Uuenenud F1 tõotab põnevust | tehnikamaailm.ee\nMärtsi viimasel nädalavahetusel antakse Austraalias start 2017. aasta F1 MM-võistlustele, mis tänu uutele reeglitele tehnika poolel ja mõnedele muutustele tiimide koosseisudes võib atraktiivseks ja põnevaks kujuneda.\nEelmise hooaja lõppedes üllatas värske maailmameister Nico Rosberg otsusega tõmmata oma sportlaskarjäärile joon alla ja jätta sellega troon lahtiseks. Kahe hooaja vahel oligi kuumimaks teemaks, kellest saab sakslase asendaja Mercedese tiimis ning lõpuks sai selle koha endale Valtteri Bottas. Kindlasti on, et eriti soomlaste ootused on algavaks hooaja kõrgele kruvitud, aga veelgi enam valitseb ootusärevus uute autode sooritusvõime ja jõudude vahekorra osas.\nEndisest kiirem F1\nKuna käesolev Tehnikamaailma number läheb trükki enne, kui algavad ametlikud esitlused ja testisõidud Barcelona ringrajal, pole võimalik siinkohal uusi autosid veel pildi peal näidata, küll aga saame demonstreerida graafika abil erinevusi mulluste ja tänavuste autode vahel.\nKindlasti hakkavad uute autode puhul esmalt silma laiemad rehvid, sest esirehvide laius on praeguse 245 millimeetri asemel 305 mm ja tagumistel rehvidel 325 mm asemel 405 mm. Kuna rehvitarnija Pirelli vajas uute rehvide valmistamiseks ka nende testimist, siis leevendati testisõitudele kehtestatud piiranguid ja juba mullu sügisel sai Pirelli uued rehvid paaril erineval rajal ära proovida. Testimiseks kasutati Mercedese, Ferrari ja Red Bulli 2015. aasta autosid, millistel muudetud aerodünaamikaga n-ö simuleeriti järgmise aasta autode surujõudu, et nii rehvidele mõjuvatest jõududest aimu saada.\nLisaks rehvidele kasvab ka kogu auto laius, sealhulgas esitiiva, tagatiiva ja kere laius külgpontoonide juures. Esitiib kasvab koguni 15 cm võrra – seni oli selle maksimaalseks laiuseks 1650 mm, tuleval aastal on lubatud kuni 1800 mm. Tagatiival muudeti lisaks laiusele ka selle lubatud kõrgust. Kui praegustel autodel oli tagatiiva maksimaalseks laiuseks 750 mm ja kõrguseks 950 mm, siis uuest hooajast on need arvud vastavalt 950 mm laiust ja 800 mm kõrgust.\nAuto kasvab laiusest ka selle keskosas ehk siis külgpontoonide juures – seni kuni 1400 mm, uuest aastast 1600 mm. Pealtvaatajatele ehk ongi need eelpool antud mõõdud, mis põhiliselt silma hakkavad, aga muudatusi tehti ka auto all ja samuti difuuseri juures. Viimane venitati veidi suuremaks ja see võib aerodünaamiliselt päris olulist rolli mängida.\nKuigi paljud asjatundjad möönavad, et kindlasti saavad uued autod olema atraktiivsema ja agressiivsema välimusega ning kui ringiajad samuti kahanevad planeeritud 3-4 sekundi võrra, siis pakub nende kihutamine publikule ehk tõesti paremat meelelahutust. Siiski kõlab ka kriitilisi hääli, sest mitmete spetsialistide sõnul jäi tegemata üks oluline muudatus ja see on esitiiva lihtsustamine.\nEsitiib on tänapäeva F1-autodel keeruline ja väga paljude elementidega. Selle eesmärgiks on suunata õhuvoolu auto alla, ümber rataste ja üle auto, tagamaks võimalikult suur surujõud ning väike õhutakistus. Spetsialistide sõnul on kogu F1-auto aerodünaamikast esitiiva osakaal kuni 70%. Samas rikub see ka kõige enam õhuvoolusid ja tekitab auto taga nn musta õhu ehk selliseid keeriseid, kus taga sõitva auto esitiivale saabuv õhuvool on rikutud ja see enam sedavõrd head surujõudu tekitada ei suuda. Seetõttu ongi tänapäeval möödasõit sedavõrd keeruline – teise auto taga sõit on raskendatud.\nNii ütlevadki kriitikud, et võidusõidu atraktiivsemaks muutmiseks (ehk siis möödasõidu võimaluste suurendamiseks) oleks vaja esitiivalt kõik need lisavidinad kaotada. Sellega väheneks esitiiva mõju, auto taga tekiks vähem keeriseid ja seal oleks järgneval autol ilma surujõudu kaotamata lihtsam püsida. Aga just see esitiiva lihtsustamine jäi 2017. aasta reeglitega muutmata...\nTegelikult ongi juba tänaseks nii mõnedki F1-tiimide konstruktorid avaldanud arvamust, et kuna ühest küljest jääb teise auto taga sõitmine sama keeruliseks ja teisalt lüheneb pidurdusmaa, siis kahanevad võimalused möödasõitudeks veelgi enam. Autod muutuvad kindlasti kiiremaks, aga kas see piirdub ringiaegades vaid 3-4 sekundiga? Kui arvesse võtta ka tiimide panus aerodünaamika uuringutesse, siis kahanevad ringiajad veelgi enam.\nEsialgu võib aga mõni tiim uuel aastal üllatada, sest ootamatuid ja tulemusi pakkuvaid ideid sünnib seoses uute reeglite kehtestamisega peaaegu alati. Lisaks on ka mitmeid sõitjad tõdenud, et uute autodega seoses kasvab sõitja roll – autode käitumine muutub ja sellega seoses peavad sõitjad kohanema uute oludega. Üks on kindel – sõitja jaoks muutub sõitmine füüsilisemaks. Eks näis, kellele uued autod sobivad ja kellele mitte.\nBottase suur väljakutse\nNico Rosbergi ootamatu soov oma karjäärile MM-tiitli võitmise järel joon alla tõmmata, jättis Mercedese tiimi raske valiku ette – kas anda vabaks jäänud koht mõnele nende kasvandikest, näiteks Pascal Wehrleinile, või üritada palgata kogemustega sõitja. Üsna kiirelt otsustati, et vaja on siiski sõitjat, kes oleks võimeline heitlema võitudele. Kuna tippsõitjad nagu Fernando Alonso või Sebastian Vettel olid kindlalt seotud vastavalt McLareni ja Ferrariga ning Red Bull oma sõitjatest kumbagi vabaks kindlasti ei annaks, oligi järgmine loogiline valik Valtteri Bottas.\nJuba detsembris alanud pikkade läbirääkimiste järel sõlmisid Mercedese F1-tiim ja Valtteri Bottas üheaastase lepingu, millega soomlasest saab Lewis Hamiltoni tiimikaaslane. Pealegi oli tehing ka Williamsi tiimile soodne, sest võistkonnale anti ilmselt hinnaalandust Mercedese mootoritelt, aga samuti oli vastavalt uuele lepingule tõusnud Bottase palk. Lisaks on Mercedese tiimijuht Toto Wolff ka soomlane mänedžer. Nii sündiski palju kõmu pakkunud leping. Williams aga pakkus soomlasest vabaks jäänud kohta oma karjääri eelmise hooaja järel lõpetanud Felipe Massale, sest tiimi teise sõitja kohale oli palgatud debütant Lance Stroll, ja brasiillane nõustuski naasma. Pascal Wehrlein aga sõlmis lepingu Sauberiga.\nLisaks eespool mainitud töökohtade vahetustele oli liikumisi tööturul teisigi. Pensionile läinud 2009. aasta maailmameistri Jenson Buttoni asemel sai Fernando Alonso tiimikaaslaseks McLarenis noor ja andekas Stoffel Vandoorne, kes oma debüüdi tegi tegelikult juba mullu, mil asendas teisel etapil Alonsot. Napilt enne uue hooaja algust 25aastast sünnipäeva tähistav belglane teenis tähelepanu sel ainsal võistlusel saavutatud 10. kohaga. Nüüd aga saame näha, kuidas kõrgelt hinnatud Vandoorne kogenud tiimikaaslasele vastu suudab hakata.\nTähelepanuväärseid liikumisi oli veel, sest mullu väga eduka hooaja teinud Force India võistkonnast lahkus Nico Hülkenberg, kes meelitati Renault’ tiimi. Väärt kohale Force India võistkonnas aga palgati andekas noor prantslane Esteban Ocon, kes oma debüüdi tegi mullu Manori tiimis, millist kahjuks suure tõenäosusega tänavu startimas enam ei näe, sest tiimi haldusfirmale kuulutati välja pankrot. 20aastane Ocon on madalamates sarjades näidanud saavutanud märkimisväärseid tulemusi, sest näiteks 2014. aastal võitis ta F3-sarja meistritiitli ja tšempionipärja sai prantslane kaela ka 2015. aastal, kui oli parim GP3 sarjas. Muuseas, F3 tiitlivõidu aastal jäi samas sarjas kolmandaks Max Verstappen.\nUueks hooajaks jäid töökohata Sauberist lahkunud Felipe Nasr ja Haasi tiimist vallandatud Esteban Gutierrez, kelle asemele palgati Renault’ tiimist lahkunud Kevin Magnussen. Kindlasti ei saa mainimata jätta ka Williamsi tiimi debütanti, kanadalast Lance Strolli. Kuigi noormehe isa on miljardär, kes tõi võistkonna eelarvesse märkimisväärse hulga raha, on Stroll igati seda kohta väärt, sest mullu valitses ta F3 Euroopa meistrivõistlusi ülekaalukalt, võites peaaegu pooled etapid.\nÜks etapp vähem\nVõrreldes möödunud aastaga on MM-võistlustel kalendris ainult üks muudatus – taas ei suuda rahaasjades kommertsõiguste omanikega kokkuleppele saada Saksamaa kahe kuulsa ringraja, Nürburgringi ja Hockenheimi, omanikud ning seetõttu langes sealne etapp kalendrist välja. Seega on kavas 20 etappi ja hooaeg algab alles märtsi viimasel nädalavahetusel.\nRingradade omanikke on aga palutud mitmete kurvide juures muudatusi teha ja seda just uute ning kiiremate autode tõttu. Mitmete tiimide konstruktorid on juba tõdenud, et nii mõnedki kurvid, kus varem oli vaja gaasipedaali veidi järgi anda, muutuvad parema pidamisega uute autode puhul praktiliselt sirgeteks.\n2017. aasta F1 MM-võistluste kalender:\n26. märts\tAustraalia\n9. aprill\tHiinas\n16. aprill\tBahrein\n30. aprill\tVenemaa\n14. mai\tHispaania\n28. mai\tMonaco\n11. juuni\tKanada\n25. juuni\tEuroopa (Bakuu)\n9. juuli\tAustria\n16. juuli\tSuurbritannia\n30. juuli\tUngari\n27. august\tBelgia\n3. september\tItaalia\n17. september\tSingapur\n1. oktoober\tMalaisia\n8. oktoober\tJaapan\n22. oktoober\tUSA\n29. oktoober\tMehhiko\n12. november\tBrasiilia\n26. november\tAbu Dhabi


Tõnis Kint maeti kodumaa mulda - Estonian World Review\nTõnis Kint maeti kodumaa mulda (1)\nIn Memoriam 20 Aug 2013 EWR\n17. augustil maeti Eesti Vabariigi valitsuse eksiilis peaminister presidendi ülesannetes Tõnis Kint ja tema abikaasa Magda Kint (10.10.1906 – 05.01.1991) Tallinna Metsakalmistule. Seni oli nende matmispaigaks olnud Stockholmi Metsakalmistu.\nTõnis Kint (Kind) sündis 17. augustil 1896 Paasioja talus Taevere vallas Viljandimaal. Lõpetanud Tartu reaalkooli, asus ta 1916. aastal õppima Moskvasse evakueeritud Riia Polütehnikumi ehitusosakonda, kuid mobiliseeriti Vene armeesse. 1917. aastal lõpetas ta Moskvas lipnikekursuse ja saadeti Transilvaanias rindele. 1918. aasta algusest tuli ta Eestisse Viljandis moodustatava 2. Eesti jalaväepolgu koosseisu. Kui rahvusväeosad Saksa okupatsioonivõimude poolt laiali saadeti, siis asus Tõnis Kint õppima Riias avatud Balti Tehnikaülikooli põllumajandusosakonda ja astus korporatsiooni „Vironia“.\nTõnis Kint teenis Vabadussõja ajal laiarööpmelisel soomusrongil nr. 2. Alguses oli ta kuulipildujate komando nooremohvitser, lõpuks aga soomusrongi ülema kohusetäitja. Pärast Vabadussõda jätkas Tõnis Kint õpinguid Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja täiendas end Taanis, Norras ning Rootsis. Kint oli aastast 1924 Põllumajandusliku Raamatupidamise Talituse abijuhataja ja aastast 1928 juhataja. 1932 sai temast Põllutöökoja abi- ja tegevdirektor, 1936 aga direktor. Ühtlasi oli ta 1938-1940 Riigivolikogu liige ja põllumajanduskomisjoni esimees, kuuludes erakondlikult Põllumeeste Kogudesse.\nNõukogude okupatsiooniaja alguses oli Tõnis Kint üks neist, kes kandideeris kommunistide juhtimisel moodustatud Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaadina Riigivolikogu valimistel. Tõnis Kint kustutati aga okupatsioonivõimude nõudel kandidaatide nimekirjast, kuna tema valimisplatvorm oli „Eesti rahvale kahjulik.“ Tõnis Kint pääses 14. juunil 1941 küüditamisest, kuna ei viibinud parajasti kodus, kui teda otsima tuldi. Saksa okupatsiooni ajal oli Kint Eesti Omavalitsuse turukorraldusvalitsuse juhataja, vallandati aga lahkhelide pärast okupatsioonivõimudega.\n1944. aasta septembris põgenes Tõnis Kint Rootsi. Esialgu oli ta ametis Ultunas põllumajandusülikooli ökonoomiainstituudi juures arhiiviassistendina, 1949. aastal sai ta agronoomikoha Stockholmi läänis. 1951. aastast kuni pensionile jäämiseni 1975. aastal oli ta põllumajanduse uurimisinstituudi teaduslik kaastööline.\nAmetitöö kõrval oli Tõnis Kint aktiivne pagulastegelane. Ta oli 1950. aastast Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu juhatuse liige ja üle 20 aasta esimees, hiljem valiti auesimeheks. 1957. aastast oli ta ajalehe "Teataja" peatoimetaja. Ta oli üks Eesti Rahvusnõukogu asutajaid ja selle esimees aastatel 1971 – 1975. Tõnis Kint oli aastatel 1953 – 1963 Eesti Vabariigi Valitsuse eksiilis põllutööminister ja sõjaministri kohusetäitja, peaministri asetäitja 1963 – 1970 ning peaminister presidendi ülesannetes alates 23. detsembrist 1970. Tõnis Kint astus oma ametikohalt tervislikel põhjuste tagasi 1. märtsil 1990. Nii on Tõnis Kint olnud kõige pikemat aega Eesti riigipea. Ta suri 5. jaanuaril 1991 Örnsköldsvikis ja maeti Stockholmi Metsakalmistule.\nÜmbermatmise talituse viis Tallinna Metsakalmistu kabelis läbi EELK peapiiskop Andres Põder. Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves kõneles Tõnis Kinti tegevuse tähendusest. Haual kuulsuste künkal esinesid kõnedega peaminister Andrus Ansip ja korp! Vironia vilistlane Tanel Ross. Üles oli rivistatud kaitseväe ja korporatsiooni liikmetest auvahtkond, mängis Politsei- ja Piirivalveorkester.\nTseremoonia lõpetas Eesti Vabariigi hümn.\nTekst ja fotod Peep Pillak\nEesti Muinsuskaitse Seltsi esimees\nTõnis Kint ja tema abikaasa jõudmas viimsele puhkepaigale kodumaa mulda Metsakalmistul kuulsuste künkal.\nPeaminister Andrus Ansip kõnelemas Kintide haual


