One Fists of Fury: võitlesid Superlek, Petrosyan, Rodtang - GoodFight\nUudised / 26. veebruar 2021\nOne’i kärbeskaalu kikkpoksimeister Ilias Ennahachi kaitses 26. veebruaril Singapuris tiitlit Superleki vastu.\nSuperlek oli avaraundis enamasti pikali, kuid põhjuseks olid ilmselt libedad jalakaitsmed ja 5. raundi lõppedes olnuks õiglasem vähemalt viik, mitte Ennahachi 3:0 võit.\nEnnahachi arvas enne matši, et tal on kikkpoksijana Superleki ees eelis, kuna taipoksijad rõhuvad ainult jalalöökidele. Superlek ütles, et alistab Ennahachi ja võtab siis ette Rodtangi. Kikkpoksiga hakkas ta tegelema, et õppida uusi asju ja lihvida tehnikat. „Ma uurin enne kohtumisi vastaste iga liigutust. Ennahachi nõrk koht on võhm – ta väsib kohtumise lõpuks,” prognoosis Superlek.\nMadalmaadest pärit Ennahachi (36-3-1 enne) on endine Enfusioni meister. One’i meistriks sai ta 2019. aastal võiduga Petchdami üle. Tai võitleja Superlek (126-28-2 tai poksis) on kahekordne Lumpinee meister ja endine WBC Muay Thai meister. 2012. aastal valiti ta Tai parimaks taipoksijaks. Ta oli siis 17-aastane. Kolm korda on ta võidelnud Kaonariga, kuid võita pole õnnestunud. One’is oli ta enne võistelnud nii kikkpoksis kui ka tai poksis.\nKikkpoksis ja kärbeskaalus võitlesid ka Rodtang ja venelane Tagir Halilov, kuigi Rodtang on One’i meister tai poksis. „Kuna küünarnukid ja põlved pole kikkpoksis lubatud, keskendun täpsusele,” lubas Rodtang ja alustas sellise survega, et oli selge: kui Halilov nokaudiga ei võida, siis punktidega kindlasti mitte. Võit tailasele 2:1. Halilov (22-7-2), kes võttis matši napi etteteatamisega, on treeninud Tais ja on WMC I-1 meister. Rodtang võitleb 7. aprillil One’is inglase Jacob Smithiga.\nSulgkaalu kikkpoksikohtumises sai Giorgio Petrosyan jagu endisest Glory meistrist Davit Kiriast (Gruusia, 35-17), kelle jaoks see oli esimene lahing One’is. Nad võitlesid esmakordselt 2012. aastal ja siis Petrosyan võitis. Kiria sõnul oli ta siis kogemusteta. Kordusmatšiks lubas ta pidurdamatut segu kikkpoksist ja karatest. Erinevalt Halilovist ei lasknud Kiria end vastu seina suruda, aga Kiria löögid ei tabanud ja Petrosyan võitis 3:0. „Kõik selle kaalu parimad on One’is, aga Giorgio on nr 1,” ütles vend Armen Petrosyan.\nEelmineJoosep Palm Eesti meistrivõistlustest, EM-ist ja Xplosionist\nJärgmineBruce Lee põnev elu: mis on Jeet Kune Do ehk Bruce Lee loodud võitluskunst?


