele tunnikava ja õpilastele aktiivõppe harjutustega tööleht, mis kinnistavad saadud teadmisi. E-tuuri võib siduda loodusainete tundidega, ühiskonnaõpetuse ja kunstitunniga, ent oodatud on kõik huvilised.\nFotode autor Nick Brandt on keskkonnafotograaf, kes on jõudnud kõige olulisemate loodusfotograafide sekka maailmas. Fotodel näeme loomi uskumatult lähedalt, üleelusuuruselt, nii nende loomulikus keskkonnas troopikas ja kõrbes kui ka fotolavastuse tulemusena tehiskeskkonnas. Brandt haaras fotokaamera, et teha midagi ära loomade jaoks, kes kliima soojenemise ja linnastumise tagajärjel kaotavad oma elukeskkonna ning kelle arvukus kiirelt kahaneb.\nE-tuur maksab ühe õpilase kohta on 2 eurot. Palume õpetajatel koguda koolilt või oma klassist osalevate õpilaste piletiraha kokku ning osta oma klassile piletid siit.\nPileti ostnud õpetajatele saabub info, kuidas e-tuuril osaleda, meili teel kolm päeva enne üritust.\nKüsimuste korral võtke julgesti ühendust e-tundide juhi Riina Facecchiaga: riina@tagasikooli.ee


Hostelid Bakuu | Hotels.com\nLinna Bakuu hotellid\nOtsing Hostelid tüüpi hotellid Bakuu\nBakuu – populaarsemad vaatamisväärsused\nPurskkaevuväljakKohalikest monumentidest kuulub silmapaistvamate hulka Purskkaevuväljak.\nNeitsitornKohalikest monumentidest väärib vaatamist Neitsitorn (asukoht – Bakuu vanalinn).\nBakuu olümpiastaadionBakuu olümpiastaadion on publikumagnet vaid 9,8 km kaugusel kesklinnast, kus alati toimub midagi huvitavat. Kui Bakuu olümpiastaadion sulle meeldib, siis võib samas lähedal asuv Tofik Bakhramovi staadion samuti sulle huvi pakkuda.\nHaidar Alijevi kultuurikeskusKindlasti on hea üle vaadata Haidar Alijevi kultuurikeskus, mille leiab 3,9 km kaugusel kesklinnast.\nfoto: Andrea Duncan-Anderson\nNizami muuseumSabayil pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – otse südalinnas ootab Nizami muuseum. Kui Sabayil köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lähikonnas asuv Aserbaidžaan vaibamuuseum.\nBakuu ringradaAdrenaliinisõpru ootab Bakuu ringrada, populaarne ringrada otse linna südames.\nMillised on sealsed hostelid?\nKui sinu järgmine peatus on Bakuu ja sa tahad peatuda rahakotisõbralikus majutuskohas, siis tasub mõelda hostelis peatumisele. Hotels.com kodulehel olevate hostelite seast saab iga rändur, kelle reisisiht on Bakuu, valida just endale meelepärase värvika peatuskoha. Uutelt sõpradelt võid alati nõu küsida kohalike söögi- ja peokohtade asjus. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Purskkaevuväljak, Bakuu ringrada ja Neitsitorn.


01. August 2011 – Kes ei arvaks, et on põnev veeta öö vangikongis, ilma eelnevalt seadusega vastuollu satumata? Või veeta öö reisilennukis ja nautida väljateenitud puhkust lennuhirmust hoolimata? hotel.info, tasuta veebipõhine hotellide reserveerimisteenus, hõlmab rohkem kui 210 000 hotelli kogu maailmas ja tutvustab nüüd kõige ebatavalisemaid neist. Meeldivat öörahu leiate nii kõrgtehnoloogilises hoones, miinustemperatuuridel iglus või trellide taga. Alati ei tarvitse tegemist olla standardse kahe- või üheinimese toaga. Kus ööbimine on elamus - siinkohal väike valik kõige hämmastavamatest hotellidest.\nKa ilma kliimaseadmeta ei tee palavus liiga\nHingemattev palavus ja rivist välja langenud kliimaseadmed? Külalised, kes ööbivad Kanada jäähotellis Sainte-Catherine-de-la-Jacques'is, selle all ei kannata. Nagu nimigi ütleb, koosneb hotell suuremalt osalt jääst ja lumest, kokku rohkem kui 15 000 tonni lund ja 500 tonni külmunud vett. Valida võib 36 jaheda toa ja teemasviidi hulgast. Ka jäähotelli sisseseade, nt skulptuurid, baar või tubade sisustus, on lumest ja jääst. Hotelli jääkabelis laulatatakse igal aastal tosinaid paare. Et ööbimisest ei kujuneks liiga jäine elamus, on mõnusa une jaoks piisavalt tekke. Tõusta lendu ilma lenduri litsentsita Lendamine ei sobi igaühele. Palujudes reisijates tekitab ebamugavust pelgalt mõte, kindel pind jalge alt kaotada. Kuid hotellis Jumbo Stay Arlandas Stockholmi lähedal võivad end vabalt tunda ka lennuhirmu all kannatavad reisijad. Hotelliks on 1976. aastal valminud Boeing 747-212B ning seal on kokku 27 tuba, sealhulgas isegi luksussviit kokpitis, kust avaneb samasugune vaade nagu piloodid seda näevad. Hotellis ööbinud külastajad, keda lendamine pärast sellist elamust enam ei kohuta, võivad kohe pärast hotellis viibimist õhku tõusta: Jumbo-hotell asub Stockholmi Arlanda lennujaama lähedal ja toimetab oma (lendavad) külastajad süstiktranspordi abil õigeaegselt check-in'i.\nVanglas ja sellegipoolest vaba? Stockholmi lähedalt Jumbo Stay'st Šveitsi Rootsi kardinate taha. Vanglahotell Löwengraben Luzerni ajaloolises vanalinnas meelitab väga omapärase keskkonnaga. 1862. aastal ehitatud hoonet kasutati veel kuni 1998. aastani vanglana. Kus varem tekitasid kõledad müürid, külmad trellid ja kurjad valvurid pigem ebamugavust, ootab „murdvargaid“ tänapäeval vanglahotellis suur hulk erineva kategooria tube, mis annavad vaatamata mugavale ja kaasaegsele sisseseadele ühtlasi aimu vabaduskaotusest. Endine vangladirektori büroo kujundati ümber sviidiks ning ka endine vanglaraamatukogu on luksuslik. Askeetlikumalt, kuid mitte vähem mugavalt ööbivad külastajad see-eest endistesse kongidesse rajatud kahe-, kolme- ning neljainimese tubades. Karastunud külastajatele, kes soovivad lähemalt tundma õppida tegelikku elu vanglas, sobivad nn unplugged-kongid. Olles jäetud peaaegu originaalseisukorda, pakuvuad need meeldejäävat ööbimiselamust à la Alcatraz. Miks mitte treenida elevante? Tõeliselt „loomalikku lõbu“ pakub Anantara Golden Triangle Resort & Spa Chiang Saenis, Tais. See nelja-tähe hotell asub keset Kuldse Kolmnurga metsa, kus hotelli külastajad leiavad eest peaaegu puutumatu looduse. Kuid külastajaid ei tõmba ligi mitte ainult hotelli ebatavaline ümbrus, mugavused ja mitmekülgsed wellness-võimalused. Loomasõpru ootab üllatus: kellele koerad, kassid või hamstrid tunduvad igavad, vaimustub kindlasti väljasõidust mõnel sealsetest elevantidest. Lõpuks paneb elevandisõprade südamed kiiremini põksuma ka võimalus osaleda nende suurte loomade treenimisel. Hotellitoa avamine iPhone'iga\nViie-tähe hotell Blow Up Hall 50/50 Poznańis ei üllata mitte ainult vastuvõtulaua ja toanumbrite puudumisega. Blow Up on koht, kus tegevus toimub interaktiivselt. Siin ühinevad kunst, luksus ja moodsaim tehnoloogia. Võtmete asemel saavad külastajad iPhone'i, mille abil leiavad broneeritud hotellitoa ja avavad selle. See trendikas seade on toimuva keskpunktis ja seda kasutatakse „virtuaalse uksehoidjana“. Lisaks 22 isikupäraselt sisustatud toale, restoranile ja baarile on hotellil ka suur kunstikogu. Kahtlemata ebatavaline koht mitte ainult parandamatutele iPhone'i fännidele. Siit leiate hotel.info'st* valiku ebatavalisi hotelle\nChiang Saen (Tai)\nBlow Up Hall 50/50 Poznań (Poola)\nKõrgtehnoloogia koos moodsa kunstiga\nUchisar (Türgi) 5\nNagu kivist tahutud Conrad Maldives Rangali saar\nRangali saar (Maldiivid)\nRangali-saartel, veealuse restoraniga\nHotell Marques de Riscal\nRiojna veinipiirkonna südames\nEhitatud vee peale\nEhitatud lumest ja jääst\nElamus trellide taga\nTundke end piloodina\nThorngrove Manor Hotel Stirling (Austraalia)\nUni baroksel imedemaal\n*Sorteerimine tähestiku järjekorras\nTäieliku kirje leiate ka siit:\nwww.hotel.info on hotellide tasuta reserveerimisteenus ettevõtetele ja eraklientidele. Teenus pakub võimalust broneerida elektrooniliselt rohkem kui 210 000 hotelli kogu maailmas. Võrreldes muude broneerimisviisidega annab hotel.info kliendile olulise hinnaeelise. Lisaks näitab hotel.info hotelli kõiki olemasolevaid toahindu, nii et klient saab alati valida kõige soodsama või sobivama hinna. Kõik hotel.info kaudu tehtud broneeringud edastatakse vastavale hotellile koheselt, turvaliselt ja vahetult. See tagab hotelli oma reserveerimissüsteemide (nn CRS või PMS) ja hotel.de reserveerimissüsteemi myRES ainulaadse integratsiooni hotel.info ühtse kasutajaliidese kaudu. Hotellide valik põhineb kogemustel. hotel.info pakub hotelli otsivatele klientidele keskset infot nagu toahinnad ja hotelli varustus ning võimaldab lisaks tutvuda rohkem kui 1,5 miljoni hinnanguga, antud hotellidele külaliste poolt kogu maailmast. Broneerimisotsust langetades võivad kliendid tugineda muu hulgas ka sellele. Võrreldes olemasolevate hinnanguportaalidega võib hotel.info klient seejuures kindel olla, et tegemist on hotellile antud 100% ehtsate hinnangutega, sest hinnangut küsitakse vaid sellistelt broneerijatelt, kes on hiljuti vastavas hotellis ööbinud. hotel.info - rahvusvaheline kaubamärk, mis kuulub firmale hotel.de AG ja loodi edendamaks laienemist välisturgudele. Uute klientide ja hotellide võitmiseks välismaal avati juba esindused Suurbritannias (London), Prantsusmaal (Pariis), Hispaanias (Barcelona), Itaalias (Rooma), Hiinas (Shanghai) ja Singapuris. Seejuures muudab rahvusvaheliselt tegutsevate äriklientide suur osakaal ettevõtte jaoks uutele turgudele sisenemise lihtsamaks. Eesmärgiks on kehtestada hotel.info maailma juhtiva hotellide reserveerimisteenusena äri- ja eraklientidele. Pressikontakt:


Puitpõranda taastamine - sageli parem valik kui uue ehitamine. Bragi OÜ\nVana puitpõrand väärib taastamist\nKui hakkad renoveerima vana maja või korterit, võib juhtuda, et pealmiste põrandakihtide alt tuleb välja laudpõrand või isegi parkett. Kindlasti tasub ette võtta vana puitpõranda taastamine, sest tulemus on kindlasti unikaalne ja interjööri sobiv.\nMida kujutab endast vana puitpõranda taastamine?\nVana laudpõrand lihvimise algul\nSama põrand peale lihvimist, pleegitamist ja viimistlemist valge õlivahaga\nSuuremad vigastused tuleb parandada plommimise teel. Siis ei pea tervet parketilippi või põrandalauda vahetama. Peitelda vigastatud koht välja. Kõige vähem on silmale nähtav ebasümmeetriline parandus. Ümmargused ja kandilised kohad leiab silm kohe üles. Ovaalseid ja muid korrapäratud parandusplomme aga mitte nii lihtsalt. Liimi peiteldatud kohta plomm, mis oleks soovitatavalt tehtud vanast puidust. Plomm peab auku kergesti sobituma, muidu hakkab aja jooksul paigaldatud plomm kerkima. Kui liim on kuivanud, höövelda liimitud plomm põrandaga tasa, lihvi põrand ja viimistle.\nVana puitpõranda taastamine ei ole kerge ja nõuab ka kogemusi. Võta ühendust ja oleme meeleldi valmis sind aitama.