Kaed kateliigese, mida teha Kuidas ravida tosiseid suu valu\nKaed kateliigese, mida teha. Mida teha, kui käsi on paistes - Põlved\nEsiteks määratakse patsiendile individuaalne uuringuskeem, mis võib sisaldada ultraheli, EKG-d südame uurimiseks , vereanalüüse, samuti spetsiaalseid tehnikaid veresoonte juhtivuse hindamiseks. Kui käte turse ei kao õhtuni, viitab see sellele, et mõni elund ei saa oma tööga täielikult hakkama. Sel juhul asuvad arterid sügavamal, mis jätkavad vere edastamist kudedesse. Kurna saadud mass, hoia klaaspurgis. Riskirühma kuuluvad naised, kellel on vegetatiivsed-veresoonkonna häired, psüühikahäirete all kannatavad, emotsionaalselt ebastabiilsed, rasvumisele kalduvad naised. Käte sõrmede tursega aitab hästi kontrastdušš.\nNahk muutub tihedaks, palpatsiooniga pole valulikkust. Patoloogia omandatud vormi iseloomustab pundumise leviku järjestus. Esiteks ilmub see õlaliigese tasemel, seejärel langeb järk-järgult sõrmedele. Muud põhjused Käte turse kohaliku angioödeemi kujul ilmneb immuunsussüsteemi reaktsioonina allergeenile. Põhjuseks võib olla putukahammustus vere imemine, kääbused, herilased, mesilasedravimite intravenoosne või subkutaanne manustamine. Käed paisuvad sageli inimestel, kellel on anamneesis olnud ainevahetushäiretega seotud haigusi - kilpnäärme patoloogia, II tüüpi suhkurtõbi insuliinisõltumaturasvumine.\nEmakakaela ja rindkere lülisamba osteokondroosis tekivad tursed - kõhrekoe degeneratiivsed Sundroomi valu liigestes. Ilmub idiopaatiline ödeem. Naised märkavad käte, näo, kaela, rindade suurenemist.\nLinoleum tükkide ühendamine. Kuidas ühendada linoleum ristmikul: valige parim viis\nOnkoloogilise probleemi lahendamisel rikub operatsioon ülajäsemete lümfisüsteemi füsioloogilist väljavoolu ja kutsub esile tursed. Kuna patsientidele on ette nähtud keemiline ravi, kiiritusravi ja radioisotoopide ravi läbikukkumata, halvendab see olukorda. Need meditsiinilised protseduurid põhjustavad sidekoe suurenenud vohamist fibroosmis viib tuumori eemaldamisel paremale või vasakule ödematoosse käte sündroomini. Peamised käte paistetuse kaebused: ülajäsemete sümmeetria rikkumine, suuruse erinevus; suurenenud turse väiksema füüsilise koormusega.\nSeetõttu ei ole käte turse sümmeetriline. Turse edeneb kiiresti positsiooni muutmisel, füüsilisel aktiivsusel välja arvatud haiguse eriti rasked vormid. Hüpoproteineemiline või "näljane" ödeem on seotud vadakuvalgu defitsiidiga. Levinud põhjus on nefroos neerude degeneratiivsed kahjustused kuni nekroosini.\nMeeste ja naiste haigusjuhtude suhe on vastavalt Muud näljaste turset põhjustavad tegurid on Kaed kateliigese kahjustus, valgu puudus igapäevases dieedis, tõsised põletused ja kasvajad. Turse ilmneb haiguse hilisemates staadiumides, kui keha on ammendunud.\nSee on lokaliseeritud harjade valdkonnas. Valgud on suure molekulmassiga ühendid. Kui nende kontsentratsioon väheneb, kaldub vesi mida teha rõhu poole. Nii et läbi veresoonte seinte tungib see pehmetesse kudedesse ja rakkudevahelisse ruumi. Onkootiline ödeem moodustub kolloidse osmootse rõhu langusega. Need Kaed kateliigese sõltu inimkeha asendist, kuid vereplasmas on madal valkude sisaldus. Asub ülajäsemetel, levib näole, silmalaugudele. Miks käed hommikul paisuvad Põhjused, miks käed ja sõrmed hommikul paisuvad: liigne vedeliku tarbimine anamneesis neeru, verehaiguste esinemise korral; kauge allergiline reaktsioon ravimitele, majapidamispuhastusvahenditele, putukahammustustele, lapsel on toit, söötmine; varasema vigastuse nakatumine nahakahjustusega; krooniliste liigesehaiguste ägenemine, reuma.\nPärast une ilmneb paistetus Mis salv liigestest inimestel. Idiopaatiline ödeem on kõige tugevam hommikuti ja õhtuti.\nTulevikus on pärast füüsilist, laboratoorset, instrumentaalset diagnostikat ette nähtud ravimravi vastavalt näidustustele kirurgiline ravi kui tuvastatakse operatiivne kasvaja. Raseduse ajal Käte ja sõrmede tursed on kohaliku iseloomuga. Kuidas turset eemaldada, määrab Kaed kateliigese igal üksikul juhul sünnituskliinikus.\nÜldised soovitused hõlmavad päevase tarbitud vedeliku koguse, dieedi ja kogu kehakaalu jälgimist. Selleks, et ravi oleks edukas, on oluline luua majas sobiv mikrokliima, reguleerida une ja ärkveloleku režiimi ning korraldada õige toitumine. Päevase puhkeaja ajal on parem lamada oma küljel. See parandab neerufunktsiooni ja kiirendab liigse vedeliku eemaldamist kehast. Rasedate naiste tursega ei saa vedeliku tarbimist mida Kaed kateliigese.\nKord nädalas on soovitatav veeta paastupäevi keefir, kodujuust, õun. Öise une kestus peaks olema vähemalt 9 tundi. Tehke 5 minutiks mitu korda päevas käteharjutusi. Harjutuste komplekt sisaldab käte tõstmist, külgedele tõstmist, harjade ja sõrmedega töötamist. Kuidas leevendada ödeemi seisundit kodus Kui inimesel on ödeem, on vaja loobuda kitsaste varrukatega rõivastest, rinnale suruvast kraest.\nAjutiselt ärge kandke ehteid randmel, rõngaid. Keelatud on raskuste tõstmine, kottide kaal üle 2 kg. Need meetmed aitavad osaliselt verevarustust taastada ja takistavad käte turse progresseerumist. Mida teha on jälgida toitumist.\nKasulik on ujuda basseinis, teha vesiaeroobikat. Igapäevane treening hommikul 10 minutit. Käte harjutuste komplekti korratakse õhtul, 2 tundi enne öörahu. See hoiab ära lümfikinnisuse. Kui käte sõrmed on paistes, aitavad kontrastvannid või dušid hästi. Veetemperatuuri muutmine kutsub esile verevoolu ja toniseerib keskmise mida teha väikese kaliibriga anumaid.


Anne Oja • 8. juuni 2011 kell 16:09\nRiigikogu liikme Peeter Võsa hinnangul võib sigaretiaktsiisi hüppeline tõus saada valitsusele saatuslikuks.\nSigaretiaktsiisi tõstev seaduseelnõu oli täna teisel lugemisel. Mõnevõrra üllatuslikult tuli rahanduskomisjon eile välja omapoolse konsensusliku muudatusettepanekuga, millega suurendati sigarettide aktsiisimäära fikseeritud komponenti 46 eurolt 47,63 euroni ja vähendati proportsionaalset määra 34%-lt 33%-le sigarettide maksimaalsest jaehinnast. Tarbija jaoks ühtlustab see odavamate ja kallimate sigaretimarkide jaehindu.\n"Opositsionäärina pooldan ma kahe käega seda seaduseelnõu, aga siinkohal tahan küsida, et kas te olete ikka kõik hoolikalt läbi mõelnud. Sellepärast, et see valitsus, kes õlle hinda tõstab, ei püsi kaua. Ma olen mures," kommenteeris riigikogu liige Peeter Võsa riigikogu stenogrammis valitsuse plaani sigarettide hinnad ühtlustada ja ennaktempos akstiisi tõsta.\nRahanduskomisjoni nimel saadikute küsimustele vastanud riigikogu liige Erki Nool leidis, et õlle ja sigarettide hinnatõus on kaks eri asja. "Kuna me õlle hinda selle seadusega ei muuda, loodan ma, et see ei mõjuta ka valitsuse kestma jäämist. Sigarettide aktsiisi tõus ei ole erinevates riikides valitsusi kukutanud ja ma arvan, et see meeldiv traditsioon jätkub ka Eestis," sõnas Nool.\nEesti tõstab sigaretiaktsiisi 2012. aastal 10% ja 2013. aastal veel 10%, et koguda riigieelarvesse rohkem raha. Seejuures tõusis aktsiis samas suurusjärgus ka 2011. aastal. Euroopa Komisjon nõuab sigaretiaktsiiside tõstmist teatud tasemeni, kuid Eesti teeb seda varem, kui kohustatud on.\nViimaste Eesti Konjunktuuriinstituudi andmete kohaselt moodustavad salasigaretid 31% kogu riigi sigaretikäibest. Ida-Virumaal on salasigarettide osakaal aga 70%. Lätis ja Leedus on salasigarettide turuosa tükk maad suurem, kui Eestis.