18. november 2019 kell 13:25\nSisepinged tänases valitsuses ja selle ümber on loomulikud, sest täidesaatva võimu juurde on kaasatud kogemuseta jõud – uustulnukate kõrvalejätmine ei oleks aga demokraatlik, leiab Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart.\nMihhail Kõlvart avas Äripäeva raadio saates "Kuum tool" oma linnapeana tehtud otsuste tagamaid, aga kommenteeris ka Keskerakonna juhitavas valitsuses toimuvat.Foto: Andras Kralla\n"Kõik saavad aru, et riiki valitseb koalitsioon ja mitte üks erakond ning iga kord, kui võimu juurde pääseb poliitiline võim, kel pole valitsemise kogemust, tuleb arvestada, et tekivad pinged," rääkis Kõlvart Äripäeva raadio saates "Kuum tool". "Kui otsustame, et üks jõud valitsusse pääsema ei peaks, siis oleks ühiskond ebademokraatlik."\nSamas nentis Tallinna linnapea, et valitsusliikmed peaksid mõtlema oma tegude peale, sest mõned käimapandud protsessid võivad jääda oma elu elama. "Ohtlik on see, kui ühiskonnas kasvab pinge ja ebastabiilsus ning mõnede sotsiaalsete rühmade vahel tekib viha," arvas Kõlvart. "See on pikas perspektiivis ohtlik, kuna need pinged võivad püsima jääda ka pärast uue koalisiooni teket."\nJärgneb intervjuu Mihhail Kõlvartiga:\nErakondade reitinguid vaadates näeme, et Keskerakonna reitingud Tallinnas paranevad ja Reformierakonna edumaa väheneb. Kas see on teie hea töö või Reformierakonna tegematajätmine?\nSee ei ole nii, et me saame reitinguid vaadates teha sügavaid järeldusi. Aga mis puudutab Tallinna linnavalitsust, siis muidugi püüame teha oma tööd nii, et see oleks tallinlastele arusaadav ja positiivne.\nMida saate teie linnapeana ära teha, et Keskerakond säilitaks järgmistel kohalike omavalitsuste valimisel ainuvõimu?\nSilmas tuleb pidada, et me ei peaks mõtlema valimiste peale. Kui eesmärk on võtta valimisvõit, siis poliitikud ei kipu sisuliste asjadega tegelema. Praegu ei ole kindlasti kampaaniaaeg.\nKuna teie sõna Keskerakonnas maksab, siis kuidas näete praegu riigitasandil toimuvat? Olite praeguse valitsuse suhtes kohe algul skeptiline – kas nüüdseks on kopp ees?\nKõik saavad aru, et riiki valitseb koalitsioon, mitte üks erakond. Iga kord, kui koalitsiooni pääseb poliitiline võim, kellel ei ole valitsemise kogemust, tuleb arvestada, et tekivad pinged. Kui otsustaksime, et ükski uus jõud valitsusse ei peaks pääsema, siis see pole demokraatlik ühiskond.\nOn mingid protsessid, mis on vältimatud. Ohtlik on see, kui poliitelu tegelased käivitavad protsesse, mis jäävad ka pärast uue valitsuse tekkimist. Kui me näeme, et ühiskonnas kasvab pinge ja ebastabiilsus ning mõnede sotsiaalrühmade vahel tekib viha, siis see on suuremas perspektiivis ohtlik.\nKui tihti te Jüri Ratasega suhtlete?\nErakonna esimehega me suhtleme regulaarselt ja erinevatel teemadel.\nMis oli viimane nõuanne, mis te Jüri Ratasele andsite?\nMa ei saa öelda, et ma annaksin peaministrile nõu, see on alati arutelu vormis.\nTallinna juurde tulles – juba enne linnapeaks saamist tulite välja turismimaksu ideega. Mis seisus see on?\nSeda ei ole võimalik kehtestada Tallinna tasandil, vaid see nõuab seadusemuudatust. See on riigikogu pädevus, milleks ei ole poliitilist konsensust.\nAga kui rääkida turismimaksust, siis tuleb saavutada valdkondade esindajatega kokkulepped, et nad näeksid, et turismimaks teenindab ka nende huve. Olen kindel, et ühine arusaam on võimalik. Praegu konsensust valdkonna esindajatega ei ole, praegu nähakse ainult riske.