VIDEO, FOTOD ja BLOGI | Savisaar: mind tahetakse karistada "Savisaare protsessi" ja kapo öise sissetungi video avaldamise eest - Delfi\nVIDEO, FOTOD ja BLOGI | Savisaar: mind tahetakse karistada "Savisaare protsessi" ja kapo öise sissetungi video avaldamise eest\nSavisaar andis täna Rahvusraamatukogu konverentsisaalis pressikonverentsi, et põhjendada, miks ta peab tema üle peetavat kohtuprotsessi poliitiliseks.\n"See lugu on kestnud kuus aastat. Kui sellel oleks mingisugune sisu olnud, ei oleks seda niisama üleval hoitud," alustas Savisaar ühe põhjendusena.\nKogu protsessi "arhitektideks" nimetab Savisaar justiitsministeeriumi kantslerit ja ka riigi peaprokuröri ametit pidanud Norman Aasa ning endist kaitsepolitsei peadirektori asetäitjat Eerik Heldnat.\nSavisaar peab nimelt imelikuks, et need kaks enam riigitööl ei ole - Aas asub septembrist tööle Soraineni advokaadibüroos ja Heldna lahkus kapost juulis. Nüüd, kui pika protsessi finaalis hakkavad asjaolud selguma, on Savisaare sõnul kahtlane, et "arhitektid" enam õiguskaitseorganite eesotsas ei ole.\n"A miks ta ei oodanud tulemusi ära?" viskab Savisaar õhku küsimuse Heldna kapost lahkumise kohta. Hilisemale küsimusele, miks kõnealused "arhitektid" peaksid Savisaare kiusamiseks motiveeritud olema, jättis Savisaar vastamata.\nEnt pressikonverentsil ütles ta, et teda tahetakse teda karistada selle eest, et nad näitasid rahvale kapo öist sissetungi linnavalitsusse ja avaldasid meelt riigiprokuratuuri osas. See kõik aga toimus juba protsessi käigus.\nLisaks arvab Savisaar põhjuseks olevat ka seriaali "Savisaare protsessi" viie osa avalikustamine, mis näitas Savisaare sõnul toimuma hakkavat ja peegeldas asjade käiku.\nTeistele asjaosalistele esitati Savisaare sõnul kahtlustus seetõttu, et survestada neid Savisaare vastu tunnistama.\n"Kolmandaks tahan juhtida tähelepanu sellele, et see protsess on mõjutanud Eesti poliitmaastikku. See, et seaduslikult valitud linnapea ei saa täita ametiülesandeid. See, et toimus võimupööre keskerakonnas ja millele järgnes pööre Eestis," rääkis Savisaar.\nEdgar Savisaar on kohtu all süüdistatuna korduvas suures ulatuses altkäemaksuga nõustumises ja vastuvõtmises, suures ulatuses toime pandud rahapesus, suures ulatuses ja korduvalt toime pandud omastamises ning suures ulatuses erakonnale keelatud annetuse vastuvõtmises.\nPeale tema on samas kriminaalasjas süüdistuse saanud ärimehed Alexander Kofkin, Vello Kunman, Hillar Teder ja Aivar Tuulberg, Tallinna linnavolikogu esimees Kalev Kallo ning ekspoliitikud Villu Reiljan ja Priit Kutser. Samuti on süüdistus esitatud Keskerakonnale.\nKa paar nädalat tagasi kommenteeris Savisaar enda üle peetavat kohtuprotsessi, pidades seda Eesti Nokiaks. Ta lisas, et süüdistused tema suhtes on otsitud ja alusetud.


Tulemused 1 - 18 / 19\nPump Eco-X2 13000\nSäästlik - kasutab 50% vähem energiat. Universaalne - sobib nii maa peale kui ka tiiki. Usaldusväärne - tuleb toime kuni 8mm suuruse mustusega.\nPump System-tec 4000\nPump System-tec 2000\nSobilik purskkaevudele ja väiksematele jugadele.\nPump on sobilik purskkaevudele, jugadele ja tiiki. Toodetud Saksamaal - 3 aastase garantiiga! 3000l/h kulutab ainult 45W (0,045kW) energiat!\nPump on sobilik purskkaevudele, jugadele ja tiiki. Toodetud Saksamaal - 3 aastase garantiiga! 2100l/h kulutab ainult 45W (0,045kW) energiat!\nMitmeotstarbeline pumbasüsteem - M 33000\nPump jugadele või purskkaevudele. Liigutab kuni 33 000L tunnis. Maksimaalne joa kõrgus 9,5m. Tarbib energiat 0,62kw. Uus mootoritehnoloogia võtab vähem energiat. Valmistatud Saksamaal. Omab 5 aastast garantiid!\nMitmeotstarbeline pumbasüsteem - M 40 000\nPump jugadele või purskkaevudele. Liigutab kuni 40 000L tunnis. Maksimaalne joa kõrgus 10m. Tarbib energiat 0,65kw. Uus mootoritehnoloogia võtab vähem energiat. Valmistatud Saksamaal. Omab 5 aastast garantiid!\nHea hinna/kvaliteedi suhe. Omab uut, efektiivsemat mootoritehnoloogiat. Uus ja kvaliteetsem välimus. Sisseehitatud regulaator. Omab 3x purskkaevu joa tekitamise otsa.\nMitmeotstarbeline pumbasüsteem - M 26000\nÕkonoomne - kasutab 50% vähem energiat. Sobib tiiki ja maapinnale. Kuni 8mm suurune mustus ei valmista tootele probleeme. Toodetud Saksamaal, omab 5 aastast garantiid!


Meetaimede kasvatamisest | mesindus.ee\n15. veebruar 2013 - 16:39 — aumpa\nSoovin kasvatada ma maal meetaimi. Maad on kokku ca 1,5 ha. Kas oskate soovitada, milliseid taimi oleks mõtet kasvatada? Plaan oli maha panna punane ristik, kuid kas seda oleks mõistlik millegagi segada, et õitsemisaeg oleks pikem?\n‹ ostukogemused veebi mesinduspoodides Suhtlusvõrgustikust ›\n15. veebruar 2013 - 17:36 — Taruman\nOleneb mille jaoks ja mis eesmärgil. Kui pead silmas kodumesilase jaoks korjemaa rajamist, siis punane ristik pole lahendus, sest sellelt ta nektarit ei korja. Sobiv on valge ristik, roosa ristik. 1,5 ha on nii väike pind, et suurt tootmiseffekti ei anna see enivei. Kui konveierit tahad, siis külva mesikut ja jäta sööti. Aasta-paariga on konveier naksti olemas. Ohakad, paiselehed, põldsinep, võililled, mesik, pajulill jne. Mesinduse seisukohast parim aga ümberkaudsed kolhoosnikud ajad sellega pöördesse.\n16. veebruar 2013 - 10:41 — teemas\nTaru mannil on selles suhtes öigus et mesilaste jaoks pole punane ristik otstarbekas, kuna tema nektari eritus kohad on nii sügaval öie keskel , ja mee mesilaste nektari imemis nok liiga lühike et mesilane seda kätte ei saa. sellepärast me punase ristiku pöllul mee mesilasi ei näägi. punast ristikut saavad nektarit kimalased ja teised taolised putukad.\nkui aga tahad sealt seemet saada pead mesilasi treseerima.\nkui sind huvitab mis se treseerimine mesilaste juures tähendab loe mesindus kirjandust.\nnüüd aga külvamise kohapealt.\nmeesikas on väga hea mee taim , kuid tall on tösine puudus.\nkuna ta on väga körge kasvuga,siis terkib talle tösine haljass.\nkui ta on öitsemise löpttanud tuleb seeme koristada. kui seeme on koristatud on see kombainist läbi käinud pöhk tösine tüli allikas,\nkui aga tahat ikagi proovida siis tee meesika ja keerispea alla külviga, kuna meesikas hakkab öitsema teisel aastal ,keerispea aga samal aastal.\nKuna selle pöhuga on suur jäma siis seda ma ei soovitaks.\nSELLE OLEN KÖIK ISE LÄBI TEINUD\npalju parem oleks külvata 1 pöllule roosa ristik + alla külvika keerispea.\nkuna ristik hakab öitsema teisel aastal, ja keerispea samal aastal siis oleks se maa kasutuse seisukohalt otstarbekas.\nJa kolmas varjant on puhas keerispea.\nseda oleks otstarbekas 1 külv teha vilja külvi ajal .\n2 külv teha 2 nädalat hiljem ja\n3 külv sellest omakorda 2 nädalat hiljem.\nsellega saavutatakse see et sinu pöld öitseb väga väga pikalt.\nseda viimast olen ka proovinud.\n16. veebruar 2013 - 18:57 — Taruman\nmesiku kultuuri või seemnepõlluga peagi tingimata mässama kui see just omaette eesmärgiks pole seatud. Seemnekasvatus ajab kogu ettevõtmise hinna ülesse ja selle mesikuseemne müügiga on ta nagu on. Kui põllul olev õiekonveier lõpetanud, siis lased lihtsalt purustajaga üle ja võtad niidutoetuse veel pealekauba. Pakun välja, et rahalises mõttes teeb sama välja aga tulemus tuleb palju lihtsamalt. Niipalju ütleks veel, et mesiku külv peab meekonveierisse olema piisavalt hõre. Mitte nii, et põld sellest täiesti kinni mattub ja teised meetaimed täielikult ära lämmatab. Siis pole selle vartemassiga ka hiljem mingeid probleeme.\n20. veebruar 2013 - 12:38 — päike\nmeetaiemede valikut tehes\nmeetaiemede valikut tehes võiks korra mõelda ka mesilase ja tema loodusliku korjemaa peale. vaata, mis taimed ümbruses kasvavad ja millal õitsevad. nii saab selgitada kõige õitevaesema aja ning proovida külvita taimi, mis just sellel perioodil õitsevad, oleks tagatud mesilase püsiv toidulaud\n22. veebruar 2013 - 19:09 — Taruman\nmõttekäik kindlasti väga õige. kohalike oludega peab arvestama ja taimestikku analüüsima. nagu iga muugi taimekasvatuse puhul tuleb lähtuda ka muudest kasvutingimustest. nagu kasvukoha mullastik, klimaatilised iseärasused jne. paljud meetaimed näiteks ei kasvagi suvalises pinnases, raamatust loetud ja kõvahäälselt soovitatud väärt meetaim ei pruugigi antud kohas üldse piisavalt nektarit eritada. kas ei meeldi liigne niiskus, happeline muld või hoopis vastupidi, valitud taime õitsemisajal on seal regulaaselt mingi ebasoone faktor jne. seetõttu ongi parem teha mitmest komponendist koosnev segapõld kui olud pole täpselt teada või ei olda külvatavas kindel.\naastaid tagasi proovisin näiteks mesiohakaga konveierit täiendada. no ei saa sellelet kultuurilt meie kliimas igal aastal korjet, vaid haruaharva õnnestub see ja siiski jääb saak kesiseks. ka mesik ei sobi hoopiski igalepoole, läheb mõnes kohas aasta-paariga hoopis välja. lihtsalt näited praktikast.. muidugi, suure punnitamisega ning agrotehnikaga saab asja mõneti parandada aga see ajab jällegi põllu rajamise ja ülalpidamise ebamõistlikult kalliks.\n23. veebruar 2013 - 22:34 — päike\naastaid tagasi proovisin näiteks mesiohakaga konveierit\ntäiendada. no ei saa sellelet kultuurilt meie kliimas igal aastal\nkorjet, vaid haruaharva õnnestub see ja siiski jääb saak kesiseks.\nnäib et kogemust on, kas oled nõus sellest lähemalt kirjutama, mesiohakast? näiteks kui suurel maa - alal kasvatasid ja kuidas üldse külvasid ja mis sa täheldasid korje suhtes (millal see üldse õnnestus). raamatu järgi kõlab mesiohaka reklaam ju hästi, su katsetuste tulemused annaks paremaid valikuvõimalusi.\n24. veebruar 2013 - 21:30 — Laanemesinik\non suure riskiga,Pärnumaal üks suurem tegija külvas suure põllu keerispead, aga tärkas väga vähe , vist oli liiga kuiv, leian kindlam on rändmesindus ,näiteks sügisel kanarbikule,selleks on mul tehtud käru millega saab vedada 20 peret


Keskerakonna juht, peaminister Jüri Ratas rääkis Vikerraadiole, et ta jätaks samale tasemele alkoholiaktsiisi, ent langetaks järgmises valimistsüklis kütuse- ja elektriaktsiisi.\nRatas rääkis Vikerraadio saates "Stuudios on peaminister", et aktsiisiralli algas Reformierakonna valitsuse ajal, kuid vigu tegi ka praegune valitsus, vahendas Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) uudisteportaal.\n"Aktsiisipoliitika on see, kus üks sõimab teist, aga ühed mustad on mõlemad. Tänane valitsus on tunnistanud oma viga ja muutnud poliitikat. Kas peaksime alandama aktsiise 1. jaanuarist 2019? Me alustasime Reformierakonna algatatud aktsiisiralli muutmist juba 2016. aasta lõpus. Vigu on tunnistatud, olgu need omad vead või eelmise valitsuse omad," rääkis Ratas ERR-ile.\nRatas ütles ka, et tema hinnangul tuleks langetada esmajoones kütuse- ja elektriaktsiisi. "Kui räägime aktsiisilangetustest, siis see, mis inimesi päriselt lööb, on kütuse- ja elektriaktsiis. Meie soov on neid langetada. Alkoholiaktsiisi me tõstma ei hakka," vahendas ERR-i uudisteportaal.


