Vabanemine emotsionaalsest ülekuumenemisest – Teadlik Hingamine\nVabanemine emotsionaalsest ülekuumenemisest\n11. aug. 2019 11. aug. 2019 by Madis Mark\nNeljas postitus sarjast: Millist kasu olen mina saanud teadliku hingamise praktiseerimisest?\nMina jõudsin teadliku hingamise juurde suuresti tänu sellele, et ma otsisin lahendust oma emotsionaalsele ülekuumenemisele.\nOlin mõned aastad tegelenud juba joogaga, vabanenud grillvorstide ja liha regulaarsest söömisest ning olin muutunud mõnevõrra paindlikumaks nii kehaliselt kui ka meeleliselt. Ma ei pidanud enam osalema igas emotsionaalses seltskondlikus arutelus ja tagarääkimises, ning minu jaoks polnud enam nii oluline, et teised peavad kuulma, mida mina asjast arvan.\nSamas kogunes minusse ikka teatud hulk ärevust, viha, põlgust ja vastikust tekitavat emotsiooni, ning suutmata seda teadvustada või suunata, ma ikka aeg-ajalt plahvatasin. Kas siis vastandudes kellegagi väga tugevalt, süüdistades ja solvates kedagi … või hoopis neelates kogu selle tunde alla hirmus, mis siis saab, kui ma seda praegu kõike välja ütlen.\nMinu jaoks oli väga raske väljendada enda tundeid kedagi nende tekitamises süüdlaseks tegemata. Eriti keeruline oli oma tunnetest rääkida partneriga. See on vist teiste meeste jaoks ka väljakutsuv tegevus. Hirm avada ennast ja tunda seejärel valu, kui mind ei mõisteta, hoidis mind tagasi.\nOli kaks varianti, et kas ma läksin lukku – sulgudes endasse, soovides enam mitte millestki rääkida, või käratada „need asjad on nii ja kõik!“ Ja kui ma läksin lukku, siis selline vaikimine võis kesta 1-2 päeva või seni kuni need emotsioonid maha jahtusid. See tekitas muidugi tõelise segaduse partneri jaoks, et mis suhtes toimub jne.\nKuid asjad on täpselt nii nagu nad on, ja selleks, et suhe laabuks, on hädavajalik rääkida probleemsed teemad lõpuni lahti.\nKui käisin oma pranayama õpetaja Sami Mälkiä workshopil neli aastat tagasi, siis ta tõi välja ühe teadliku hingamise kasutegurina vabanemist emotsionaalsest ülekuumenemisest. Kuidas ja mis moodi see toimib või käib, jäi minu jaoks tol hetkel arusaamatuks. Täna ma mõistan väga selgelt, et teatud hingamisharjustega on võimalik reguleerida sapi ja maksa talitust, jahutada maha keha temperatuuri ja reguleerida vererõhu taset. Ja on hingamisharjutusi, mis aitavad keha-meelesüsteemist vabastada sinna kogunenud emotsionaalsed pinged ja piiravad uskumused.\nTäna saan öelda, et teadlik hingamine on tõstnud mu teadlikkust oma kehas toimuvatest emotsioonidest ja tunnetest. Kui mingi keha pingesse viiv emotsioon hakkab kerkima, siis mõne hingamisega suudan selle vabaks lasta ja meeldivas kohalolus edasi tegutseda. Ootamatud tugevad emotsioonid, mis esile kerkivad, saab lahti lasta mõne minutilise hingamisega.\nMärkan, et väljendamata emotsioone või tundeid on jäänud oluliselt vähemaks, ja kui need ongi tekkinud, siis on võimalik need päeva lõpus läbi töötada ja vabaks hingata. Ning kui saabub teadmine, et selle möödunud situatsiooni kogemisest on vaja teist osapoolt teavitada või vabandust paluda, siis saab seda järgmisel päeval või kohtumisel teha – lihtsalt neutraalselt öeldes, et mida antud situatsioon mind tundma pani. Ilma teist süüdistamata, lihtsalt tagasisidet andes.\nTeadlik hingamine on andnud mulle selged lahendused, kuidas emotsionaalset situatsiooni lahendada parimal moel koheselt hingamismustrit muutes või mõne aja pärast peale tunde vabaks hingamist.\nSOOVITUS EMOTSIONAALSE TASAKAALU LOOMISEKS\nIndia joogidel on üks imeline hingamisharjutus nimega Brahmari, mis on sanskriti keelest tõlgituna „kimalane“. Indias on selle harjutuse mõju inimestele uuritud ning välja toodud järgmised kasud:\nSee harjutus tõstab enesekindlust, parandab keskendumisvõimet ja suhtlemisoskust, tasakaalustab emotsionaalset keha ning vähendab sisemist keelepeksu kihku.\nIstu toolil või põrandal, selg sirge ja ilma toetamata. Sulge silmad, lõdvesta mõttes oma otsaesine, peanahk, häälepaelad, silmaümbruse lihased ja silmamunad, ja pane keel pehmelt vastu ülemiste hammaste igemeid ning hinga nina kaudu välja, tuues kuuldavale heli mmmmm… kuni väljahingamise lõpuni. Ja kui lõpetad väljahingamise, alusta kohe nina kaudu sissehingamist, häälides taas mmmmm. Seejärel alusta uut ringi.\nTee seda hingamist kõhuga sisse hingates nii palju kui saad, ja väljahingates kitsenda oma hääletoru ja hinga topeltpikkuses välja. Sumised nagu mesilane, just kui kergelt läbi kinnise nina. Hoia mõttes hingamise ajal fookust oma kolmandal silmal, nautides seda heli, mida sa lood. Need helid on sinu ajulained – sulandu seda heli kuuldes üksolemisse.\nAlguses võib juhtuda see, et sissehingates võivad tekkida katkendlikud helid, kuna häälepaelad pole veel piisavalt lõdvestunud. Harjutuse käigus see muutub, nii et varu kannatust ja jätka hingamisega. Luba oma hääl vabaks, luba oma emotsiooonid vabaks ning lihtsalt hinga ja hääli mmm… Mõni inimene hakkab harjutuse ajal naerma, mõni nutma – mõlemad reaktsioonid on puhastavad, luba sellel juhtuda. Kuid peale emotsiooni väljendamist jätka koheselt hingamisega.\nTee seda harjutust 10-15 kordust korraga (sissehingamine + topeltpikk väljahingamine). Peale harjutuse lõpetamist tule tagasi tavapärase hingamise juurde, hoia hetk silmad kinni ja koge, mis su kehas toimub. Ilma võrdlemata, hinnanguid andmata, süüdistamata, analüüsimata, lihtsalt pehmelt hoides fookust oma kehal.\nSiit leiad videokatke Brahmari hingamisest. Kui vajad oma ellu püsivaid kvaliteedi muutuseid, siis tutvu erinevate teadliku hingamise võimalustega: www.teadlikhingamine.ee\nVõime tajuda asjade sügavamat olemust ja ilu


Ricoh GR IIIx, must - Kompaktkaamerad - Photopoint\nPealeht » Kaamerad»Kompaktkaamerad»Ricoh GR IIIx, must\n26,1 mm f/2.8 avaga fiksobjektiiv\n24,2 megapiksline APS-C CMOS sensor\nTipptasemel GR ENGINE 6 pildiprotsessor\nEsmaklassilise optilise kvaliteediga 26,1mm f/2.8 GR Lens objektiiv\nIntegreeritud Wi-FI ning Bluetooth piltide edastamiseks ning jagamiseks\nGR Remote rakendus kaamera juhtimiseks nutiseadmest\nKiire sisse lülitamine, olematu päästiku viivis ning ülikiire autofookus\nMadal müra kõrgel tundlikkusel pildistamiseks\nKompaktne ning kerge magneesiumsulamist korpus\nTAv ning PASM režiimid\nFullHD 60p videosalvestus\nUus suur 24-megapiksline CMOS sensor\nUus Ricoh GR IIIx on varustatud kõrge- lahutusvõime ja dünaamilise ulatusega sensoriga. Sellel on ~1,5× rohkem pikselid kui vanal mudelil. Lisaks on see sensor ka madala müraga, mistõttu saab igapäeva tingimustes kasutada kuni ISO 6400 tundlikkust ning hädaolukordades laiendada ISO 102 400'ni.\nGR ENGINE 6 võimekas pildiprotsessor\nSelleks, et objektiivi ning sensori töö omavahel suurepäraselt sujuks, et pildid saaks talletatud andmekandjale ning kõik vajalikud korrektuurid kaamera siseselt ära teha, tuleb kasutada ka ühte väga head pildiprotsessorit. Richo GR Engine 6 on suure arvutusvõimsusega ning võimekate algoritmidega, vähendades piltide müra, korrigeerides valgetasakaalu kunstlikes valgusoludes, parendades kontrastsust, vinjeteerumist ning tõstes ka lahutusvõimet. Seda kõike selleks, et kasutajal oleks maksimaalselt mugav pildistamiskogemus.\nRicoh GR IIIx võimaldab nüüd teha veelgi teravamaid pilte tänu sisseehitatud pildistabilisaatorile. See on lisatud kaamerale ilma selle mõõtmeid suurendamata. Stabilisaator vähendab värinaid kolmel erineval teljel ja kompenseerib säri kuni 4-stoppi ulatuses.\nRicoh GR IIIx on varustatud ka WiFi ja Bluetooth ühendusega. See võimaldab kasutajal kasutada nutiseadet distantspäästikuna, vaadata nutiseadmest tehtud pilte ning neid jagada ka teistega.\nRicoh GR IIIx võimaldab kerge vaevaga jäädvustada kvaliteetseid FullHD mõõdus (1920 × 1280 pikslit, 16:9 külgede suhe, 60 kaadrit sekundis) videolõike. Lisaks on kaameras hulk videolõikude töötlemise funktsioone, näiteks videolõigu kaadri salvestamine pildina, ava- ja lõpupildi lisamine ja videolõigu tükeldamine. Kaamera korpusel oleva USB-C väljundi kaudu saab FullHD pildi ja heli edastada välisesse seadmesse, näiteks televiisorisse.\n26,1 mm (35 mm ekvivalendina 40 mm)\n0,1 m - ∞\n1/4000 – 300 sek


Millised on uue äritegevuse käivitamiskulud? - 2022\nMillised on uue äritegevuse käivitamiskulud?\nUue ettevõtte loomine on väljakutse isegi kõige kogenumale ettevõtjale. Asjaomaste kulude arvutamine on keeruline ja liiga sageli harjutamine majanduslike tegurite kindlaksmääramisel, mida ei saa täpselt prognoosida. See tähendab, et nõuetekohase planeerimisega saab leevendada suuremat osa ebakindlusest ja luua usaldusväärse eelarve, et esitada rahastajatele ja laenuametnikele.\nÜldkulud sisaldavad kahte eri liiki kulusid, mis mõjutavad äritegevuse maksumust, kuid mida klient ei saa otse tasuda. Püsikulud sisaldavad korduvaid igakuiseid kulusid, nagu rent, kommunaalteenused, telefoni- ja Interneti-teenused. Teisest küljest kujutavad muutuvad kulud endast suuremat väljakutset eelarvestamisel, kuna need kõikuvad iga nädal ja kuus. Kulud, nagu laevandus ja postikulud, vahendustasud ja varud, loetakse muutuvateks üldkuludeks. Arvutades üldkulusid algusoperatsiooni jaoks, peate arvestama vähemalt kuue kuu väärtuses oodatavaid kulutusi.\nÕigus- ja raamatupidamistasud\nEttevõtjad, kes alustavad küttekeha uue äritegevuse alustamist, püüavad sageli jätta tähelepanuta õigus- ja raamatupidamistasude tähtsuse, kuid nende kulude kaasamine käivitusarvutustesse suurendab oluliselt pikaajalise edu võimalusi. Kallis alguses, hea õigus- ja raamatupidamismeeskond võimaldab ettevõtjal keskenduda igapäevase tegevuse juhtimise ülesannetele, mitte aga keskenduda ülesannetele, mis enamasti ei ole enamiku väikeste ettevõtete omanike teadmised. Lisaks peavad need spetsialistid pidevalt kursis muutuvate eeskirjadega ning võivad sageli soovitada kulusid säästvaid tegevusi, mis maksavad rohkem kui pakutavate teenuste eest.\nOlenemata sellest, kui suur toode või teenus võib olla, ei ole kliendid ilma tõhusa turunduskampaania ja -strateegiata ukse juures koputama. Reklaam moodustab vaid ühe väikese osa turunduseelarvest. Muudeks kuludeks on logo loomine ja kaubamärgitasud, reklaamkingitused, veebidisain ja korrashoid, brošüüri arendamise ja trükkimise kulud. Üks tähtsamaid tegureid, mida meeles pidada tõhusa turunduskampaania loomisel, on üldine strateegiline eesmärk, mis tuleb saavutada. Uue tootearenduse jaoks on brändi tunnustamise loomine kõige edukam nõue, samas kui uus teenindusettevõte võib nõuda turuosa. Mõlemad eesmärgid on võrdselt tähtsad ja üksteist toetavad, kuid nõuavad erinevaid lähenemisviise edu saavutamiseks.\nEnamik uusi ettevõtete omanikke unustavad kaasata oma palkade ja palgakohustuste kulud, mis kulgevad koos nende palkadega. Tulumaksud riiklikul ja föderaalsel tasandil tuleb kinni pidada ja arvutada. Lisaks peavad ettevõtjad hõlmama töötuse, sotsiaalkindlustuse ja ravikindlustuse hüvitisi. Need kulud tuleb anda vastavatele asutustele iganädalaselt või igakuiselt sõltuvalt valitsusasutuse nõuetest.