\nKuula raadiointervjuud Mihhail Kõlvartiga siit:\nTegelikult saab turismimaksu kasutada rahvusvaheliste ürituste toetuseks, linna taristu arendamiseks, aga ka Tallinna linna promomiseks. Kõige rohkem võidab turismisektor.\nKriitikud toovad välja, et Eestis on niigi külm ja vilets kliima ning turismimaks muudab selle tunnetuse veel hapumaks...\nKõik sõltub sellest, kuidas me hakkame toimetama. Kõige parem turist on konverentsiturist: ta jätab siia kõige rohkem raha ja on huvitatud meie kultuurist. Ta tutvub lisaks baaridele ka muuseumidega. Seetõttu oleme endale eesmärgiks püstitanud suure rahvusvahelise konverentsikeskuse loomise, tahame linnahalli selleks välja arendada.\nLiigume edasi peatänava projekti juurde – lükkasite selle edasi, sest kardate ummikuid. Kas ja kuidas peatänava projektiga edasi minna?\nSelleks, et käivitada peatänava projekt, tuleb käsitleda Tallinna linna tervikuna. Probleem ei ole ainult ummikutes, transpordikollaps tekiks terves linnas. Läbilaskevõimekus kahaneks 75 protsenti nii tava- kui ka ühistranspordile ja me ei suudaks liiklust aastate jooksul ära korraldada.\nTallinna linn ei ole ainult tallinlaste linn. 30 protsenti koormusest tuleb väljastpoolt – ainult Tallinna taristuga ummikute probleemi ei lahenda. Väljapääs oleks mugav ja kiire ühistransport, mis peaks olema ühtne Tallinna ja seda ümbritsevate omavalitsuste vahel. Hakkasime selle projektiga mõni kuu tagasi tegelema.\nPalju on räägitud trammiteede laiendamisest ainuüksi Tallinnas ... kas on seda ette näha?\nSee on osa meie plaanidest. Aga plaanidest laiemalt – kui me räägime sellest, et kesklinnas peaks olema liikluskoormus minimaalne, siis peab olema võimalik transport kuhugi suunata. Üks nendest võimalustest on Viljandi maantee otsa ühendamine Tervise tänavaga, samuti ringteede rajamised. Kindlasti tuleb edasi minna Smuuli tänava pikendusega lennujaama alla, sealt edasi valmis ehitada Mustakivi tee läbimurre Kose tänava suunas. Siis tekiks pikk tee, mis võimaldaks transporti ümber suunata ning koormus kesklinnas väheneks.\nTrammitee projektidest on kõige aktuaalsem lennujaama ja sadama ühendamine. Marsruut on praeguseks enam-vähem selge. See on seotud ka linnahalli ümbritseva piirkonnaga, mida tuleb ühtse kontseptsiooni alusel arendada. Sadama piirkond peaks arenema viisil, et ka ühistransport oleks kontseptsioonis.\nTallinnas eelarve igal aastal kasvab. Järgmiseks aastaks on vastu võetud 8 protsenti suurem eelarve kui käesoleval aastal. Mõne projekti puhul ootame ka riigi ja Euroopa toetust ning alati on võimalik laenu võtta.\nTallinnal on väga kõrge krediidireiting, saame vajadusel võtta kuni 100 miljonit eurot laenu. Seda saab ja peab tegema ainult juhul, kui on konkreetne plaan ja projektid.\nUmmikuid aitaks ära hoida ka jagamisteenuste soosimine – Citybee palus teilt hiljuti soodustust oma autode parkimisele, te ei andnud. Miks?\nJagamismajanduse projektid on praegu alternatiiv pigem ühistranspordile kui isiklikule transpordile ja seetõttu pole Tallinnal mingit motivatsiooni seda täiendavalt rahaliselt toetada. Tegelikult see autode hulka ei vähenda.\nPalju on kinni mõtteviisis. Me ei ole veel jõudnud nii kaugele, et loobuksime isiklikust sõiduautost. Kui on võimalik auto osta, siis seda me ka teeme. Mõtteviisi muutus võtab aega, kuid õnneks me näeme, et noorematel inimestel on teine arusaam – nad mõtlevad auto ökoloogilisele mõjule või et rattaga on tervislikum sõita.