EESTIMAA LOODUSE PÄEVIK - ESTONIAN NATURE BLOG: Lutsu juurde....\nMiks ma lähen rändama? Ja miks ma näen mitte ainult ilu, vaid ka kitsaskohti? Ilus suvi on muidugi see, mis välja kisub, ratta sadulasse või niisama käima. Aga ka see, et aastad lähevad ja paljud asjad ei muutu. Ma olen aga kasvanud või arenenud märkama ja mõistma. Mitte leppima tühipaljaste sõnade ja eneseupitamisega. Kui mõtlen tagant järele uute perroonide planeerimisele ja tuhandetesse kirjadesse ulatuvatesse kirjavahetusse, siis tean, et paljutki saab muuta. Saaks veelgi rohkem, kui soovitaks sisuliselt asjadega tegeleda. Vaielda ja arutada.\nAllpool tõin välja kaks arvamust. Üks pimeda poliitiku oma, kes näeb valikuliselt. Tore, et ta vähemalt ilugi näeb, kuid hull on asi sellega, kui ei nähta tegematajätmisi. Puudusi. Valesti tehtut.\nTeine, kelle kirjutisest selgub, et eestimaa ei tähenda talle lihtsalt maatükki. Ja kel on julgust ning tahtmist seda ka välja öelda. Mõlemad asjad peaks mõtlema panema.\nMuide, ka siin pildil näha oleva vastu on vahend olemas, Elron seda aga näha ei taha.... Tühja kah!\nElron ei näe üldse sageli mitte midagi. Ei seda, et nende kontor peaks olema Balti jaamas või et teenindajad ei peaks keldris magama. Ja-jaa, autojuhid ei maga, aga keegi, näed, peab magama. kuigi kõrval on nagu mainisin Eesti Raudtee (riigiettevõtte) suur maja. On ka hotell. Aga inimväärsust?\nEt siin pilt rongist ja idiootide kätetööst, pole juhuslik. Matka üks osa ongi ju rongid! Aga toon veel ühe näite. Kui allpool räägin parklatest ja prügikonteineritest, siis see tähendab riigile väiksemaid kulusid. Ka ettevõtjatele. Aga nüüd, kui käristatakse parvehanke ja - ühenduse kallal, siis jällegi on paljude jaoks mureks, et riik ei tohiks millegiga tegeleda, kõik peab olema eraettevõtete käes. Miks? KÕIK asjad ei ole ilmas ühesugused, on asju, mis peavad olema riigi hallata. Sh transport. Võimalikult suures osas, kaasa arvatud suurem osa bussidest. Rongid õnneks on. Muretsetakse, et riik on halb peremees. Kohati ongi. Laristab, sest EI NÄE! Ja vastutust ei ole, selle eeskujuks on eelkõige poliitikud ise!\nRegionaalpoliitika. Olete kuulnud sellest? Regionaalpoliitika on ka maanteedes ja ühistranspordis. Nagu ka riigi maine. Mis sageli kujuneb pisiasjadest. Olete ju kuulnud, kui palju toredaid ja ilusaid asju on välismaal? Aga ise me ei taha? Ei suuda?\nHeakene küll. Elron. Kui uued rongid tulid, kadusid vanad. Ja kadusid paljud vanad teenindajad. Sest Elron ei mõistnud siis ja ei mõista ikka veel, et osad teenindajad elavad pöördepunktides. Viljandis, Türil, tartus, Riisiperes. Miks mõned vahetused ei alga seal? Sest ei saada aru, et see tähendab lisaks töötajate parematele töötingimustele ka olulist kulude kokkuhoidu. Vähem öid kodust ära (Pääsküla II korrus ei ole öösiti ära!) ja vähem kulutusi majutusele. Aga mina märkan ja mõistan. Palka küll ei saa.....\nMööda suvist Eestit ringi sõites on lahe näha, kuidas meie maa-asulad ja väikelinnad üha rohkem korda saavad. Kuidas sealsed ettevõtlikud inimesed sära silmis unistavad, mismoodi oma kodukanti veel paremaks muuta. See kõik ei pruugi tulla väga kergelt, aga nad saavad aru, et virisemine nende elu paremaks ei muuda. Selline Eesti mulle meeldib. Sellistel inimestel püsib Eesti:-)\nOlen Eestimaad tutvustanud maailma eri otstes kõige positiivsemas võtmes ja arvasin, et tunnen oma kodumaad detailselt. Seekord suutis aga Eestimaa ka mind üllatada. Nimelt, ei lubatud mul eelnevalt viisakalt küsides Orissaare ALEXELA tanklas oma joogiveenõud kraaniveega täita. Müüja teatas, et firma peab kraanivee eest makama ja seetõttu ei tohi tema tilkagi vett kellelegi tasuta anda. Olen jalgrattaga matkanud 118 riigis ja pole isegi kõrbepiirkondades olnud juhust, kus keegi oleks joogivee andmisest keeldunud. Küsimus pole rahas, vaid inimlikus suhtumises. Sellist ebameeldivat kogemust ma Eestimaad külastatavatele turistidele küll ei soovita. Muuseas, selle kraanivee hind oleks olnud märksa alla 1 sendi.\nKui seda pilti vaadata, siis tasub ka meeles pidada, et ratturite suur arv oli teada ENNE uute rongide tellimist. Tulemus aga on nagu on. Ja kuskilt ei paista, et keegi plaaniks vaguneid juurde tellida. Või uusi, kaugronge. Kardetakse paaniliselt mingeid bussifirmasid.\nNaljakas on muidugi see, et bussifirma esindajad matsu ei jaga. Või ei taha jagada. Bussisõitjate arv (Läänemaal) sõltub ikka paljust muust. Kõige lihtsam on juba kuupileti võimalus, millega tekib suur vahe bussiga ja rongiga tööle sõitmiseks. Rääkimata muidugi sellest, et rongile sageli LIHTSALT istutakse, sest see on mõnusam. Mille poolest, on raskem öelda. See on tunnetuse küsimus ja ammu teistel liinidel tõestatud. Aga mis siin ikka rääkida, murekohti on mujalgi.\nIga aastaga, mis tühja lastakse, aga näidatakse kui vähe tegelikult hoolitakse asjade paremaks muutumisest. Olgu see siis rattavagunid, Haapsalu raudtee või miski muu. Iga aasta teeb korvamatut kahju. Aga vastutust pole ju ka karta. Ka mitte enda südametunnistuse ees!\nNäed, meie paljukiidetud ettevõtja muretseb hoopis veekulu pärast! Liitrike vett väsinud matkajale!? Kas me sellist riiki tahtsimegi?\n1. Kui palju on Teil Eestis (väljaspool Tallinna) tanklaid, kus saavad pikemaajaliselt puhkamiseks peatuda kaugesõiduautod?\nKui neid pole palju, siis palun võimalusel nimeliselt välja tuua.\n2. Kui paljudes nendest saavad kaugesõiduautojuhid kasutada pesemisvõimalusi?\nVõimalusel palun need nimeliselt välja tuua.\n3. Kui paljudes saavad kaugesõiduautojuhid kasutada pesupesemisvõimalust?\nPalun kohad nimeliselt välja tuua.\n4. Milliseid võimalusi tanklates/parklates veel kaugesõidu autojuhtidele võimaldatakse?\n5. Kas Teiega on kontakteerunud ka Maanteeamet või keegi teine, näiteks arutamaks võimalusi selliste teenuste jm loomiseks plaanitaval Kose-Mäo maanteelõigu neljarealiseks ehitamisel?\nOlete tähele pannud, kui sageli räägitakse P&S parklatest, aga neid kuidagi ei taha tekkida, bussipeatustesse näiteks. Seda näeb ka siit piltidelt.\nJõgevaga on aga oma "ooper". Kui tegeleti uute perroonide planeerimisega, siis sai siingi mitmeid ettepanekuid tehtud. Üks neist oli perroonide ehitamine vana jaamahoone ette ja sealt ühendus läbi vanaaegse katusealuse/estakaadi bussijaamaga. Paraku, seda ei võetud kuulda. Omaette probleem on valesti tehtud valgusfoorid, aga selle jätame praegu kõrvale. Perroonid vana jaamahoone ees oleks aga olnud ideaalne! Lõppkokkuvõttes võimaldanuks ka tulevikus asju paremini teha. Kasvõi reaalaja infotablood rongide ja busside kohta. Nüüd tuleb need panna kahte eri kohta? On ka muid nüansse. Varikatus olnuks ka mingi kaitse vihma eest ja võimalus ümberringi asju paremini teha.\nJõgeva on külmapealinn ja küüslaugupealinn. Siin toimuvad festivalid, aga pole isegi korralikku talu- ega turukaubandust. Siia, varikatuse juurde, saanuks selle ideaalselt teha, kuni laatade korraldamiseni välja. Väheoluline? Ei ole. Etteruttavalt ütlen, et ma ei näinud kuskil marja- ega seenemüüjaid. Ometi, seda oleks ju vaja! Pakkuda maainimestele paremaid võimalusi müüa kaupu seal, kus on liiklejaid. Ja PEATUJAID.\nMul on hea meel, et pöördusite tekkinud küsimustega meie poole.\nKogu soovitud informatsiooni leiate meie koduleheküljelt siit http://www.neste.ee/ee/content/neste-jaamad-eestis .\nLisaks soovin täpsustada, kas soovite ka ettevõtte nimele pakkumist saada? Sellisel juhul palun täpsustada ettevõtte ligikaudset kütusetarbimist kuus. Sellisel juhul koostame pakkumise koheselt.\nTänan Teid lisaküsimuse esitamise eest.\nKuna Neste Eestis on vaid automaatjaamad, siis hetkel meil tõepoolest ei ole sellist koostööpartnerit, kes pakuks pesemisvõimalusi. On küll olemas küll WC võimalus, kuid konkreetselt pesemiseks võimalused paraku puuduvad.\nKuid kindlasti võtame mõtte endaga tulevikuplaanide tegemisel kaasa ning arvestame sellega.\nVeokite tankimiseks sobivad teenindusjaamad on leitavad meie kodulehelt https://www.statoil.ee/et_EE/pg1334081232381/ariklient/Jaamadev%C3%B5rk/Teenindusjaamad/veokitetankimiskohad.html.\nTeenindusjaamades on WC-d kätepesemisvõimalusega. Pesupesemise ja duši võimalust meil kahjuks ei ole.\nSuuremates jaamades on istumisala poes ja väljas.\nMaanteameti plaanide kohta info puudub.\nOn hea, kui vähemalt keegi lubab edaspidi millelegi mõelda! Aga pidage meeles, aeg läheb!\nBussijaam on uhke, aga väike. Ma ei vaadanud, kas raudteejaamas kauplus töötab enam või mitte-. Söögikoht olnuks siin muidugi hea, kuigi ka bussijaamas saab midagi näksida.\nLiberaalide poolt nähtav asulate ilusamaks muutumine on täiesti olemas, samas on aga küllalt palju seda, mis laguneb. Ja üheks põhjuseks on vildakas regionaalpoliitika ning olematu turismiarendamine. Seda need "pimedad" ei näe ega kommenteeri. Ja see ongi põhiline arengupidur. Püütakse tegeleda millegi globaalsega, kus näiteks saab võimalikult kiiresti euroraha ära kulutada. Rääkimata sellest, et ei tehta EL-le selgeks meie eripära, olgu see siis huntide jm loomade, Rail Balticu vm puhul.\nMüüa! Tundub päris hea koht teeäärseks äriks!? Aga seesama eraettevõtja peab alguses üldjuhul väga suuri kulutusi tegema. Siinkohal olekski hea, kui riik appi tuleks, aitaks mahasõidud projekteerida ja üht teist ehitada. Koos kohaliku omavalitsusega.\nSiinkandis on kohati olemas väga uhked kergliiklusteed. Mõni aga armastab kiruda, et neid tehakse liiga palju. Kui ohutu on aga sõita sellisel teeveerel? Eriti lastega? Ei ole ju vaja igal pool ka asfalteeritud kergliiklusteid, piisaks ka tervisetee-laadsest! Mis on kordi odavam!\nJa kes oskab öelda, kui palju elusid on säästetud tänu sellistele kergliiklusteedele? Või kasvõi liiklejate närvirakke?\nVaadakem siis ikkagi ringi. Või kasvõi otse ette. Kui me räägime liiklusohtusest, surmade kadumisest liikluses, siis kas see kokkuhoiuga saavutatud 10 sm "eikellegimaad" on ratturile elu? Või kas see pole teatud mõttes (ratta)turisti saatmine surma? Ei tunne seal kunagi end päris turvaliselt, olgugi, et kannan helkurvesti ja muretsen ka peegli peagi rattale tagasi. Miks me siis ikka ja jälle ei võta ette muutusi?\nVett sain kuskilt? Ei jäänud ette ühtegi kaevu ega kraani. Pidin ostma ikka UUE pudeli ja tekitama uut prügi. Aga palav oli!\nEhk oleksin siit piima saanud? Kahtlane. Teeveeres ei müüda ka suurt midagi. Ahjaa, muide tuli meelde viinerid taignas ja võiroosikesed, mille hiljem poest ostsin. Mitte europagarite omad, ikkagi Jõgeva Majandusühistu omad. Olin elevil, et kas tõesti midagi paremat!? Oh ei, maitsetud plönnid. Kahjuks. Nojah, miks eraettevõttel ikka paremat teha,, kui teised suured ei tee? Papi saab ju ikka kätte!\nSiin on aga näha, et saab ka teisiti. Kuigi natuke, aga siiski. Teeserv on veidi laiem. Sobiv hetk peatumiseks ja puhkamiseks.\nVaatad aga natuke kõrvale, siis tekib küsimus, kus on puhkekohad matkajatele, ilusa jõe kaldal? Pole ju vaja rohkemat, kui väike plats ja niidetud rohi! Saabki puhata! Muidugi, meie kliimas tähendaks elementaarne ka mingit katusealust. Kui aga kulged vaid neljarealisel maanteel Eesti kahe "ainukese" asustatud punkti vahel, siis muidugi ei õpitagi midagi märkama! Ja mine rabista võsas kui tahad....\nLooduses aga on meil palju vaadata. Ja see on põhiline, mida on meil välisturistile näidata. Kui me selle eksponeerimisele ei mõtle, siis pole ka lootust.\nKassinurme. Koht, kus asus Kalevi peatus. Loomulikult sõdivad ametnikud kahe (või kolme?) jalaga selle taastamise vastu. Pole ju kohalikke elanikke! Küll aga ei taha ma kuuldagi, et siiatulijad "tulgu rongiga ja istugu bussile ümber". Ümberistumised on hädavariant ja -vahend. Kohta, kus on hiis ja loodusrada, kus saaks ka talveks tagada suusatamisvõimalusi, ei pea tulema ebamugava ümberistumisega. Olen üpris kindel, et siia tuldaks hoopis rohkearvulisemalt. Ja see, mis siin juba tehtud, saaks olema täisväärtuslik. Pakkuma rohkematele inimestele naudingut. Kui aga teed midagi kuhugi kolkasse, siis on ju kulutatud raha ja aeg teatud mõttes raisku läinud!\nJõgevamaa Metsaseltsi peab aga kiitma. On ikka tohutu vaev ära nähtud. Nüüd on vaja juba palju asju uuesti teha, sest puit pole igavene. Aga eriline rahutunne oli siin mäel küll! Ja nagu ütlesin, ma ei kahtlekski, et siin saaks rohkematki teha. Praegu on see larpijate lemmikkohti, samas sobib ju ka väljasõppeks! Vahepeal, vist linnukese pärast, räägiti ka väljasõppest. Kas tulla oleks klassiga parem rongiga või istuda ümber kitsukesele bussile? Koht ju hea, saab korraga läbi viia ajaloo ja bioloogia tunnid, Muretseme ju, et noored eitea enam midagi loodusest ega julge sinna minnagi!?\nÄrge laske aga piltidest end eksitada. Perrooni ei ehitata. On lihtsalt ülesõidu remont. Meie riik ei saa ju lubada mõnekümne tuhande euro kulutamist turismi arenguks ega regionaalpoliitiliste asjade nimel. On "tähtsamaidki" asju!\nNäe, kiosk! Ei, see on siiski midagi muud! Aga mis? Ja miks aken kinni löödud? Vähe külastajaid?\nLiblikaid oli sel päeval aga tohutult palju! Tuhandeid paabusilmasid ja valgeid liblikaid, lisaks täpikuid, mõningaid silmikuid jt. Nägin ka pääsusilma, kes aga ei tahtnud poseerida, kärbtiiba ja leinaliblikat.\nTegin siis ka paar "endlit".\nRõngata kärbseseene rühm. Kas kitsas mõttes ka (Amanita vaginata) või mõni lähedane liik (nt. A. mairei) - serv peamise liigia jaoks liiga pikalt rihveljas.\nVaated on lummavad!\nPääsusaba rohkem narris. Hiireviu aga laugles rahulikult.\nAll nõgeseliblika suvine põlvkond.\nKärbtiib peaks olema\nBusse ikka liikus. Kas neist aga ka turismil ja kohalikul majandusel kasu, kahtlen.\nIga hetk ja iga pilt on oma seostega. Võibki märgata ainult ilu, aga võib märgata ka asju, mida teha paremaks. Kes oskab märgata?\nIgal juhul esimene, keda Kuremaal kohtasin, on siin selgelt näha....\nEi ole kõik maal ja asulates nii ilus. palju on lagunevat ja eks sellele aitab kaasa ka valitsusepoolne ükskõiksus maaelu vastu. Sead auku, lehmad tapamajja ja ongi elu nagu lill!?\n4. Inimeste teavitamine eeldab korralikku reklaamkampaaniat, meedias, külastusobjektide kodulehekülgedel ja facebooki kontodel, enamustes rongipeatustes ka lääne- ja edelasuunal Elroni kodulehel, koolides jm.\nMilline oleks mõttekam sõiduplaan, kas ringliinina Kaareperest Kaareperesse või Kaareperest Tabiveresse ja ümberpöördult tagasi? Esmapilgul tundub teine variant mõttekam? Millised on kummagi variandi head ja halvad küljed?\nKõik ettepanekud teretulnud ka siin.\nMuidugi ka Kuremaad puudutavalt. Jah, inimeste harjutamine selliste asjadega on vaevanõudev. Meil aga vaeva näha ei soovita, kuigi vahel mõni asi pole üldse vaevaline.\nSiinkandis toimub ka Suur Paunvere Väljanäitus.\nOlen püüdnud uurida, miks enam busse rongidele vastu ei saadeta. Kas sellepärast, et iga auto parkimise pealt saab teenida? Inimene pole aga üldse oluline? Ühistranspordi populariseerimine? No aga siis ei maksa ka sõna otseses mõttes sellistel teemadel mögised. Tühi jutt on bullshit!\nVäidetavalt on kasutajaid vähe. Muidugi on, kui info ei levi! Või kui kiirrongid neil päevil ei peatu Kaareperes. Info levitamisega ei suudeta aru saada isegi kõige elementaarsemast: ALGUSES tuleb inimesi teavitada igal pool ja igakordselt. Ükskõik milline kuulutusvõi info jagamine meedias ja suhtlusmeedias, peab hõlmama IGA KORD viidet selle kohta, et tulla saab RONGIGA! Ja et ühistranspordi pileti ettenäitamisel (pere?) pilet väljanäitusele nt 50% soodsam!? Kuni seda iga potentsiaalne külaline kohe ei märka, pole ka bussidele ümberistujaid!\nLihtne ja loogiline, aga mõne jaoks mõistetamatu maailm!\nMida siis aga vastasid kirjale\nMitte midagi! Mis on muidugi Eestis tavapärane. Kui hea on aga bussiliiklus siinkandis? Midagi on. Aga piisavalt? Või kui mõelda, et meil oleks võimalus eriti peredega tulla rongiga ja sõita ühest kohast teise (ajaloolise?) bussiga ? Ning anda seda infot ka turistidele? Näiteks neile, kes Saaremaalgi käisid?\nTaas on selge, et sellegi asja sissetöötamine võtaks aega ja vaeva. Aga kohapeal ringi vaadates on sulaselge, et see oleks võimalik! Ja Eestimaal puhkajate arv ju kasvaks? Kohalikust tulust rääkimata! Kui aga kohalikud ei vaevu isegi kirjale vastamata, kasvõi selleks, et selgeks teha, kui rumal mu idee on, siis mida me soovime? Mida me loodame? Et ütleme ka meie inimestele, et ärge minge välismaale, Eestiski tore puhata!? Kuigi tingimusi ei tekita?\nKohvikus hinnad mõistlikud (aga ei saa ka siin viinereid praekapsaga) ja külastajaid pidi terve suvi jätkuma. Igati tore ju?\nInimene ja loodus....\nVahel võib muidugi ka rattal kumm katki minna. Ja tagavarakummi pole, Kust saada maal abi?\nKuremaal oli tore käia. Kõike küll ei näinud ja veskigi täna kinni, see-eest aga sain endale ilusa mütsi!\nLutsu sünnikoht ja Tõnissoni talu.\nPaunveres oli aga Paunveret tunda küll. Palamusel tähendab. Põikasin ka apteeki, sest palavusest tekkis väike iiveldus....\nSiiski tuleb Punsli õli saamiseks ette teatada, sest pidevalt seda valmis pole. Ometi oli apteegis hea. Koos tükikestega ajaloost.\nLible on vägev!\nPalamuse infopunkt. Nii siin kui Kuremaa lossis ja veskis saab ka käsitööd osta.\nLutsu raamatud on osa meist endist!\nPaar tagumist koolipinki ongi Lutsu-Paunvere ajast. Müstiline mõelda, kuidas meie esiisad ja - emad siin õppisid. Või kuidas siin möödusid kevad ja suvi ja sügis, talv ikka ka....\nTeele ja mina! Kelle laua taha istusin? Õigemini, kelle kohta vihikuke seal lahti? Lutsu.\nKlassitoas aga oli kella tiksumine ja sinna juurdekuuluv vaikus eriline. Mõtlemapanev ja mõtsiklusele kutsuv. Hea tunne oli.\nPruun-tondihobu ei lasknud aga ennast häirida. Elu maal peab ju jätkuma!\nNava oja paisjärv.\nPaistab, et ka ujumiskoht olemas.\nKulgeda oli mõnus. Natuke hakkas kõmistama ja vaatasin ikka ka seda, kuhu ehk vihmavarju saaks. Kohati bussiootekojad olemas. Ometi, ka siin saaks teha midagi paremaks. Näiteks ootekoja istepink laiemaks, nii et matkaja saaks vahel pausi ajal pikali visata ja selga sirutada. Pisiasi? Võib tunduda. Aga maine ja mulje Eestimaast kujunebki pisiasjadest.\n2012 alustati? Kaugel me siis oleme? Millised ettepanekud tehti, millal ja kellele? Kas midagi ka kuulda võeti? Kas ja kus tehti koos P&S ning väiksed rekkade peatumiskohad?\nSelge on muidugi ka see, et selline parklate arv ei ole kaugeltki piisav, nagu kaardilt näha. Kusjuures, ei ole vaid parklate arv oluline, on ka parklaKOHTADE arv!\nJa jõudsingi metsaka juurde. Vaatasin kohe ka seda "kalasaba", mis siis kellegi arvates on valepidi. Miks mitte, seegi peaks olema oluline, vähemalt olen ma sellise arvajaga nõus. Maantee ja parkla vahel võiks olla metsatukk. Tore, et on paar lauda pinkidega, just katusega. Kus on aga grillimisevõimalus? Või pole lõkkekoht lubatud? Kus on tualetid? (Joogi)vesi? Muidugi on see parem kui mitte midagi. Ei pannud küll tähele, kuid tundus, et väga suurt müra maanteelt ei kosta, küngas mõjub looduslik müratõkkeseinana?\nJa ei saa öelda, et kohta ei kasutata!?\nVeidi edasi sõites aga näha, kui pisikeste kohakeste peale pargitakse. Enamasti on sellised killustikupadjakesed ainuke võimalus ootamatuks peatuseks, mittepiisav aga suuremale autole. Kui ohtlik on aga veokate peatumine sellistel kitsastel teeveertel? Ja mis ikkagi segab vähemalt bussipeatustesse pisikeste taskute tegemist?\nJärgmises teemas aga võimalustest Tabiveres. Ja pilte imeilusast Saadjärvest.\nKas aga teel oli näiteks kohti, kust saaks joogivett? Ma ei näinud ühtegi sellist spetsiaalset kohta. Ei Tabivere raudteejaamas ega Saadjärve ääres. Ka mitte Paunveres. Kui just punsli eli välja arvata......\nKas see koht on sobiv muuhulgas puhkeala ehitamiseks? Kui ei anta pesemisvõimalust, siis ehk oleks esialgu abi ujumisvõimalusestki?\nMuidugi on siin kaldaveer veidi kõrgem ja seetõttu ka ligipääsu ehitamine veidi kallim. Kuid läheduses on pood. Ehk võib siia tekkida isegi mingi söögikoht? Või kohaliku kauba müügiletid? Puhkajaidki on siin palju, seega võimalikke kliente justkui jagub.\nOmaette mureteema võib olla lärm ja läbu, mis sellistes kohtades vahel aset leiab. Kuid eks autojuht otsustab ise. Ehk äärmisel juhul peatub, käib ujumas ja poes ning suundub "metsakasse"? Kvaliteetsem puhkus on see igal juhul.\nJa selle lõkkekoha taga ruumi ju jagub?\nLisan siia aga ühe pildi hoopis teisest kohast. Kuigi siin, Tabiveres, ka tualett olemas, siis "valgetele inimestele" pealinnas tehakse ka teistsuguseid. Saab ju küll, kui tahta? Miks mitte kaks, koos pesemisvõimalusega? Seda enam, et nagunii oleks neid võimalusi, paremaid tingimusi, vaja sellises ilusas kohas. Miks siis mitte teha need, mõeldes paljudele? Sealhulgas karavanipuhkajatele. Ja selliseid, järvede ja jõgede ääres asuvaid kohti leiaksime kindlasti rohkemgi.\nFoto tehtud Tallinnas, Pikakari rannas.\nJa miks ma siis sõidan ja vaatan, kirjutan ja küsin? Sest ma ei või kõrvalt vaadata, kuis kohati ulatuvad asjad kas täieliku ükskõiksuseni või lauslolluseni. Kuidas aeg läheb ja ka lihtsamaid, kuid olulisi muutusi ei toimu. Asjad peavad hakkama muutuma, sest muidu võib Eestimaa jaoks olla hilja. Maaelu hävitamine tundub kohati lausa tahtlik, aga selle vastu saaks seista, kui avaks oma silmad!\nPostitaja: Neeme Sihv kell 01:16