Matsalu rahvusvaheline loodusfilmide festival alustab linnurände ajal — Sirp\nMatsalu rahvusvaheline loodusfilmide festival alustab linnurände ajal\nKolmapäeval, 18. septembril algab Lihulas 11. Matsalu rahvusvaheline loodusfilmidefestival.\nFestivalile on üles antud filme (280) 60 maailma riigist. Võistlusprogrammi on valitud 30 filmi, mis võistlevad kahes kategoorias: A- Loodus ja B- Inimene ja loodus. Filme hindab žürii koosseisus: Jan Haft (Saksamaa), režissöör, möödunudaastane võitja, Irjaleena Eriksson (Soome), produtsent, Kaido Haagen, Kaja Lotman, Tiit Maran ja Joosep Matjus .\nFestivali avaüritus toimub 18. septembril kell 18 Lihula kultuurimaja suures saalis, festivalilinastused aga algavad juba hommikul kell 10 lastele suunatud loodushariduse päeva programmiga. Näitame filmi loorkakust: „Öökulli odüsseia“. Lindudest ja eriti öökullidest tuleb lastele rääkima Peep Veedla.\nFestivali avaürituse filmiks oleme tänavu valinud filmi „Jaques Cousteau pärand“ (Rež. Ulf Marquardt, Saksamaa). Film tutvustab Cousteau leiutisi ja filme, aga ka seda kuidas kõige selle käigus Cousteau ise muutus haikütist järeleandmatuks keskkonnakaitsjaks ja sõnumiviijaks miljonite inimesteni kogu maailmas.\nTaas on avardunud maailm – esmakordselt on esindatud Malta, Costa-Rica, Nicaragua, Alžeeria ja Singapuri filmid.\nOsa festivalist kulgeb Haapsalus. Tänavu linastuvad filmid Haapsalu innovatsioonikeskuse saalis.\nFestivali ajal toimub ka ümarlauakeskustelu, millel keskendume üha uuenevale filmitehnikale.\nJuba traditsiooniliselt on festivalil oma osa ka loodusfotograafial. Üles pannakse 5 loodusfotonäitust. Lihula raamatukogus on avatud Maa Päeva teemaline plakatinäitus, mille on Eestisse toonud USA suursaatkond.\nLaupäeval, 21. septembril on fototöötoad ja muud fotoüritused Lihula mõisas, peaesinejateks Markus Varesvuo (Soome), Arne Ader ja Urmas Tartes.\nKoos Lääne Eluga üllitame jälle festivali ajalehe MAFF, mille kaheksal leheküljel tutvustatakse festivali, osavõtjaid ja filme.\nFestivali auhinnatseremoonia toimub laupäeva, 21 septembri õhtul kell 18. See annab võimaluse demonstreerida pühapäeval, 22. septembril kõiki auhinnatud filme uuesti.


Fitolax kõhukinnisuse vastu: närimistabletid ja lahtistid, ravimite kirjeldus ja hind Venemaal\nRavimi Fitolaksi kõhukinnisus närimistabletidena: koostis, kirjeldus ja hind Vene Föderatsioonis\nEbaõige toitumine, kehalise kasvu puudumine ja muud negatiivsed tegurid mõjutavad seedetrakti toimet. See võib ilmneda kui kõhukinnisus.\nSee haigus toob igapäevaelus palju probleeme, mistõttu inimesed otsivad kõige tõhusamalt eksektsioonide eritumist nii kaasaegses kui ka alternatiivses meditsiinis.\nMoodsa farmakoloogia turu üks tõhusamaid ravimeid on Fitolax'i närimistabletid. Mis on see ravim? Selles küsimuses peame tähelepanu pöörama.\n1 Ravimi kirjeldus Fitolaaks ja vabanemisvorm\n2 Ravimi koostis ja toime kõhukinnisusele\n3 Kuidas teha näritavaid tablette?\n4 Kasutamine koos muude toodete ja alkoholiga.\n6 Kes on vastunäidustatud lahtistavana?\n7 Kõlblikkusaeg ja säilitamistingimused\n8 Hinnad Venemaal\nRavimi kirjeldus Fitolaaks ja vabanemisvorm\nFitolaks – toidulisand, mis aitab parandada soolestiku toimimist. See ravim aitab pehmeid pehmendada, nii et need on ohutult eemaldatud.\nFitolax on saadaval närimistablettide kujul. See toodetakse taimede komponentide põhjal, seega on see organism tervikuna kasulik. Ravim ravib loomulikult soolestiku liikuvust, samuti vähendab valu defekatsiooni ajal.See on suurendanud kroonilise kõhukinnisuse efektiivsust.\nRavimi koostis ja toime kõhukinnisusele\nSee ravim on valmistatud looduslikest koostisosadest, nimelt:\nAprikoos. See koostisosa on rikastatud suure hulga vitamiinide, mikroelementide ja kiududega, millel on kasulik mõju elutähtsate elundite toimimisele. Aprikoos on ka lahtistav toime, parandades soolte motiilsust.\nSenna lehed. Seda komponenti on juba ammu kasutatud kõhukinnisuse raviks alternatiivses meditsiinis. See stimuleerib ja tugevdab sooli.\nPlantain. Eemaldab valulikke aistinguid defekatsiooni ajal ravi alguses. See on ka kuulus antiseptiline ravimtaim. Edendab lõtv soolestikku.\nPadi puuviljad. Seda komponenti kasutatakse aktiivselt eksektsioonide eritumise normaliseerimiseks mitte ainult täiskasvanutel, vaid ka vastsündinutel. Lisaks lõtviseerivale toimele parandavad tamili viljad seedetrakti toimet.\nTänu rikkale koostisele on Fitolaxil selline mõju kehale:\npehmendab ja suurendab fekaalsete masside hulka;\naitab eemaldada pärasoolest täielikult väljaheiteid.\nTÄHELEPANU!: Fitolaksi looduslik alus toimib hoolikalt kehal, põhjustamata ebamugavustunnet.\nKuidas teha näritavaid tablette?\nFenakkude masside eemaldamise raskuste kõrvaldamiseks tuleb enne voodisse minna võtta 2 tabletti.\nKui inimesel on pika aja jooksul kõhukinnisus, võib annust suurendada kuni 4 tk. Ranged dieedid järgivad inimesed ei tohi kasutada rohkem kui 1 tabletti päevas.\nNärimistablette tuleb söömise ajal võtta. See kehtib eriti inimestele, kellel on seedetrakti kroonilised haigused.\nKasutamine koos muude toodete ja alkoholiga.\nFitolaxi on võimalik kombineerida teiste ravimitega, see ei põhjusta kõrvaltoimeid ega ebamugavusi. Kuid te ei tohi neid närimistablette kasutada teiste lahtistavate ravimitega. See võib põhjustada tõsist kõhulahtisust, mille tagajärjel on organismist eritatavad kasulikud ained.\nNagu alkohoolsete jookide puhul, ei takista nende kasutamine Fitolaksi toimet. Aga alkoholi ei tohi kuritarvitada, sest selle ülemäärane kogus mõjutab negatiivselt seedesüsteemi ja elutähtsate elundite tööd.\nKui te võtate neid närimistablette liiga palju, võib inimesel esineda järgmised tervisehäired:\nOLULINE: Rangelt kinni kasutusjuhistest. See aitab vältida ebameeldivaid kõrvaltoimeid.\nKes on vastunäidustatud lahtistavana?\nVaatamata asjaolule, et selle ravimi koostis ei kasuta kemikaale, on sellel endiselt kasutamispiirangud. Ravim on sellistes olukordades vastunäidustatud:\nägenemise ajal mao- või kaksteistsõrmikuhaavand;\ngastriit koos maohappe suurenenud happesusega.\nSelliste haiguste korral võib see ravim põhjustada kõrvaltoimeid, mis võivad kahjustada tervist.\nFitolax'i närimistablette tuleb hoida jahedas ja kuivas kohas, kus temperatuur ei ületa 25 kraadi. Ravimi kõlblikkusajal võib ravimit hoida kuni 2 aastat.\nNÕUANNE: Seda ravimit saab osta Vene Föderatsiooni apteekides. Selle maksumus varieerub 290 rubla ulatuses.\nKaasaegsel farmakoloogia turul näete suurt hulka Fitolaksile sarnaseid lahtisiive. Kõige tavalisemad on järgmised:\nPicolax. Tõhus ravim, mis aitab võidelda kõhukinnisust. Selle toimeained ärritavad soole limaskesta, parandades seeläbi peristaltikat.\nGlitselaks. Ravim on paikne, mis ärritab pärasoole limaskesta, hõlbustades seeläbi kiiret ja kergemini väljaheite masside eemaldamist. See on suurendanud mõjususe kõhukinnisust.\nSoftovak. Kombineeritud ravim, mille toimeained toimivad soolestiku liikuvuse eest vastutavatel retseptoritel.Suurendab lima sekretsiooni, nii et inimene ei tunne defekatsiooni ajal valulisi aistinguid.\nDefenorm. See terapeutiline aine on täiesti ohutu, seetõttu kasutatakse seda aktiivselt rasedate naiste kõhukinnisuse raviks. Defenorm mitte ainult aitab normaliseerida defekatsiooni protsessi, vaid ka paranenud pikaaegse kõhukinnisuse tagajärjel tekkinud pragusid.\nNorgalax. Selle ravimi kasutamine aitab pehmekestade mahu pehmendamiseks ja suurendamiseks, stimuleerib nende kiiret liikumist pärasooles. Seda toodetakse kohaliku kasutuse lahendusena.\nLavacol. See lahtistid takistavad tugevate väljaheidete moodustumist. See protsess toimub tänu sellele, et Lavacol takistab seedetraktis peatudes vedeliku imendumist.\nOsmolak. Selle ravimi toimeained aitavad parandada soole mikrofloorat. Tänu sellele protsessile normaliseerub peristaltika.\nKitosaan. See on toidulisand, mis eemaldab aktiivselt organismist kogunenud lipiidid ja parandab ka ainevahetust.\nMitte ainult toidulisandid aitavad leevendada kõhukinnisust ilma kõrvaltoimeteta. Kuid Fitolaksa looduslik baas on kõrge efektiivsusega. Seetõttu on see tänapäeva farmakoloogia turul üks kõige populaarsemaid lahtistiive.


Muljeid otse kaanestaari konkursilt | YU Talent Media\nMuljeid otse kaanestaari konkursilt\nby Lislotte Minejev | juuni 6, 2018 | Avalehele | 0 comments\nKäisin ühel päeval ka YU Kaanestaari konkursi fotosessioonil kaasas ning tegin fotograafi, stilisti, jumestaja ja mõne modelliga intervjuud. Küsimused olid lihtsad: kes sa oled, millega tegeled, miks sa siin oled, missugune on olnud seni kõige eredam hetk.\nFotograaf Marleen Maarand: Olen fotograafiaga tegelenud viimased neli aastat ja nägin osalemises võimalust enda portfooliot täiendada. Kõige lahedamat hetke ei oska välja tuua. Iga päev on erinev fotograaf ja mina olen siin esimest päeva, seni on kõik kenasti sujunud.\nFotograaf Marleen (paremal) pildistamas. (Foto: Laura Taal)\nStilist Berbel Lätt: Mulle tundus see põnev projekt kui hea võimalus ennast tutvustada, kuna olen ehtekunstnik. Paljudes outfit-komplektides, mida modellid kannavad, on minu kujundatud ja tehtud ehted, kuid hetkel töötan rohkem stilistina. Õnneks pole raskusi ette tulnud, suur osa loomingust sünnib ka kohapeal.\nStilist Berbel Lätt aitab Liisa Pärnpuul jahu lennutada. (Foto: Laura Taal)\nJumestaja Kärt Harolski: Mina olen siin, sest tundsin, et tahan tulla. Kõige lahedam oli see, kui anti vabad käed oma ideede teostamiseks — tegin Victoriale Photopointi sessiooni jaoks mustad huuled ja kulmude alla valged lainerijooned. Rääkides millestki põnevast, siis kohe meenub, kuidas Henri karjus, kui ta gladiaatorit kehastas. See oli vist ainuke heli, mis isegi õue kostis. Kõige põnevam sessiooni teema on olnud statement, sest siis tegin pigem grimmi kui meiki.\nJumestaja Kärt Harolski tööhoos. (Foto: Laura Taal)\nJärgmisena võtsin ette modellid ning küsisin neiltki paar küsimust.\nHenri: Youtube’is tuntud kui Hensugusta.\nLiisa Pärnpuu: Vlogija, blogija, juutuuber.\nRauno Raiesmaa: Teen videoid Youtube’i.\nVictoria Villig: Youtube’iga tegelenud üle kolme aasta — kanali Victoria Villig sketšid on kooliteemalised, kanalilt Planeet Vicki leiab vlogisid kaadri taga toimuvast —, samas tegutsen ka Instagram’is.\nPildistamisi on seni olnud kolm päeva — mis neil päevil toimunud on?\nHenri: Palju asju. Meigitud on mind palju. Esimesel korral peideti lausa kulmud ära ja saatsin emale foto tekstiga “ema, ma olen haige”. Järgmisel päeval tehti mind gladiaatoriks, mis tähendas, et peale mantli ei olnud mul midagi seljas.\nHensugusta meigikihi all. (Foto: Laura Taal)\nHensugusta Kopli Maxima kaupluse ees teed ületamas. (Foto: Laura Taal)\nLiisa: Oleme vahvasti pildistanud, erinevaid karaktereid loonud.\nLiisa Pärnpuu Kassnaise rollis. (Foto: Laura Taal)\nRauno: Oleme pildistanud, erinevaid rolle ja lollusi teinud.\nRauno Raiesmaa pagarina fotosessioonil koos kõrbenud leivaga. (Foto: Laura Taal)\nVictoria: Hästi palju erinevaid rolle olen saanud teha.\nVictoria Villig Rahvusooperis Estonia. (Foto: PR Fotostuudio)\nMilline on siiani eredaim mälestus?\nHenri: Neid on lausa mitu. Sõin ajalehti ehk sümboolselt kollast meediat, mängisin grimeerijat, kus ma pidin möksi näkku määrima … ja kuidas pärast gladiaatori mängimist käisin kostüümiga ka Maximas poes — see oli huvitav seik!\nHensugusta söömas kollast meediat. (Foto: Laura Taal)\nLiisa: High-fashion shoot: tahakammitud soeng ja kollane silmameik, disainerijakk, Dr. Martensi saapad.\nLiisa Pärnpuu LUMIX kaameraga poseerimas. (Foto: Jürgen Niit)\nRauno: Kui pidin ärimees või artsy vend olema. Kõik on meeldinud ja vibe on hea.\nRauno kunstnikuna LUMIX kaameraga poseerimas. (Foto: Jürgen Niit)\nVictoria: Pildistamine töö teemal CV Keskuse jaoks, sest sain esimest korda ettekandja olla — olen alati tahtnud seda ametit proovida. Kui me pildistasime, siis hoidsin kandikul seitset klaasi šampusega ja see oli tõeline väljakutse. Veel meeldis mulle kehastada Indiana Jonesi — pidin tulistama ja piitsaga vehkima. Samal päeval mängisin ka reisivat vlogijat. See ei olnud eriti raske, sest ma olengi selline, kes kuskil lennujaamas vlogib, seega olin omas elemendis.\nVictoria Villig on kehastunud Indiana Jonesiks, et leida peidetud varandust.\nMilline oli sinu fotosessioon statement’i teemal?\nHenri: Pidin gladiaatorina karjuma.\nLiisa: Kassnaine, kes võitles interneti-kiusajate vastu. Tänapäeval on küberkiusamine kahjuks kujunenud viisiks end väljendada või paremini tunda. Eelkõige võiksid vastutuse võtta täisealised sisuloojad, sest kiusamine võib ikka kustumatu jälje jätta.\nRauno: Suunav küsimus kõlas nii: kui saaksid maailmas midagi muuta, siis mis see oleks? Mina soovin, et kõik leiaksid oma elus selle, mida nad armastavad teha. Miks just selline vastus? Sest siis oleks maailm rahumeelsem, kõigil oleks rahulikum elada.\nVictoria: Ma leiutaksin vähiravimi, sest ma olen väga mitu lähedast vähile kaotanud ja ma ei taha, et see korduks. Kuna vähkkasvaja on geenmutatsiooni tagajärjel lihtne tekkima, siis on see päris raske ülesanne. Olin Indiana Jones, kes läheb seda ravimit otsima.\nKokku ootas osalejaid seitsme nädala jooksul seitse fotosessiooni, toredaid emotsioone ja põnevaid katsumusi kogunes seega veelgi. Vaata fotosid ning loe konkursi iga nädala ja teema kohta põhjalikumalt siit.\nAutor Lislotte Minejev\nToimetaja Kadri Toomsalu\nMa armastan kirjutamist ja moodi sama palju kui smuutit ja sushi`t. Lisaks jumaldan ma teatrit, tantsimist, muusikat ja suurlinnasid — minu süda kuulub New Yorgile. Mind piinab ajapuudus ja uudishimu kõike uut ja huvitavat proovida.