\nSamas näiteks Stockholmi kesklinnas on jalgrattateed sama laiad kui autoteed – kas kergliiklusteede arendamine ei paneks inimesi autodest loobuma?\nIga suur teeprojekt on seotud ka kergliiklustee ehitamisega. Näiteks Reidi tee ei ole ainult maantee, vaid ka kergliiklustee projekt. Järgmises eelarves on 6 miljonit eurot kergliiklusteede arendamiseks. Samas ei ole adekvaatne šokiteraapia, et paneme liikluse seisma ja inimesed oleksid sunnitud rattaga sõitma. Sellisel viisil see ei tööta.\nKas ühistransport jääb Tallinnas tasuta teenuseks?\nMeil on laual kaks arutelukohta, esimene on mõistlikud marsruudid ja teine on rahastamise skeem. Kui näeme, et omavalitsused ja riik teevad koostööd, siis see on kokkuhoiu võimalus. Iga omavalitsus ei peaks üleval pidama oma ühistranspordi süsteemi ja riik ei pea seda täiendavalt toetama. Peaks olema süsteem, mis paneks kõik marsruudid kokku. Ühtne süsteem võiks olla tasuta kõigile, nii tallinlastele kui ka naabervaldadele. See oleks ideaalne lahendus. Tallinna linn enda tasuta ühistranspordist kindlasti ei loobu.\nOlete palju tähelepanu saanud ka alkoholimüügipiirangute kehtestamisega Tallinna baaridele – kui palju neid probleemseid baare tegelikult ikkagi on?\nJutt ei ole vaid kesklinna ja vanalinna baaridest, probleeme on nii Põhja-Tallinnas, Lasnamäel, aga ka Mustamäel. See on korrakaitse küsimus ning esimene signaal tuli politseilt. Samuti on meie poole pöördunud elanikud, kes soovivad baaride lahtiolekuaegade piiramist. Suurem osa inimesi nõuab, et piirangud peaksid olema veel rangemad.\nKui elanik ostab teadlikult korteri baari ligidusse, kas ta ise ei vastuta selle eest, et lärmakasse piirkonda sattus?\nKeegi ei soovi, et tema laps läheb tööpäeva hommikul kooli ja peab kokku puutuma olukorraga, mis on baaride ees. Väga paljud seda ei taju ega ole kokku puutunud, kuid see on reaalsus.\nAga kas see pole rohkem politsei probleem, äkki peaks sinna rohkem ressurssi suunama?\nRiik võiks igal juhul ressurssi politseisse suunata. Nende piirangute mõju on laiem – me kõik võtame eeskujuks riike, kus on korralik majanduskasv ja kultuur. Kui tahame selles suunas liikuda, siis peaksime vaatama väärtusi. Alkoholimüügipiirangud Euroopas on normaalsus. Iga tund, mille võrra baarid panevad varem uksed kinni, vähendab rikkumiste arvu.\nKui väärtusi mainite, miks sel juhul on kasiinod piirangute alt välja jäänud – kas suunate inimesed baaridest hasartmänge mängima?\nRääkisin eelkõige Põhja-Euroopa eeskujust ja see on just see suund. Kasiinode puhul pole korrakaitsel kunagi probleeme.\nJa ei teki ka, kui inimesed sinna suunata?\nÜkski adekvaatne inimene selleks, et saada täiendav pits viina, ei tekita enda krediidiajalukku märget, et ta käib kasiinos. Ükski ebaadekvaatne inimene aga kasiinosse ei pääse, seda tagavad sealsed regulatsioonid. Võib ka juhtuda, et ma eksin ja me näeme, et pärast piirangute kehtestamist on tekkinud samalaadne olukord kasiinodes – siis me oleme valmis piiranguid laiendama.\nKui kasiinodes on kord majas, siis nemad pääsevad seetõttu piirangutest. Samas on baare, kus kord on majas – miks nemad peavad kannatama teiste tõttu, kes ei suuda korda tagada? Äkki peaks tegelema probleemsete baaridega?