Video: otsingutulemite piiritlemine\nSõnumite ja teksti otsimine kiirotsingu abil\nSõnumite otsimine kiirotsingu abil\nJärgmine: Pühade lisamine kalendrisse\nOutlook 2013 koolitus\nKui 1. film "Kasutage sõnumite ja teksti otsimiseks kiirotsingut", ei andnud teile seda, mida otsite, saate otsingu piiritlemiseks proovida muid meetodeid.\nKindla sõnumi otsimisel võite meeles pidada, et see sisaldas manust, oli märgitud tähtsaks või saadi eelmisel nädalal. Teatud kriteeriumidel põhineva sõnumi otsimiseks pakub käsk Filtreeri meilisõnumit kiiresti kõige sagedamini kasutatavatele kiirotsingutele.\nKlõpsake nuppu HOMEja seejärel klõpsake jaotises Otsi nuppu Filtreeri meilisõnumeid.\nKui kasutate filtrit, kuvatakse lindil sama menüü OTSINGURIISTAD nagu siis, kui klõpsate välja Kiirotsing. Otsingutulemite tühjendamiseks ja valitud meilikausta kõigi üksuste kuvamiseks klõpsake väljal Kiirotsing nuppu X või klõpsake menüü OTSING jaotises Sule nuppu Sule otsing.\nSõnumi otsimine kiirotsingu abil\nInimeste ja kontaktide otsimine


Naftagigantidel on hiigelpalju vaba raha\n29. oktoober 2004 kell 13:27\nLääneriikide seitsmel suurimal naftakompaniil on kokku 73,1 miljardit dollarit (880 miljardit krooni) vaba raha kirjutab The Wall Street Journal.\nJa seda pärast 78,1 miljardi dollari kulutamist uute nafta- ja gaasileiukohtadesse investeerimist, lisab mõjukas majandusleht. Selle rahaga saaks tänaste aktsiahindade juures ära osta eBay ning 6 miljardit dollarit jääks ülegi. Maailma suurim naftakompanii ExxonMobil üksi, kelle vaba raha jääk peaks sel aastal ulatuma 22,5 miljardi dollarini (277 miljardi kroonini), saaks alla neelata Apple?i.\nNn seitse õde, nagu suuri naftagigante nimetatakse (nende hulka kuulub veel BP, Royal Dutch/Shell, ChevronTexaco, ConocoPhillips, Occidental Petroleum, Total) ei tõtta üksteist ära ostma nagu juhtus üheksakümnendatel, vaid eelistavad investoreid rõõmustada aktsiate tagasiostmise ja dividendide tagasimaksmisega.\nÜheks erandiks on ConocoPhillips, kes on kasutanud vaba raha agressiivselt Venemaale investeerimiseks. Hiljuti teatas kompanii, et kulutab 2,4 miljardit dollarit (29,52 miljardit krooni) Vene naftagigandi Lukoiliga ühisfirma moodustamiseks. Lisaks kulutab kontsern järgnevate aastate jooksul veel 3 miljardit dollarit osaluse suurendamiseks Lukoilis.\nInvestorid on aga naftafirmade konservatiivsusega rahul. ?Ma ei tahaks, et need ettevõtted hakkavad kulutama projektidele, mille kasumlikkus on praegu marginaalne, aga mis muutuvad kahjulikuks, kui nafta hind langeb,? lausus ajalehele New Yorgi fondijuht Carlton Neel, kelle hallatavades portfellides on nii Total SA kui ka ConocoPhilipsi aktsiaid.


Weleda looduslik lõhnavesi Jardin de Vie Rose – romantika 50ml @ MinuLaps e-pood\nEsileht » KOSMEETIKA » Deodorandid ja lõhnaveed » Weleda looduslik lõhnavesi Jardin de Vie Rose – romantika 50ml\nWeleda looduslik lõhnavesi Jardin de Vie Rose – romantika 50ml\nInspireeritud Weleda Roosi hooldussarjast.\nInspireeritud Weleda Roosi hooldussarjast. Roos on lillede kuninganna, see on armastuse, ilu ja puhtuse sümbol. See lõhnavesi haarab sind kaasa taevalikku iluookeani. Lilleline lõhnabukett sisaldab delikaatse roosi ja värske geraaniumi aroomi, eksootilise ylang-ylang õied kiirgavad romantikat ja poeesiat, see annab lõhnaveele puudrise ja vürtsise noodi. Sensuaalne aroom täidab selle kandja harmooniaga ning toob meile tagasi sisemise tasakaalu.\nKoostis: Alcohol, Water (Aqua), Fragrance (Parfum)*, Geraniol*, Limonene*, Linalool* , Citronellol*, Benzyl Alcohol*, Benzyl Benzoate*, Benzyl Salicylate*, Citral*, Eugenol*, Farnesol*\n*sisaldub naturaalsetes eeterlikes õlides\nJardin de Vie Rose, 50 ml klaaspudel\nÕrnalt lillelise lõhnaga värskendav deodorant, mis neutraliseerib ebameeldiva lõhna ja on antibakteriaalse toimega.\nTootekood: 8808\t, Laoseis: 14\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nWeleda looduslik lõhnavesi Jardin de Vie Grenade – sensuaalsus 50ml\nInspireeritud Weleda Granaatõuna hooldussarjast.\nTootekood: weleda9380\t, Laoseis: 15\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: weleda9379\t, Laoseis: 14\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nNeutral deodorant roll-on 50ml\nTootekood: n3294\t, Laoseis: 19\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva


Algab rahvusvaheline koorifestival „Tallinn 2007”\nTäna kell 18 avatakse Estonia kontserdisaalis X rahvusvaheline koorifestival „Tallinn”. 19.–22. aprillini toimuval festivalil osaleb 42 koori 10 riigist.\nKoorifestival Tallinn on igal teisel aastal Tallinnas peetav festival, mis hõlmab kontserdisarja ja konkurssi. Festivali korraldab Eesti Kooriühing, 2007. aasta festivali kunstiline juht on Ants Soots.\nKontserdid toimuvad Estonia kontserdisaalis, Tallinna kirikutes ja koolides, esitatakse nii vanamuusikat kui nüüdisloomingut, maailmaklassikat ja omamaist repertuaari. Festivali lõpetab 22. aprilli keskpäeval kontsert Kuusalu Rahvamajas, kus Lundi üliõpilasmeekoor Svanholm Singers laulab Veljo Tormise muusikat.\nKonkurss toimub kuues kategoorias: laste- ja noortekoorid, mees- ja naiskoorid, segakoorid, kammerkoorid, renessanss- ja barokkmuusika, nüüdismuusika. Parimad koorid osalevad Grand Prix voorus. Koore hindab viiest liikmest koosnev rahvusvaheline žürii.\nRahvusvahelise koorifestivali „Tallinn” kava vaata siit:


Esimese klassi õpetajale\nHea esimese klassi õpetaja!\nSoovime Sulle rõõmsat meelt ja ilusat uut õppeaastat! Olgu Sul jaksu kohtuda uute imeliste väikeste hingedega ja nende peredega. Soovime, et Sul oleks jaksu iga lapse jaoks, aktsepteerimist iga pere jaoks ja teadlikkust end hoida.\nÕpetajaks olemine ei ole enam vaid tarkuste edasi andmine- õpetaja on see, kes aitab laiemas pildis luua ruumi ja keskkonna, kus lapsest kasvab INIMENE, see, kes hoiab maailma, on südamelt hea oma ümbritseva ja enda vastu. Õpetaja juhib suhteid ja gruppe, aitab lahendada probleeme, olla lapsele mentoriks. Muidugi on pere lapse suurim mõjutaja- siiski, kui peres ei ole väärtused ja kodusoojus paigas, siis jääb kool ja õpetaja kohaks, kus õppida olema mõistev, hea ja südametark.\nJa nad tulevad kooli just sellistena nagu nad on- on palju peresid, kes on heatahtlikud ja usaldavad; on ka hirmunud, enda koolitraumaga peresid, kes on ehk nõudlikud või eemaletõmbunud. Lapsed on väga erinevad oma tundlikkuse ja valmisoleku suhtes, osad kohanevad kiiremini ja teised vajavad aega, mõne erivajadus nõuab suurt hoolimist, planeerimist ja grupitunnet, et kõigil oleks hea. Mõni lugu ei saagi head lahendust ja õpetaja saab tunda ka valu ja kahjutunnet.\nÕpetaja jaoks on nad ikkagi kõik omad lapsed ja pered, kellega ajapikku head suhted luua ja koos sellel teel käia. Kuidas jaksata teha seda tööd teha nii, et õpetaja jõuaks mõelda ka enda vajadustele, oma perele ja jääda õnnelikuks. Imetleme Hoolingus igat õpetajat, kes töötab koolis ja tema silmad siiski säravad, õpetaja igapäevatöö sisaldab nii palju ja on väga energiat ja hingejõudu nõudev.\nPanime Hoolingus just Sinu jaoks kirja mõned mõtted, mis aitaks Sind luua oma klassis turvaline keskkond ja kohe alguses hooliv keskkond.\nHäälesta end kontaktide loomisele, analüüsi enne esimest kohtumist läbi, mis on Sinu enda toetavad uskumused, mis Sind aitavad ja millised hirmud või eelarvamused võivad Sind takistada.\nEsimene kohtumine laste ja lapsevanematega on määrav- leia selleks hetkeks aeg olla päriselt kohal- vaata neile silma, naerata ja mis iganes nende kehakeel teeb, ole Sina ikka avatud ja soe.\nPüüa esimesel kohumisel kohtuda nii, et lapsed/vanemad on ringis, siis on kõik kõigile näha ja suhted saavad hea alguse. Ringis võib iga inimene öelda oma nime (lapse nime) ja näiteks ühe positiivse märksõna suvest või kooliga seoses. Kõige kehvem viis koosolekuteks on nö traditsiooniliselt pinkides istumine, sest see ei soodusta koostööd.\nEsimene lapsevanemate koosolek määrab suuresti ära tuleviku koostöö. Lapsevanemad otsivad õpetaja inimlikku sooja poolt ja konkreetsust- turvatunne on see, mida enamus vanemaid vajab. Usaldussuhte loomine on koostöö alus ja esimesel koosolekul saab õpetaja selleks palju ära teha. Hoolingu kogemus on näidanud, et esimesel koosolekul tuleb kasuks õpetaja lühike enesetutvustus, info jagamine, vanemate ootuste kuulamine ja kaardistamine (kõikidele ootustele ei jõua kohe vastata, aga on hea need kirja panna), kokkulepete sõlmimine (kuidas vahetatakse infot, kuidas antakse tagasisidet ja kuidas käitutakse probleemide korral).\nVäga paljud segased olukorrad saavad alguse sellest, et vanemad teevad ise omavahel listi ja hakkavad seal mitte infot vahetama vaid probleeme lahendama- kui õpetaja sinna ei kuulu, siis on väike probleem kasvanud üsna pea üle pea ja läheb inetuks. Hooling soovitab õpetajal endal teha ettepanek luua ühine list, kuhu kuuluvad kõik vanemad ja õpetaja. Tasub leppida kokku ka selles, et kirja teel probleeme ja ühe lapse teemasid ei arutata, selleks saadakse kokku. Kui on vaja õpetaja kingi osas arutada, siis tänapäeval saab igast listist õpetaja ajutiselt välja jätta. Me ei saa olla kindlad, et lapsevanemad ise oma gruppi ei tee, aga õpetaja saab olla teadlik suhete juhtija ja sellise ettepaneku ise teha. Sellega ennetab ta palju probleeme.\nInfo vahetuses kokkuleppele jõudmine teeb kõigi elu lihtsamaks- kas suhtleme meili teel, telefoni teel (mis ajavahemikus), kas messenseris sõnumite saatmine sobib või kasutame seda vaid kiireloomuliste olukordade jaoks jne. Õpetaja ise saab öelda, mis talle sobib ja kuulata vanemate ootuseid. Lapsevanemate jaoks on konkreetsed kokkulepped turvatunnet loovad ja siis on ka nõudlikumad vanemad heatahtlikumad.\nÕpetajad ütlevad, et lapsega saame me ikka enamasti hakkama, aga tihti on just nõudlik või süüdistav lapsevanem see, kes tekitab tunde, et ei usalda õpetajat ja koostöö on keeruline. See võib õpetajat väsitada. Koostöö peredega on tänase õpetajatöö lahutamatu osa- siin aitab kindlasti erinevad eelnevad koostöökogemused ja teadmine gruppide toimimisest.\nNõudlik, süüdistav või eemaletõmbuv lapsevanem otsib enamasti alateadlikult tähelepanu, tal on keerulisem tunda turvatunnet ja usaldussuhet. Tugev grupitunne aitab sellistel inimestel tihti tunda end kuuluvana ja nad rahunevad. Tihti aitab individuaalne lähenemine- kui inimene saab südamega ära kuulatud, peegeldatud ja mõistetud, siis võib nö keerulisest lapsevanemast saada parim koostööpartner. Tuleb leppida ka sellega, et mõne perega ongi rohkem tööd vaja- see on võimalus professionaalselt areneda. Samuti on erilisi juhtumeid, kus on mõistlik kaasata tugispetsialistid juhtumit lahendama, et mitte ise läbi põleda.\nÕpetaja töö nõuab enda eest hoolitsemist ja tasakaalu hoidmist. See on töö, mida saab teha vaid südamega. Ja süda ei tohiks sellel teekonnal väsida ega kalestuda, sest kohtume väikeste inimestega, kes kõik on ehk oma kodude väikesed koopiad, kõigil oma erilised vajadused ja soovid. Õpetaja professionaalne oskus on end laadida- loo tasakaal oma igapäeva rutiini- söö, liigu, rõõmusta ja hinga. Leia endale võimalus oma tundeid ja mõtteid jagada.Tee iga päev midagi ainult iseenda heaks. Ära jää oma murega üksi. Tunnusta ise kolleegi, toetav kooliõhkkond mõjub kõigile hästi. Õpetaja, kes hoolitseb enda eest- tema on eeskujuks ka lastele, sest lapsed ei õpi seda, mida neile räägime vaid seda, mida nad näevad ja kogevad.\nIlusat hoolimist täis aastat, armsad õpetajad- loo endale ja oma lastele, peredele rõõmu täis aasta!