Piltuudis: tõsine spordifänn leiab võistluse jälgimiseks endale alati hea koha - Meelelahutus - Laupäev - Virumaa Teataja\nPiltuudis: tõsine spordifänn leiab võistluse jälgimiseks endale alati hea koha\n5. jaanuar 2020, 16:31\nRattabaasi talikrossil Lehtses Pärnamäel pealtvaatajatest puudust polnud. Nupukamad olid otsinud endale koha, kust sai põnevaid hetki paremini jälgida. FOTO: Margus Martin\nAndunud spordisõbrad leiavad endale alati suurepärase koha, kust võistlus on paremini jälgitav. Nii oli see ka pühapäeval jalgrattasportlastele Lehtses Pärnamäel korraldatud Rattabaasi talikrossil.\nKohaliku mehe rajameister Maario Silma ette valmistatud kahe ja poole kilomeetri pikkusel ringil, mida läbiti seitse korda, võtsid üksteisega mõõtu enam kui poolsada rattasportlast. Teiste hulgas nautisid ideaalsetes ilmaoludes peetud võistlust, kus mõni mehepoeg ei peljanud pedaalida isegi lühikestes sõidupükstes, viis vaprat naist.\nAbsoluutarvestuse ja ühtlasi "masinaklassi" esikoha noppis Margus Malva meeskonnast ProCoating Kostivere Rattatiim. Fatbike'il pedaalinud võidumehe lõpuajaks kujunes 56 minutit ja 11 sekundit.\nTema järel ületas teisena finišijoone rattaorienteerumise valitsev Euroopa meister sprindis Lauri Malsroos, kes jäi võitjast maha 23 sekundiga. "Konkurents oli kõva, sest teadsin, kes siin sõidavad," lausus esikoha noppinud Margus Malva. "Lootsin [võita], aga liiga suuri lootusi ei pannud."\nKolmas koht kuulus Markku Ainsalule (ProShop Team) ajaga 57.46. Parimaks naiseks osutus absoluutarvestuse 12. kohal finišisse jõudnud Mari-Liis Mõttus Haanja Rattaklubist ajaga 1.04.24.\nJõuproovi muutis omalaadseks teistsugune start, kui on tavapärastel rattaspordivõistlustel. Nimelt pidid kõik osalejad enne sadulasse istumist jooksma ühisstardist mõnikümmend meetrit alani, kus ootasid nende sõiduvahendid. Rattad olid seejuures asetatud tee äärde kahte ritta pikali samas järjekorras, nagu olid võistlejad ennast talikrossile kirja pannud.\nVirumaa Teatajast saab võistlusest pikemalt lugeda järgmisel nädalal.\nRattabaasi rattakrossi lõpuprotokoll\nSassis nagu Rakvere linn\nTsentrumi kaubanduskeskus plaaniti ehitada praegusest palju suuremana\nNädala lind: rüüt\nLahemaa rahvuspark sündis ainulaadsena ja elas üle keerulised ajad\nKalle Piirioja – kaks kannapööret teinud mees\nNädala lind: väänkael\nÕuna Kodu ehk Kuidas erivajadusega inimesed iseseisvuvad\nKilde kultuuritulihänna kirglikult kiirest elust


Elena Malõgina kaotas itaallannale kiirelt – TENNISNET.EE\nElena Malõgina kaotas itaallannale kiirelt\n– Elena Malõgina ja Elisabetta Cocciaretto / Foto: Igot Pissarev\nEesti naiskonna teine reket Elena Malõgina ei suutnud osutada sama visa vastupanu nagu Fed Cupi turniiri avapäeval ja kaotas neljapäevases avamängus Elisabetta Cocciarettile (Itaalia, WTA 153.) tunni ajaga 1:6, 1:6.\nEilses mängus Valentini Grammatikopoulouga (Kreeka) suutis Malõgina täiesti võrdselt vastupanna. Ta ei jäänud tagajoonemängus millegagi alla, kuigi kohati tundus kreeklanna mängutempo pisut kõrgem. Malõgina läks alustas ka täna sarnaselt ja teenis tagajoone pallivahetustes mitu ilusat punkti, ent peatselt hakkas selguma, et jaanaris 19-aastaseks saanud Cocciaretto vastu tal rohtu siiski pole. Itaallanna vastas tagajoonel igale löögile veel teravamalt ja eksis väga vähe. Nii et põhjus polnud selles, et Malõgina oleks täna tunduvalt kehvemini mänginud, vaid lihtsalt vastase tase oli seekord kõrgem. Aga eks Cocciaretto asub ka maailma edetabelis 150 kohta kõrgemal kui eile Malõgina kohtunud kreeklanna.\nItaalia tegi täna omapärase käigu, kui jättis Jasmine Paolini (WTA 94.) üldse naiskonnast välja. Põhjus oli ilmselt selles, et itaallaste arvates võib Camila Giorgi (100.) paremini vastu saada Eesti esireketile Anett Kontaveidile. Aga Giorgi saanuks Anettiga kohtuda vaid juhul, kui Paolini ei mängi. Vastasel juhul oleks ta reeglite kohaselt pidanud mängima teise numbrina.\nMõne tunni jooksul selgub, kuidas Kontaveidi ja Giorgi heitlus lõpeb.\nPrevious Post Lissi Kubre langes Moldovas välja, algamas U14 ja U16 Winter Cupi turniirid\nNext PostTallinki hallis nähti tõelist tipptennist, mis päädis Anett Kontaveidi napi võiduga


Anaallibestid - Kirg.ee\nAvalehele > Seksapteek>Libestid>Anaallibestid\nsilikooni baasil (8)\nvee baasil (38)\nvee ja silikooni baasil (3)\nAnaallibestid Siin on 71 toodet.\nFeromoonidega anaallibesti Attraction For Her 50 ml\nFeromoonidega anaallibesti naistele Anaalne vahekord ja stimulatsioon tunnetub mõnusana ning võib viia võimsate orgasmideni Spetsiaalselt loodud mugavaks anaalseks vahekorraks Feromoonidega rikastatud intensiivne anaallibesti naisele, mis suurendab külgetõmmet ja erutust uskumatuks seksiks ja orgasmideks.\nFeromoonidega anaallibesti Attraction For Him 50 ml\nFeromoonidega anaallibesti meestele Anaalne vahekord ja stimulatsioon tunnetub mõnusana ning võib viia võimsate orgasmideni Spetsiaalselt loodud mugavaks anaalseks vahekorraks Feromoonidega rikastatud intensiivne anaallibesti meestele, mis suurendab külgetõmmet ja erutust uskumatuks seksiks ja orgasmideks.\nVeebaasil anaallibesti pjur BackDoor Regenerating Panthenol 30 ml\nLibesti Exxtreme Glide + comfort anaal, 30ml\nIdeaalne anaallibesti! Meditsiinilise kvaliteediga veebaasil libesti ekstreemsetele nõudmistele. Võib kaasa aidata naha loomuliku elastsuse paranemisele. Neutraalse lõhna ja maitsega. Turvaline ka kummist kondoomidega Suurus: 30ml\nAnaallibesti AQUAglide 100ml\nVeebaasil libesti, millel on optimaalne pikaajaline libestuseffekt. Läbipaistev tuub läbipaistva sisuga. Kondoomisõbralik, veeslahustuv ja mitterasune. Dermatoloogiliselt ja kliiniliselt testitud. Suurus: 100 ml\nOrgie anaallibesti Sensitive 100 ml\nOrgie GinsengAnal Sensitive on vee ja silikoonil põhinev kvaliteetsete koostisosadega intiimne libesti, mis on spetsiaalselt välja töötatud kõige tundlikumatele inimestele või algajatele anaalmaailmas.\nDurex Perfect Gliss on valmistatud kestmaks kauem ning see efekt on saavutatud suuresti tänu silikoonibaasil koostisele. Samas ei ole see õline ega kleepu. Perfect Gliss pakub intensiivset tunnetust kõikidel juhtudel, kui kasutad seda vaginaalselt, oraalselt või anaalselt. Ettevaatust, võib jätta plekke tekstiilile.\nLibesti Just Glide Premium Anal 200 ml\nToitev anaallibesti hüaluroonhappe ja pantenooliga. Just Glide Premium Anal libesti on 100% vegan ja on kergesti mahapestav. Turvaline kasutamiseks koos latekskondoomidega, lõhnatu ja maitsetu. Libestis sisalduv pantenool rahustab nahka tekitab barjääri. Libestil on ka taastav effekt. Hüaluroonhape niisutab ning muudab geeli eriti siledaks ja ühtlaseks.\nLibesti Just Glide Premium Anal 50ml\nIntt soojendav anaallibesti 100 ml\nVeebaasil eeskätt anaalseks vahekorraks mõeldud libesti, millel on õrn koostis ning mida saab kasutada igapäevaselt. Libestil on õrn soojendav effekt. Sobilik kasutamiseks ka kondoomidega.\nLibesti Sliquid Naturals Sassy 125 ml\nLlihtne ja puhas veebaasil libesti - lihtsalt paksem. Sliquid Naturals Sassy on veebaasil ja vees lahustuv geeljas libesti, mis on loomulikult glütseriini ja parabeenidevaba. Toode baseerub Sliquid H2O'l ning sellele on lisatud taimset sdelluloosi, et muuta seda veelgi paksemaks. Tänu paksusele sobib eriti hästi anaalseks vahekorraks.\nVeebaasil anaallibesti pjur BackDoor Regenerating Panthenol 250 ml\nKuvatud 1 - 48 kokku 71 tootest


Ebamõistlikult pikk maksumenetlus ei too kaasa maksuotsuse tühistamist | Riigikohus\nHalduskohtu poole pöördus äriühing, kelle tegevust kontrollis Maksu- ja Tolliamet 3 aastat ja 4 kuud. Riigikohus nõustus tänases otsuses ringkonnakohtuga, et mõistliku menetlusaja põhimõtet rikuti alates hetkest, kui menetlus oli kestnud 30 kuud.\nHinnang menetlusaja pikkusele tuleb anda igas asjas eraldi. See sõltub muuhulgas maksukohustuslase valmisolekust aidata kontrollimisele kaasa, kontrollitavate tehingute ja äripartnerite arvust, maksusumma suurusest ja avalikust huvist. Maksuhalduri õigusvastase viivituse korral saab maksukohustuslane esitada halduskohtule kohustamiskaebuse menetluse lõpuleviimiseks ning nõuda tekitatud kahju hüvitamist. Juriidiline isik ei saa nõuda haldusmenetluse venimise eest mittevaralise kahju hüvitamist.\nRiigikohus märkis, et ebamõistlik viivitus ei saa olla reeglina põhjus maksuotsuse tühistamiseks. Isik ei saa nõuda maksuhaldurilt maksuseaduse eiramist kompensatsiooniks menetluse venimise eest. Vaid ekstreemsetel juhtudel võib mõistliku menetlusaja ületamine muuta maksuotsuse ebaproportsionaalseks.\nTel +372 7309 025


3. detsember 2004 kell 6:19\nMeditsiinitöötajate palgatõus tuleb, kuid toob kaasa pikemad ravijärjekorrad. ?Palgakokkulepe jõustub 1. jaanuarist igal juhul,? ütles haigekassa pressiesindaja Anne Osvet.\nPaljud nõukogude ajal Tallinnfilmi stuudios valminud mängu- ja nukufilmide koopiad on liiga ära käiatud või suisa hävinenud, seepärast plaanib kultuuriministeerium neid järgmisest aastast uuendada.\nMõned nädalad tagasi mobiiliturule sisenenud Diil on sideametis arvel EMT teenuspaketina, reklaamides end samas uue mobiilioperaatorina.\nLinnavalitsus võttis kolmapäevasel istungil vastu Õismäe keskosa detailplaneeringu, mille alusel linnaosa süda korda tehakse.\nEstonian Air saab kevadel vähemalt kaks uut konkurenti liinidele, kus seni tegutseti üksinda, see sunnib firmat kulude kokkuhoiu nimel kaaluma näiteks tasuta toitlustamise lõpetamist või ainult turistiklassile üleminekut.\nMaakonnaliinidel sõitvates Tarbuse bussides tuleb reisijail tihti taluda külmanäpistust, sest bussijuhid keelduvad kütusenormi ületamise hirmus ahje tööle panemast.\nMullu loodud Ühiskondliku Leppe Sihtasutus küsib endiselt tööruume Tallinna linnavalitsuselt, sest turuhinnaga bürooruumide rentimine käib neile üle jõu.\nMobiilsideoperaator EMT lollitab kõnepaketiga Diil tarbijaid, jättes mulje, nagu oleks tegu iseseisva operaatoriga, leiab sideameti asepeadirektor Kaia Kulla.