Keha, kõige laiemas mõttes, on komplekt erinevaid tegevusi (harjutused kelle kaal, kõrge kalorsusega dieedi ohtra valgud, kleepuvus), mille rakendamine viib arengut skeletilihaste, teisisõnu - lihaste hüpertroofia. Väga sageli, kulturiste esindajad massikultuur, nagu näitlejad, TV saatejuhid, mudelid, mõnikord isegi poliitikud. Samal ajal on nad visuaalse abi kasu terve elu ilma narkootikume, alkoholi ja nikotiini.\nKul'turizm tõstmises ja\nKulturism ei ole ainult esteetiline, vaid ka võimu sport. Samuti on konkurentsivõimeline element, mis on sageli motiveeritud, et saavutada rohkem ja rohkem uusi kõrgusi. Väga suur hulk kulturistid taga tunne surve heitmete Jõud ja korduvalt sooritanud standardid surumine ja jõutõstmise jõud. Tähelepanuväärne sagedus tekkida võistlus, kus alluvad hindamisel mitte ainult füüsilist ilu keha sportlased, nende funktsiooni, nimelt lihasjõudu. Osale selliste konkursside võib iga sportlane, õigesti koostada ja esitada taotlus. Selline konkurents on suurepärane katalüsaatoriks üldist arengutaset ja füüsilist seisundit sportlane. Lõpetamise liigitada seega toimub vastavalt standarditele, sealhulgas standardid kasutada surumine.\nStandardne pink vajutage sportlane erinevaid võistlusi ja võistlusi jõutõstmisega, mis toimub täpselt määratletud eeskirjadega. Põhireeglid jõutõstmise võistlused surumine peaks sisaldama:\n1. sportlane asub pink, õlad ja tuharad puudutada pink. Täitmise ajal jala harjutusi seotud platvormi, samuti on keelatud pisar perset pink.\n2. Tehes surumine, mida saab kasutada eritoed (või pannkoogid). Lahutatud nende jalad on keelatud.\n3. kogus hirmu assistendid võivad olla kaks kuni neli inimest. Lubatud abi tõstes baari nagid ja sööda seda sirutada käsi sportlane (mitte rinna). Kui assistent piiratud ülevaate kohtunike lähenemine ei saa viskas.\n4. haare (vahemaa lülide powerlifters nimetissõrm) ei tohi olla laiem kui 81 sentimeetrit. See vahemaa on märgitud baar pügala võrra. Kui sportlane kohandatud haaret, kohtunikud peaks toimuma käsitsi peatunud haaret.\n5. Kui baar puudutab rinnal, käsk kohtunik "vajutage", see on vajalik, et sportlane pressitud ilma riputamiseks ja surudes rinnale.\n6. Vajutades varda peavad läbima ühtlaselt moonutab mitte rohkem kui viis sentimeetrit ja peatamata allapoole liikumine. Pärast fikseerimist ülaosas liikumise naasta hammas on võimalik, niipea kui jõhkralt käsk "rack".\nsurumine Standardid meeste\nJärgmised määrused kehtivad pauerlifteram kes osalevad konkurentsivõimelise erialade abita lisaseadmeid (nt spetsiaalsed t-särgid ja kummist sobib). Heitenorme Bench Press iseloomustab kilogrammi kehakaalu pressitud ja lasta sportlased saada järgmistesse kategooriatesse:\nMaster spordi rahvusvahelise klassi (MSIC);\nSports master (MS);\nVõimalik Master of Sports (CCM);\nStandards haarava rühma\nbenchers konkurentsieeskirju naiste seas ei erine oluliselt meeste võistlustel. Ainult erinevad standardid surumine.\nToitumine ja Ektomorf treening programm. Omadused Ektomorf treening\nViskenuge. Peamised meetodid ja nagid. Tehnika viskenuge\nKuidas kiiresti "ehitada" vajutage võitluses ja pärast pühi


Jazzi Pala | Lembit Saarsalu: Jazz on hinge muusika\nLembit Saarsalu: Jazz on hinge muusika\n1. november 2012 | 2012, Intervjuu\nAjaleht Jazzi Pala küsis tuntud Tartu jazzmuusikult Lembit Saarsalult, kuidas ta hindab jazzi arengut Tartus ja millist rolli mängib sealjuures IDeeJazz festival. Vastuse pani kirja Liis Ring.\nLembit Saarsalu: “Kõigepealt tahan öelda, et mul on just seda väga hea võrrelda, sest korraldasin ka ise viis aastat koos Merle Kollomiga jazzmuusika propageerimiseks ja arendamiseks Tartus festivali Rainbow Jazz. Seega on mul väga hea meel, et pärast väikest pausi on asi jällegi suurelt IDeejazz festivali näol käsile võetud ning traditsioon jätkub. Sealjuures on väga oluline mainida, et sel sügisel avas uksed Tartu Jazzklubi uus kodu (klubi-baar Jazz Ülikooli kohviku esimesel korrusel – toimetus), nüüd on linnas olemas koht, kus seesugune muusika saab kõlada. See on jazzmuusika arengu hoopis uuele tasemele viinud. Tartu Jazzklubi uue kodu avamisega seoses on võimaluse end näidata ja proovile panna saanud mitte ainult professionaalid, vaid ka noored, kelle arengu jaoks on äärmiselt oluline, et nad saaksid mängida väljaspool kooli ja pillitundi. Ka publikuks on vanade olijate kõrval järjest enam ka noored inimesed.“\nSaarsalu naerab enda üle, kui meenutab, kuidas ta kunagi nooruses lugude teemasid mängida ei tahtnud, vaid kohe improviseerima hakkas. Nüüd aga, ise Elleri-koolis noori õpetades, meeldib talle korrata Joe Hendersoni sõnu: “Tahan õppida iga kirjutatud meloodiat mängima veel ilusamini, kui helilooja seda originaalis mõelnud on.”\nLembit Saarsalu / foto Kalev Ints\nSaarsalu jätkab: “Kui ise Rainbow jazzi festivali noortekonkurssi korraldasin, oli ka meie eesmärk noori muusikuid ühendada – praegu on nendest saanud juba Eestis ja ka välismaal tunnustatud artistid – mäletan konkurssidelt nimesid Kadri Voorand, Erki Pärnoja ja Virgo Sillamaa. Osa konkursist oli alati ühe Eesti helilooja interpreteerimine, loo arranžeerimine. Aastate jooksul käisid läbi heliloojad Naissoo, Vain, Ojakäär, Oit, Kikerpuu. Pean vanade meistrite loominguga tutvumist õigeks, kuna põnev on jälgida, kuidas noored nende loominguga ümber käia oskavad. Palju on ju neid, kes ise muusikat kirjutavad ja teevad seda väga hästi, kuid oskus kellegi teise meloodiat töödelda näitab minu arvates tõelist interpretatsiooni taset.\nMinu eeskujudeks olid Uno Naissoo ja Valter Ojakäär, kes elasid selle nimel, et jazzi noorte seas populariseerida. Soovitan Eesti muusikutel jätkata seda “meie oma Eesti” liini ajamist, et meil säiliks isikupära, see “miski”, mis meid ülejäänud Euroopast eristab.\nIDeejazzi nimi mulle endale väga meeldib. Kui ise 2003-2008 festivali korraldasin, lähtusin rohkem traditsioonilisest jazzist, kuid täna mul on hea meel selle üle, et IDeejazz on võtnud käsile laiema stiilide spektri. Stiil polegi kunagi nii oluline olnud, tähtis on muusika kvaliteet ja tase. Kava valik oli sel aastal väga lai. Siin oli kõike – mõtisklevaid duette (Jaak Sooäär-Tuule Kann), noori aktiivseid muusikuid (JaZZeppelin) ja suuremaid koosseise (Radar, Lapland jt).\nInimesed otsivad ikka kerge meelelahutuse asemel midagi hingele. Nad otsivad seda miskit. Midagi vaimset ja hingelist – see ongi jazz, nii nagu väljendab ka tuntud jazz-standardi “Body and Soul” pealkiri. Jazz sai ju alguse bluesist, millega inimesed andsid edasi oma sügavamaid tundeid. Jazz – see ongi hinge muusika.”\nArtikkel ilmus ajalehes Jazzi Pala Nr 3.


Johanna Talihärm treenib Vermontis tippudega - Vaba Eesti Sõna\nEelmise hooaja edukaim naislaskesuusataja Johanna Talihärm ei saa kauaks Eestisse jääda. Nimelt siirdub Montana ülikooli õpilane juba juunis kaheks kuuks treenima Vermonti.\n„Seal on väga tugev klubi ja väga tugevad tüdrukud, kellega koos treenida.\nLoodetavasti saan hea ettevalmistuse teha ja tagasi tulles kodusel MM-il (augustis peetakse Otepääl suvebiatloni maailmameistrivõistlused) hästi võistelda,” ütles Talihärm Õhtulehele.\nMöödunud hooajal karjääri parima MK-etapi koha (31.) teeninud 22-aastane laskesuusataja treenib Vermontis USA tippudega – kohal on nii Presque Isle MK-etapil teise koha teeninud Susan Dunklee kui USA murdmaakoondislased.\nSaksa majandusteadlased: migrandid on majandusele koormaks\nFT: Pagulased Kreekas keelduvad vaesematesse riikidesse, nagu Eesti, ümberpaigutamisest


Kuidas rasva õigesti eemaldada - kas see on võimalik kohapeal?? - Reiede rasva poletamine\nKas sinu kodukohas mõne treeninggrupiga pole võimalik liituda? Tavaliselt järgneb sellele rasvakadu. Ei tarvita keelatud tooteid, ei joo alkoholi ja joo palju.\nKartul, tatar ja täisterariis ning pasta on täiesti ok toiduained. Proovi lihtsalt nii, et pool taldrikust oleks köögiviljad. Näiteks kui teed pastat või pastavormi, siis pane poole pasta asemel juurikaid — lillkapsast, suvikõrvitsat, tomatit, brokolit, jne. HIIT treeningu puhul on minu meelest küll väga tähtis süüa palju liitsüsivesikuid ja valku, et lihase tekkele energiat ja ainest anda. Süsivesikuid üldse on vaja energiaks. Ja rasvade söömine hoiab kõhu kauem täis.\nArvan, et sa võiksid kaaluda kuskil 60 kg. Samas, ei tea su kehakuju, äkki oledki selline natuke lihaselisem ja turskem, et lihas tekib jube lihtsalt. Mu isa on selline. Kuigi sinu pikkuse juures võiks eeldada, et pikk ja sale figuur võiks saavutatav küll olla. Lihtne öelda, aga…. Kust osta rasva põletamine toidulisandeid viagra in Tallinn Phen asutused sait ütleb, et sa kindlasti areneda tunnise rasvade põletamist seadmed.\nKreem kiirendab rakkude. Kõrge intensiivsusega intervalltreening ja rasvade põletamine. Kardiogramm näitab meile tihti põnevaid graafikuid.\nTavaliselt järgneb sellele rasvakadu. Kiire põletamine. Raske põletamise See peaks aitama tugevdada nahka ja kiirendada ka rasvade põletamist fooliumiga ümbritsetud piirkonnas. Vähesed inimesed.\nTeadlased ütlevad, et oad, läbi klorogeenhappe, mõjutavad rasvu, hävitavad. Lahenda oma keha vormi. Trenn ja toitumine.\nreiede rasva poletamine Teine hea moodus on võtta kasutusse iga kord väheke raskemad raskused, et keha proovile panna. Kui treenides ei nähta tulemusi piisavalt kiiresti, siis tihtipeale tõstetakse treeningkoormust ning ei anta kehale aega treeningujärgseks taastumiseks.\nSee viib vaid vigastuste ning kurnatuseni. On vale arvata ka, et mida rohkem kaloreid põletada, seda rohkem põletatakse ka rasva. Tundide viisi ratta või jooksulindi peal veetes, hakkab su keha lagundama lihaseid, mille nimel oled eelnevalt kõvasti vaeva näinud. Selle asemel, et tunde päevas treenida, lase professionaalil endale sobilik ja efektiivne treeningkava koostada ning ära unusta premeerida end puhkepäevadega, mil su keha tegelikult lihast ehitab! Tänapäeval istuvad inimesed telefonis igal võimalusel ning kulutavad kümneid minuteid ise sellest aru saamatagi.