Metsast, soost ja merelt..: veebruar 2011\nPühapäevane Aegna on pühapäevilisi täis. Inimesed olid Aegnal ja Aegna ümber autoga, rattaga, ATV- ga, mootorattaga, jala, suuskade ja uiskudega. Õnneks on jäätee saarele lai ja ruumi jagus kõigile.\nToredalt saanuks uisutada Kräsuli lõunaosas ja samuti Kräsuli Kumbli vahel.\nP.S Mina ei olnud see inimene, keda päästjad rüsijäält kaldale tõid.\nSildid suusamatk Aegna jää rüsijää at 17:24 0 arvamust\nVäike- Pakri suusamatk\nMatka staap oli sel korral Padise. Kus matkale eelneval ööl ehitasime lumeonni, kus ka magasime. Präänikuks oli saun ja küpsetatud kartulid searibidega. No matkal juba sellist asja ei saa. Kahjuks vedas Eveli ahi meid alt ja kui poleks olnud Märteni kartulisalatid, oleks me suhteliselt näljas olnud. Ribid said sellegi poolest paari tunnise nihkega valmis ja olid superhead ning kartulid meeldivalt kõrbenud.\nMinu jaoks oli uus kogemus ehitada lumeonni. Eveli tehnoloogia oli lihtne. Täidsime lumega umbes kümme 200 liitrist prügikotti ja vinnasime need kõrguti. Neile puistasime peale lund, mida labida patsutuste abil tihendasime. Nüüd pidi lumi taheneme umbes 0,5-1 h ja siis oli vaja vaid ukseava teha ja onnist prügikotid välja korjata. Lihtne. Pean ausalt tunnistama mul polnud ettevõtmisesse üldse usku arvestades, kui pulber lumi tegelikult oli. Külma oli väljas 25 C.\nKuid toimis. Kaevasime ukse ja saime kotid onni seest kätte. Tekkinud ruum oli just paras neljale inimesele, et seal magada.\nPolsterdasime põranda kaltsuvaiba ja penodega ning peale sauna sättisime magama.\nKuidas öö oli? Noh, minul hakkas mingil hetkel palav. Teistel oli ka päris hea. Märtenil oli jahe, kuid tal polnud ka õiget magamiskotti.\nHommikul ühinesid meiega matkaks Ivo, Karmen ja Mariell. Ivo ja Karmen läksid matkakatega aeglasemale marsuudile. Teistel oli eesmärk ümber Väikse- Pakri ära suusatada.\nVäike- Pakri pank oma paljude jääpurikatega\nVäikse- Pakrini jõudnud hakkas rüsijää joon, sealt jätkasime mööda kallast.\nImestama pani loomajälgede rohkus- põder, halljänes, kits, rebane, ilves. Nägime ka umbes kolma merikotkast.\nTõeliselt vinge oli vaadata jääpurikate värvi ja nende rohkust. Vingemad kohad algasid Väike-Pakri sadamakohast edasi.\nSuusamatk. Peaasi, et suusad kaasas. Rüsis oli võimatu suuskadega liikuda ja lihtsam need jalast võtta ja jala edasi minna.\nSõitsime kogu distantsi saarele suhteliselt lähedal. Eemal oli näha värskelt külmunud lahvandusi ja jäävaba merd. Üks kiire laev kihutas meist mööda. Mõne aja pärast kuulsime, kuidas laine mühinal tuli ning lõi pragusid meie all olevasse jäässe.\nTagasitee oli vastu tuul, keskimine 5 m/s kuid puhangud 11m/s.\nSildid rüsijää lumeonn Väike- Pakri suusamatk at 19:15 0 arvamust\nViimaks sain sel aastal ka uiskudele! Katariina kai juures\non mõningase härmatise ja lumevaaludega kaetud jää.\nSildid uisutama merejääl merejää uiskudel uisk at 23:20 0 arvamust\nSuusamatk liinil Rohuküla- Hobulaid- Vormsi- Hiiumaa\nPühapäevane Tartu maratoni innustas mind järgekordset suusaretke kokku panema. Väinameri oma jääkaanega ahvatles uusi laide läbi sõitma.\nEma on ikka oma juttudes mulle Hobulaiust rääkinud. Võtsimegi nimetatud laiu järgmisena ette. Laiuni oli Rohukülast ainult 3 km sealt edasi Vormsile kuskil 5 km.\nHobulaiu külje all olev kari\nKoomiline oli, et meie jääl suusatame, samal ajal kimavad autod nii vasakult ( Rohuküla- Vormsi), kui paremalt ( Rohuküla- Hobulaid) mööda. Taamal veel paistis Hiiumaa ja mandri vahelised autod.\nTempo oli sihke paras umbes 8,3 km/h ja rada super. Jääl olime kitsa suusaga. Lund oli just parajalt. Vaalude vahel oli lund rohkem.\nLahvandusi ja lõhesid kohtasime omajagu oma teel. Õnneks kõik kinni külmunud.\nVormsi saabus liiga ruttu ja peale lühikest kaalumist olime juba Hiiumaa poole teel. Plaan oli Hiiumaale suusatada ja siis praamiga Rohukülla tagasi.\nMärten oma iglu otsas\nHeltermaa poemüüja ütles, et hoidis meil juba ammu silma peal. Nägi meid tulemas.\nJääpudru Rohuküla sadamas. Jää paksus 40 cm.\nKokku läbisime 32 km jääteid.\nSildid Väinameri jää kinnisjää suusamatk suusatama Hobulaid Hiiumaa at 22:16 2 arvamust\nKõrgel panga pealsel oli ilves istunud .. hea vaade ümbritsevale.\nJättis maha kulla ja mulda peale ei kaapinud. Minu esimene ilves junn.\nTallutud koht lumel, kus ristusid rebase, ilvese ja halljänese jäljed. Kedagi polnudki ära söödud.\nSildid ilves lynx track väljaheide jäljed lumel at 19:43 0 arvamust\nHalljänes ja metsajänes\nValgejänes- tagumised tagakäpad ümaramad ja esimestest suuremad. Asustab Eesti metsi ja soid.\nHalljänes- käppade suurus sarnasem, ovaalsem jälg.\nHanikatsi õunapuu- halljänes on siin maiustanud.\nSildid jänese jälg lumes halljänes valgejänes at 22:34 0 arvamust\nKobras kogub endale nn. sahvrisse talve hakul toidu ära. Välja ta külma ilmaga suurt ei kipu. Sellest hoolimata oli hea meel, meie suurima närilise värsket askeldust näha.\nNädalapäevad varem sattusin kopra kuhilale. Ventilatsioon töötas- hingamisaugud olid kuhila ülemises ja alumises osas.\nSildid Kobras talvel at 22:17 0 arvamust\nMa kõlgun ja kõlgun\nAh!Toredaim on elamine maine ja vägev vere surematu püüd! M. Under\nSildid Turm Väinameri at 18:04 2 arvamust\nTormi ja päiksega Väinamerel\nSeda juhtub ehk kord 20 aasta jooksul, kui kogu matka ajal on kas tuul tagant või on siis olematu. Kummalisel kombel\n8-10 veebruar oli just selline aeg. Tuule suund klappis meie poolt valitud aja, koha ja marsuudiga. Kindlasti oli suur osa Andrel, saime suure suure tüki tema algaja õnnest. Esimesel päeval Eveli muidugi kahtles, et ei tea kuidas meil järgnevad päevad, kui kohe alguses suure hunniku õnne ära kasutame.\nMariell suusa ja kelguga\nHanikatsi maja oli soe. Rein oli just seal käinud ja ilmselt puid teinud. Jälle meil vedas. Joonas ja Eveli punnitasid vastutuult Saarnaki suunas, et siis mõnusalt allatuult tagasi Hanikatsile kimada. Muidugi jäi tuul selle ajaga nõrgemaks. Meie Andre ja Marielliga suusatasime mööda Hanikatsit- käisime veski juures, Rootsimaa metsas ja sadamanukis. Maja juurde viivat teed pidi sai suisa suusatada, kartsin küll, et äkki kadakad selle uppi vajutanud.\nPesuvahetus. Matkal peab just parajasti nii kiiresti liikuma, et higistama ei aja.\nKui kõrtsi kohale jõudsime nägime eemalt algul ühte kährikut ja siis teist mööda lund sibavat.\nJoonas ja Eveli olid juba miljöö praksumist kuulamas ( ehk siis maakeeli - tuli oli pliidi all).\nJärgmine hommik kimas tuul samas suunas ja vaat veel vingemalt ei eelmine päev. Pool tundi ja olime Kõrgelaiul. Laiu lõkkeplatsile oli hunnik lund kuhjatud. Meie kümme lammast tervitasid meid oma kuudi juures.\nKuna 10.veeb pannakse Kõverlaid kinni siis oli väga mõnus seal korra peatus teha, üks saar sellest 1500 jälle külastatud. Laid tundus jube suur olevat. Merikotkas liugles selle kohal.\nViimane päev algas päiksega. Kaks kalameest sammusid kelk kaasas merele. Meie suusatasime teises suunas. Lahvandustest mööda. Päike paistis, tuult polnud ollagi. Aina suusatasime ja suusatasime. Lõuna luristasime sisse kalda ääres kadakate all.\nTuristid kadakate vahel\nRohkem pilte näed http://www.360.ee/category/164-vainameresuusk.html\nSildid Väinameri Hiiumaa laiud suusamatk at 20:22 0 arvamust


Toyota toob müüki oma pikapivaliku uue lipulaeva Hilux GR SPORT, mis on mõeldud aktiivse elustiiliga inimesele ja on inspireeritud maailma ekstreemseimast võidusõidust.\nAutospordisõber teab legendaarset Dakari rallit ja kindlasti ka ränkraske kõrbekatsumuse hiljutist võitjat Nasser Al-Attiyah’it. Toyota Gazoo Racing ja Al-Attiyah jõudsid 2019. aastal ekstreemsetes oludes triumfini eelkõige tänu Toyota Hiluxi suurepärastele omadustele. Just sealt sai Toyota inspiratsiooni pikapivaliku uue lipulaeva Hilux GR SPORT loomisel.\nHilux GR SPORT on mõeldud neile, kelle aktiivne elustiil ulatub kaugemale tavapärastest argiaskeldustest ning kes ihkavad seiklusi täis reisideks ja sportimiseks sõidukit, mille töökindlusele ja võimekusele saab igas olukorras loota.\nGR SPORT säilitab kõik uues Hiluxis juba kasutusele võetud uuendused. Ent nauditavama sõidukogemuse, juhitavuse, tundlikkuse ja haarduvuse parendamise ning müra ja vibratsiooni vähendamise nimel täiustas Toyota ka mudeli vedrustust. Eksklusiivsed välis- ja sisekujunduselemendid lisavad samas sõidukile pilkupüüdvust.\nHiluxi varasemast tuntud maastikusõidu võimekuse uutesse kõrgustesse viimisele aitavad kaasa ka automaatne piiratud libisemisega diferentsiaal ja aktiivne veojõukontroll.\n„Toyota Hiluxi vastupidavus ja töökindlus ei ole legendaarsed põhjuseta. See ei kehti sugugi ainult meie võidusõiduauto, vaid ka seeriamudelite kohta,“ lausus Nasser Al-Attiyah. „GR SPORT pakub uuel tasemel sõidukogemust nii maanteel kui maastikul. Mudelist õhkub meie võiduauto tõelist vaimu, tuues osa Dakarist juhtideni üle kogu maailma.“\nUus vedrustus parandab töökindlust ja juhitavust\nTäiustatud vedrustussüsteemi põhifunktsioon seisneb uute amortisaatorite ja eesmiste vedrude kasutuselevõtus. Konstruktsiooni tekitatud suurem kolviala tagab parema summutusvõime ja soojuse hajumise ning kiirema reaktsiooni, samuti aitab rasketes oludes sõites säilitada amortisaatoris oleva õli kvaliteeti. Eesmised spiraalvedrud on jäigemad ning sarnaselt uutele amortidele värvitud punaseks, et rõhutada Hilux GR SPORT’i eripära.\nKirjeldatud muudatused lisanduvad varasematele Hiluxi vedrustusuuendustele. Koosluse olulisim mõju väljendub nõudlikes tingimustes toimetamiseks loodud väljapaistvas töökindluses, samuti juhitavuse ja sõidumugavuse olulises paranemises. Uus seadistus reageerib kiirelt vibratsioonile ning kontrollib tõhusamalt kere kõikumist ja summutab löökaugust tulenevaid põrutusi.\nKompromissitu jõudlus ja isikupärane stiil\nGR SPORT’i veab 2020. aastal esitletud Hiluxi võimas 2,8-liitrine (204 hj / 150 kW ja 500 Nm) jõuallikas, mis on kokku sobitatud kuuekäigulise automaatkäigukastiga. Double Cab keretüübiga GR SPORT versioon säilitab Hiluxi muljetavaldava ja oma klassi paremikku kuuluva kande- (1 tonn) ja veovõime (kuni 3,5 tonni).\nHilux GR SPORT’i sise- ja välisilme kujundus rõhutab mudeli omanäolist stiili. Mustal esivõrel on spetsiaalne G-mustriline võrk ja kaubamärgi embleemi asemel silmatorkav horisontaalriba, millele kantud TOYOTA kiri. Minevikupärandist inspireeritud muudatus viitab 1980ndate alguse neljanda põlvkonna Hiluxi märgile.\nEsiosa jõulisust võimendavad senisest suuremad udutule ümbrised. 17-tollised valuveljed eristuvad kontrastse musta ja töödeldud viimistlusega. Must temaatika väljendub ka läbi küljepeeglite, poritiibade ja tagaluugi käepideme. Koos uute amortisaatorite erkpunase tooniga tekib seeläbi terav ja selgelt eristuv kontrast.\nUus Hilux GR SPORT jõuab Eesti turule 2022. aasta suvel.\nUus 2022. aasta Volkswagen Amarok: Ford Rangeri venna eelvaade\nUut keskmise suurusega pikapit ehitatakse koos Rangeriga For...\n2022. aasta Ford Ranger saabub uue välimuse ja mootorivalikutega\nPopulaarne pikap saab värske disaini, uue mehaanika ja täius...\nUus Ford Ranger pistikhübriid läbis katsetused maastikul\nUus hübriidmootoriga Ford Ranger on enne selle turuletulekut...