EESTI TIPP-40 MUUSIKAS | albumitabelis on taas leina – seekord Mac Milleri kurb lahkumisetendus - Eesti Ekspress\nAreen 18. september 2018\nMac Miller Owen Sweeney/AP/Scanpix\nJälle saab sedasama kirjutada, aga prooviks hästi kiirelt. Nublu on esimene, nublu on teine, nublu on kolmas, nublu on neljas. Kolmteist nädalat on kuulunud Eesti lugude edetabelis esiots temale, sellest viis nädalat neli temaga lugu neljal esimesel kohal. Tippmark aina jämeneb.\nPisikest murdumist nublu kuulamise ja kuulamise hoos võib siiski märgata. Singlite tabelis ta enam kolme looga ei juhi. „2 Quick Start“ langes nüüd kolmandalt kohalt kuuendaks, ja tema „Rulli rulli rulli“ remiks sammukese üheksandalt kümnendaks.\nEesti tabel jätkab rammestava stabiilsusega. Päris uusi lugusid listis pole ning need, mis on, seisavad üsna paigal. Taastulijana on positsioonile 40 nihkunud Ewert & The Two Dragonsi iidne „Good Man Down“. Uudo Sepp, kelle „Sinule“ tungis eelmisel nädalal uue tulijana kuuendale kohale, on tõmbunud alla kaheksandaks. Ei saanud ta isegi 5MIINUSE „Trenažöörist“ läbi, aga ehk istub pikemaks ajaks siiski esikümnesse.\nSinglitabelis on uutest tulijatest kõrgeima hüppe teinud Kanye West looga „I Love It“, kus teeb kaasa nooruk Lil Pump. Pala on pursanud kohale number kolm. Nii et vanameister Kanye Westi koostöö uue kooli mõminaräppariga lendas kaks kohta kõrgemale kui eelmisel nädalal Eminemi „Lucky You“, albumilt, kus vanameister mõminaräppi hoogsalt sõimab.\nUustulnuk kohal 24 on duo Silk City koos lauljatar Dua Lipaga. Silk Citys tegutsevad superprodutsendid Mark Ronson ja Diplo, Dua Lipa oli kevadel singlitabelis koos Calvin Harrisega esitatud looga „One Kiss“ esimene.\nJa Diplo käsi on mängus ka kolmandal ja viimasel uuel tulijal singlite tabelis – lugu „Thunderclouds“ esitab ta koos lauljate Sia ja Labrinthiga ühises projektis LSD.\nEminemi uuelt albumilt „Kamikaze“ oli möödunud nädalal singlite paremusjärjestuses kümme lugu. Selleks korraks on neid alles kuus. Aga pikkade plaatide nimestiku juhib Eminem endiselt. Ja jääb tippu ilmselt pikaks ajaks.\nAlbumitabelisse on taas sisse murdnud traagika. Taas on siitilmast lahkunud üks võrdlemisi noor mees ja räppar – Pittsburghist pärit Mac Miller, kes on nautinud sel kümnendil vägagi okeid karjääri, suri 7. septembril hotellitoas, arvatavalt üledoosi.\nKurb uudis on tähelepanu mehe loomingule viinud ja nii on kaks tema plaati albumite tabelisse tõusnud. Album „Swimming“, tema kõige värskem materjal – ilmus augusti alguses –, mis on edetabelis korra ka nägu näidanud, ja siis „The Divine Feminine“ aastast 2016, mis on tabelis kohal 40.\nAlbumitabeli esimese 40 hulka on lõpuks rühkinud ka Vaiko Epliku „Uus karjäär uues linnas“. Kui album juuni lõpus ilmus, siis jättis autor teose Spotifyst eemale. Teos ilmus füüsiliselt ja teistel digitaalsetel platvormidel ega rebinud paremusjärjestusse. „Sain aru, et kui sind Spotifys pole, siis sind polegi olemas“ – midagi umbes sellist ütles Eplik ühes intervjuus ja näed! – plaat, mida muusik lõpuks ka kontsertidega tutvustab, on Spotifysse saabununa ka tabelisse jõudnud.


FOTOD | Andrei Ojamets võttis naistega meistrikulla ära, meeste finaal seisab ees - Sport\nFOTOD | Andrei Ojamets võttis naistega meistrikulla ära, meeste finaal seisab ees\nNaiste võrkpalli finaal TÜ/Eeden vs TTÜ/TradehouseFoto: Argo Ingver\nTartu Ülikooli spordihoones peetud Eesti naiste võrkpallimeistrivõistluste finaalseeria kolmandas mängus võitis Tartu Ülikool/Eeden TTÜ/Tradehouse'i 3:0 (25:15, 25:23, 25:16 ) ja sellega läks kolme võiduni peetud finaalseeria 3-0 võit ja meistritiitel Tartu naiskonnale.\nMatši esimeses geimis oli viigiseis vaid kõige esimeste pallide mängimisel, edasi kulges mäng kodunaiskonna domineerimisel. Teisele tehnilisele pausile minnes oli seis Tartu kasuks juba üpris turvaline 16:10 ning geimi lõpuosas suurendati eduseisu veelgi, nii et geimivõit tuli koju kindlalt 25:15, vahendab volley.ee.\nTartlannad lõid selgelt ohtlikumat servi, naiskonna peale kokku tuli neil tervelt 6 punkti serviässadest (sealhulgas ainult 1 serviviga), samal ajal oli TTÜ-l 0 serviässa ja 4 serviviga. Tartlannade vastuvõtt 50%, tallinna nasikonna 30% vastu.\nIndividuaalselt oli Tartu Ülikooli resultatiivseim Ingris Suvi 5 ja Ingrid Kiisk 4 punktiga. Tehnikaülikooli neidudest oli traditsiooniliselt parim nende diagonaalründaja Kristel Moor 4 punktiga.\nTeist geimi alustas TTÜ/Tradehouse oluliselt paremini. Peatreener Marko Metti team-talk geimide vahelisel pausil oli selgelt tütarlaste mänguisu ja -kvaliteeti parandanud. Esimesele tehnilisele pausile läks TTÜ 8:3 eduseisul. Eriti hästi alustas seda geimi TTÜ poolelt Hanna Pajula. Seisul 10:5 külaliste poolt vaadatuna võttis Andrei Ojamets esimese mõtlemisaja, aga kiiret lahendust Tartu sel hetkel veel ei leidnud. Teisele tehnilisele pausile mindi TTÜ eduseisul 16:11. Aga seisul 18:13 teenis Tartu 6(!) punkti järjest, see viis neid juhtima 19:18. Järgnevad punktid mängiti väga närviliselt, rohkete mõlemapoolsete vigadega. 20:20 seisult alates oli veidi kindlam Tartu Ülikool ja geimivõit neile 25:23. Tartlannade parimad selles geimis Renate Pikk ja Ingris Suvi mõlemad 4 punktiga. TTÜ poolelt Hanna Pajulal 5 ja Kristel Mooril 4 punkti.\nTartu ja TLÜ tõestasid esimeses poolfinaalmängus finaaliküpsust 05.04.2018\nKui Tartu läks kolmandas geimis kiirelt 4:1 juhtima, siis tundus, et TTÜ tüdrukutel on ehk "mast maas" nagu armastatud kommentaator Kalev Kruus armastab öelda. Aga ei, sama kiirelt oli seis taas viigiline 4:4. Siiski. Sellest hetkest sai Tartu Ülikool/Eeden oma mängu uuesti käima ja enam väga palju tagasi ei vaadatud. Tehnilised pausid tulid kodunaiskonna eduseisudel 8:5 ja 16:11. Mängunaiste punktideks selles geimis enam ei läinudki, sest geimi lõpuosa algas tartlannade turvalises eduseisus 20:14 ja geim võideti skooriga 25:16. See tähendas, et mäng skooriga 3:0 tõi Eesti meistritiitli Tartu Ülikool/Eedenile!\nKolmanda geimi parimad võitjate poolel Renate Pikk 6 ja Kadi Mägi 3 punktiga. TTÜ/Tradehouse'ile tõi Mari Loorman 5 punkti.\nKogu mängu resultatiivseim Tartu Ülikooli naiskonnas oli Renate Pikk 13 punktiga (kasutegur +11). Ta lõi ka 3 serviässa, rünnakuid lahendas 50% efektiivsusega (8-st tõstest lõi punktiks 4). Ingris Suvi tõi oma naiskonnale 11 punkti (+8), tema rünnakuefektiivsus oli 53% (15-st tõstest punktiks 8).\nKaotajate poolel olid parimad Kristel Moor 11 punktiga (+2) ja Mari Loormann 10 punktiga (+8).\nMängu kokkuvõttes sai otsustavaks Tartu parem serv. Kolme geimi peale kokku teeniti 14 punkti otse servist, vastastel oli sama näitaja vaid 3. See tähendas, et ka vastuvõtt oli võitjatel parem, protsendid vastavalt 44 vs. 27.\nTÜ/Eedeni peatreener Andrei Ojamets: "Esimeses kahes mängus olime veidi liiga närvilised, aga see on arusaadav, sest finaal on finaal. Täna näitasime juba sellist mängu, mida me tegelikult oskame mängida. Meil on pikem pink kui TTÜ-l, see muudab vajadusel mängu muutmise kergemaks. Kõik, kes pingi pealt mängu sekkuvad, on võimelised mängima ja võistkonna kvaliteet vahetustega ei kannata. Ja kui vaadata meie statistikat läbi hooaja, siis pole nii, et üks mängija saab suure osa tõstetest. Meil jaotub koormus ja punktid suhteliselt ühtlaselt." Eraldi mainis Ojamets ära oma naiskonna väga head servid: "Fakt on see, et kõik 6 mängijat, kes meil platsil, on kõik ka väga hea serviga. See ei anna vastasele võimalust hetkekski puhata ning paneb nad surve alla. Sealt omakorda tulevad ka kõik muud mänguelemendid."\nLühiintervjuu kokkuvõtteks pidas Andrei vajalikuks toonitada, et selle hooaja Tartu Ülikool/Eedeni naiskond on parim, kellega tal oma treenerikarjääri jooksul on olnud võimalus töötada: "Ärgu teised pahandagu, aga vaadates kuidas need naised on viimase kahe aasta jooksul tööd teinud, siis pean tunnistama, et nii tublisid mängijaid pole mul varasema 33-aastase karjääri jooksul veel olnud. Töö ja kooli ning laste kõrvalt trenni tegemine on uskumatult raske ja ma võtan taas mütsi maha oma mängijate ees!"\nMarko Mett oli stoliselt rahulik ja arvas, et TTÜ naiskond võttis hooajast maksimumi: "Me ei andnud siin finaalseerias vastasele midagi lihtsalt. Esimeses kahes mängus saime veidi paremini hakkama, täna olime samuti teises geimis kenasti mängus sees, aga ühel hetkel ei saanud side-kaks asetusest minema Tartu raske servi vastu. Tartu lõi kõigis mängudes väga stabiilselt head servi ja me jäime selgelt vastuvõtul hätta. Sellest ka kõige suurem kvaliteedivahe nende kahe naiskonna vahel. Aga nagu ütlesin, lõppkokkuvõttes oleme hõbemedali üle väga õnnelikud!"