\nProbleemsete baaridega oleme püüdnud lahendust leida. See ei ole kahjuks võimalik. See ei ole aga ainult probleemsete baaride teema, vaid alkoholitarbimise kultuuri küsimus. Alkoholi tarbimine on meie ühiskonnas probleem – saame aru, et selle meetmega me ei suuda piirata sõltuvuse süvenemist, aga tuleviku perspektiivis omab see laiemat efekti. Tulevikus inimesed harjuvad sellega, et tööpäeviti pärast kella kahte ei olegi mõistlik alkoholi tarbida.\nRäägime natuke ka Tallinna TV sulgemisest. Kuidas teie erakonnakaaslased selle vastu võtsid? Oli see ju Edgar Savisaare tiiva suur projekt...\nSee seondub minu jaoks väga emotsionaalse aspektiga. Teadsin juba paar aastat tagasi, et meie ühiskonnas lõpeb raske ja sügava puudega laste tugiisikute rahastamine. Euroopa meede lõpeb järgmisest aastast ja riik täiendavalt selleks raha ei leia. Tallinna linn peab otsustama, kas leitakse täiendavad 2 miljonit või peame projektist loobuma. Me pidime leidma selle raha ning on õige, et võtsime just Tallinna TVst ressurssi.\nAga puht praktiliselt, suuremas plaanis Tallinna TVd ei olnud tallinlastele nagunii olemas. See oli kallis info edastamise vahend. Infot saab edastada efektiivsemalt ja odavamalt.\nKuidas te tallinlasi informeerima hakkate?\nEelkõige teeme koostööd erasektoriga, see on kaks korda odavam. Ja loomulikult on kõige efektiivsem info edastamise vahend internet ja seda tuleb rohkem kasutada.\nJa lõpetuseks natuke ka teie persooni kohta. Teid on koolis kiusatud – kas see motiveeris teid mõjukaks saama?\nPoliitikasse ma ei jõudnud sellepärast, et mind kiusati. Aga kui rääkida kiusamisest, siis üks motivatsioon on poliitikasse kaasa võetud – mulle ei meeldi ebaõiglus ning kui saab selle vastu võidelda, siis seda tuleb alati teha.\nPoliitika on üks koht, kus peate end alati kehtestama, mis tekitab stressi – mida teeb Mihhail Kõlvart hetkedel, kui ta pole poliitik?\nVõti on hommikuvõimlemises, soovitan kõigile.\nMihhail Kõlvart ei peaks seda kommenteerima, tema kolleegid võiksid selle kohta midagi öelda.\n18. november 2019 kell 6:51\nTallinna linnapeal Mihhail Kõlvartil täitub ametis peagi aasta, tänases Äripäeva raadio saates „Kuum tool“ uurime kell 11, millised on tema suurimad saavutused ning mida oleks saanud teha paremini.


PokerNewsi meeslugejad eelistavad pokkerile naisi! | PokerNews\nPokerNewsi meeslugejad eelistavad pokkerile naisi!\n2011 Jaanuar 16 PokerNews Eesti\nViimases PokerNewsi veebilehe küsitluses esitasime oma meessoost lugejatele küsimuse, kus nad pidid valima viie reaalse soovi vahel, mida Eesti pokkerimängija saaks "kuldkalalt" paluda. Kindla võidu võttis soov veeta öö mõne Eesti pokkerikaunitariga!\n176 vastanust eelistas varianti "Öine seiklus mõne Eesti pokkerikaunitariga" tervelt 44%, ehk pea pooled. "Kolmepäevase coachingu mõnelt Eesti tipp-profilt" valis 24%, "automaatse PokerStarsi Supernova" staatuse 20% ning võimaluse "kuu aega Kajamehe pubis tasuta juua" 8% vastanutest. Meeldiv on tõdeda, et Eesti pokkerimängijad ei ole vähemalt vägivaldsed, sest "korralikku keretäit vihatud vastasmängijale" eelistas vaid 3% vastanutest.\nPlaymakers Club on pubi, kus leiab tegevust ka lisaks joomisele\nIlusad flopid PokerStarsis panevad rõõmustama ka hobimängijaid\nPaljusid pokkerimängijaid coachinud Marek Kolk võib vastaseid lugeda ka kinnisilmi...peaasi, et raha oleks silme ees!\nKuid naiste vastu ei saa ikkagi miski. Pokkerikaunitarid huvitavad mehi sageli isegi mängust endast rohkem!\nJälgige meie portaali esilehel olevaid küsimusi ning osalega põnevates gallupites!