Kuidas fikseerida tekstisõnumitega? 8 flirt näpunäited | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nNüüd, kui peaaegu igaühel on mobiiltelefon, flirt pole kunagi olnud lihtsam. Flirt teksti järgi on lõbus, lihtne ja kui see peab olema, see võib olla täiesti diskreetne. Lihtsalt lihtne tekstisõnumi võib öelda nii palju vaid paar lühikest sekundit. Ole kindel, et saada oma sõnumi õige, te ei saa võtta seda uuesti, et siin on meie kaheksa näpunäiteid, kuidas flirt tekstisõnumit:\nÜks lihtsamaid vihjeid selle kohta, kuidas flirt tekstisõnumit on - hoida lihtsa! Tekst peab olema lühike ja punkt. Hoidke see valgus, hoida lõbus ja mäletan eesmärk on saada vastust ja lõpuks rääkida saaja oma teksti isiklikult.\n2. Ära muretse kõik kirjavahemärgid\nVõite öelda tekst "virgin" muide, et nende tekstide lugeda, see on nagu ametlik kiri. In Flirty texting vähem on rohkem, ja sa ei pea kõiki lauselõpumärgiga ja ametliku grammatika saada oma sõnumi. Ärge võtke tekstid liiga tõsiselt. Ole mänguline ja improviseerida.\n3. Ole valmis jätkama vestlust\nEi ole raske ja kiire eeskirjad selle kohta, kuidas kaua te võtate vastata teksti ja me elame ajastul vahetu side. Pöörake oma Flirty teksti vestlus, vastates kiiresti ja tõsta panused veidi iga vastuse. Aga ärge muretsege, kui te ei saa vastata kohe, et see ei ole rassi!\n4. Veenduge, et saata see õige inimene! LOL\nTeine oluline näpunäide, kuidas flirt tekstisõnumit - veenduge, et te saada see õige inimene. Kontrollige enne kui vajutad Kirjuta! See juba juhtus minuga kirjutada: "Kuule kullake, me läheme täna välja ?!", ja saatsin selle raamatupidaja, saatmise asemel see minu sõber. Õnneks raamatupidaja oli huumorimeel. 🙂 Sa ei oleks esimene inimene, kes on saatnud Flirty teksti vale number.\n5. Ärge kannatamatu\nTeine vihje kuidas flirt tekstisõnumit on - ei näita ennast kannatamatu. Kui te ei saa vastust kohe, siis ärge sattuge paanikasse ja ei tee seda, mida nad kutsuvad topelt teksti. Teine inimene võib lihtsalt olla hõivatud ja kui te ei hoia texting, siis ei ole Flirty, see võib muutuda tüütu. Ole teadlik!\n6. Kuidas Flirty\nKui soovite sattuda "ulakas" tsooni oma tekstisõnumit, teravmeelsus on mängu nimi ja vihje on palju võrgutav, kui nüri kommentaar kui hakkate saada isiklik. Ehitage aeglaselt mänguline ja Flirty teksti ja olla kindel, et see võiks alati võtta lõbus, igaks juhuks olete valesti hinnanud isiku.\n7. Mõtle, enne kui talle\nÜks suuri eeliseid tekstisõnumit on see, et sa saad aega mõelda, mida sa tahad öelda. Võtke aega, teil on ainult paar sõna, et muuta see loota, kuid natuke mõelnud, mida saate teha seda vaimukas, võrgutav ja provotseerida vastust, mida soovite.\n8. Ära muretse texting stenografist\nÄrge muretsege, kui te ei tea oma "LOL" oma "CU 2nite", sa ei pea olema texting ekspert flirt, vaid kasutada oma sõnadega ja lõbutseda!\nKuidas flirt tekstisõnumit? Julgelt jagada oma flirt nõuandeid kommentaar allpool.


Ma saan trollijuhist aru. Kehv koht, autosid palju, graafik põleb... Aga see ei ole vabanda välja julma peale keeramist.\n(08.11.2013 17:25)Oxygen Kirjutas: [ -> ] Ma saan trollijuhist aru. Kehv koht, autosid palju, graafik põleb... Aga see ei ole vabanda välja julma peale keeramist.\nLoomulikult ei vabanda. Ainult et ma võiks iga päev kirja panna milliseid jõumanöövreid kasutatakse et ühissõidukist ette saada. Hakkad liini sõitma siis näed.\nJuhme leidub igasugu sorti liiklejate seas. Süüdistava pasarahe all kannatavad ka ausad ja korralikud liiklejad. Vaevalt see kellelegi üllatus on.\nKas keegi on näinud trolli 404 alates maikuust? Viimati nägin ise seda trolli aprillikuus.\n(11.11.2013 17:16)Uued autobussid Kirjutas: [ -> ] Kas keegi on näinud trolli 404 alates maikuust? Viimati nägin ise seda trolli aprillikuus.\n404 on suuremas remondis praegu\nJa juba kevadest saati. Suuresti tänu mahakantud 403-le.\nKas vahepeal on hakatud kapitaale tegema?\nTore oleks muidugi, kui too väljuks värskena. Lõhnab vististi viimase 15TR järgi, mis kunagi peaks alles jääma.\nKapitaale ei tehta ju enam, seda nimetatakse lihtsalt "suureks remondiks" ehk J 2.Vahet mina küll ausalt õeldes ei näe nendel kahel asjal Minule väga meeldib, et nendele vanuritele aeg-ajalt ikkagi noorenduskuuri tehakse mitte ei jäeta roostetama kuskile kuni lihtsalt üks päev mahakantakse.304 on ka nüüd ilmselt noorenduskuurile minemas.Praegu ainuke üleni sinise ninaga škoda.\nÜldiselt millal viimati tehti mõnele trollile üks korralik kapitaalremont? Mina mäletan, et 414 käis korralikult algosadeks ja 289 vist ka. Aga ülejäänud on minu meelest lihtsalt üle värvitud. Ega plekitööd ei ole kapitaalremont.\n(11.11.2013 18:21)Trolleygirl Kirjutas: [ -> ] Kapitaale ei tehta ju enam, seda nimetatakse lihtsalt "suureks remondiks" ehk J 2.Vahet mina küll ausalt õeldes ei näe nendel kahel asjal Minule väga meeldib, et nendele vanuritele aeg-ajalt ikkagi noorenduskuuri tehakse mitte ei jäeta roostetama kuskile kuni lihtsalt üks päev mahakantakse.304 on ka nüüd ilmselt noorenduskuurile minemas.Praegu ainuke üleni sinise ninaga škoda.\nVeel viis aastat tagasi oli iga teine Škoda sinise esininaga. Aga varsti on see täielikult minevik. Ainus troll, kus öeldakse trollijuhi mikrofonist peatuse nimesid eesti keeles, on 258.\n(11.11.2013 20:16)Uued autobussid Kirjutas: [ -> ]\nVeel viis aastat tagasi oli iga teine Škoda sinise esininaga. Aga varsti on see täielikult minevik. Ainus troll, kus öeldakse trollijuhi mikrofonist peatuse nimesid eesti/vene keeles, on 258.\n258-l tõepoolest on see vana peatusesüsteem veel peal aga venekeeles pole ma küll seda kunagi kuulnud? Üldiselt minule ka tundub et troll pigem võõbatakse lihtsalt üle kui käib algosadeks nagu siin mainiti, kuu-kahe pärast on jälle samasugune nagu enne remonti..\nNo vabandust, ühe kuuga troll ikka läbi ei roosteta ega hakka välja nägema nagu 304.\n(11.11.2013 21:48)6631 Kirjutas: [ -> ] No vabandust, ühe kuuga troll ikka läbi ei roosteta ega hakka välja nägema nagu 304.\nIlmselt jah veidike liialdasin oma kuudega aga siiski olenevalt aastaajast natuke läheb küll.Õnneks 304 varsti saab uuenduskuuri varsti niiet loodetavasti tehakse ta siis ikka korralikult korda mitte ei värvita niisama üle.\nTäna sõidab troll 293, mis on ainus punane troll, neljandal liinil.\n(12.11.2013 17:12)Uued autobussid Kirjutas: [ -> ] Eilse teema jätkuks veel. Täna sõidab troll 293, mis on ainus punane troll, neljandal liinil. On hetkel Ülases, kui keegi tahab sõita ajaloolise trolliga.\nMis peaks selles ajaloolist peaks olema siis? Tema liin ongi 4. liin ja seal ta peabki olema.Vaevalt küll ta sinna ülasesse ootama jäi et see sai ära mainitud siin postituses.Punaseid trolle oli teisigi ja siis kui mina pisike laps olin siis oli iga teine troll oma värvi...\nPunased olid/on 264,293 ja 300 ja vene aeg pea kõik trollid olid kas punase triibuga või valge-punase kirjud........\n(12.11.2013 21:20)lauri3885 Kirjutas: [ -> ] Punased olid/on 264,293 ja 300 ja vene aeg pea kõik trollid olid kas punase triibuga või valge-punase kirjud........\nPäris kindlasti polnud puna valged või valge punase kirjud.Kollase´d olid ja punase triibuga.Puna valgeoli vaid veidi enne mahakandmist ZIU5 (GR8)\n(14.11.2013 11:02)PETSS Kirjutas: [ -> ]\nKuule jah päris valged tõesti just ei olnud. 9tr-d olid helekollased ja 14/15tr-d mingid ebamäärased valge-kollase vahepealsed.\n(26.09.2013 15:00)kenn12 Kirjutas: [ -> ] Juhtub vahest ka nii\n422 on taas avariiline.


CV Keskus tööpakkumine Juhataja, Tartu\nTööpakkumise number #546392\nOtsime oma meeskonda juhatajat. Kui Sina tahad olla just see, kes annab tuule tiibadesse ühele kõige kliendisõbralikumale ja ägedamale restoranile Tartus siis pane oma CV koos kaaskirjaga teele juba täna.\nSa tead suurepäraselt kuidas juhtida väikest kollektiivi ja kohvik/restorani. Sind innustavad väljakutsed ning oled tulemustele orienteeritud, seda on näha Sinu töö tulemustes, kui ka igapäevatöös. Seejuures oled motiveeriv meeskonnamängija ja naudid inimestega suhtlemist. Soovid, et iga külaline lahkuks Sinu kohvik/restoranist rõõmsa ja rahulolevana ning mõistad, et selle saavutamise üheks peamiseks võtmeks on pühendumus ja rõõm Sinu enda meeskonnas.\nSa oled meile oluline - iga kohvik/restoran on oma juhataja nägu ning me soovime, et sellel näol oleks naeratus. Pakume paindlikku tööaega, et see naeratus ei kustuks. Vähem tähtis pole ka motiveeriv töötasu.\nMeil on aus ja avatud suhtlemine ning põnevad inimesed.\nTule meile ja saad võimaluse eneseteostuseks ning kasvamiseks koos meiega!\n"Trikster Tihane" on kohvik resto, mis asub Tartus Aparaaditehase hoones.\nTrikster Tihane pakub, igapäevaselt oma külalistele värskelt valmistatud roogasid. Valikus on suppe, salateid, kana, kala ja veiseliha. Menüüs on saadaval ka maitsekaid roogasid taimetoidu armastajatele. Kohapeal valmistavad meie kokad imemaitsvat sepikut, mida meie rõõmsameelsed teenindajad teile toidukõrvale serveerivad.