Miks kõik tahavad Islandile? - Maaleht\nIslandi giid ja tõlkija\nKuulus Geysiri-nimeline geiser enam ei purska, küll aga töötab tema kõrval Strokkuri-nimeline geiser nagu kellavärk. Pildil hakkabki ta just purskama.\nTundub, et igaüks, kes Islandil ära käib, tunneb kohe taltsutamatut vajadust nähtud imedest kaasmaalastele pajatada – meenutagem kas või ETVs näidatud sarja “Eesti lipp ümber Islandi”, kus rühm reisilisi maasturitel Islandil ringi sõitis. Samuti hiljutist artiklit Postimehes, kus arvamustoimetaja mõnepäevase reisi muljeid kirjeldas, või “Ringvaate” reporteri välkreisi, pärast mida ta jagas põhjalikke selgitusi noorte pea olematust alkoholitarvitamisest (päris nii see küll ei ole).\nArvestades saareriigi väiksust (329 100 elanikku), on see nii meie kui maailma meediapildis rekordiliselt tähelepanu saanud. Näiteks Bangladeshist (150 mln elanikku) ei kuule me midagi. Kuid on ka põhjust: Island on tõesti erakordne nii looduse kui inimeste poolest.\nSarnaselt Eestiga on tegu väikeriigiga, kuid erinevalt meist asustasid viikingid selle alles IX sajandi lõpus. Muust maailmast eralduses on nad suutnud säilitada muistse keele ja kultuuri, kirja pannud maailmakirjanduse kullafondi kuuluvad Eddad ja saagad. Siit pärinevad Gröönimaa ja Ameerika avastajad.\nKuid enam ei ole vihaseid viikingeid – Island on üks väheseid riike, kus pole sõjaväge ja politsei ei kanna relva; riik, kus üritatakse järjekindlalt demokraatiat reformida ja väikeriike toetada – tunnustas ju Island Eesti omariiklust esimesena.\nKriis puhus uue mulli\nSeda erakordsust on avastama hakanud üha rohkem inimesi maailmas. Kui 2004. aastal käis saarel turiste sama palju kui seal elanikke, siis tänavu ületas nende arv miljoni. Kümne aastaga kolmekordne kasv!\nTuristide arv kasvas plahvatuslikult pärast 2008. aasta majanduskriisi, mis oleks riigi peaaegu pankrotti ajanud. Vastutustundetult käitunud pangad kasvatasid oma kohustused riigi SKTst mitu korda suuremaks ja läksid siis pauguga lõhki, viies Islandi krooni kursi spiraal- langusse. See tegi varem üli- kalliks peetud riigi välismaalastele soodsaks sihtkohaks.\nTurism on tõuganud kalanduse juhtiva tööstusharu kohalt ning on nüüd peamine tuluallikas ja majanduskasvu mootor. Mullu jätsid turistid Islandile umbes 2 miljardit eurot. Eestis käis samal ajal üle 6 miljoni turisti, kuid meie tulu sellest oli vaid 1,4 miljardit eurot.\nVaatamata sellele, et kroon on euro suhtes eelmisest suvest alates oluliselt tugevnenud (s.t kõik on kallimaks muutunud), jätkab turistide arv kasvamist. Parimad hotellid broneeritakse juba aasta ette ära.\nAsi on niikaugel, et islandlased räägivad kinnisvaramulli asemel turismimullist ning arutavad, kas ja kuidas peaks piirama turistide arvu, et mitte kahjustada loodust. Puutumata loodus ongi ju saare peamine müügiartikkel.\nTuristide arvu kasvades on vaja uusi majutuskohti. Juba praegu on puudu tuhandeid töökäsi, mida otsitakse ka välismaalt. Samas on vähe tehtud infrastruktuuri parandamiseks – puudu on prügikaste, söögikohti, tualette jne. Selle suve “pommuudis” Islandil oli end laavaväljadel kergendanud ja paberilasu maha jätnud turistidest.\nTule ja jää võlu\nMis siis turiste Islandile meelitab, kui hinnatase on jälle kõrgevõitu?\nKuigi see väljend on ära leierdatud, on Island tõesti tule ja jää maa. Euraasia ja Põhja-Ameerika mandrilavade piiril hakkas saar paarkümmend miljonit aastat tagasi vulkaanilise tegevuse toel veest kerkima. Hiljutist Eyjafjallajökulli (tõlkes Saaremäeliustiku) purset, mis halvas Euroopa lennuliikluse, mäletame siiani.\nGeisreid teavad kõik – Islandi Geysirist said nime kõik purskavad kuumaveeallikad. Islandi maapõu peidab ammendamatult kuuma vee ressurssi, nii et sellega saab nii elektrit toota kui maju ja arvukaid välibasseine talv läbi kütta. Ent põhjapoolse asukoha tõttu – napilt põhjapolaarjoone all – on seal ka Euroopa suurim liustik Vatnajökull (tõlkes Veeliustik), mis võtab enda alla 8300 ruutkilomeetrit ehk umbes kolm Saaremaad.\nVõib öelda lausa, et vesi on Islandi nafta, sest õigupoolest pole siin loodusvarasid. Puhta, eelkõige geotermaalse energeetika arendamine on jõudnud niikaugele, et Islandi eksperdid nõustavad selles asjas riike üle maailma ning praegu räägitakse riigijuhtide tasandil maailma pikima veealuse elektrijuhtme vedamisest Islandilt Briti saartele.\nTeine strateegiline ressurss on kala, mistõttu Island võitles endale välja 200miilise kalandustsooni ümber saare. See on ka üks põhjusi, miks nad eriti Euroopa Liitu ei kipu. Ning üle ega ümber ei saa paksu karvaga islandi lammastest, keda on sama palju kui turiste ehk miljoni kanti.\nVähesed lahkuvad Islandilt ilma mõne villatooteta. Räägitakse, et Islandil on kaks aastaaega – suvi ja talv. Suveks aetakse lambad mägedesse, kus nad vabalt ringi uitavad – metsloomadest on Islandil esindatud ju vaid polaarrebane ja põhjapõder (pole ka roomajaid ja kahepaikseid). Vahel jõuab Islandile Gröönimaalt, mis asub umbes 300 kilomeetri kaugusel, triivival jääpangal jääkaru, kelle jaoks need lambad oleks pidulaud. Seni pole ühelgi jääkarul õnnestunud ellu jääda ehk loomaaeda pääseda, sest kohalikud lasevad ta kohe maha.\nEksides tõuse püsti!\nAga mida Islandil pole, on mets. Levinud nali on vastus küsimusele, mida teha, kui Islandil metsa ära eksid. Muidugi peab püsti tõusma. Ääretu avarus muudab Islandi lõikavate tuulte tallermaaks. Islandile minnes tuleb valmis olla ka horisontaalselt sadavaks vihmaks, samuti ka pidevalt muutuvaks ilmaks, mis tänu Grööni hoovusele on mahe: suvel on Eestist jahedam, talvel soojem.\nKuid mitte ainult turistide hordid ei kujuta loodusele ohtu. Tõenäoliselt tuntuim islandlane, laulja Björk, kes on Islandi loodust kaitsva MTÜ eestkõneleja, teatas äsja, et Island hakkab hüdroenergeetika arendamisega piiri ületama. Neid rajatakse välismaiste alumiiniumikontsernide jaoks, kes odava elektri tõttu toovad siia toorainet, boksiiti, teisest maailma otsast.\n“Islandil on suurim puutumata loodusega ala Euroopas,” ütles ta, pidades eelkõige silmas asustamata sisemaad – 103 000ruutkilomeetrise pindalaga Islandil on asustus vaid ranna ääres.\n“Järgmisel aastal tahab valitsus hakata ehitama 50 tammi ja uusi hüdroelektrijaamu. See võib metsiku looduse hävitada mõne aastaga.” Seetõttu peab ta vajalikuks üüratu sisemaa kuulutamist rahvuspargiks.\nSamahästi võiks muidugi kogu Islandi rahvuspargiks kuulutada, kuid miks ka mitte.\nIsiklik tutvus kauge saarega\nJärgmisel suvel korraldab Maaleht koostöös Germalo Reisidega reisi Islandile, giidiks 12aastase kogemusega Askur Alas.\nMaalehe lugejate jaoks on reisikavasse tehtud põnevaid muutusi.\nPõhiprogrammis on geiser ja Altingi väljad, inimtühja musta laavavälja keskel asuv tervendav Sinine laguun, imelised kosed nagu kahekordne Gullfoss, Seljalandsfoss, mille tagant saab\nläbi minna, ning võimas Skógafoss; haikala töötlemise talu\nja koduloomuuseum; liustiku servale minek ja linnukaljud\nLisaks sellele tahame sisse pääseda kalatehasesse või kalalaeva, katsuda Islandi erilisi lambaid ja hobuseid, solistada maapõuest tulevas soojas vees ning käia geotermaalselt köetavas kasvuhoones, kus saab kasvatada kas või banaane.


Üldinfo Kohalik võim HALDUSREFORM Dokumendiregister Valimised Sotsiaal ja tervishoid Haridus ja noored Kultuur ja sport Ehitus ja planeeringud Hajaasustuse programm Majandus Külaelu Aadressandmete korrastamine Põlva valla koolivõrgu korraldamine Kasulikku\n! 22.10.2017 moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald\nKristjan Koosapojale Eesti noorte B-kl. meistrivõistlustelt kolm medalit\nNädalavahetusel 17.-18. novembril toimusid Põlvas Eesti noorte B-klassi meistrivõistlused laskmises. Väga tublilt võistles Põlva noormees Kristjan Koosapoeg, kes võitis kolm medalit.\nVolikogu istung 22.11.2017\nPõlva Vallavolikogu esimese koosseisu neljas istung toimub kolmapäeval, 22. novembril 2017 algusega kell 15.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuse salongis, aadressil Kesk tn 15, Põlva linn.\nÜhiskaardi kasutamisest Põlva linnaliinil nr 20\nNädala jooksul esines tõrkeid Põlva kohaliku linnaliini nr 20 bussis ühiskaardiga oma sõiduõiguse tõestamisel.\nVolikogu istungilt 15.11.2017\nPõlva Vallavolikogu esimese koosseisu kolmas istung toimus kolmapäeval, 15. novembril 2017 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuses. Osales 24 volikogu liiget.\nKonkurss Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuse direktori ametikoha täitmiseks\nPõlva Vallavalitsus otsib avaliku konkursi käigus direktorit Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusele. Kandideerimisdokumente oodatakse 11. detsembriks 2017, tööle asumise aeg esimesel võimalusel.\nVolikogu istung 15.11.2017\nPõlva Vallavolikogu esimese koosseisu kolmas istung toimub kolmapäeval, 15. novembril 2017 algusega kell 15.00 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskuse salongis, aadressil Kesk tn 15, Põlva linn.\nNädal 13.-17. november noortekeskuses\nSel nädalal kokkame Liliaga, meisterdame Marikaga, selgitame välja parimad lauatennises ja piljardis ning jätkame fotokoolitusega!\nPõlvamaa ekspertgrupp kutsub üles esitama 2017. aasta maakondlike kultuuripreemiate kandidaate\nKultuurikapitali Põlvamaa ekspertgrupp ootab 20. novembriks ettepanekuid maakonna kultuuri- ja spordipreemiate saajate leidmiseks.\nPõlva noormehed pälvisid kodanikujulguse autasu\nJustiitsminister Urmas Reinsalu andis 6. novembril kodanikujulguse aumärgi 28 kodanikule, kes on oma vapra tegutsemisega päästnud elu, aidanud tabada kurjategijaid, hoidnud ära kuriteo või abistanud selle ohvrit. Kodanikujulguse aumärgi pälvisid ka kaks Põlva noormeest: Marius Viitkar ja Armido Jõerand\nPolitsei ja piirivalve aastapäeva puhul tunnustati Põlva politseitöötajaid\n3. novembril tunnustasid president Kersti Kaljulaid, siseminister Andres Anvelt ja PPA peadirektor Elmar Vaher politsei ja piirivalve aastapäevaaktusel Lõuna-Eesti politseitöötajaid. PPA aasta vabatahtliku tiitli pälvis Põlva abipolitseinik Rudolf Tigasing, Põlva patrullpolitseinik Omar Kaljuvee pälvis politsei teeneteristi hõbemedali.\nKONTSERT: Tenor Andrei Bogatch\nKINO: koguperefilm PETTSON JA FINDUS: MAAILMA PARIMAD JÕULUD ja draama EMA!\nKINO: seiklusmärul ÕIGLUSE LIIGA ja komöödia PAPSIDE LAHING 2\nVolly sügisturniir võrkpallis\nKOOLITUS: Laste oskuste ja vastutuse õpe


Kajar Lember: Mis riigis me elame?! - Arvamus - Pärnu Postimees\nKajar Lember: Mis riigis me elame?!\nKajar LemberRahvaliidu aseesimees\nRegionaalminister Siim-Valmar Kiisler ja riigikontrolör Mihkel Oviir on jälle hakanud rääkima haldusreformist. Riigikontrolör on ahastuses, et vallad-linnad ei ole jätkusuutlikud ja on vaja midagi ette võtta. Omavalitsuste olemusest ei midagi teadev regionaalminister kaagutab takkajärele, et vaja jah midagi teha.\nRiigi tasandil räägitakse solidaarsusest ja vastutusest kulude kokkuhoidmisel. Nõus, solidaarselt tulekski neid muresid lahendada, vallad ja linnad on rõõmuga nõus kaasvastutust kandma. Aga mis solidaarsusest me räägime, kui riigieelarves kärbitakse keskmiselt alla kaheksa protsendi, kuid omavalitsustelt võetakse 14,9 protsenti! Pole sõnu.\nÜhesõnaga, valitsus võttis oma otsustega meie inimestele kõige lähemal asuvalt instantsilt vahendid käest ja nüüd valab õli tulle, et pahad ei saa enam hakkama. Just nagu peremees, kes vaatab loomakliinikust kastreerimiselt tulnud koera ja on väga imestunud, miks too enam sigida ei taha.\nRiigikontrolör viitab uuringutele, mis justkui näitaksid liitumisvajadust. Need oleks ta pidanud oma läkitusele lisama, sest mina küll ei ole näinud ühtegi sellist teadlaste tehtud süvauuringut, kust ilmneb, et omavalitsuste liitumine on Eesti haldussüsteemi lahendus. Pigem vastupidi: senised valdade ühinemised on näidanud, et liitmine ei anna halduskulude märgatavat kokkuhoidu, küll aga suurendab elanike rahulolematust võimu kaugenemisega inimestest.\nKohalike valimisteni on jäänud umbes pool aastat, pole vähimatki põhiseaduslikku võimalust korraldada suur vägivaldne liitumine. Nad peaksid teadma sedagi, et finantskriisi ja tööpuuduse plahvatusliku kasvu ajal on täiesti võimatu ja mõttetu kulutada miljoneid valdade liitmisele, mille tagajärjel tuleb töötuid juurde ja reaalsed abipakkujad kaugenevad inimestest veel.\nOn arusaamatu, miks selliste hüsteeriliste ja igasuguse sisuta avaldustega tullakse lagedale just praegu. Kas tõelistelt probleemidelt tähelepanu kõrvalejuhtimiseks? Tundub küll, et kõige kõrgemal tasemel käib teatav asendustegevus, millega tahetakse rahva tähelepanu valitsuse sotsiaalpoliitilisest ja majanduslikust võimetusest kõrvale juhtida.\nKui Eesti riik tahab langetada otsuseid, mis inimeste elukorraldust senisest mugavamaks muudaksid, ei aita haldusjaotuse kaardi kosmeetilistest parandustest, alustada tuleb sisust. Lähtekoht peab olema vaid see, millisest halduskorraldusest meie inimestele ja piirkondadele kõige rohkem kasu oleks, ei miski muu. Kes arvab, et omavalitsuste ühendamiste kaudu õnnestub maapiirkondadest veel rohkem raha mujale suunata, eksib minu hinnangul päris rängalt.\nMaakonna arengu juhtimine peab tuginema kohalikule võimule, see ei ole keskvalitsuse käepikenduse koht. Rahvaliidu hinnangul tuleb võim maakondades anda tagasi inimeste kätte.\nKitsaste eelarveolude puhul peame õppima tihedat koostööd ning just üheskoos peaksime võtma ette muudatused, mis tagavad meie riigi tervikliku regionaalarengu. Riik mängib omavalitsustega mängu, kus ühe pliiatsijoonega võetakse neilt käest aastate jooksul ja pikkade läbirääkimiste tulemusel kokkulepitud raha. Tekib küsimus, mis riigis me elame ja mis on kogu selle absurditeatri tegelik eesmärk.\nMikk Pärnits: Selle sajandi probleemiks on rassism ja valge terrorism (3) Loe artiklit