Miks käed haiget tegid: põhjused, sümptomid ja ravi Artriidi sormede harja kasi\nKäte tuimus võib põhjustada ka muid närvikoe, veresoonte või luude haigusi.. Inimesed kutsuvad podagra tavaliselt suure varba deformatsiooniks, mis tavaliselt naistel areneb. Võib tekkida põletikulised kontraktuurid - liigespindade sulandumine, mille tagajärjel liiges muutub liikumatuks. Ja allpool räägin teile neist iseloomulikest sümptomitest. Kui valu on liigeses, pöörduge ortopeedi poole. Haigus areneb tavaliselt pärast tugevat stressi või gripi, raskete külmetushaiguste, infektsioonide või hüpotermia tekkimist.\nMida teha, kui käsi valutab Menisk Käsi on käe osa, mis koosneb randme, metakarpuse, sõrmede phalanx ja pehmete kudede luudest. Igapäevaelus kohtame sageli valu ülajäsemetes, kuna nad teevad Neuroosiga valanud päev tohutult erinevaid liigutusi.\nTäpselt käes peituva valu põhjuseid on palju - muljumise närvist kroonilise liigesehaiguse tekkeni. Liigeste ja seljatransport selle artikli peamisi. Valu põhjused Kui ülajäsemete liigestes on valu, on vaja kindlaks teha põhjus, mis põhjustab valu.\nRandmevalu võib põhjustada palju erinevaid haigusi. Loetleme randme peamised haigused: Podagra. Kusihappe ja selle derivaatide kogunemine liigestes võib selle haiguse põhjustada. Podagra avaldub jalgade liigeste tugevate ja teravate valude käes, kuid haiguse arenedes hakkavad käed kannatama. Artriidi sormede harja kasi liigeste ümber moodustuvad iseloomulikud podagrakoonused.\nKui käed on öösel valusad, võib see olla podagra märk, kuna see avaldub sagedamini öösel. Käte hügroma on vedelikuga täidetud moodustis, mis moodustub liigese või kõõluse ümber.\nKõige sagedamini on käe randme kohal valutu turse. Hügroma näeb välja ja tundub, nagu oleks naha all sujuv muhk. Tavaliselt ei ole need ohtlikud, kuid võivad põhjustada valu, ulatudes suurte suurusteni või pigistades närvi.\nOsteoartroos on haigus, mis areneb kõhre hõrenemise tõttu, mis katab liigese moodustavate luude liigesed. Mõjutatud kõhre hakkab õhukeseks, pragunema, dehüdreeruma ja kaotab oma polsterdusomadused.\nKäte liigeste osteoartriidiga avaldub valu käte väikestes liigestes, pöidla metakarpal-randmeliigeses, küünarnuki- ja õlaliigestes. Valu iseloom on tavaliselt tuim, päeval on see hullem, eriti füüsilise koormuse korral. Valu nõrgeneb hommikul ja ka pärast pikka puhata. Artriit on liigesepõletik, millega kaasneb pidev valu käe liigeses. Võib täheldada ka järgmisi sümptomeid: jäigad liigesed hommikul, naha punetus, kohaliku temperatuuri tõus, samuti terav valu ja randme turse ägeda artriidi korral.\nTunnelisündroom on perifeersete närvide kahjustus, mis on tingitud luu- ja lihaskonna kanalite pikaajalisest kokkusurumisest ja traumadest.\nHaigus põhjustab valu, tuimust ja kipitust käes ja sõrmedes. Tavaliselt ilmnevad need aistingud järk-järgult, tipp ilmub öösel. Karpaalkanali sündroomiga on kõige rohkem mõjutatud pöidla, nimetissõrme, keskmise ja poole rõnga sõrmed.\nHaiguse põhjus on surve närvile, läbides randme kitsas kanalis. See on võimalik randmeid või närvi liigutavate kõõluste tursega, mis kontrollib sõrmede tundlikkust ja liikumist.\nPeritendiniit on sidemete ja kõõluste põletik. Tavaliselt mõjutab haigus kõõluseid, mis vastutavad randme ja randme liigese sideme pikendamise eest. Peritendiniidi eripäraks on terav valu randmes.\nMida teha, kui käsi valutab - Menisk\nMida teha, kui käsi valutab Menisk Käsi on käe osa, mis koosneb randme, metakarpuse, sõrmede phalanx ja pehmete kudede luudest.\nMõnikord võib kõõluse ääres täheldada turset. Iseloomulik on valu ilmnemise sümptom kahjustatud alale vajutamisel. De Querveni tõbi areneb käe sagedase väänamise ja haaravate liigutuste abil, näiteks lapse kasvatamise, kudumisega. Sellisel juhul muutub käe pöidla ekstensorkõõluse membraan põletikuks.\nValu muretseb esimese sõrme otsas, ka selles piirkonnas on turse, liigutuste ajal on krigistamine võimalik. De Kerveni haiguse diagnoosimiseks peate pöidla painutama, hoidma seda sõrmedega peopesas ja kallutama randme väikese sõrme poole. See tehnika põhjustab valu sõrme lobus. Vigastused, nihestused või luumurrud. Lisaks valule võib esineda liigutuste jäikust, turset randmes, käe liikuvuse kaotust.\nEmakakaela lülisamba kahjustused. Mõnel juhul võivad muutused selles piirkonnas avalduda käevalu kujul. Selle haiguse randmeliigese ebameeldivad aistingud on seotud asjaoluga, et seljaajust väljumisel paiknevate närviteede kokkusurumine või põletik põhjustab käele minevate närviimpulsside halvenenud ülekandmist.\nValu võib anda täiskäe või üksikute sõrmedega. Tavaliselt lokaliseerub valu küünarnukist käsi. Tendovaginiit on kõõlusekesta põletik. See võib avalduda randme ja käte valulikkusega.\nHaigus võib olla põhjustatud mitmetest väiksematest kõõluste vigastustest, varasematest traumadest või nihestustest, infektsioonist või reumatoidartriidist.\nMõnel juhul võib käte valu olla südamepatoloogia tunnuseks, eriti kui valu lokaliseerub vasakus käes ja annab samal ajal ülajäsemetele.\nSee sümptom on iseloomulik märk südame isheemiatõve või müokardi infarkti ägenemisest. Diagnostilised meetodid Mis tahes valu, kui see ei kao pikka aega, on äratus. Millise arsti poole peaks pöörduma, kui mu käed purunevad? Sel juhul paneb diagnoosi traumatoloog, kirurg, reumatoloog või neuroloog. Kõigepealt peab arst välistama eluohtlikud patoloogiad - selgroo vigastused, ketta väljaulatuvus, südamepuudulikkus. Selleks on ette nähtud radiograafia. Täiendavate meetoditena kasutage vajadusel ultraheliuuringut ja Artriidi sormede harja kasi.\nKas sõrmede krõbistamine on kahjulik?\nLisaks sellele, kui randme valutab, hõlmab diagnoos kliinilisi uurimismeetodeid - uurimine, ajalugu, palpatsioon. Pärast täielikku uurimist ja diagnoosimist määratakse ravikuur. Järgmiste sümptomite jälgimisel on vaja arstiga nõu pidada: käsi on paistes ja valutab pikka aega; käe deformeerumine randmes; käe tagaosa on väga valus; valu kestab rohkem kui kaks päeva; käe nõrkus, on võimatu teostada liigutusi ja hoida esemeid; randmel olev luu valutab; valuga kaasneb valu rinnaku taga, õhupuudus, hingamispuudulikkus, lülisambavalu, tugev peavalu; valu intensiivistub öösel pärast käsivarrele laadimist või sporti mängides; liigutused liigeses on piiratud, kätt randmes ei saa sirgendada, pöörata.\nRavimeetodid Tugev valu ülajäsemete liigestes põhjustab ebamugavust ja koputab tavapärasest elurütmist välja. Kuidas ja kuidas ravida käepõletikku?\nTeraapia, olenemata põhjusest, peaks olema kõikehõlmav, eesmärgiga lahendada kolm probleemi korraga: põhihaiguse ravi, käe funktsioonide taastamine ja valu eemaldamine. Ravi sõltub haiguse olemusest.\nKuid valu vähendamine ja käe funktsionaalne areng taastumisperioodil alluvad üldreeglitele. Narkootikumide ravi Peamine vahend käte liigeste valu leevendamiseks on ravimid. Nende hulka kuuluvad valuvaigistid, Artriidi sormede harja kasi ravimid ja glükokortikosteroidid.\nArst võib sõltuvalt olukorrast välja kirjutada: Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid on suurim ja kõige sagedamini kasutatav ravimite rühm, mis annab väljendunud valuvaigistava toime. Tavaliselt kasutatakse "Ibuprofeeni", "Diklofenaki".\nNeed aitavad vähendada põletikku ja valu. Autoimmuunhaiguste näiteks reumatoidartriidiga põhjustatud valu leevendamiseks kasutatakse glükokortikosteroidhormoone Prednisoloon, Triamcinoloon. Neil on võimas põletikuvastane toime ja need toovad kiiresti leevendust. Salvid, mis sisaldavad põletikuvastaseid ja anesteetilisi komponente, võivad samuti tugevdada ravimite toimet.\nNäiteks Finalgon, Dolgit, Ortofen. Kui käsi on arenenud ja käsi valutab, võib neid ka valu vähendamiseks välja kirjutada. Liikuvuse piirang Käe kõõluse esialgse põletiku ravi hõlmab järgmisi abinõusid: fikseeriva sideme paigaldamine, mis immobiliseerib jäseme ja välistab selle võimaliku füüsilise koormuse; osalised või täielikud piirangud tööülesannete täitmisele, spordile ja tegevusele üldiselt; kõõlusepõletiku ravi hõlmab tingimata täiendavat eritist spetsiaalsete abiseadmete abil.\nKirurgiline sekkumine Kirurgiline ravi on ette nähtud alles pärast seda, kui muud meetodid pole andnud soovitud tulemust. Operatsioonid viiakse läbi: nakkushaigused, nagu tenosünoviit, bursiit ja artriit see on vajalik nakkusest mõjutatud kudede puhastamiseks ; luumurdude järel Artriidi sormede harja kasi sulanud luud; sidemete pisarad. Tavaliselt hõlmab operatsioon ühte kahest lähenemisviisist: avatud operatsioon - sisselõige tehakse umbes 5 cm kahjustatud liigest või kõõlusest kõrgemale; artroskoopia on õrn operatsioon, mille jooksul tehakse mitu punkti sisselõiget, millest üks sisaldab pisikest kaamerat artroskoopimis võimaldab kirurgil näha liigese sees toimuvat.\nFüsioteraapia harjutused ja massaaž Spetsiaalsed harjutused aitavad leevendada mitmesugustel põhjustel tekkinud randmevalu. Tavaliselt on füsioteraapia harjutuste eesmärk verevarustuse parandamine, ainevahetusprotsesside taastamine.\nMiks kas liiges krõbiseb? Kui liigesed on venitatud, muutub rõhk liigestevahelises vedelikus ja selles sisalduv gaas ning eraldab mürast purskavaid mullid. See ei kehti kõigi puhul, seega peate ette kujutama, miks sõrmed krigistavad. Periartikulaarsetes pehmetes kudedes on kaasasündinud patoloogia. Ühes asendis olles näib, et nad jäigastuvad ja kui neid siis jõuga venitada või sõtkuda, kostab krõmps; Sõrmeliigese pidev krõmps toimub neil, kellel on liigese hüpermobiilsus.\nHarjutuste komplekt on väärt tegemist isegi siis, kui käed valutavad raske töö tõttu. Võimlemist tuleks läbi viia korda päevas 10 korduse jaoks. Lähteasend - laua taga istumine.\nPintsel ja käsivars lauale. Näputäis ja näputäis. Tõstmine koos pöidla ja nimetissõrme röövimisega. Neli sõrme kokku tõstes. Pöörake peopesa üles-alla sirutatud sõrmedega. Sõrmede falangide painutamine peopesa alla ja surumine. Riputage pintsel lauast.\nTõstke ja langetage harja käsivars kinnitatud terve käega. Pange harja küünarnukile, painutage sõrmede falange. Pöidla röövimine ja adduktsioon, pöidla ringikujulised liigutused mõlemas suunas. Sõrmede vastandumine pöidlale sõrmede tugevdamise ja edasise fännimisega.\nLähteasend - laua taga seismine: Sõrme venitus: suur - indeks, suur - keskmine jne. Pange peopesad kokku. Tõstke ja langetage käsivarred küünarnukid üles.\nPüüdes suruda kõigepealt kinnistele sõrmedele ja seejärel lahutatud. Küünarnukid põrandaga paralleelsed.