Seljakott - Kajka 65 vs Abisko 65 - Matkafoorum\nSeljakott - Kajka 65 vs Abisko 65\nPostitus Postitas k6ver » 31 Okt 2017, 11:15\npoes proovisin, mõlemad olid suht võrdselt head seljas.\n+ abisko on 1kg kergem\n+ abisko maksab vähem raha\n- abiskol pole vihmakatet , tuleb eraldi osta\n- abiskol pole õlarihmade kõrgus reguleeritav\n- abisko materjal vähem vastupidavam ???\npraegu tahaks abiskot aga on mõni hea põhjus miks siiski kajkat eelistada abiskole?\nRe: kajka 65 vs abisko 65\nPostitus Postitas scabere » 31 Okt 2017, 12:01\nVõid uurida ka siit https://www.google.ee/search?q=kajka+vs+abisko\nPostitus Postitas ullivilli » 31 Okt 2017, 13:39\n31 Okt 2017, 11:15\nAga Matrix ei sobi?\nSt hinnaklass on sama või isegi odavam.\nSaad täpselt oma selja järgi täpselt sellise nagu tahad.\nPostitus Postitas k6ver » 31 Okt 2017, 22:35\nMatrix on plaanis uurida proovida küll.\nAga näe selleks pean ju plaani võtma matrixpro külastamise ja üldse organiseerima ja planeerima elu.\nMuude kottidega on suts lihtsam, toidupoes käies matkaspordist läbi jne\nMainin ära et üks kott peale abisko ja kajka mis veel meeldis - vaude centauri... Kuigi FR omad tundusid suts paremad seljas kui centauri.\nPostitus Postitas ullivilli » 01 Nov 2017, 00:29\nEks see sõltub mida ja kui palju pead tassima ja mis keha kujuga oled.\nKuna olen pikk ja jäme ja mõlemat väikeste asjade jaoks liiga, palju, teiste jaoks liiga vähe, ei ole mul PRisma kõrvalt kotti osta sest mõõdud on mööda.\nSamas välja käia 300€poolkõvale asjale või sellsele mis kestab järgnevad 20a ja tehakse täpselt minu mõõtudele, tundud mõistlik investeering matrixi kasuks.\nTundub melle mõistlikum. Kuigi jah eks see omajagu tüütu ole nendega asju ajada.\nKuid kui oled keskmises mõõdus, liiga palju asju ei tassi ne, siis tõenäoliselt sobiks ka poole odavamad, lihtsamad kotid\nPostitus Postitas sepaonu » 01 Nov 2017, 13:55\nMatrixi kohta olevat infohulka ei saa võrrelda mingite muude suurfirmade kohta oleva infohulgaga. Mis siin ikka sääske ja elevanti võrrelda. Siin foorumis ikka vilksatab matrixit läbi aegade.\nSeda raske ju hinnata, et kas spetsiaalselt sinu keha järgi tehtud kott istub sulle paremini või halvemini, kui standardostukraam, mida saad regullida ise.\nOleneb vast isiklikest eelistustest, kuidas omale tundub ja ühele meeldib ja teisele mitte. Mittemeeldimist ei tee meeldimiseks ka see, kui suur osa kasutajaid kiidab või mingi seljakottide nanospetsialist või mingi ajakirjatest selle taevani kiidab.\nIse ühe korra 75ltr täislastis matrixi selga pannud ja laagris ringi tammund ja kaks korda kajkat poes tudeerinud. Kuigi ma alles mittevägaammu prääksatasin, et plaanis midagi muuta pole, mul 75 pingviin ja selle külge poogitud asju on peale mingeid varustusemanöövreid hakanud kummitama mõte, et äkki poleks paha kõik kotti ära mahutada.\nTõde koti headuse kohta vast hakkab koitma peale kümneid kilomeetreid.\nPostitus Postitas krmk » 01 Nov 2017, 17:14\nMul majapidamises olnud nii Abisko 75 kui Kajka 75. Kevadel müüsin Abisko maha ja ostsin Kajka 100 asemele. Abiskoga mul sõbraks saada ei õnnestunud, on küll ca. kilo kergem kuid oluliselt "lödim" koormaga. Kajka raam ja tugevam materjal on kaalu- ja hinnavahet kuhjaga väärt. Siiamaani õnnestunud Kajka igale keretüübile parajaks sättida.\nMinu jaoks superfeatuur nii Kajkal kui Abiskol on võimalus kott eest kuni põhjani lahti teha, ei tea kas Matrix seda võimalust pakub.\nSuvisel nädalasel matkal oli ühel matkakaaslasel miski vanema mudeli Matrix, samuti 100. Ei jätnud eriti soodsat muljet mulle , lukud streikisid, kõrvuti panduna tundus Kajka oluliselt mahukam ja värv oli ka koledam Matkakaaslane samas proovis Kajkat ja lubas omale ka osta.\nPostitus Postitas Piiber » 01 Nov 2017, 19:07\nMinu kaks senti ka.\nÜhel inimesel lagunes Kajka üsna kiiresti ära ja kirus taevapõhja (Abiskot samas kiitis). Teisel inimesel oli ka üsna lagunenud ja polnud just kõige vanem kott. Probleem on nimelt selles, et Kajka materjal on selline rabedapoolsem ja teatud kohtades lihtsalt laguneb ära.\nLisaks muidugi meeletu kaal ja hind. Muidu disaini jms poolest oleks tip-top kott, isegi sai kunagi seda nillitud, kuid õnneks sain aru, et selle sama kaalu sisse (Kajka 100) võivad jääda nii seljakott, magamismatt kui magamiskott.\nPostitus Postitas polarbear » 01 Nov 2017, 20:06\n01 Nov 2017, 19:07\nTäpselt minu mõte:\nhttp://matkafoorum.net/viewtopic.php?f= ... 4x4#p22854\nPostitus Postitas Raimps » 02 Nov 2017, 13:47\nSeptembris käisin ka näppimas Kajkat, päris okei tundus senimaani kuni vaatasin ka teisi kotte, kaaluvahe oli liig.\nPostitus Postitas Jants » 02 Nov 2017, 23:58\nKaaluvahe... Aga äkki võib ka nii olla et see raskema tühikaaluga seljakott tundub kraami täis ladudes ja nii 20 km käies seljas kergem kui mõni kergkaaluline sama koormaga?\nPostitus Postitas sepaonu » 03 Nov 2017, 09:29\nSirvisin otsinguga leitud 312 prääksu kajka kohta läbi, millest loomulikult suur osa on paukpadrunid ja helistasin hommikul fjällrävenisse , kust vastati, et raskem kaal on põhiliselt tehtud selle pärast, et kõiki grammiviilijaid ärritada.\nKeegi lahke inimene kajka 100l laenaks üheks päevaks, et saaks kümmekond kilti ära käia ?\nPostitus Postitas polarbear » 03 Nov 2017, 14:44\n03 Nov 2017, 09:29\nShelistasin hommikul fjällrävenisse , kust vastati, et raskem kaal on põhiliselt tehtud selle pärast, et kõiki grammiviilijaid ärritada.\nNiimoodi öeldigi ve?\nEt tegime koti, vaatasime: kurat, liiga kerge sai. Paneme ikka täis-balvankadest raami ja taskupõhja õmbleme tonkatinade aastavaru sisse, siis saab ikke õige asja, mis ka kõvema tormiga inimese ankrus hoiab.\nPostitus Postitas mrWilson » 03 Nov 2017, 14:53\n02 Nov 2017, 23:58\nErinevatest internetis Kajka kohta levivatest review'dest võib seda välja lugeda küll. Need kellele see kott sobib räägivad paljud, et koti kaalu ei tunneta matkal. Või siis koti omadused ja mugavus kaaluvad koti lisakilod kuhjaga üle. Mine siis võta kinni kas ka päriselt nii on. Ega enne teada ei saa kui pole proovinud.\nPostitus Postitas Tanel » 03 Nov 2017, 15:32\n03 Nov 2017, 14:53\nEga sa ei saagi koti kaalust midagi aru kui seljakott kõige täiega kaalub ca 30kg. Siis see 10% siia-sinna on kökimöki.\nPostitus Postitas Tnnn » 03 Nov 2017, 21:37\nMina sisuliselt võin laenata kui see jalutuskäik leiaks aset Tartus.\nKajka raam on tõesti mugav ja tasub raskema kandami puhul kindlasti ära. Olen kandnud ka sõprade igasuguseid kergemaid ja mitte päris nii kergeid kotte, ospreyd ja vauded jne.\nVauded tunduvad ka -20 kg-ga suhteliselt mugavad ning materjal ei ole liigõhuke, paari sõbral on rinnarihmad ära tulnud vms, ospreyd muutuvad minu meelest küllaltki ebamugavaks ning kaotavad vormi kui kaal on üle 15 kg, samas mul 1 sõbranna laseb raske kandamiga ja ütleb et tal pole häda midagi.\nKokkuvõtvalt, mõtle milleks sul kotti vaja on, kui sa üle 15 kg (võimalik et see mugavuspiir on inimestel erinev) ei kanna mis on tõenäoline 65 l koti puhul, siis võib-olla pole raamkotti vajagi?\nSee grammiviilijate ärritamise jutt on minu hinnangul vale - tasub lihtsalt katsuda erinevate kottide materjale ja tuleb arusaamine kust vahe tuleb.\n1 variantidest on käia matkaspordis kotti "ebamugavaks" tegemine. Ma tsillisin kunagi matkaspordis 100 l kajka ja 28 kg sisu (+ koti kaal), proovisin kanda ainult õlgadel ja ainult puusadel ja kui lõpuks tundsin et\nRe: Seljakott - Kajka 65 vs Abisko 65\nPostitus Postitas tripp » 04 Nov 2017, 02:03\nMa võin oma Kajka-100 laenuks anda küll.\nPühapäevast olen Tallinnas.\nHelista 5058952 või kaur.virunurm@gmail.com.\nPostitus Postitas sepaonu » 05 Nov 2017, 16:48\nTänud mõlemale pakkumast, a kuna ma raplakandist, siis kilulinn lähemal ja võtan kauriga ühendust.\nNeed mõned ülenädalased reisid, kus mul suurt mahtu vaja, on ka kaal suurusjärgus 25kg, mis läheb kokku sellega, et kajkaga võib neid raskemaid koormaid mõnusam kanda olla. Netisobrangus kõige suuremad kaalud sajase kajka puhul jäid silma 32 ja 38kg. Kõige rohkem läbi kõigi kommentaaride jäi kõlama, et küljetaskute lukud valel pool, mina sellega nõus pole. Osadest tuledestviledest ei oska miskit arvata, kuivatusvõrk alumises sektsioonis. Suurelt lahtikäiv külg meelitab kõige rohkem ja prooviks kõikkotis varianti, praegune olukord selline 75se pingviiniga.\nPostitus Postitas Tnnn » 06 Nov 2017, 00:43\n05 Nov 2017, 16:48\nKõige rohkem läbi kõigi kommentaaride jäi kõlama, et küljetaskute lukud valel pool, mina sellega nõus pole. Osadest tuledestviledest ei oska miskit arvata, kuivatusvõrk alumises sektsioonis. Suurelt lahtikäiv külg meelitab kõige rohkem\nMulle isiklikult see küljetaskute luku "vale pool" väga ei häiri, eks ta vist ole arvestusega tehtud et peaks justkui midagi kätte saama sealt kõndides (no üldse ei saa).\nLahti käivad koti mõlemad küljed, aga mis ma miinuseks oskan öelda on see, et kui soovid kotti panna tõeliselt vähe asju kuid kotti "pikalt" pakkida, siis jääb natuke tunne nagu seljast eemale jäävad pingutusvardad, mida tõmbad rihmadega kokku vajuvad nagu natukene läbi.\nKuivastusvõrk just iga kord kasutust ei leia, kuid suvel/sügiselt 3-4 korda kasutasin küll, hea on kui on kindlustunne et sokid jäävad kotti mitte ei pudene kuskilt seljalt maha\nPostitus Postitas Hendrik » 06 Nov 2017, 10:40\nKui küljetasku avaneb selja poole, siis on ta ju just õigel pool. Sest kui kott on maas ja näiteks vihmakate peal ja ise istud seal otsas, saab ainult sihuksest taskust normaalselt asju kätte. Aga noh, mul endal selline kott, millel polegi üldse küljetaskuid (Redfox Everest 85, tähistab varsti 15-ndat juubelit mul), vähem jamamist\nPostitus Postitas tripp » 06 Nov 2017, 21:54\nMind pahandavad kõik viled ja kulinad.\nMõned rihmad lõikasin oma Kajkal küljest lihtsalt ära.\nSelle võrgu lõikamist kaalun ka. Ma ei kujuta ette ühtegi olu, kust tast abi võiks olla. Aga tolgendab ees ja segab pakkimist ja MIKS???\nKõige rohkem nörritab mind vöörihma kotike. See on nii väike ja nii lolli lukuga, et sinna ei mahu miski peale kommipaberi. Kindad, buff, fotokas - miski ei mahu. Fjällrävenil oli kahju sinna paar cm suurem tasku panna või??\nIdeaalse koti jaoks tuleb ikka ise juurde õmmelda. Siis saad kõik asjad nii ja sinna, nagu ise tahad\nPostitus Postitas Hendrik » 07 Nov 2017, 10:18\nLäheb võibolla teemast välja, aga seljakottide ja nende kandmisega tundub olevat kaks koolkonda. Ühele meeldib palju igasugu taskuid, rihmu, kinnitusaasasid, "karabiinilinte", pisikesi sertimata karabiinikesi, kahe auguga puust kruuse rippumas jne. Teine koolkond aga eelistab kotte millel on väga vähe taskuid (vahel pole isegi lakka, nn. kartulikott või haulbagi tüüpi) ja kui vähegi võimalik, topitakse kõik kotti sisse.\nMaitse asjad mõlemad, aga teisel variandil on mõned funktsionaalsed eelised: kott ise on kergem, kott on enamasti profiililt veidi kitsam ja sirgem (või saab teha "toru" seetõttu jämedama), tilbendised ei jää võsas ja kaljudel kuskile kinni. Sirge koti külge on lihtsam kinnitada näiteks lebomatti ja suuski.\nTaskusõbrad vahel küsivad, et kuda ma oma asju siis pakin kui taskuid pole, aga see on lihtne: tähtsad väikesed asjad (võtmed, pass jne) mida harva kasutan, on siselakas; tähtsad väikesed mida tihti kasutan (prillid, huulepulk, nuga jne) on jope ja pükste taskus; välislakas on suuremad päeval võibolla vaja minevad asjad nagu lusikas, varukindad/müts, pealamp jms. Igasugu muud pisividinad on grupeeritud rem-komplekti, köögitarvikute hulka või apteeki ja need asjad on kotis sees. Kotist väljas on ühel küljel lebo, teisel pool vahel jope/sulekas.\nPS. Kui keegi teab, mis sisuline otstarve on "karabiinilindil" seljakoti küljes, andke mulle ka teada. Pole kunagi kasutanud ja ei kujuta matkal/mägedes/kaljudel ette situatsiooni, kus sinna peale sokkide midagi riputada oleks mõtet.\nPostitus Postitas Tanel » 07 Nov 2017, 12:20\n07 Nov 2017, 10:18\nKas sa mõtled seda "nn" molleriba karabiinilindi all?\nMulle endale vöörihma taskud meeldivad, samas ei meeldi mulle et kott kõiksuguseid kulinaid täis on riputatud jaavad okstesse kinni ning võib midagi ära lõhkuda.\nPostitus Postitas Hendrik » 07 Nov 2017, 13:05\n07 Nov 2017, 12:20\nJu vist. Pole sellele jurale veel mõistlikku nime leidnud. See on see lint, mis on väikesteks aasadeks õmmeldud seljakoti peal. Ei leidnud talle kroonus mingit kasutust ja matkamisel/ronimisel ammugi mitte. See asi karjub selle järele, et sinna toppida karabiine ja ronimiskola, aga sellest kolast pole mingit kasu kui ta seljakoti peal tilbendab. Kui juba julgestusvarustusega taidluseks läheb, on enamasti ka vöö peal ja asjad vöös või eraldi slingil kaelas.\nPostitus Postitas ullivilli » 07 Nov 2017, 14:03\nMinu meelest näiteks puusavööl on see väga hea asi.\nSai soetatud kaamera Clip, mida kasutan täpselt nende mollede küljes.\nPeamiselt selle pärast et võpsis ei tolkneks kaamera pidevalt ringi ning tsivilisatsioonis sama teema + keegi ei saa seda kaasa haarata.\nLisaks hea väikeseid kotikesi külge panna.\nAga see on peamiselt õla ja puusavöö külge.\nKoti pealse eelistan samuti võimalikult puhtana hoida.\nSamas Bushcraft scenes kasutatakse väga palju mil stiilis päevakotte, millel terve pealmine on molle linte täis.\nTänane kuupäev on 14 Okt 2019, 10:09