Kas riikliku kultuurilehe peatoimetaja õhutab avalikult vaenu? • Objektiiv\nArvamus » Kas riikliku kultuurilehe peatoimetaja õhutab avalikult vaenu?\n25. sept. 2012 Varro Vooglaid\nKaarel Tarand on pannud kirja anti-religioosse manifesti, milles ta väljendab religioonivaenulikke seisukohti harvaesineva otsekohesuse ja kitsarinnalisusega.\nPealkirja “Targa sõitlus või albi laul” kandvas artiklis sedastab ajalehe Sirp peatoimetaja, et “religioonid on raske taak inimkonna turjal” ning nendib, et ehkki need võisid inimkonna evolutsiooni teatud faasides olla vajalikud, on need praeguseks ajaks saanud “inimkonna ühiskondlikku korda ja arengut häirivaks teguriks”. “Liigist sõltumata”, täpsustab Tarand, andes seeläbi mõista, et ühiskondlikku progressi takistavaks on mitte üks, teine või kolmas religioon ega mõni nende avaldumisvormidest või väärastumistest, vaid religioon kui selline.\n“Võib kujutleda, et kui Euroopa ususõdade ajajärgul oleks kirikul olnud kasutada tänapäevane lõhkeainete sortiment, küllap oleks paavsti plahvatusosakonna iselõhkevaid noorsõdureid liikunud laialt ringi kõigis Euroopa pealinnades, kus metroosid toona küll polnud, rahvarohkeid paiku, kus enese avalik laialipritsimine korraldada, aga küll ja küll.”\nTarand nendib, et me kõik tunneme isikuid, kes on religioossusest hoolimata täitsa kenad inimesed, ent samas häirib teda, et “rohkem kui üks kristlik konfessioon tikub rangelt sekulaarse avaliku võimu osaks”. Tema edasine arutluskäik on vägagi lihtne – et mitte öelda primitiivne või koguni banaalne: selleks, et vältida religioosse ekstremismiga kaasnevaid raskusi, tuleb need juba eos lämmatada, tõrjudes ühiskonna avalikust elust “järjekindlalt ja leppimatult” välja mitte ainult ekstremismi, vaid kõik religioonide peavoolud – “igal pool”. Ja kui mitte muul põhjusel, siis seepärast, et ühiskonna arengu seisukohast pole usklikest – st potentsiaalsetest enesetaputerroristidest –, olgu nad noored või vanad, raasugi kasu.\nMuidugi võiks küsida, kust võtab Tarand, et Eesti avalik võim peaks olema rangelt sekulaarne, sest meie ühiskonnaelu korralduse aluseks olev põhiseadus midagi sellist ei sätesta (§ 40 räägib vaid sellest, et riigikirikut ei ole). Ent oluliselt põnevam kui süvenemine osundatud luulu võimalikesse tagamaadesse on küsimus sellest, mida Tarandi artikkel endast õieti kujutab.\nKujutlegem korraks, et religiooni asemel oleks kõnealuse artikli vaenuobjektiks nt homoseksualism või juudi rahvus ning et riiklikult rahastatud kultuurilehe peatoimetaja esitaks samavõrd tõsises toonis üleskutse tõrjuda “igal pool järjekindlalt ja leppimatult” avalikust elust välja nimetatud gruppide esindajad.\nSiit koorubki välja veelgi põnevam küsimus sellest, kuidas ühitada Tarandi üleskutset põhiseaduse §-s 12 sätestatuga, mille kohaselt on kõik seaduse ees võrdsed, mis keelab diskrimineerimise mh usutunnistuse tõttu ning mis sätestab, et usulise vihkamise ja diskrimineerimise õhutamine “on seadusega keelatud ja karistatav” (vt KarS § 151).\nKui sellist käitumist siiski peetakse igati kohaseks, siis tuleks riiklikul tasandil avalikult tunnistada, et religioonis nähakse ühiskonna jaoks mitte väärtust, vaid taaka ja arengutõket, ning et Eesti kultuuripoliitika jaoks ongi mitte üksi aktsepteeritav, vaid lausa ihaldusväärne religioon – “liigist” olenemata! – koos kõige sellega kaasnevaga avalikust elust välja tõrjuda.\nThe Zenith of French Glory: The Pinnacle of Liberty. Religion, Justice, Loyalty & all the Bugbears of Unenlightened Minds, Farewell!\nSellisel juhul võiks poliitiliste ideaalide elluviimist alustada näiteks avalikus ruumis paiknevate sakraalhoonete lammutamisest (või vähemasti neilt religioosse sümboolika kõrvaldamisest), riiklikes või kohaliku omavalitsuse asutustes ning avalikes haridusasutustest töötavate usklike inimeste vallandamisest, avalike jumalateenistuste karistuse ähvardusel keelamisest ning religioosse sisuga kirjanduse raamatupoodidest ja raamatukogudest väljatõrjumisest. Vaevalt, et see Kaarel Tarandile – kes on nimetanud kõike eelnevat kätkenud ning sekulaarse “vabaduseajastu” sissejuhatuseks olnud Prantsuse Revolutsiooni valgustusajastu suurimaks kunstiteoseks – kuigi vastumeelne oleks.\nSildid Kaarel Tarand sekularism\n18 responses to “Kas riikliku kultuurilehe peatoimetaja õhutab avalikult vaenu?”\nHeido Trofimov ütleb:\n26. sept. 2012, 11:44\nDawkinsi kopeerimine oli teostatud ju üsna pädevalt – mina vähemalt ei suutnud ka see kord naeru tagasi hoida. Ainuke veel naljakam asi oleks kuulda Tarandit selgitamas, mis ühismõõtme kaudu saab religioon “tehnoloogia arenguga” vastuollu minna.\nOli see artikkel nüüd tõsiselt mõeldud või kirjutatudki lootuses end skandlaase auraga ümbritseda, igal juhul on Tarandi (tahtmatu) huumor väga vaenulik.\n26. sept. 2012, 18:39\nTänud Varrole artikli eest. Kogum banaalseid kultuurantropoloogilisi klišeesid, mis moodustavad viidatu tuuma on amüsantne lugemine neile, kes otsivad elamusi tekstidest, mis kompavad karikatuursuse piire. Sedasi on kirjutis tänuväärne materjal selles mõttes, et pakub stiilipuhast näidet militantlikult religiooni vihkava mõttemaailma reductio ad absurdumist. Olgu öeldud, et vihkamise all on siinkohal mõeldud vaimset dispositsiooni, mis on kantud vihkamise objekti hävitamise-köndistamise soovist – midagi mida Tarand oma artiklis vähemasti söandab avalikult eesmärgiks seada.\nKuigi tekst on sellisena sobilikuks abimaterjaliks kristliku apologeetika edendamisel, tekitab selles sisalduv segu rünnatava objekti vastu suunatud arrogantsist ja ignorantsusest psühholoogilise barjääri kõigile neile, kes sooviksid loogilise sidususeta tekstis sisalduvaid eksplitsiitseid ja implitsiitseid väiteid analüüsides mõista selle taga peituva maailmapildi olemust.\nEnt selline mõistmine on paratamatult vajalik. Vajalik mitte üksnes selleks, et mitte lubada religioossel mõttel mattuda mürasse, vaid ka sellepärast, et demonstreerida kuidas Tarandi ja loendamatute teiste ajastu vaimu eestkõnelejate poolt neutraalse meediumina propageeritav sekularism omab tegelikkuses ülimalt ranget ja spetsiifilist dogmade süsteemi. Süsteemi, mida kasutatakse pidevalt kõikide antropoloogiliste, kultuuriliste, majanduslike ja poliitiliste nähtuste hindamisel ja kujundamisel (olgu selleks siis sündimata laste tapmine, sodoomia, liigkasuvõtmine, patriotism, soorollid, vms) ning mille poolt lubatud piiride kompamine näitab selgesti kätte „vabaks“ tituleeritud ühiskonna vabaduse ahtad piirid.\nSee on dogamde süsteem mille tähenduse lahtimõtestamine teistlike religioonide vaatevinklist võimaldab mõista post-kristliku läänemaailma moraalset palet sootuks teistsuguses (ning teisest allikast pärinevas) valguses kui valgus millest õhtumaa tsivilisatsiooni kristlikest juurtest lahtikiskujad viimastel sajanditel oma inspiratsiooni on ammutanud.\n27. sept. 2012, 09:47\nEks need Tarandi arusaamad religioonist ole sama primitiivsed kui on kirjaoskamatu arusaamad ilukirjandusest… või oma lihtsate rehkendustega hätta jääva tegelase arusaamad Einsteini relatiivsusteooriast. Rida kõige labasemaid klišeesid religioonide kohta on üheks artikliks kokku kuhjatud ja Tarandi peas on sündinud selle tagajärjel “kontseptsioon” – lõpetame selle religiooni meie ühiskonnas üldse ära. Kui vaja – jõuga.\nMa arvan, et seda artiklit ei tasu isegi mitte kritiseerida – Tarandi avaldatu on iseenda kõige parem kriitika.\nHäirivad aga kaks asjaolu. Esiteks – et sellist teksti avaldab mitte mingi eraomaniku suvast ja tahtmistest sõltuv eraväljaanne, vaid ametlik, avalik-õiguslik ja meie kõigi rahadest elav ja toimiv kultuurileht. Ja teiseks, et see artikkel süvendab meie ühiskonnas niigi levinud värdarusaama, et kedagi ei tohi mitte millegi pärast diskrimineerida, kuid kristlased ja kristlik religioon on need, keda meie ühiskonnas võib mõnitada, põlastada, avalikult vihata ja seda ilma vähimagi kartuseta oma seliste tegude eest la pärast vastutada.\nMinule valmistas see artikkel pisikese isikliku pettumuse. Ma pidasin Tarandist seni lugu – mulle näis, ta siiski teab, millest lähtub ja mida ta räägib-kirjutab. Selliste arusaamade komplekt aga, mida sellest artiklist on must-valgel lugeda, näitab, et Tarandi maailmavaatelisel eluhoonel polegi olemas selle kõige esmasemat, kõige kandvamat elementi – pole vundamenti!\nSellist lolluste rida vastuseks eksistentsiaalsetele küsimusteele ei saa mingiks elufilosoofia ja maailmavaate aluseks ja vundamendiks pidada. Teadagi – kui maja vundament on olematu, on lausa absurdne, kuidas siis sellele rajatud maja saaks olla kellelegi elamiskõlblik?\nKuna see siin viidatud Tarandi vihkav absurdid ei vääri sisulist kriitikat, siis ma ei kavatse siin ka laskuda poleemikasse nendega, kes sellest vihakobarast miskit väärtuslikku ja valgustuslikku leidsid.\n27. sept. 2012, 09:54\nLehe algusest loen kena moto:\n“Inimesest ja ühiskonnast, otsides seda, mis on ilus, tõene ja hea”.\nMa ei leidnud selles Kaarel Tarandi harimatus ja vihkavas tekstis seda, mis oleks selle kena motoga kasvõi kaudegi seotud.\nKões on revolutsiooniline situatsioon, kus alamklassid enam ei taha ja ülemklassid enam ei saa vanamoodi elada!\nTarandiga pole mõtet vaielda, täiesti kasutu tegu!\n27. sept. 2012, 10:06\nMind pani enne päeva lõppu ülaltoodut kribinal-krabinal kirja panema mitte vähimalgi määral soov Tarandiga diskussiooni astuda, vaid lihtsalt teatud hämmastus selle üle, kui vabalt ja häirimatult võib isegi riiklikult rahastatud kultuurilehe peatoimetaja teha üleskutseid religiooni ja religioossete inimeste diskrimineerimisele, nende avalikust elust väljatõrjumisele, samal ajal kui täpselt sama sisuga üleskutse mõningate teiste ühiskondlike gruppide vastu tooks kaasa kohesed repressioonid kui mitte muu, siis vähemasti raske avaliku kriitika näol. Nagu Adrian osundas, on mõttekas sellised momendid välja tuua lihtsalt selleks, et näitlikustada sekularistliku ideoloogia dogmade süsteemi ning selle hegemoonia jõujooni.\n27. sept. 2012, 10:21\nHämmastab taas üks seletamatus. Nimelt: mina ei häbene olla rumal sajas teadmiste valdkonnas ja olen rahul, kui kohtan kedagi, kes oskab mulle õpetada ja seletada seda, mis mind huvitab, aga mida ma ei tea.\nMiks usukauged, kes religioonidest üldse midagi ei tea, kes ka kunagi oma vihkamise tõttu neist midagi teada ei taha ega saagi, tahavad samas tingimata olla religioonide osas need kõige suuremad teadjad ja targad? Miks on neil nii raske öelda kõige lihtsamat ja silmnähtavat tõde – et nad tõesti ei tea seda valdkonda? Miks nad oma võhikluse baasilt püüavad olla targemad neist, kes teavad oma elu ja selle läbi õpitu ja kogetu alusel, millest ja mida nad räägivad?\nMina ei kipu valdkondades, mida ma ei tunne, õpetama neid, kes valdkonda tunnevad. Olen seal heal meelel teadjamatelt õppija. Miks võhikud usuteemades püüavad alatasa õpetada neid, kes seda valdkonda teavad, kes usus lausa oma elu elavad? Ja siis veel solvuvad, kui neile tõtt öelda nende võhikluse kohta?\nArusaamatu. Aga see on nii usuteemade leheportaalides ilmumise algusest saati olnud. Ja on taas ka täna. Võhikud nõuavad taas oma võhikluse tarkuseks tunnistamist! Seekord siis konkreetselt on selise nõudleja rollis Kaarel Tarand…\nEt nii on, siis tuleb alatasa usuteemasid alustada lausa nullist. Kuid kuna võhikud nõuavad neis teemades endi teadjateks tunnistamist ja ise endid ka teadjateks teevad, siis need usuteemad ka tavaliselt sealsamas nullis lõppevad – võhiklus pole võimeline nullist kõrgemale tõusma – ta on ju võhiklus, on ise null ja nullis oma olematu tasemega.\nKuid pole halba ilma heata – tõde on, et oskaja saab siitki kõik vajaliku kätte, sest on ju vana tõde: uskujale tuleb kõik vaid kasuks.\n27. sept. 2012, 10:38\nNojah, Varro – võib ju vaadelda seda artiklit kui näitlikku õppematerjali meie kahepalgelisuse kohta. Ja loota, et pärast selle avaldamist ja paljude poolt läbi lugemist on saldo kokkuvõttes positiivne – sest ka läbi negatiivse saab ju õiget, tarka ja head omandada jne.\nMa siiski arvan teisiti. Arvestades meie ühiskona üleüldist religioonikaugust ja maailmavaate olematust inimestel leidub pärast sellist vihkamisekobarat kahjuks rohkem neid, kes sellisest üllitisest oma vihkamisele uut tuge ja innustust leiavad kui neid, kes sellest midagi õpivad. Ma kardan, et sellise teksti negatiivne mõju on ühiskonnas kokkuvõttes suurem kui sellest tõusev kasu.\nSee Tarandi tekst pole siiski miski erand, vaid jätkab lihtsalt seda, mida aktiivsed religioonivihkajad on palju aastaid juba teinud. EPL on näiteks aastaid avaldanud otsest vihkamist ja mõnitamisi – lausa isiklikuks minemise tasandil! – religioonide suhtes… seda lihtsalt “huumoriks” nimetades! Geniaalne!\nJah, raske oleks ühe päevalehe samasugust tegevust ette kujutada näiteks moslemite, venelaste, homoseksuaalide, juutide, naiste, invaliiidiude, pensionäride või mistahes muu ühiskonna alamgrupi kohta. Kristlased on aga täniväärne kontingent igale vihkahale. Kristlaste suhtes on lubatud kõik – ka otsene avalik diskrimineerimine.\n27. sept. 2012, 11:14\nMiks kristlasi võib diskrimineerida? Sekularist vastaks, et juudiks, venelaseks, homoseksualistiks ja naiseks sünnitakse, religioossete veendumuste järgimine on aga inimese vaba ja personaalne valik. Siit järeldub, et maailmavaatelisi veendumusi võib teravalt kritiseerida, inimese etnilist, soolist või seksuaalset identiteeti mitte.\nTõsi, õnneks keelab EV põhiseadus, mida Tarand väga valikuliselt tunneb, ka usulise diskrimineerimise.\nKuigi ma pole jurist, tundub mulle siiski, et kristluse avaliku tunnistamise puhul saaks osutada põhiseaduse preambulis sätestatule, kus öeldakse, et Eesti riik “peab tagama eesti rahvuse ja kultuuri säilimise läbi aegade”. Kristlus oma erinevates vormides on olnud kaheksa sajandit või enamgi lahutamatu osa Eesti kultuurist ning sellest tulenevalt peaksid kristlikud väärtused ja maailmapilt olema loomulik osa ühiskonna toimimispõhimõtetest, seadustest, haridusest jne. Usuvabaduse tagab sisuliselt säte, et riigikirikut ei ole. Kristlastena tuleks meil seda avalikes ja eraviisilistes debattides ikka ja jälle meelde tuletada.\n28. sept. 2012, 09:59\nTeravalt kritiseerida ikka võib. Probleem on aga selles, et avalik üleskutse tõrjuda teatud kindlatele tunnustele vastav osa ühiskonnaliikmetest avalikust elust välja kujutab endast midagi hoopis enamat kui teravat kritiseerimist. Teiseks ma ei ole päris nõus, et usuvabadust tagab säte, et riigikirikut ei ole. Nimelt võiks usuvabadus olla tagatud ka siis, kui oleks riigikirik (olgugi, et ma riigikiriku olemasolu ei poolda), sest usuvabadus tähendab, et kedagi ei või sundida vastu tema tahtmist usulisi tõekspidamisi omaks võtma ning et kelleltki ei tohi võtta õigust oma usulistele tõekspidamistele ja oma usu väljendamisele avalikus elus.\n28. sept. 2012, 12:22\nVarro – et midagi kritiseerida, selleks peaks kriitik esmalt teemast aru saama, vastavat valdkonda valdama. Kui ta ei valda, siis pole tegemist kriitikaga. On tegemist ükskõik mille muuga.\nHelmu Mõtsnik ütleb:\n28. sept. 2012, 18:14\nKultuurilehe peatoimetaja mõtteavaldused kõne all olevas artiklis tunnistavad usulisest harimatusest. Nõukogude aja ateistlik kooliharidus desorienteeris maailmavaate kujunemist, milles religioonil on oluline koht inimese elus, nii et saame rääkida homo religioso`st. Seepärast kirjutada , et peaksime” kindlalt ja leppimatult tõrjuma religioonide peavoole” ühiskonnas, on ühiskonnavaenulik vaatekoht. Nõukogude Liidus seda tehti 70 aasta kestel, kuid rahva valdav enamus kannatas usulise tagakiusamise all ja rõõmustas selle lõppemise üle. Kaarel peab religioone raskeks taagaks inimkonna turjal. Usklik inimene tunneb vastupidist: Jumala abi ning õnnistuse kaudu on eluraskused kergemini ületatavad. Jeesus kutsub vaevatuid ja koormatuid enda juurde, öeldes “ja te leiate hingamise oma hingedele, sest minu ike on hea ja minu koorem on kerge!” Mingist raskest taagast pole siin midagi rääkida.\nMul on kahju, et Kaarlile piiblilugude kaudu neid kristlikke väärtushinnanguid lapsepõlves tema vanemate poolt ei õpetatud, olukorras, mil koolis ja ülikoolis see karistuse ähvardusel kõrvale jäeti. Aga ka keskmises meheeas on nii intelligentsel ajakirjanikul võimalik end usulise (vaimuliku) kirjanduse põhjal täiendada meie kristliku kultuuri aluste tundma õppimisel. Kui ollakse teoloogia aluste ning muu vaimuliku kirjanduse kaudu end usulistes küsimustes kompetentsi viidud, siis kultuurilehe peatoimetaja enam ei kirjuta, et “religioonidest on nüüd saanud inimkonna ühiskondlikku korda ja arengut häiriv tegur, mis pole enam teaduse ja tehnoloogia arenguga kooskõlas.” Niisugust juttu ajasid nõukaaegsed parteifunktsionärid, kellel samuti puudus usuline haritus. Ilma erialaliste teadmisteta nii sügavates eksistentsiaalsetes küsimustes sõnavõtmine jääb primitiivseks ja mitte tõsiselt võetavaks.\nHelmut Mõtsnik ütleb:\n29. sept. 2012, 19:07\nRahvusliku Tartu Ülikooli kuraator ja pedagoogika-professor Peeter Põld rõhutas juba Eesti Vabariigi 10.aastapäeval 1928.a., et ta peab “meie rahva jõudmist elavale, teovõimsale usule edaspidise arengu tähtsaimaks eelduseks. Kristluse võiduleaitamine on meie rahva elus kõige rahvuslikum küsimus. Kristluses peituvad ammendamatud jõuallikad — siin peituvad uuestisünni, regeneratsiooni põhijõud. Aga praeguses seisundis me rahvas vajab põhjalikku ümbersündi, kosumist taevaliku eluleiva toidul.”\nPeeter Põllu see hinnang eesti rahva vaimuelu alusele on sama kehtiv ka 2012.aastal, sest vahepeal 50 aasta kestel tehti meile ateistliku võõrvõimu poolt takistusi, piltlikult öeldes, kosumiseks taevaliku eluleiva toidul. Rahva vaimu püüti toita kommunistliku aganaleivaga, mis kellegile hingeleivaks ju olla ei saa. Selle tagajärgedega puutume kokku tänaseni, mida tõendavad usu ja kiriku vastased väljaastumised meedias või muul viisil.\nTänapäeva kristlik-demokraatlikus Eesti Vabariigis elades võiksime eesti rahva tulevikku vaadata optimistlikult, sest meil on rikas leivaisa, kes hoiab meid elus ja surmas. Meie elunälg ja ja elujanu saavad Tema kaudu rahuldatud. Kaks tuhat aastat kristluse ajalugu on seda kinnitanud, et see on tõsi. Kes Tema juurde tuleb ning Tema juhtimisele end usaldab, see on rahul nii elus kui surmas.\nNeid kristlik-demokraatlikke põhimõtteid võiks ja ka peaks kultuurileht “Sirp”, mille peatoimetajaks Kaarel Tarand on, rahva hulka kandma. Ükskõik, mis töökohal või ametis töötame, tuleb meil ikka arvestada 1Kr 3,11 aksiomaatilise väitega: “Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas — see on Jeesus Kristus.”\n30. sept. 2012, 03:51\nTarand kirjutab: “haritud eestlast ei saa koolihariduseta muhameedlasega samal viisil manipuleerida […] Muhameedlased XXI sajandi ilmalikus maailmas on lihtsalt nagu Tarzanid New Yorgis…” Kaasaegse nn sekulaarse ühiskonna alustalade kõigutamiseks piisab kopamehest, kes tõmbab kaabli läbi nagu mõned aastat tagasi juhtus. Peale voolu kadumist ja mobiiltelefonide akude tühjenemist läheb aga päris mahtra lahti — kusjuures ma arvan, et ma eelistasin sel hetkel koos olla vist pigem religioonide “peavoolude” äärmuslastega kui “sekulaarse” tarandiga. Asi on selles, et ühtede puhul ma ääri-veeri oletan, kuidas keegi käitub, teise puhul on tegu täiesti tundmatu metsloomaga. Me võime teha mõtteeksperimenti ja paigutada selle nn muhameedlasest Tarzani koos Tarandiga endaga äärmuslikku olukorda (kreeni vajunud Estoniale). Karta on, et tarand loomastub kiiremini. Aga neid eristab see: tarandi väärtused kaduslid koos elektriga, teisel mitte.\ntädi Juula ütleb:\n3. okt. 2012, 14:05\nmiks need kes usust miskit ei tea on nii sõjakad usklike suhtes ja miks kristlasi võib diskrimineerida\nvaid üks vastus – meie valitsev usk satanism soosib seda\n, kes vanakurja enda võimuses on see ikka põlgab headust mida kristlus pakub\n6. okt. 2012, 22:34\n28.09.201212:22 Varro – et midagi kritiseerida, selleks peaks kriitik esmalt teemast aru saama, vastavat valdkonda valdama. Kui ta ei valda, siis pole tegemist kriitikaga. On tegemist ükskõik mille muuga.\nAbsoluutselt nõus. See kehtib nii Kaarel Tarandi kohta, kes käsitleb religioone humanistliku mätta otsast, aga samavõrd ka Harri Kingo kohta, kes üritab kristlust lahata Urantia prilli läbi vaadatuna.\nEttekujutus oma asjatundlikkusest ei ole veel asjatundlikkus. Pädevusest annavad tunnistust a) diplom vastavas eriaines, b) teiste pädevate inimeste aktsept, ja c) ennast asjatundjaks pidava isiku adekvaatne jutt. Nii K. Tarandil kui H. Kingol kipub kõigis neis kolmes punktis vajakajäämisi olevat.\n– Ehk siis tegu on “millegi muuga”.\n7. okt. 2012, 08:57\nK. Tarand on põhjalikult nahutada saanud, ja asja eest.\nKuid tahaksin teda tunnustada ühe erilise asjale pihtasaamise eest, tabamuse eest otse kümnesse. See on pealkiri. – Alp & Tark.\nTavaliselt vastandatakse tarkusele rumalust. Kuid tarkusest asub rumalusest veel kaugemal alpus, – rumaluste rumalus.\nLihtsalt rumal inimene üldiselt teab oma taset ja oskab õigel ajal ning kohas suud kinni hoida. Rumaluses pole midagi laidu- ega häbiväärset, – me kõik oleme seda, ja enamikes eluvaldkondades. On vaid üksikuid distsipliine, kus saame enda tugevaks pidada, ja neis küsimusis (endast targemategagi) pisut kaasa rääkida. Samas tõeliselt tark inimene ei pea rumalamat enda kõrval halvemaks ja püüab laskuda tema tasandile omavahelises suhtluses.\nSeevastu alpi inimest iseloomustab ettekujutus oma tarkusest (ja teiste rumalusest). Lisaks sellele peab ta ennast oma kujutaldava tarkuse poolest paremaks teistest, ega unusta ligimesele tema teadmatust ning eksimust mõnuga nina alla hõõrumata.\nAlp tahab kangesti tark olla, – olla targem iseendastki. See on rahuldumatu ja ebaküps tarkusejanu, mis ei aja õppima, vaid hoopis peatab õppimisvõime. Albi inimese sügavaim isiklik traagika on tema arenematuses, vaimses surmas, kes ta on pime endast targemate inimeste suhtes ja imetleb peaasjalikult iseenda „tarkust”.\nNäiteks Mihhail Lotman eristas iseloomustas ennast kui inimest, kellel on iseendaga ebamugav olla. Selle üle imestati. Ta selgitas, et ei saa kunagi aru inimestest, kes on endaga äärmiselt rahul, ent ümbritseva maailmaga vastupidiselt rahulolematud. Ja et tema eelistab ümbritsevas maailmas ning inimestes märgata esiti ilusat, seevastu kriitilisuse mõõdupuud rakendab ta, alustades endast. Kuldsed sõnad, millest tunneb ära päriselt targa inimese.\nAlbiga on aga lugu risti vastupidine: eneseimetlus ühendatuna põlgusega teiste suhtes.\nAitäh, K. Tarand, seda meile meenutamast!\n15. okt. 2012, 14:14\ntundub, et Indrek on väikevenda lapsepõlves liiga palju kiusanud, nyyd löövad kompleksid välja