Concept EQT – uue mudeliklassi teerajaja peredele ja aktiivselt vaba aega veetvatele eraklientidele\nConcept EQT digitaalne esmaesitlus toimub esmaspäeval, 10. mail kell 12.00 (Eesti aja järgi) Mercedes me Media lehel. See ideeauto on väikebusside segmendis uue T-klassi eelkäija.\nVideoklipp legendaarse profirulataja Tony Hawkiga jõuab veebi vahendusel samal ajal mitmesse sotsiaalmeediakanalisse ja annab üllatusi täis ülevaate tulevasest pere- ja vabaajaautost. Lisaks tutvustavad Mercedes-Benz Group AG disainidirektor Gorden Wagener ja Mercedes-Benz Vansi juht Marcus Breitschwerdt EQT ideeauto olulisi detaile ning heidavad valgust väikebusside segmendi elektrilisse tulevikku. Digitaalne esmaesitlus ja arvukad muud alla laaditavad meediamaterjalid on leitavad veebilehelt https://media.mercedes-benz.com/concepteqt.\nTootmislähedases faasis olev Concept EQT annab võimaluse saada aimu tulevase T-klassi elektrilisest versioonist. Selle verivärskelt arendatud väikebussiga toob Mercedes-Benz V-klassi eduloo ja kvaliteedi kompaktsete väikebusside segmenti. EQT ühendab ruumika ja mitmekesise sõitjateruumi atraktiivse disaini ja Mercedese kaubamärgiks olevate kõrgete mugavuse, ühilduvuse, väärtuse ja turvalisuse standarditega.\nMercedes-Benzi disainifilosoofia „Sensual Purity“ põhielemendid on emotsioon ja intelligentsus. Seda vastandust kasutades loob EQT väikebusside segmendis uued standardid. Selle esimese premium-klassi väikebussiga laiendab Mercedes-Benz oma eraklientidele suunatud väikebusside portfelli, pakkudes peredele ja aktiivselt vaba aega veetvatele eraklientidele atraktiivset sõidukit Mercedes-Benzi maailma sisenemiseks.\nKaubikud Mercedes-Benzi kaubikud Uudised Concept EQT


Feng shui kursused sügis-talv 2019\nSoome mööbli-, sisustus- ja disainimess Habitare 2019 (11.-15.09.2019)\nVladimir Baciu näitus "Suvi aias ja aasal" kuni 30.09\nMoodsa Valgustuse Tallinna galeriis on avatud Vladimir Baciu maalide näitus "Suvi aias ja aasal". Näitus jääb avatuks septembri lõpuni. Vladimir Baciu viljeleb žanri, mis nõuab kunstnikult erakordselt teravat silma, emotsionaalset tundlikkust ja suurt virtuoossust. Maalimine otse looduses või linnatänaval nõuab kunstnikult kiiret reaktsiooni ja suure üldistusvõimet: valgused muutuvad imekähku ning lõuendit tuleb katta hoogsalt. Vladimir Baciu saab selle kõigega meisterlikult hakkama - välj\nSee Avaare Kinnisvara poolt Tartu linna rajatud moodne kortermajade rühm Kolm Venda pälvis Tartu Aasta Ehitise 2017 tiitli. Hoone väliskoloriit kordub ka siseruumides. Arhitekt: Urmo Mets (Kauss Arhitektuur OÜ) Korterite siseviimistluspaketid: sisekujundaja Ulvi Lõhmus (Eluviis OÜ). Ehitaja: Ehitustrust AS Fotod: Ulvi Lõhmus\nMoonavoor Seinakattestuudio avas uue salongi Baltika kvartalis\nMeil on rõõm teatada, et uus salong on valmis ning me ootame kõiki omale külla aadressil Veerenni 24/Herne tn 2 (Baltika kvartal). Näitame uusi tapeedikollellektsioone, samuti tutvustame uuendusi lastetubade maailmast. Parkimisvõimalused: parkimine klientidele Baltika kvartalis 1 tund tasuta või salongi vastas parkimisalas -Kesklinna tsoon. Tulge kindlasti külla ja vaadake kui hubaseks meil on läinud! Moonavoor Seinakattestuudio www.moonavoor.ee\nTüdinud tapeedist? Loo efektseid seinalahendusi hoopis Oikose dekoratiivvärvide ja -krohvidega\nOikose puhul on tegemist ökoloogiliste toodetega, mis on valmistatud Itaalias. Toodete valik on väga suur ja sobiva efekti leiab igale maitsele. Dekoratiivvärvide või -krohvide käsitlemine ei ole sugugi keeruline ning igaüks on võimeline enda seinale looma huvitava visuaali. Värvide eelisteks teiste seinakatete ees on lai toonivalik, palju erinevaid efekte ning enamasti lihtsam paigaldus kui näiteks tapeedil. Lisaks on seinale paigaldatu alati eriline, sest sõltub paigaldaja ’käekirjast’. Täpsemalt saad tutvuda\nAnna interjöörile lisaefekti lae- ukse ja põrandaliistudega!\nIga ehitus ja remont jõuavad ühel hetkel liistude panekuni – enamasti on neid vaja praktilisel eesmärgil, näiteks varjamaks inetut pragu seina ja põranda vahel. Järjest enam aga mõistetakse, et liistudega mängimine elavdab ja kaunistab interjööri. Eesti Höövelliist OÜ müügidirektor Jaan Oja tõdeb, et inimesed on muutunud sisedisaini osas avatumaks ja oskavad praktilisi liiste disainis hästi ära kasutada. Liist on tõepoolest hea abimees varjamaks väiksemaid ehitusvigu v&otild\nTiigi puhastusseadmetele mõtle selle planeerimise algfaasis!\nTänapäeva kiire elutempo juures on kõige olulisem märksõna hooldusvaba. Koduse tiigi rajamise puhul on see lausa hädavajalik. Tiik on üks lahedamaid asju aias ja teisalt pretensioonikaim, nõudes väga täpset planeerimist. Kui lihtsalt mõtlematult tegutsedes maasse auk kaevata, võib kindel olla, et 2-3 aasta pärast on selline tiik suplemiseks kasutuskõlbmatu. Kes lihtsalt looduslikku veesilma vajab, võib loomulikult seda teed minna, aga see on justkui poolik lahendus. Milleks tiik, kui sinna sisse minna ei s\nBüroo vaheseintesüsteem EXCEL REYEM\nMendali on toonud Eesti sisustusturule uudse, töökohtade kiire ja efektiivse lahenduse, teisaldatava seinasüsteemi Excel Reyem tootegrupi näol. Toode koosneb 22 mm anodeeritud alumiiniumprofiilidest ja 19 mm või 8 mm europaneelidest, kus on kasutatud kas riidega kaetud või mikrolaaminaatpinnaga (melamiinpinnaga) Vaheseintesüsteem EXCEL REYEM paneeli, mis võib omakorda olla kombineeritud 6 mm klaasiga. Paigaldatud Excel Reyem seinasüsteemi on hiljem kasutajatel kerge ise ümber paigutada, luues uudseid lahendusi ja kasutades olemasolev


Aidake sihtkoht valida!\n12. sept 2018 08:25\nPlaanis kaaslasega veebruaris või märtsis 7-10 päeva reis ette võtta. Sihtpunkti ei suuda valida. Kriteeriumid:Meri (ujumis temp) Soodne autorent (2-4 päeva) Ega rohkem väga nagu ei olegi. Päris tsunglisse ei taha sattuda. Kogu eelarve ca 1200 euri. Kindlasti hind seab piirid. Käidud on ainult kreetal, seega pm maailm avastamatta. Igasugune info on teretulnud.\n12. sept 2018 08:35\nKanaarid, eriti märtsis\n12. sept 2018 10:19\nMaroko, eriti märtsis.\n12. sept 2018 12:23\nTai, eriti veebruaris ja märtsis. Helsingist lendab 400.- euri edasi-tagasi, seega 800.- euri. Ülejäänud 400 euroga saab 7-10 päeva ööbitud/elatud.\n12. sept 2018 12:25\nIndia, Mumbai! Jällegi 800.- lendamiseks, ülejäänud 400 euroga elad juba poolkuningana 7-10 päeva.\n12. sept 2018 12:30\nhbert, ära unusta, et India viisa on lisaks paras kirves, ma olen põhimõtteliselt selliseid riike vältima hakanud, kes mind väga näha ei taha.\n12. sept 2018 12:39\nNaljakas, et Mosambiigi, USA, Venemaa, Suur-Britannia ja Ukraina elanikud on loetud eriti menetlust vajavateks ning nende fee on 100 dollarit, samas ülejäänud maailm saab enam-vähem 80 dollariga hakkama :) Imeline India !\n12. sept 2018 12:42\nSamas saab Indiat vaadelda ka kui õppereisi ning peale päevituse võid leida oma sisemise universumi või ühineda enda iidsete minadega.\n12. sept 2018 12:44\nseda küll, aga kui inimene pole enne reisinud, siis võib India ikka paras pauk olla, alustaks millegist lihtsamast :)Teemasse, siis Dubai näiteks. Kui kokkuhoidlik olla ja odavalt kohale lennata, peaks hakkama saama, vesi ja ilm vähemalt on soe.\n12. sept 2018 14:16\nKaaslane pole käinud, mul endal midagi käidud (usa, mehhiko, kogu skandinaavia, autoga 4x itaalia, kreeta). Seiklusi ei karda! India kõlab väga hästi iseenesest. Seal autoga ringi rändamine ilmselt keeruline (liiklus).\n12. sept 2018 14:34\npigem siis esimeseks korraks Sri Lanka, sama piirkond, saab omal käel ringi seiklemisega ka hakkama.\n12. sept 2018 14:45\nSoovitaks ka Sri Lankat ja Indiat, lisaks võib vahelduseks vaadata ka Jordaaniasse pakkumisi.\n12. sept 2018 15:41\n9 päeva Sharm El Sheik 25.02-06.03 kõik hinnas 1258€. Hotelliks Falcon Hills.Hurghadas 10 ööd 28.02-10.03 kõik hinnas 1210€ . Hotelliks Sunny Days El Palacio Hotel and Spa.\n12. sept 2018 16:30\nEgiptuse pakkumised on täpselt eelarves, tahaks mõne päeva autot ka sisse pressida.Vahepeal sai mõeldud veel, et ajaloolised kultuuri vaatamis väärsused (muuseumid jms), suurt huvi ei paku. Pikem huvitav ja kirev tänavaelu, mõnus rand, kohalikud turud, mõnusad tänavatoidud, natuke ööelu....