joonistajad koos: 50 - Kolm üheks - Ivar\nPostitas Ivar at 14:46\nTuvastada saab umbes 20-22 teemat! Muljetavaldav arv ja tulemus. Brush ja renderdus on kindlakäeliselt välja mängitud - näha, et aasta blogis on kuhjaga ära tasunud. Detailsus ka ei häiri ja on selgelt vaadeldav, ilmselt eristuvate halltoonide tõttu.\nKritiseerida julgeks ainult seelikut, mille "maandumine" maapinnal ja valepidi asetsev muster (kuigi ilmselt meelega nõnda) tõmbab liialt tähelepanu. Elina arvab, et piraadil on tahtmatult jänesekõrvad.\nMitmest tükist pilt koosneb?\nSelle seelikuga on siuke asi, et originaalis oli ta üsna sirge alaservaga. Eraldi oli see ok, aga kokku panduna tekitas tunde, et nõiatädi on väga lapik. Püüdsin siis allserva arvutis muuta... aga nagu isegi tülgastusega näen, pole Wacomiga pusimine normaalset tulemust teinud.\nSee tagurpidi muster pidi jätma mulje, et kleidil on ämblikuvõrgumuster... :(\nTegin ka tädile täiesti uue näo ja asendasin kuni õlgadeni, kuna esialgne oli väga teisest ooperist kui ülejäänute nöbininalisede ja ümmarguste eri suuruses silmadega larfid.\nMa ise küll 20-t teemat kokku ei saanud. Hea meelega suruks tühjale kohale kala sappa veel mingi teemaga seotud vidina... Tükke - iga tegelane ja pilt ja kala on eraldi kontuuritud ja siis kokku nihutatud. Pilt, mida värvisin, oli üsna väike tegelikult, 1/4 kontuuri originaalsuurusest, kõik tegelased kõrvuti reas.\nMul on endal tekkimas tunne, et olen varsti välja mõelnud mingi tüpaži, mida saab eri tegelaskujudeks keerata. Põhitunnuseks on eri suuruses silmad... :-)\nminul läks teemade lugemisega umbes 12-nda peal järjekord sassi, iagatahes väga tubli saavutus! (Näitab selgelt, et 3 teemat koos ühte pilti panna on absoluutne miinimum!)\nToredad ja karakteersed tüübid! Kompliment ka minu poolt, Ivar, su stiil võtab järjest rohkem oma nägu! Õige pisut häirib mind selle pildi tasapinnalisus, see et kõik tüübid on peaaegu rangelt ühel joonel. Ehk mõningane liigendatus oleks pilti teatavat põnevust loonud?\nKa häirib õige pisut joone "värin" kõikjal, mis teeb üldpildi pisut väsitavaks vaadata; ehk oleks kuskil pidanud joon kontrastiks olema konkreetne, julge ja "sirge"?\nEks selle joonega ole nii, et väga sirget on mul keeruline joonida, ja siis ongi kaval teda juba ise tiba väristada... :-)\nMa püüan (viimasel ajal vähemalt) ka jälgida, et joone laius muutuks just seal kus vaja, kuid selleks on vaja tööriistu hoopis paremini vallata.\nJah, lamedus on problemaatiline küll. Eks see tuli sellest, et tegelased on eraldi puhtaks kontuuritud ja komponentide interaktiivus on suuresti tinglik. Proovisin siiski midagi päästa, kuigi selleks oleks pidanud ilmselt värviga hoopis enam mässama.\nAga muidu - tegin pildis veel paar lisandust ja pisitimmimist ja arvan, et nüüd võiks lugeda ta valminuks.


Ingveri kasvatamine kodus - Maitsetaimed 2021\nTöötage läbi insektitsiidiga (kodus on soovitatav kasutada bioloogilisi tooteid, näiteks fütoverm). Ravi viiakse läbi, kuni kahjur kaob..\nKuidas ingverijuurt kodus hoida\nIngverit saab toatemperatuuril hoida üsna lihtsalt. Võite selle lihtsalt pappkarpi panna ja see püsib suurepäraselt.\nIsegi kõiki agronoomilisi reegleid järgiv algaja aednik on võimeline kodus aknalaual kasvatama lõhnavat, põlevat, kuid väga kasulikku ingverit. Kui lähenete asjale arukalt, rõõmustab taim teid kindlasti eredate õisikute ja suurte mahlaste juurtega..\nVideo: ingveri istutamine ja hooldamine kodus\nAiandusringkondades on juba ammu räägitud, et teie enda maitsvat, tangivat ja maitsvat ingverit saab supermarketi ingverijuure tükist hõlpsasti kasvatada. Pole põhjust proovimata: kui troopilistes riikides kasvatatakse seda aedades, siis aknalaudadel peaks hea hoolega kõik korda minema..\nIngverit ostes otsige tükk, millel on terved, arenenud pungad. Mõnikord tuleb õige tüki leidmiseks otsida poest terve hunnik juuri. Ärge võtke juured, mis näevad välja vanad ja kuivad - need ei õnnestu. Ja kui juur tundub teile kuiv, hoidke enne istutamist mõnda aega soojas vees - see äratab "magavad" pungad.\nParim aeg ingveri istutamiseks on varakevad. Ingverijuur lõigatakse tükkideks, nii et mõlemal on neer. Istutatud madalasse, kuid laia ja suurde potti, sest taim peab laiuselt levima.\nNagu kõigi põllukultuuride puhul, mille idanemiseks on vaja päikesevalgust, peaks ka istutamine olema madal, madal, pungapool ülespoole. Pinnase koostis: osa murust, osa turbast, osa jämedast jõeliivast ja fosforit sisaldav väetis mugulatele (vastavalt juhistele).\nEdasine hooldus on mulla ühtlaselt niiske hoidmine. Peate olema kannatlik: ingveri tärkamiseks võib kuluda mitu nädalat. Pärast seda võib ingverit hoida aknalaual, piserdades iga päev. Ta pole eriti valgust armastav ja tunneb end hästi ka põhjaaknal. Suvel võib aeda panna ingveripoti, ainult poolvarju ja tuule eest kaitstud kohta. Kuuma ilmaga - vett ohtralt, jahedal - vähe. Tavaliselt kasvab suvekuudel looduses taim märgatavalt. Ingver tuuakse tuppa, kui õhu õhutemperatuur hakkab kipuma 10 kraadini.\nSügise keskpaigaks väheneb kastmine järk-järgult - potis olev muld peaks kuivama ja stimuleerima risoomi kasvu. Kui lehed närtsivad ja vars närbub, kaevatakse juur ettevaatlikult üles, pestakse ja kuivatatakse. Juure võib külmkapis hoida mitu kuud, seda võib külmutada või marineerida. Kasutatakse külmetushaiguste ravimina, jookide, kastmete, kulinaarsete toodete valmistamisel.\nIngveri armastajad jagavad oma kogemusi selle kasvatamiseks FORUMHOUSE'is, kasvatavad seda oma talveaedades. Muide, vaadake videot, kuidas talveaeda kõige paremini varustada..\nIisopiravim ACCORDMitmeaastanePõuakindel ja talvekindel põõsas. Moodustab kuni 60 cm kõrguse põõsa. Moodustab kuni 70 cm kõrguse ja kuni 60–70 cm läbimõõduga põõsa, püstiste hargnenud võrsetega kuni 25 tükki taime kohta.


Akutrell ja saepuru - selleks korraks vist tehtud! - Ruth Sotnik - Kursused\nHome » Blogi » Akutrell ja saepuru – selleks korraks vist tehtud!\nKuupäev 23. jaan. 2019\nKui ma esmaspäeva hommikul ateljeesse jõudsin ootas mind ees siin täielik seapesa. Palju asjad ja kastid olid kiiruga eest ära tõstetud ja põrandal mõnusad saepurulaigud. See oli nädalavahetusest jäänud segadus, sest ateljee sai endale uue spetsiaalselt masinatele mõeldud laua!\nNüüd on vist natukeseks ajaks rahu enam-vähem majas. Kui keegi muidugi teab, kust saaksin soodsalt 5 mõnusat tooli (masinate taha), siis andke märku! Olen nõus ise värvima ja putitama ka. Ja ühte kummutit tahaks ka – asjad mahuvad küll ära, kuid kummut on praktilisem, kui praegused hoiustamisvariandid. Noh ja eks mul mõtteid, mis veel võiks olla on alati…\n24h peale koristamistuuri\nIgatahes asusin esmaspäeva hommikul usinalt koristama – pesema, asju enda kohale tõstma ja poole tööhoo pealt tuli välja ka päike. Oi, kui ilus siin hommikuti on. Aknad olid samuti härmas ja seintele tekkis ilus jäämuster. Vaatasin äsja valmis saanud ateljee õmbluskooli poolt ja täitsa mõnus tunne tuli. Vaikselt hakkab ruum võtma sellist ilmet, mille sarnaseid pilte ma veel 5-6 aastat tagasi välismaistest blogidest vaatasin. Äge!\nLoodan, et nüüd tekib vaikselt ka rohkem hetki näiteks mõne laheda blogpostituse genereerimiseks või uue töötoa välja mõtlemiseks (kui Sul on idee, mida sooviks õppida, anna teada). Ja vahelduseks tahaks endale või perele ka midagi õmmelda ning uusi masinaid ja tehnikaid katsetada – no sellist õmblusmõnulemist teha. Loodan, et ehk saan nädalavahetuselt mõne mõnusa kanga ka endale vahetada, millega inspiratsioon peale tuleb 🙂\nMinu kangasahtlid on igatahes seoses nii Kangavahetuse kui ka minu jaoks äsjaavastatud KonMari meetodi (aitäh, Netflix) abil uue ilme saanud. Kangakorve kapis ma küll päris nii ilusti voltida ei suuda, aga ülevaade on nüüd siiski olemas. Viskasin välja ka palju kangaid, mida töötubades näidiste valmistamiseks kasutada saab ning osad võiks ka vahetuses ehk käiku minna. Ühtteist oleks veel tarvis sorteerida, sest eks seda nodi on ikka kogunenud ning igasugust nodi tegelikult siiski tarvis ei lähe. Ahjaa, kui keegi tahab kikilipsu (rosettlipsu, see nö eelseotud), siis neid kinnised on mul ka üle.\nMinul sai 2-3 volditud hunnikut igasse sahtlisse. Kui need suurusejärgi asetada, siis tekib sahtlit avades ülevaade küll.\nHetkel on mul suurepärane võimalus (millest olen pikalt unistanud) jätkata oma mõttelõnga väikese jalutuskägu saatel üksi ja nii et mul ei ole kiire (no 2h on aega). Niisiis ma lähen ja mõtisklen, kuidas ühe kleidi kaelakaar võiks olla lahendatud, kust toole saada, kuidas Kangavahetuse üritust hästi läbi viia, milliseid töötube võiks veel teha jne.\nÕmblemiseni ja kohtumiseni!\nNii hubane ?