Danielle ja Austini köök ja garaažide ümberehitamine: disainilahendused ja õnnelikud leiud - projektid - 2019\nMeie kappide sisenemine (vasakul) ja magamistoa sisenemine koridoris (paremal).\nNimi: Austin & Danielle (loomade + sööda)\nProjekti tüüp: Köök ja garaažide ümberehitamine\nHoone tüüp: üks lugu, ühepereelamu, 1250 ruutjalga\nSheesh, see remodel liigub mööda! Mis on suurepärased uudised enamasti, välja arvatud see, mis kindlasti tähendab, et meie aknad hoiavad asju üles. Me ei saa oma raamistikku kutsuda enne, kui need on installitud, seega loodame, et saame vahepeal töötada teiste aspektidega. Raamimine on endiselt käimas ja meie torumees on alustanud uutesse ruumidesse teise voolava vee faasi.\nMagamistoaga sisenemine (vasakul) ja kapten vannituba (paremal) sanitaartehniliste edusammudega!\nTellisime oma küünlajalu ja ma olen põnevil! Viimase sekundi jooksul otsustasin, et kere on värvitud matt must, ja ma arvan, et see tõesti läheb ruumi kokku (kõik Lebowski fännid seal on?). Seda ei tarnita umbes kaks nädalat, mis annab meile aega, et välja mõelda, kuidas me selle maja (see kaalub umbes 400 naela, Yowza). Peame ikkagi tellima vanni sulguri ja kraanikauba, mis nõuab minu otstarbeks veidi rohkem uurimistööd. Meie jaoks on külgtäidetav vann, nii et seade väljub seinast välja, kuid nagu selgub, tähendavad "seinakinnitusega" segistid tegelikult vanni seina, nii et ma üritan veenduda, et tellin õige kirje Sidenote: iga ost nõuab nii palju teadusuuringuid. See on igav! Ma polnud aimugi, et nii palju võimalusi oli sõna otseses mõttes kõike. Ma loobusin tualettruumide otsimisest, sest spetsifikatsioonide arv oli peapööritav. Ma töötan sellest rohkem nädala jooksul või nii.\nMeie maja ees on praegu jama.\nAjutine pardalevõtmine, kus varem olid garaažiuksed.\nMe otsustasime ka meie põrandakatele. See oli sunniviisiline otsus, sest müüjal oli müük, kuid ausalt öeldi, et me vajame seda tõukefunktsiooni, vastasel juhul ei oleks me kunagi seda valinud. Kuigi me ei olnud 100% veendunud tol ajal, läksime koos kergem valik, sest see oli odavam. Mõni päev hiljem tunnen seda väga hästi ja arvan, et see näeb välja imeline. Ja kuigi oleme ostnud selle kõik, nad hoiavad meie jaoks inventuuri seni, kuni seda vajame.\nMeie käsitsemine - me jälgime nii palju tolmu ...\nOstisime ka meie Nest termostaadisüsteemi ja tellisime oma vannituba (segistid, dušikomplekt ja topeltvõrgust). Me üritame nüüd saada nii palju käes kui võimalik, et edusamme ei jäetaks uuesti, sest meil pole vajalikke materjale. Mul oli võimalus leida Amazonase jaoks suurepärase hinnaga õliga hõõrunud pronksist segistid ja dušikomplekt ning tasuta laevandus on alati hea asi.\nViimase värvi eemaldamise võimaluse testimine.\nMida me võime välja tulla pintsliga ja vööga lihvmasinaga.\nSamuti arvan, et me võime lõpuks leida midagi, et saada see värv tellistest seinast välja. Teisel päeval langes müüja ühe oma töökaaslase jaoks välja loomuliku värvi eemaldaja näidise, nii et loomulikult hakkasin küsimusi esitama. Selgub, et linnas on ainult üks jaemüüja, kes seda varem tegid, kuid enam pole seda varusid pakkinud. Mulle õnnelik oli ta veel valimi suurus, nii et proovisime seda mõne tellisega ja see töötab! Rääkige õigel ajal õiges kohas. Ma tellisin selle galloni otse ettevõttest ja see peaks saabuma järgmisel nädalal. Vahepeal võtsime sel nädalavahetusel vastu vöölõikurit ja mõne pealekandja seinale ja see töötas natuke. Ma pole siinkohal kindlalt otsustanud selle värvi ära võtta. See nädal on väga julgustav!\nTutvuge kogu seeriaga (siiani) ja kindlasti liituge meiega homme, et Danielle ja Austini köögis ja garaažis ümberehitatud osamakse # 8.\n(Pildid ja päevik tekst: Danielle ja Austin)\nVeel postitusi Danielle ja Austini köögis ja garaažides ümberehitamisel\nDanielle ja Austini köök ja garaažide ümberehitamine: hüvasti, köök