I ja II trimester| Oksendamine, vaimne kurnatus ja kriisinõustamine – Lauriita\nKäes on II trimestri viimane nädal ja igati paslik on nüüd need kaks trimestrit kokku võtta ja loodetavasti see kolmas mind liiga maha enam ei murra.\nSellest, milline oli raseduse algus, kui ma Janettet ootasin, saab lugeda siit. Ja ega praegune rasedus sellest väga erine.\nKorralik iiveldus ja oksendamine jõudsid minuni kuuendal nädalal. Jõudsime oma aastapäeva ära tähistada ja peale seda hakkas pihta. Kui sul on aga kodus üks eriti aktiivne 1,5-aastane, on seda kõike veel raskem läbi teha. Mul oli Netest nii kahju. Ma olin põhimõtteliselt laip. Pikutasin diivanil enamus aja ja suunasin last aina üksi mängima. Õnneks on ta alati väga asjalikult üksinda mänginud. Aeg-ajalt käis ta mulle musi tegemas ja siis toimetas edasi. Kui ma vetsupotti kallistamas käisin, käis ta ka murelikult mind vaatamas. Ta on lihtsalt kullatükk ja elas selle keerulise perioodi ka nii vapralt üle. Ei ole ju tore näha, kuidas emmel ainult halb on. Õnneks on Jander kodukontoris ja sai mind väga palju aidata. Lisaks toredad naabrinaised, kes Nete õue kaasa võtsid ja mina sain üksinda oksendada.\nMillalgi 7+ nädalal läksin lõpuks haiglasse tilguti alla ka. See oli siis, kui ma juba umbes viis päeva polnud suutnud midagi süüa ja vesi ka sees ei püsinud. Seekord piisas ühest korrast ja juba läks palju paremaks. Aga mitte heaks. Oksendasin ikka palju ja jõudu polnud, kogu aeg oli paha. Paremaks hakkas minema 15. või 16.nädala paiku, aga mitte nagu heaks vaid et iga päev ei oksendanud lihtsalt, see oli juba võit. Aga iiveldas ikka.\nMa tilguti all. Õnneks aitas natuke. PS! Ma tean küll, kuidas maski kandma peab, aga sel hetkel olin üksinda ja siis võisin maski eest ära tõmmata.\nTeine trimester tõi endaga kaasa aga hoopis teistmoodi raskuse. Ma olin vaimselt täiesti kutu. Järsku tekkis nii hull jõetus ja väsimus, lisaks tujutus, midagi teha ei tahtnud. Vereanalüüs oli korras, mis tähendas, et probleem oligi vaimne. Ega see koroona ei ole mulle hästi mõjunud. Minu raseduse pärast (aga ka sellepärast, et me tõesti mõistame, et olukord on halb ja igasuguste kontaktide vältimine on vajalik ja ainult nii on lootust, et asi paremaks läheb) oleme hoidnud distantsi peaaegu kõigist oma lähedastest. Oma vanemate juures käime ainult õues ja siis ei mingit kallistamist vms. Lapsest on eriti kahju. Mingi hetk ta muudkui küsis vanaema-vanaisa järele. Korra sõitsime mu vanemate kodukandist mööda ja Nete hakkas autos lausa nutma ja vanavanemate järele küsima, tundis koha ära ja nii tahtis külla minna. Mu süda lihtsalt.. arghh, nii kurb.\nIgatahes on vaimselt väga raske olnud ja mul on sellepärast nii hullud süümekad olnud. Ma ei saa öelda, et ma naudin rasedust. See on minu jaoks kõike muud kui ilus kulgemine ja õnnis ootus, et beebiga üks hetk kohtuda. Ja see kõlab võibolla halvasti, aga nii on. See aga ei tähenda, et me seda beebit ei ootaks või ei armastaks. Vastupidi! Ta on nii oodatud ja tahetud, aga minu keha jaoks on rasedus pigem koorem ja mul on sellega raske toime tulla. Õnneks on mul Jander, kes teeb omalt poolt kõik, et mul vähegi lihtsam oleks!\nMa diivanikaunistusena otsi andmas.\nHetkel maadlen ma peamiselt kõrvetistega, paar viimast nädalat ka juba sümfüüsivaluga, nüüd ka öine pidev ärkamine, silmanägemine on halb, väsimus, imelikud kõhuvalud ja kõigele sellele lisaks pidev hirm, et äkki kordub sama, mis Janettega ja beebi sünnib liiga vara. See on väga kurnav. Iga teistmoodi tunne või valu paneb muretsema, üle mõtlema. Õnneks on mul väga mõistev ämmaemand ja olen ka arsti jälgimise all ja kõik paistab siiani väga hästi, aga Netet oodates oli ju ka kõik justkui hästi… kuniks enam ei olnud.\nSelleks, et iseendaga toime tulla ja mitte päris hulluks minna, käin ka nüüd raseduskriisi nõustaja juures. Olen kaks korda käinud ja sellest on juba abi olnud. Esimene kord ma suures osas nutsin, teisel korral õppisin üht rahunemistehnikat. Igatahes on see mulle vajalik olnud ja ma julgustan kõiki, kel vähegi rasedusega seoses mingeid hirme, muresid vm abi küsima. Ma tean nüüd tagantjärgi, et oleksin juba peale Nete sündi pidanud asjaga tegelema, siis oleks ehk praegu ka kergem.\nMa mõned nädalad tagasi haiglas KTG all, sest imelikud kõhuvalud ja no max ülemõtlemine. Õnneks kõik korras ja väga mõistev arst oli ka, sai aru, miks ma muretsen.\nSee nüüd siis oli see suur halamise postitus, aga ega mul midagi ilustada polegi. Olengi selline hädine rase. Lohutan end sellega, et sünnitusest taastus mu keha eelmine kord küll väga kiirelt ja hästi, ehk teeb ta seda seekord ka. Et kõik need hädad jäävad siia raseduseaega ja peale beebi sündi saan jälle enda moodi olla. Ja beebi tuleb seekord äkki hea magaja, vot kus see oleks tore, hihii.\nLoen seda postitust ise nüüd üle ja natuke pelgan, et ehk sai kogu tekst liiga vinguvas kõneviisis. Samas tahan ikka ausalt kõik kirja panna, nii nagu päriselt tunnen. Nii et las ta jääda. Rõhutan lihtsalt veel sajaks heaks juhuks, et see, et ma rasedust ei naudi ja mul on raske, ei tähenda kuidagi, et ma poleks beebi eest tänulik ja rõõmus. Me päriselt ootame nii väga teda! Hull mõelda, et ainult 13 nädalat veel. Ilmselgelt olen ma beebi nimel nõus selle kõik ära kannatama, sest kingitus selle raske perioodi lõpus on parim asi maailmas, oma laps!\n22. veebr. 2021 at 08:44\nMul on nii kahju, et te selle koroonaga hulluks läinud olete ja laps vanavanematega koos niimoodi õues olema peab ja harva näeb neid. Kahju, mida meedia mõnede inimeste ajudega teeb.\n22. veebr. 2021 at 08:54\nVeel rohkem oleks mul kahju, kui mu lastel meie hooletuse tõttu vanavanemaid üks hetk enam polekski. Aga ma hea meelega ei laskuks siin kommentaariumis diskussiooni, kas koroona on päris või ei, aitäh.\n22. veebr. 2021 at 09:11\nTee siis test iga kord kui vanematega või sugulastega kohtud ja saad normaalselt elada\n22. veebr. 2021 at 09:25\nSellest ju ei piisa, kui ainult mina testi teen. Selleks peaks ka vanemad, sugulased ja sõbrad enne testi tegema. Mina, kes ma nagunii peamiselt kodus olen, sest noh, kus lapsega ikka käia on, olen üsna safe, aga minu ema näiteks töötab lasteaias, kus võimalus haigeks jääda on palju suurem, mis tähendab ka, et võimalus, et ema mind nakatab, on ka palju suurem. Ma tõesti ei taha rasedana (rasedad, muide, on nüüd ka riskigrupiks arvatud) riskida enda või oma kõhubeebi tervisega. Õnneks on olemas videokõned ja õues kohtumised on ka tegelikult väga toredad, oleme väga vahvaid õuepiknikuid pidanud. Mehe emal on nõrk tervis ja me mitte mingil juhul ei taha riskida sellega, et meie teda kuidagi nakatada võiksime. Nii et käimegi aias jutustamas, räägime läbi videkõnede ja oleme vastutustundlikud. Sõbrad on mul ka täitsa mõistlikud ja saavad aru, miks ma neist hetkel distantsi hoian. Jah, see on väga raske ja ma olengi kurb, aga ma annan endiselt omaltpoolt kõik, et nii mina kui mu lähedased terved püsiks.\nPS! Jah, me oleme testimise võimalust paar üksikut korda kasutanud ja ilmselt kasutame seda veel, aga enne iga kohtumist päris testida pole võimalik.\n23. veebr. 2021 at 04:18\nMul on jällegist nii kahju et nii paljud inimesed vandenõu teoreetikud on ja koroonat tõsiselt ei võta. Ma täitsa nõustun et meedia puhub asja üles, sest klikid loevad. Aga haigus on reaalne ja inimestele ohtlik. Ma ei arva et inimesed peaks täielikus isolatsioonis elama, vanavanemaid üldse külastada ei tohiks ja iga viimne kui inimene peaks maski kandma. Aga samas ei saa ma aru nendest inimestest kes rahvarohketesse kohtadesse ronivad ja leiavad et praegu on mõistlik reisida. Maskivastastes ei hakka rääkimagi. Ma saan aru kui ongi vastunäidistused, ei saa hingata või hakkab paha aga lihtsalt kisu ajamine on arusaamatu. Ja no absoluutne miinimum mis inimesed võiks teha on haiguse tunnustega koju jääda. Meil kontoris kõigil võimalik kodust tööd teha ja ikka leidum keegi kes tuleb ja nina luristab.\nEmps (68) sai pühapäeval koroona diagnoosi, temaga koos elab mu 94 aastane memm ja siirdatud maksaga vend. Kõik kolm on riskirühmas ja minul on küll suur hirm sees praegu. Ja mõelda et mõningatel inimestel on täiesti savi. Õudne.\n23. veebr. 2021 at 07:55\nSaadan kõik head soovid su pere poole, et kõik hästi läheks! <3\n9. märts 2021 at 09:53\nTulen siia ka rõõmustama. Vend põdes väga kergelt läbi, emps veits raskemalt ja memm oli lausa haiglas. Aga nüüd on kõik kodus ja terved 🙂\n19. märts 2021 at 09:38\nNii hea meel, et kõik hästi lõppes teie jaoks! 🙂\n22. veebr. 2021 at 09:36\nSaadan suured virtuaalsed kallistused. Tean seda tunnet, minu jaoks oli ka rasedus max õudne aeg. Hetkel veel pole ka sealmaal, et isegi toreda beebi näol tahaks seda uuesti teha.\n22. veebr. 2021 at 09:39\nAlati jääb võimalus, et järgmine rasedus on hoopis teistsugune. Ma ka lootsin seda, aga joke was on me.\n23. veebr. 2021 at 11:18\nMinul on mõlemad rasedused olnud ka üsna rasked taluda. Oksendanud ma pole, ainult iiveldanud, aga muud hädad on ikkagi olnud. Mäletan oma mõtet teise raseduse nii u 10 ndal nädalal:”Kui selle rasedusega midagi juhtub, siis mulle jääbki üks laps, sest ma pole kunagi nõus enam rase olema.” Poiss saab varsti pooleaastaseks ja kuigi kandsin teda esimese koroonalaine ajal ja olen loomult juba ärev, siis läks kõik hästi. Mul on nii hea meel, et käid nõustamisel. Ma oleks pidanud seda ka ise tegema.\nIgatahes mõistan su meeleolu ja raskust ja hoian pöialt.\n23. veebr. 2021 at 07:57\nNii tore, et koroonast hoolimata kõik hästi läks! Nõustamine on tõesti väga hea otsus olnud. Aitäh sulle heade soovide eest!\n25. veebr. 2021 at 02:56\nLeidsin su blogi 2019. augustis, kui esimese lapsega haiglas olin (tütar sündis ootamatult 33+4 rasedusnädalalt, muidu oli nö “normaalne rasedus”) ja kuigi ma kunagi varem kommenteerinud ei ole, leidsin siit palju võrdlustuge. Seda postitust lugedes tundsin ennast taas palju ära. Nimelt sündis meie perre jaanuari lõpus teine laps ja kuigi sel korral läks kõik hästi ja poiss oli täisaegne (38+0), olin just viimase trimestri jooksul ise väga stressis ja “ootasin” (kartsin) pidevalt uut enneaegset sünnitust. Ei nautinud ma rase olemist, aga oma beebiga kohtumine on kogu seda vaeva väärt. 🙂 Väga tubli oled, et raseduse kriisinõuataja juures käid ja jõudu ja jaksu viimaseks kolmandikuks!\n25. veebr. 2021 at 03:49\nArmas, Mai! Mul on nii hea meel, et mu blogi on sulle natukene tuge andnud. Just sellepärast ma oma kogemust sedasi jagasingi, et ehk läheb kellelgi seda vaja!\nNii tore on lugeda, et teine beebi ikka õigel ajal tuli ja tõsijutt, et oma beebiga kohtumine paneb kõik seljataha jäänud rasked kuud unustama.\n26. veebr. 2021 at 12:10\nNii sarnane minu teise rasedusega 😀 See oksendamine ja iiveldamine oli jube ja see kestis peaaegu terve raseduse. Samas nii palju võin lohutada, et meil oli ka esimese lapse esimene aasta hästi raske: koolikud, magamatus (hea kui ööpäevas 5 tundi kokku tuli) ja muu säärane. Teine laps on aga täiesti teine tera. Ei mingeid gaase/koolikuid ja juba esimesel elukuul magas 6 tundi jutti öösiti. Nüüd on viimased 2 kuud olnud selline reziim, et ööunne läheb 23.00-00.00 ja ärkab 10.00-11.00. Ja terve öö magab jutti. Ma vahel valan heldimusest pisara, sest see on nii teine tera kui saad last hea tujuga kasvatada ja ei mõtle igal hetkel, et saaks ainult magada, sest tõesti enam ei jaksa ega suuda 🙂\n2. märts 2021 at 07:15\nAppi, terve raseduse, vaesekene! :O\nMa ei julge liialt loota, et teine laps kergem tuleb. Loodan parimat, aga olen valmis halvimaks. 😀 Aga salamisi ikka loodan jaa, et ehk seekord läheb lihtsamini, juba sellepärast, et me teame, mis meid enam-vähem ees oodata võib.\nVasta Virge-le Tühista vastus


Ehitusfirma paigaldas jäätiseliini\nasukoht:Tallinn, Peterburi tee 42\ntellija:AS Tallinna Külmhoone\nalltöövõtjad:OÜ Isoreal, AS Kryos, AS Viljandi Metallitööstus\nprojekt:OÜ EMP A&I\nehituse kestus:mai 1998 -- aprill 1999\nehitusalune pind:2502,2 m²\nhoone maht:29 350 m³\nehitusmaksumus (koos käibemaksuga):27,3 miljonit krooni\nAmortiseerunud jäätisevabriku renoveerimise asemel uue rajamine oli Külmhoonele soodsam, uue tootmisliini paigaldamisel ehitusfirma kasutamine võimaldas kokku hoida.\nJärgmisel nädalal pidulikult avatava uue jäätisetehase puhul oli Külmhoonel soodsam kasutada Taanist pärineva tootmisliini paigaldamiseks uue tootmishoone ehitanud Feeri kui tellida liini tootjalt täisteenus. Ehitusfirma paigaldas jäätiseliini tootja ja tarnija Taani firma Tetra Pak Hoyer spetsialistide järelevalve all.\nEesti esimene nullist ehitatud jäätisetehas on ehitatud euronõuetele vastavalt perspektiiviga taotleda ISO kvaliteedijuhtimissertifikaati. Tehas on projekteeritud tootmisliinide vajadusi ja tehnoloogiat silmas pidades. Vana jäätisetsehh lammutatakse.\nUus sinise- ja valgetriibuline hoone erineb kaasaegsuse ja väljanägemise poolest tunduvalt Külmhoone kompleksis tema ümber paiknevatest aegunud tootmishoonetest.\nEhituse käigus pidid oma töö sobitama kolm osapoolt --liinitootja firma esindaja, ehitaja ja tellija, sest paigaldustsüklid olid omavahel seotud. Omavahelise töö ajamahukas koordineerimine, tehnoloogilise osa jooniste ja tehniliste lahenduste hilinemine lükkasid tehase valmimise märtsist maisse. Jäätise tootmine uues tsehhis juba käib.\n90 miljoni kroonise üldmaksumusega jäätisetehas läks planeeritust ligi 10 miljoni krooni võrra kallimaks. Ehitust finantseeris Külmhoone omavahenditest ja Ühispanga laenuga. Tellija hindab kõrgelt panga toetust Eesti toiduainetööstusfirmadele.\nSeadmete ostuks määratud laenu tagasimaksmise 7aastase tähtajaga on seotud ka investeeringu tasuvuse aeg.\ntellija | marguspuust | Margus Puust | ASi Tallinna Külmhoone nõukogu esimees\nMeie eesmärk oli jäätisevabrik koos vastava tehnoloogiaga, mis vastaks euronõuetele tootmistsoonide, pinnakatete jmt osas. Euronõuete järgimine tõstis ehituse hinda 10 miljoni võrra. Vabrik on Eestis esimene otse nullist ehitatud jäätisetehas, seni on jäätist toodetud vanades või renoveeritud hoonetes.\nVabrikus töötavad uued Taani jäätiseliinid, millega saab valmistada kõiki Euroopas tuntud jäätisesorte: koonus-, pulga- ja vahvlijäätist ning laialdast perejäätise sortimenti. Tehase tootmisvõimsus päevas on kahes vahetuses kokku 28 tonni. Liinide paigaldamisel tuginesime oma pikaajalistele külmatehnoloogia kogemustele.\nEsialgne valmimistähtaeg oli üle pingutatud, sest ettenägematute tehnoloogiliste probleemide lahendamine võttis oodatust kauem aega. Ehituse peatöövõtjaga sõlmitud leping hõlmas ka sisseseade montaaþi. Tarnefirma Tetra Pak Hoyer ülevaataja koordineeris seadmete paigaldust. Ehituskvaliteet on hea.\nehitaja | tiitsala | Tiit Sala | ASi Feer projektijuht\nOli selge, et ehitatav tehas tuleb uus ja kaasaegne. Ehitamisel pidime lähtuma piimatööstusele esitatavatest nõuetest pestavuse, kaetuse, õhuvahetuse jms kohta.\nTellija sõlmis tehnoloogia ostmisel lepinu, et monteerib seadmed oma jõududega järelevalve all. Minu praktikas on tihti juhtunud, et tootmishoone ehituse ajal paigaldatakse ka tehnoloogia.\nPaigaldasime tehasesse uue jäätiseliini käsikäes Taani firma Tetra Pak Hoyeriga, kes paigaldab ja paneb selliseid liine tööle kümnete kaupa aastas. Algul suhtusid taanlased meisse eelarvamusega, kuid töö käigus suhtumine muutus ja nad võtsid meid võrdväärsete partneritena.\nSeadmete montaaþi tööjoonised saabusid Taanist ja kõike polnud võimalik ette näha. Osade tehnoloogiliste seadmete paiknemine selgus alles montaaþi käigus. Sellega kaasnesid muudatused tehnoloogiliste torustike- ja elektrisüsteemis. Seadmete montaaþ toimus taanlaste kogemustele tuginedes jooksu pealt.\nKergpaneelidest metallkarkassil jäätisevabrik erineb lihtsast tootmishallist keerukama liigenduse poolest.


Niisiis on päevakorda tõusnud küsimus, kas me oleme vajaduse korral valmis kodumaa kaitseks relvi haarama.\nVastavalt Eesti kaitseväeteenistuse seadusele peab iga kaitseväelane esmakordsel tegevteenistusse astumisel andma Eesti kaitseväelase tõotuse.\n?Mina, (ees- ja perekonnanimi), tõotan jääda ustavaks demokraatlikule Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale, kaitsta Eesti Vabariiki vaenlase vastu kogu oma mõistuse ja jõuga, olla valmis ohverdama oma elu isamaa eest, pidada kinni kaitseväe distsipliinist ning täpselt ja vastuvaidlematult täita kõiki oma kohustusi, pidades meeles, et vastasel korral seadus mind rangelt karistab.?\nKas ähvardamine ?seaduse range karistusega? võib sundida surmarelva päästikule vajutama inimest, kellele mõte teise inimese tapmisest pole vastuvõetav? Kas see, kes kodumaa kaitseks püssi ei lase, ei ole ?õige patrioot?? Kumb väärib pigem pilget: kas sõjalise jõu kasutamise vastustaja või kuulipildujaga abiellu astuja? Kas ?patsifist? ehk ?rahupüüdlik? võib olla sõimusõna? Kas võib siiski tekkida olukordi, kus põhimõtteliselt rahumeelne ja vägivallatu kodanik haarab täägi, et mõni liigikaaslane sellega sõelapõhjaks torkida?\nIga meessoost Eesti kodanik on kaitseväekohustuslane 16. kuni 60. eluaastani. Mobilisatsiooni korral kehtib kõigile ühtne kaitseväeteenistuskohustus. Kuigi usulistel või kõlbelistel põhjustel on võimalik kaitseväeteenistusest keelduda, kaitseväeteenistuskohustuse täitmisest vabastust ei ole. Ka filmi ?Nimed marmortahvlil? vaatamisest keeldumine ei vabasta eespool esitatud küsimustele vastamisest.