Auto omamine vajub unustusse - Mobiilsus - Tehnika\nAuto omamine vajub unustusse\n17. mai 2019, 00.01\nEestlaste seas populaarseimad rendiautod on Škoda Octavia (pildil), Toyota Corolla ja Kia Ceed. Foto: Škoda koduleht\nAutorendiettevõtete valdav seisukoht on, et vajadus isikliku auto järele muutub üha väiksemaks. Ühistranspordi, autorendi ja taksode abil moodustub paindlikum pakett.\n«Rendiautode turg käib üsna samas taktis peavooluga autode müügis ehk ka rendiautode populaarsuse tabelis figureerivad kõrgematel kohtadel need autod, mis tänavapildis värskelt silma paistavad,» rääkis Roland Kask ettevõttest A Autorent. «Eks see ole ka loogiline, et rendifirmad teevad oma valikud, püüdes mõista ja ennustada, mida klient ennekõike soovib.» Suund ongi uute autode poole. «Ajad, kus võis kümne aasta vanuseid masinaid suure hooga ja valimatult välja pakkuda, on läbi,» lisas Kask. «Suundumus on ka sinna, et soovitakse pigem automaatkäigukastiga autosid. Seda soodustab muidugi asjaolu, et automaatkäigukastiga autode hind ei erine kuigivõrd manuaalkäigukastiga autode omast ja seega on vahe vaid mugavuses ja harjumuses.»\n1autorendi juhi Henri Aderi sõnul on kõige nõutumad autod lihtsad väike-keskklassi rahvaautod, näiteks Toyota Corolla, Škoda Octavia ja Kia Ceed. «Kui teha populaarsemate rendiautode edetabel, oleks see väga sarnane müüduimate autode edetabeliga,» rääkis Ader.\nSuvised rendihinnad olenevalt rendiaja pikkusest\nŠkoda Octavia 28-42 eurot päev\nToyota Corolla 24-40 eurot päev\nKia Ceed 26-40 eurot päev\nSama kinnitas ka Kask ja lisas, et väikebusside kategoorias on siis ennekõike popimad Renault Trafic või Opel Vivaro – mis ongi ju tegelikult üks ja sama auto, lihtsalt märgid peal veidi teised.\nÜks eripära veel: rendipargi kõige odavamate autode Toyota Yaristega sõidetakse Roland Kase sõnul ohjeldamatult vaid suveajal, kui nõudlus on ülisuur ning soovitakse kõige soodsamat pakkumist. Muul ajal on nõudlus kõige odavamate autode järele võrreldes väike-keskklassi autodega tunduvalt väiksem.\nHuvi rentida pikemalt\nTüüpiline rendiperiood jääb kolme kuni viie päeva vahele, aasta lõpus ja suvisel puhkustehooajal veidi kauem. Just sealtmaalt algab ka rendifirmadele kasu toov rendiperioodi pikkus. «Auto muutub kasumlikuks ning saadav tulu katab kulud,» selgitab Kask A Autorendist. «Seetõttu on paljudel rendiettevõtetel ühepäevane rent kallim, sest kui arvestada, et iga sõiduk tuleb enne ja pärast renti pesta ja puhastada, mis enamasti on kliendi jaoks hinna sees, siis praeguste hindadega sealt palju alles ei jää.»\nParatamatult käib iga teenusega kaasas ka pahupool ning autorent ei ole erand. Nii on mõni auto näiteks lihtsalt ära varastatud.\n«Eks meil on kümne tegutsemisaasta jooksul mitmeid juhtumeid olnud,» ütles 1autorent juht Henri Ader. «Üks sõiduk on meil kunagi esimesel tegutsemisaastal ära varastatud ning aja jooksul on ka mõned varguskatsed olnud, aga oleme autod välisriikidest kätte saanud.»\nSamuti tuleb autorentidel ette juhtumeid, et renditud autot ei tagastata õigeks ajaks ning üritatakse maksmata sõita nii kaua kui võimalik. Juhtub ka seda, et klient on sõidukit vigastanud ning üritab seda varjata ja vastutusest hoiduda.\n«Üks hiljutine juhtum oli, kus klient sõitis sõiduki karteri põhja katki ja proovis seda ise käepäraste vahenditega parandada, kuid õlileket täielikult peatada ei suutnud. Ta kasutas sõidukit edasi ning õli puudumise tõttu sai mootor viga,» sõnas Ader. «Esialgsest mõnesajaeurosest kahjust sai mitme tuhande euro suurune kahju.»\nTema sõnul õpib rendifirma igast olukorrast. «Kogemustega tekib ka lisameel, mis aitab võimalikke probleemseid kliente ära tunda, ja kahtluste korral on meil võimalus rendist loobuda,» märkis ta.\nA Autorendi esindaja Roland Kask märkis samuti, et ette tuleb ebameeldivusi. «Teinekord juhtub nii, et ühepäevase rendi jooksul suudetakse auto jalamattidest kuni laepolstrini nii ära mäkerdada, et kohati jääb fantaasiast vajaka mõistmaks, kuidas see juhtuda sai,» rääkis ta.\nTüüpilisemad juhud, mil kliendid peavad lisaks renditasule kukrut kergendama, on enamasti need, kus unustatakse auto tagastamisel tankida.\nKask rääkis hiljutisest juhtumist, kui klient tagastas auto ning märkuse peale, et paak ei ole täis, süüdistas tähenärimises mõne grammi kütuse pärast. «Hiljem selgus, et ta oli tankinud, aga seda viimati Rakveres ja pärast seda sõitnud veel umbes 130 kilomeetrit,» täpsustas Kask.\nSellisel juhul enamasti võetakse deposiidist tankimiseks kulunud summa ning teenustasu, mis jääb 10–15 euro piiresse.\nOn ka juhtumeid, kus klient toob auto tagasi ja tunnistab, et oli kiire ega jõudnud tankima, sest peab kohe näiteks laevale tõttama. Siis trahvi ei tehta ja võetakse raha vaid puudu oleva kütuse jagu.\nTrahvimisi tuleb ette ka näiteks siis, kui auto tagastamisega hilinetakse ja sellest ette ei teatata. Siis võib trahv ulatuda mitmekordse päeva rendihinnani, sest autod on tihedalt broneeritud ja järgmine klient ootel ning rendifirma peab tegema ümberkorraldusi, et leida teine auto. Lühikese etteteatamisega on see vahel keeruline.\nSamuti ei mõista rendifirmad nalja autos suitsetamisega – sellega käib üsna resoluutselt kaasas paarisajaeurone trahv.\nKüll aga on arvestatav hulk inimesi, kes on otsustanud rentida sõidukit pikemaks ajaks ehk rohkemaks kui üks või kaks kuud. «Niimoodi saab ühte kuumaksesse kenasti kokku koondada kõik autoga seonduvad kulud ja alati kindel olla, et ollakse ootamatuste vastu võimalikult hästi kaitstud,» lisas Kask.\nRendifirma tavaline klient on enamasti inimene, kes autot iga päev ei vaja, küll aga siis, kui soovib sõita kaugemale, kui see ühistranspordiga mugav ja mõistlik oleks. See annab talle ühtlasi vabaduse võtta täpselt selline auto, nagu tuju on, olgu siis rahakoti paksusest või sõidu eesmärgist lähtudes.\nTeine suur osa klientuurist on välismaal elavad inimesed, kes vajavad sõidukit Eestisse tulles. Suur osa neist ka eestlased, kes elavad või töötavad välismaal ning kellel on kodumaale lihtsam tulla ilma autota ja ringiliikumiseks endale siin sobiv sõiduk rentida.\nOn veel kolmas suurem rendiklient – inimene, kes vajab oma sõiduki hoolduse või remondi ajaks asendusautot. Paljud rentijad on ka ettevõtted, kes oma töötajatele teatud ajaks sõiduvahendit vajavad, olgu siis sõiduautot või kaubikut, millega saab igapäevase töö tehtud.\nOma autot pole vaja\nÜha enam avaldavad autorendiärile mõju mitmesugused mobiililahendused ja jagamisteenused, näiteks inimeselt-inimesele-renditeenus Autolevi või aprillis turule tulnud Leedu rendiäpp Citybee.\nCitybee on hea lahendus neile, kellel on korraks näiteks ehituspoest kauba koju viimiseks kaubikut vaja. Leiad äpist lähima auto, broneerid selle ja alustad rendisessiooni. Iga kasutusminut ja läbitud kilomeeter arvutatakse ümber eurodeks ja võetakse sessiooni lõppedes automaatselt inimese kontolt maha. Ei mingit suhtlemist inimestega, vajadust tankida või autot pesta. Kui Leedus pakub äpp mitmesuguseid autoklasse, siis Eestis ainult kaubikuid.\nSuur erinevus võrreldes tavalise rendifirmaga on see, et viimastel on sõidukite minimaalne rendiperiood üks päev. See tagab ka, et klient saab alati pestud ja tangitud sõiduki, mida minutipõhise renditeenuse pakkuja alati tagada ei suuda.\nAutolevi on samuti huvitav lahendus, seal rendivad enamasti inimesed ise välja oma isiklikke autosid. Hinnatase on veidi madalam, aga kindlus autode korrasoleku suhtes väiksem. Kliendi jaoks kõige ebamugavam erinevus Autolevi ja tavapärase rendifirma vahel on see, et paljud Autolevi pakkujad nõuavad värskelt pestud sõiduki tagastamist või autopesu eest lisaraha, rendifirmadel kuulub see üldjuhul hinna sisse.\nTauri Kärson, inimeselt-inimesele-rendifirma Autolevi\nTauri Kärson Foto: FOTO: Autolevi\nAutojagamine on kiiresti kasvanud, sest see on nii kättesaadavaks ja mugavaks muutunud. Näen seda Autolevi pealt, oleme kasvanud viimasel ajal järjest kiiremini ja keskmiselt toimub Autolevis iga tund üks tehing.\nAutoomanikud annavad auto üle enamasti oma kodu juures, mistõttu saavad ka rentijad võtta autot väga paljudest asukohtadest ja samuti oma elukoha lähedalt.\nOluline trend on ka keskkonnateadlikkus, auto omamine ei ole kulukas ainult rahakotile, vaid ka loodusele. Järjest rohkem inimesi ei soovi autot pidevalt omada. Autode jagamine annab aga neile ligipääsu sõidukile, kui nad seda vajavad.\nTeisalt on kasvanud ka traditsiooniline autorenditurg, inimesed liiguvad rohkem ja mõjutajaks on kindlasti olnud ka elatustaseme tõus. Eksperdid ennustavad nii autojagamisele kui ka -rendile järgnevateks aastateks kasvu. Põnevaks läheb asi kindlasti ka siis, kui turule tulevad isejuhtivad autod. Isejuhtivate sõidukite kasutuselevõtul on võimalik autojagamist veel lihtsamini ja efektiivsemalt teha.\n«Uuema aja teenused seni ei ole määravat rolli mänginud,» märkis Kask A Autorendist. «Kindlasti seal on kliente, aga enamasti tunduvad need olevat just pigem need «ühe päeva rentijad», kes on nõus teenuse kvaliteedi arvel tegema mööndusi soodsama hinna kasuks.»\nEnda sõnul tervitab aga Kask suhtumist, mida need uued jagamisteenused toetavad: «Need aitavad kaasa mõtteviisi muutusele, et auto omamine ei ole enam esmajärguline vajadus ja et oma sõidud saab tehtud tunduvalt efektiivsemalt ja soodsamalt.»\nAutorenditurult leiab eriliste sõitude tarvis ka luksuslikke sõidukeid, näiteks kui tulemas on tähtis külaline, isiklik pidupäev või soov kallimaga uhke nädalavahetus veeta. Nõudlus selliste sõidukite järele on väiksem, kuid siiski olemas ja selleks on autod saadaval.\n«Tegeleme vorsti müügiga, mitte saia ja vorsti müügiga,» naljatles tippklassi autode väljarentimisele keskendunud A+ Autorendi juht Allar Aas.\nA+ on oma nišiks valinud luksussõidukite, esindus-, sport- ja supersportautode, luksuslike väikebusside ning mootorrataste väljarentimise. Kiirus, võimsus, stiil, luksus ja mugavus, alustades klassikalisest premium-klassi sõidukist, E-klassi Mercedes-Benzist ja lõpetades Lamborghini Aventadori või Aston Martiniga.\n«Lisaks mugavusele on meie klientidele oluline, et kapoti all oleks midagi, mis annab tõelise sõiduelamuse,» selgitas Aas, viidates sellistele masinatele nagu Mercedes-Benz S63 või Ford Mustang Shelby GT 500. Nõutuim renditav luksusauto Eestis on aga Porsche Panamera.