Protseduurid rasva eemaldamiseks reiedest. Põse Rasvaimu: Protseduur, Taastumine, Maksumus | Meditsiiniline entsüklopeedia\nTeie taastumise kiirus sõltub sellest, kui hoolikalt järgite saadud lõikusjärgseid juhiseid ja kui kiiresti teie keha end ravib. Rasvaimu laseril on tavalise rasvaimu ees.\nKui patsient ei ole rahul oma rindade kuju, suuruse või kontuuriga, saame talle pakkuda rindade korrigeerimist minimaalselt invasiivse kirurgiaga. Tänu rasvasiirdamise meetodile on see nüüd võimalik. Rindade suurendamisel rasvasiirdamisega kasutatakse rindade rõhutamiseks ja kujundamiseks implantaatide asemel patsiendi enda rasvkude. Siirdamiseks vajalik rasvkude kogutakse liigsete rasvakogumikega kehapiirkondadelt, nagu talje või reied.\nKirurgid on rasvkoe rindadesse siirdamist kasutanud juba alates See meetod võimaldab alternatiivina implantaatidele kasutada rasva siirdamist rindadesse aga ka teistesse kehapiirkondadesseet pärast mastektoomiat või lumpektoomiat rind taastada või peita silikoonimplantaatide esiletungivaid servi ja lainetust.\nPatsiendi oma rasvkoe siirdamise eelised: Rinna taastamiseks kasutatav aine on patsiendi oma rasvkude — kõige loomulikum materjal. Rinna taastamiseks ei kasutata võõrkehasid, seega puudub allergiline reaktsioon.\nRasv eemaldatakse üleliigse rasva piirkondadest. Rindu on võimalik kujundada vastavalt patsiendi soovidele.\nKasutatakse ainult minimaalseid punktsioone, mis ei jäta nähtavaid arme. Rinnad näevad välja ja tunduvad ka katsudes loomulikud. Rasva siirdamisega on võimalik peita liiga nähtavaid silikoonimplantaate ja anda rindadele loomulik välimus.\nProtseduur: Märkimine — Enne protseduuri arutatakse patsiendiga läbi ja märgistatakse piirkonnad, kust rasv kogutakse ja kuhu siirdatakse.\nNii on patsiendil kontroll protseduuri üle, kuna see hõlmab ainult kooskõlastatud ja märgitud piirkondi. Lisaks saab patsient ettekujutuse protseduuri tulemustest. Rasva korjamine ja puhastamine — Protseduurid rasva eemaldamiseks reiedest taastamiseks rasva siirdamisega on vaja kõigepealt koguda rasva üleliigse rasvapolstriga kehapiirkondadelt.\nMõnel patsiendil on võimalik koguda kogu vajaminev materjal ühelt piirkonnalt. Kui ühe piirkonna rasvkoest ei piisa, saab koguda vajaminevat rasva mitmelt erinevalt piirkonnalt kõht, küljed, reied, käed jne.\nRasvkoe kogumine on protseduuri oluline osa ja meie eesmärk on rasva eemaldada nii, et patsiendi figuur muutuks kaunimaks. Olenevalt protseduuriks vajaliku rasva kogusest on patsient rasva kogumise ajal tavaliselt üldnarkoosi all.\nErineva tihedusega rasva kasutatakse erinevate efektide saavutamiseks, et tulemus oleks võimalikult loomulik. See on eduka rasvasiirdamise juures üks määravaid tegureid. Rinna kujundamine, siirdates erineva tihedusega rasvkude — Rinna kujundamiseks kasutatakse kontsentreeritud rasvkude. Rinna kuju ja suuruse muutmiseks paigutatakse vajalikesse kohtadesse väikseid rasvakoguseid kuni soovitud efekti saavutamiseni.\nSisestamise avad on tillukesed ja paiknevad areooli või rinnavoltide piirkonnas. Kujundamine nõuab rasva asetamisel 3-mõõtmelist ettekujutust soovitud rinnakujust.\nRasvasiirdamine rindadesse (lipofilling) - Estmedica


Kas pank võib teha sularahas hoiuseid?\nEbaõnnestumised juhtuvad igas ettevõttes ja pangad ei ole erand. Kuigi see tundub ebatõenäoline, on võimalik, et tagatisraha on ekslikult krediteeritud vale inimese kontole. Kui see juhtub, muudab pank tehingu vastupidiseks ja krediteerib seda õigele kontole, kuid see võib mõjutada mitmeid asju. Kõige tähtsam on see, et te ei peaks kunagi eeldama, et raha on sinu oma ja kuluta seda. Siin on, mida teha, kui see teiega juhtub.\nMis siis, kui minu raha sattus valesti kontole?\nPangasisaldust peaksite kontrollima iga päev ja paljudel pankadel on rakendused, mis näitavad teile oma raha reaalajas värskendust (nt PNC Panga virtuaalne rahakott), nii et saate täpselt teada, kus te alati seisate. Kui teie hoius läks valele kontole, peaksite märkima, et teie pangasaldo on väiksem kui see peaks olema. Sellise vea avastamise eest saamine takistab teil tekkinud tagastatud tšekkide või arvelduskulude katmist, mis võib päeva või nädala jooksul märkimisväärselt kokku hoida.\nNiipea, kui te seda viga teate, võtke ühendust oma pangaga ja selgitage, mis juhtus. Pank vajab tõenäoliselt oma kviitungi koopiat, et neil oleks tehingu number, et probleemi hakata uurima, nii et oleks mõistlik hoida kõik pangakontod, kuni olete kindel, et tehing on kustutatud.\nKui pank on kogunud vajaliku info vigase hoiuse kohta, võivad nad tehingu pöörduda ja raha tagasi maksta.\nNad võivad olla valmis ka mõned tasud tagurpidi pöörama, kui olete sellest sündmusest loobunud. Kuid see on pankade äranägemisel - kuid see pole kunagi valus küsida. Kuigi see on masendav olukord, aitab see olla viisakas ja jääda rahulikuks.\nMis siis, kui raha minu kontol ilmub ootamatult?\nKui teil oleks oma kontole kogemata hoiustatud raha, ärge käsitleke seda ootamatul viisil ja kulutage.\nEsmalt peate oma pangaga ühendust võtma ja andma neile teada, et te pole kindel, kust tagatis pärineb. (Pange tähele, et kui teie vanemad on minevikus varem hoiuseid teinud , tuleb kindlasti nendega esmalt kontrollida.)\nOluline on märkida, et kui pank avastab vea, siis muudab see tehingu ümber, isegi kui see tähendab, et teie konto läheb negatiivseks. Teie vastutate selle raha maksmise tagasi. Mõnel juhul ja kui summa on piisavalt suur, võite ka kriminaalsüüdistusi kulutada raha eest, mis ei ole sinu jaoks.\nKuidas ma saan vead vallata?\nOn oluline, et tasakaalustate oma tšekiraamatu või kontrolliksite oma tegelikku kontojääki regulaarselt. See aitab teil tuvastada kontol igasuguseid vastuolusid, olenemata sellest, kas see on teie kontole juhuslik hoius, ekslik tasu või muu probleem.\nSelle limiidi puhul on teil aega, kui peate seda tüüpi vigu teatama, seetõttu on oluline, et kontrolliksite oma kontosid korrapäraselt. Sama reegel kehtib teie krediitkaartide kohta. Võib olla ahvatlev tasuda ainult summa, mis on tasumisele kuuluv ja ignoreerib teie avalduses sisalduvat ülejäänud osa, kuid teie kohustus on tagada, et kulud oleksid õiged. See võib säästa palju raha, kui teete vea, enne kui see muutub tõsiseks.\nKas minu saldo kontrollimine ATMis on piisavalt?\nEi piisa, kui lihtsalt kontrollida oma tasakaalu ATM-s . Tasakaal ei pruugi olla teie tegeliku tasakaalu, sest te ei tea, millised üksused on kustutanud ja mis pole seda teinud.\nKonto saldo kontrollimiseks ja kõikide tasude korrektseks kontrollimiseks kulub vaid viis minutit päevas kõik, mis jääb teie kontol oleva raha peal hoidmiseks. Saate ka postitusi kontrollida, kui olete oma konto kustutanud. See võimaldab teil jälgida oma tegelikku tasakaalu ja takistada teie konto ületamist. Samuti võib see aidata teil saata ekslikke tehinguid, nagu ebaõige tagatisraha. See võib olla kasulik ka teie pettusega tasude või teie konto jaoks ootamatu krediidi tuvastamiseks.


Krediidikonto | Esimene tagasimakse 3 kuu pärast! | Laen.ee\nKrediidikontol on madal intress Esimene tagasimakse 3 kuu pärast\nKrediidikonto on turvaline ja paindlik nagu virtuaalne krediitkaart\nKrediidikonto on juba meie klientide seas tuttav ja populaarne lahendus. Taotlus konto avamiseks esitatakse ühekordselt ja see võimaldab kanda raha igal ajal enda pangakontole. Intressi arvestatakse ainult kasutatud summalt. Meie kliendid mõistavad, et krediidikonto limiit annab kindluse vajaliku tagavara raha olemasoluks.\nTänaseks on krediidikonto kasutamine muutunud mugavamaks kui kunagi varem! Meil on nüüd olemas krediitkaart, mida saab ühendada krediidikontoga. Kaardi saate tellida tasuta, avades krediidikonto.\nteenustasu 0 €\nKrediidikonto vormistamine on kiire ja mugav\nKrediidikonto ja tarbimislaenu võrdlus\nMaksimaalne laenusumma 5000 € 7500 €\nOtsus taotluse kohta tehakse 2–3 minutiga\nLepingu kehtivusaeg tähtajatu tähtajaline\nIntressi arvestamine ainult kulutatud summalt kogu laenu summalt\nVõimalus valida maksepäeva\nEsimesed 60 päeva intressita


Tulelaps 2017 -- Raamatukoi raamatupood\nS.K. Tremayne on Devonis sündinud ja võimalikult anonüümseks jääda sooviva autori kirjanduslik pseudonüüm. Ta on tegutsenud ajakirjanikuna ja kirjutanud (Tom Knoxi pseudonüümi all) arheoloogiat ja religiooni käsitlevaid thriller'eid. Tema esimene raamat S.K. Tremayne'i nime all oli «Külmakaksikud» (e k 2016), mis osutus väga edukaks; «Tulelaps» on Tremayne'i teine raamat