Kahevõistlejad said võistkondlikus sprindis 11. koha – Jooksja\nKail Piho ja Kristjan Ilves said täna Itaalias Val di Fiemmes kahevõistluse MK-etapil võistkondlikus sprindis 11. koha, mis on ühe koha võrra parem kui pärast hüppevooru.\nHüpete järel asusid eestlased 12. kohal, kaotades liidritele 1.07. Ilves hüppas 123,5 meetrit ja Piho 115 meetrit. Esimesena lähetati suusarajale sakslased Terence Weber ja Fabian Riessle, kellele järgnes Norra võistkond koosseisus Espen Andersen, Jörgen Graabak. 2×7,5 km pikkuse Eestlased suusatasid mööda kahest Jaapani tiimist ning Venemaast. Austria ja USA teised meeskonnad jätsid startimata. Omakorda suusatasid Eesti duost mööda Saksamaa, Austria ja USA esimesed võistkonnad ja Soome teine tiim.\n“Üldjoontes võib rahul olla, 10. koht jäi napilt ette,” ütles Kristjan Ilves Jooksjale. Soome teine võistkond edestas Eestit siiski poole minutiga. Kui hüpetega alustas 18 võistkonda, siis suusarajale startis 15.\nVõistkondliku sprindi võitis Norra (Espen Andersen, Jörgen Graabak), teiseks tuli Tšehhi (Tomas Portyk ja Miroslav Dvorak) napi 0,3 ning kolmankas Itaalia (Sanuel Costa ja Alessandro Pittin) 0,9 sekundilise kaotusega.


"Suurepärased" investeerimisvõimalused, millest peaks iga hinnaga eemale hoidma | Rahageenius\n8. august 2019 kell&nbsp16:44\nLiiga kelmikas hoiupõrsasFoto: Scanpix\nSügaval südames tahaks igaüks elada nii, et raha pärast muretsema ei peaks. Kaaskodanike loomupärast soovi võimalikult ruttu haljale oksale jõuda kasutavad ära ka kõikvõimalikud petturid. Allpool on ära toodud mõned näpunäited kehvadest investeeringutest hoidumiseks.\nInvesteerimisvõimalust pakkuva ettevõtte kodulehelt pole võimalik leida, mis firmaga on tegu\nEesti ühe tuntuima ühisrahastu Crowdestate lehelt on paari hiireklõpsuga näha, et lehte peab Crowdestate OÜ. Asi on selge ja klaar.\nSiin, ühel põneval lehel, pakutakse samuti õpetussõnu, selle kohta kuidas rikkaks saada. Selleks peab soovi avaldama ning ilmselt saadetakse siis uudishimulikule äriidee ja juhendid, kuidas seda kõike teoks teha.\nPlaani tutvustatakse ettevõtte kodulehel järgmiselt: “Toimiv ja ajaliselt kontrollitud äriidee (üle 50 aasta) ning samm-sammult tegevusjuhis. Võimalus lihtsalt ja riskivabalt tekitada endale lisatulu,” . Kes ja kuidas nõu annab ning mis äriga on tegemist, lehelt aga ei leia.\nPole kindel, kuhu raha läheb või kuidas seda tagasi saab\nSee võiks olla iseenesestmõistetav, kuid paraku pole seda mitte. 15 aastat tagasi tegutses näiteks raharong.ee, mis lubas 100-protsendilise tootlusega investeerimisvõimalusi. Kuhu raha investeeritakse, millal see tagasi saadakse ning kelle poole probleemide korral pöörduda, see firma aga ei täpsustanud.\nJuhatuse liikmed on täiesti tundmatud tegelased\nKui uskumatult tulusat investeerimisvõimalust pakub ettevõte, mille juhatuses on vaid üks, täiesti tundmatu inimene, võiks olla ettevaatlik. Kui tegemist on geniaalse äriplaaniga, mis suudab tagada muinasjutulise tootluse, siis võiks ju eeldada, et tegemist oma ala spetsialistidega, kes on ka varem midagi märkimisväärset korda saatnud.\n“Ainsa juhatuse liikme kohta leidub täiesti minimaalselt infot, mis tõstatab olulisi küsimusi nii tiimi pädevuse, valdkonna kogemuse kui usaldusväärsuse koha pealt. Kindlasti ei julgeks sellesse hämarasse putkasse enda raha viia ja hoian nii kaugele kui võimalik,” on näiteks ühisrahastuse turul läbi murda üritava Ühisraha OÜ usaldusväärsust Facebookis kommenteerinud pokkerimängija ja investor Madis Müür.\nKeegi müüb sulle suurepärast investeerimisvõimalust liiga agaralt\nKui kusagil on tõesti võimalus teenida oma investeeringult 25 protsenti tootlust riskivabalt ja muretult, siis ei pea ettevõtte juhid ja müügimehed lihtsaid inimesi tüütama.\nLubatav tootlus on liiga hea, et tõsi olla\n7 klassi koolis käinud Taavi Kuklase asutas kunagi ettevõtte Tallinna Investeeringute Grupp OÜ ning lubas lehel rahapuu.eu kõigile, kes tema ärisse panustavad, 25-protsendilist tootlust. Sinna paigutatud raha ei nähtud enam kunagi.\nMärksõnad: investeerimine, pettus, sääst


Napo ohukütt: riskide ja ohtude väljaselgitamine | NAPO\nAvaleht » Õpi koos Napoga » Napo õpetajatele » Napo ohukütt: riskide ja...\nFilmis vaadeldakse ohte ja mõnesid levinumaid riske töökohal, vajadust võtta aeg maha, järele mõelda ning tegutseda, et vähendada kutseõnnetusi ja kutsehaigusi. Film on riskihindamist ning ohu ja riski mõisteid tutvustav õppevahend.\nVaadake selle tunniga seotud Napo fi lmi:\nMiks peaksime ennetama ohte endale ja teistele?\nLevinud riskide tutvustamine/arutelu Napo fi lmide valiku põhjal (liiklusõnnetused; elekter; libastumine ja komistamine; kõrgelt, nt redelilt kukkumine; kemikaalid, müra).\nKuld: Oskan kirjeldada ning hinnata vähemalt kolme riskifaktorit, mis võivad põhjustada ohtu nii endale kui teistele.\nHõbe: Oskan kirjeldada vähemalt ühte riskifaktorit kodus ja klassis, mis võib põhjustada ohtu nii endale kui teistele.\nPronks: Oskan selgitada, mis on oht\nÕpetaja abileht: riskide ja ohtude väljaselgitamine\nTund (120.77 KB)


EUROPA - Milleks organisatsiooni registreerida?\nOrganisatsiooni registreerimine läbipaistvusregistris ja iseenda, töötajate, liikmete või esindajate kohustus järgida täielikult käitumisjuhendit on avalik märk sellest, et organisatsioon nõustub järgima eeskirju ja suhtlema Euroopa institutsioonidega täiesti läbipaistvalt. Registreerimisel avalikustatakse ka asjaolu, et organisatsioon panustab aktiivselt ELi protsessi, tagades, et tema vaated, huvid või tema esindatavate huvid tehakse ELi otsustajatele teatavaks.\nAmetnikud ja Euroopa institutsioonide liikmed saavad tagada, et kui nendega ühendust võtate või teavet vahetate, suhtlevad nad organisatsiooniga, kus austatakse demokraatiat ja nõustutakse andma minimaalsel hulgal teavet kõikidele kodanikele, kes soovivad teada, kes ELi otsustamisprotsessis osaleb.\nKui olete end registreerinud, saate teate iga kord, kui Euroopa Komisjon avaldab uue tegevuskava või algatab avaliku arutelu teile huvipakkuval teemal.\nNagu nähakse ette läbipaistvusregistrit käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe artikliga 22: „Euroopa Parlamendi hoonetesse sisenemist võimaldavate pikaajaliste läbipääsulubade väljastamist ja kontrolli teostab jätkuvalt see institutsioon ise. Selliseid lube väljastatakse ainult üksikisikutele, kes esindavad registri kohaldamisalasse kuuluvaid organisatsioone või töötavad nende organisatsioonide heaks juhul, kui need organisatsioonid või üksikisikud on registreerunud. Registreerimisega ei kaasne siiski automaatselt õigust sellist luba saada.”


Parimad pillid suitsetamiseks vastavalt ülevaadetele ja hindadele - Autism\nKui palju ja mis täpselt migreen on ohtlik?\nSundlik külgetõmme on\nAlkoholismi ravi patsiendi teadmata - ravimid, tilgad, tabletid\n8 parimat käsimüügist saadavat stressi- ja närviravimit\nMao neuroos: kõik sees on valus, sügelus ja "küsib välja"\nMida teha, et mu mees ei joo: 5 abinõu, mis eemaldavad jäädavalt alkoholiisu\nGrafomaniast ja grafomaanidest\nHirm alkoholismi kodeerimise ees\nMiks on kombeks juuksetrichotillomania välja tõmmata?\nVürtside kasutamise tagajärjed on krooniline köha, hingamisteede haigused, nende põletik, pisaravool. Paljud neist. Aine kasutamisest on saanud kogu inimkond tõeline narkokatastroof.\nEsimesed alkoholismi tunnused meestel ja selle staadiumid\nKehapõhine teraapia: kuidas eemaldada lihaskude, et olla terve ja õnnelik\nPalun öelge mulle, mis on "tagasivõtmine"?


MarkIT loodab viie aasta pärast miljardikäivet - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 13. detsember 2010\nMarkIT loodab viie aasta pärast miljardikäivet\nIT-kaupade e-hanke keskkond MarkIT soovib saavutada 2015. aastal käibeks 75 miljonit eurot ehk ligi 1,2 miljardit krooni.\nSel aastal ulatub MarkITi käive 26 miljoni euro ehk veidi enam kui 400 miljoni kroonini. Eesti annab täna käibest 35 protsenti, Läti 15%, kinnitas MarkITi juht Andres Agasild.\nKokku tegutseb ettevõte hetkel 21 Euroopa riigis, neist kümnes on ka kontor ja oma müügimehed. Ülejäänud riikide kliente teenindatakse Tallinnast. "Eks see on ka füüsilise investeeringu küsimus. Pole suutelised kõikidesse riikidesse korraga müügikontorit püsti panema," rääkis Agasild innovatsiooniajakirjale HEI.\nTema sõnul maksab kontori loomine välisriigis sada tuhat eurot aastas ning esimesed kolm aastat tuleb kannatada kahjumit. "Lõppeesmärk on, et meil oleks kõigis 21 riigis oma kontor: viis kuni kaheksa inimest ja iga riik teeks umbes miljon eurot inimese kohta käivet," märkis Agasild.\nMarkITi laienemine Euroopas muutus tema ütlusel eriti hoogsaks pärast seda, kui ettevõttel tekkis töö käigus uus ja innovaatiline idee. "Rahvusvahelised ettevõtted, kes tegutsevad Euroopas, võivad võtta MarkIT ja poole tunniga teha tellimused oma kõikidesse tütarfirmadesse," kirjeldas ta. "Sellelaadset teenust ei paku Euroopas keegi," lisas Agasild.\nTallinnas asuvad MarkIT jutimine, tootearendus ja backoffice. "Meil on väga tugev finantstiim Tallinnas. Hetkel teeme raamatupidamist kahekümnes Euroopa riigis. Seadused on ikka väga ebaühtlased ja kohati leiab ikka väga absurdseid asju," rääkis Agasild.\nTema ütlusel mõtleb MarkIT ka Vene ja USA turu peale. "Mõtleme, aga ei räägi. Meil on praegu umbes viie-kuueaastase ajahorisondiga visioon ja keskendume sellele. Aeg on näidanud ka seda, et töö käigus tuleb uusi ideid ja eesmärke," rääkis Agasild.\nMarkIT Holding ASi omanikud on Andres Agasilla enamusosalusega Stars En Prix OÜ, Jaan Pillesaare JPF Holdings OÜ ja Skype'i-neliku investeerimisfirma Ambient Sound Investments OÜ.\nEttevõtte eelmise aasta müügitulu oli 303 miljonit krooni, kahanedes aasta varasemaga võrreldes 18%. Kahjumit teeniti 8,2 miljonit krooni võrrelduna tunamulluse 10,4 miljoni kahjumikrooniga.\nTänavu esimesel poolaastal kasvas MarkIT grupi käive mullusega võrreldes 30% ehk 140 miljonilt 187 miljoni kroonini. Seejuures paisus MarkIT Eesti poolaasta käive 54 miljonilt 77 miljoni kroonini ehk 45%.