Mida HKTs tegelikult tehakse – JUULIUSE BLOGI\nnovember 30, 2020 november 24, 2020 kirkemarialepik\nMida HKTs tegelikult tehakse\nHKT – nende salapäraste tähtede taga seisab hariduse kvaliteedi töögrupp. Hariduse kvaliteedi töögrupp on Tehnikaülikooli üliõpilasesinduse algatus, mille juured ulatuvad aastasse 2010. Töögrupi tegevus on aastate jooksul muutunud, kuid idee on jäänud samaks – parendada hariduse kvaliteeti Tallinna Tehnikaülikoolis.\nHKT projekti veab eest üliõpilaskonna juhatuse liige hariduse valdkonnas. Tänasel päeval on projekti aluseks tudengite kommentaarid õppeinfosüsteemis (ÕIS). Teate küll, see küsimustik, mida iga semestri lõpus tuleb täita – mis oli õppeaines hästi, mida võiks muuta, kuidas õppejõud aine sisu valdas ja nii edasi. HKT projekti käigus loevad töögrupi liikmed iga(!) ÕISis antud kommentaari läbi. See tähendab, et tudengite arvamus päriselt loeb ja on oluline, et ÕISis antaks ausat, viisakat ja konstruktiivset tagasisidet.\nHKT projekti käigus loevad töögrupi liikmed iga(!) ÕISis antud kommentaari läbi.\nKommentaare analüüsitakse õppekavade kaupa ning loetu põhjal koostatakse erialapõhine analüüs. Analüüsis tuuakse välja, mis tudengite meeldis, mis ei meeldinud, millised olid silmapaistvad õppejõud, milliste ainete õppekorraldust tuleks muuta ning muud täiendavad kommentaarid. Niisiis pole ÕISi tagasiside küsimustik vaid koht, kus õppekorralduse kitsakohti välja tuua, vaid seal võiks ka tunnustada õppejõudusid, kes on oma tööd sel semestril hästi teinud. Positiivne tagasiside innustab ja annab uut hoogu samas vaimus jätkamiseks.\nMis saab analüüsidest edasi?\nKoostatud analüüsid ei jää riiulisse seisma, üliõpilasesindus edastab need õppeprodekaanidele ja insitituutide direktoritele. Kõiki ÕISis antud kommentaare näevad ka vastavad õppejõud, programmijuhid, instituutide direktorid ning dekanaadi ja õppeosakonna töötajad. Tagasiside andja isiku välja tulemise pärast muretsema ei pea, kõik kommentaarid on anonüümsed ja pole võimalik tuvastada, kes need andis.\nMillisest tagasisidest on kasu?\nKasulik tagasiside on aus, objektiivne, viisakas ja põhjendatud. Teretulnud on konkreetsed tähelepanekud õppeaine kohta ja ettepanekud, mida muuta. Kiitus ja tunnustus on samuti väga oodatud. Mida kvaliteetsem on kommentaarium, seda sisukamad tulevad HKT projektis valmivad analüüsid, millest on hea õppejõududel ja programmijuhtidel lähtuda.\nPrevious Tudengid kaasatakse TalTechi uue arengukava koostamisse\nNext ÜE sari: Annabel


Raamatupidamine - ekursus\n27. 02. 2016 Aivar Pehme\nKui alustada ettevõtlusega, siis on oluline teada ka üht-teist raamatupidamisest. Seda enam, et raamatupidamise korraldamise kohustus on äriühingu juhatusel:\nÄS § 183. Raamatupidamine\nJuhatus korraldab osaühingu raamatupidamist.\nKui äritegevus käib suure hooga ja ettevõttes on nii tööd kui ka raha, siis on muidugi mõistlik palgata raamatupidaja või osta sisse raamatupidamisteenus. Teenuse sisseostmine on isegi mõnevõrra paindlikum lahendus, sest reeglina peab tasuma teenuse eest vastavalt töö mahule ehk teisisõnu kui tööd on rohkem, siis peab teenuse eest pisut rohkem maksma aga kui tööd on vähem, siis jällegi peab ka teenuse eest vähem maksma. Samal ajal kui palgata raamatupidaja, siis temale peab ikka maksma kokkulepitud töötasu, isegi siis, kui reaalselt ei ole talle tööd anda. Kui äriga alustatakse tagasihoidlikult ning mahud ei ole suured, siis saab lihtsamate asjadega ka ise hakkama, nt Exceli tabelis.\nRPS § 5. Tekke- ja kassapõhine arvestus\nLihtsalt selgitades, siis kassapõhine raamatupidamine põhineb tegelikul seisul, st kui andsid kauba koos arvega kliendile jaanuaris 2011 ning raha laekus sulle veebruaris 2011, siis tehingu kajastadki alles veebruaris, siis kui raha laekus.\nTekkepõhine arvestus käib pisut teisiti. Kui andsid kliendile kauba üle jaanuaris 2011, siis väljastasid selle kohta arve ning juba jaanuaris pead raamatupidamises seda summat näitama, kuigi laekuda võib see summa alles veebruaris või märtsis või veelgi hiljem. Seega kohe, kui väljastad arve mingi kauba või teenuse eest, siis kohe pead selle märkima ka samasse perioodi (samasse kuusse) müügina. Tekkepõhine raamatupidamine on üldlevinud raamatupidamistava. Kassapõhist raamatupidamist kasutavad valdavalt FIE-d.\nKäibemaksu peab deklareerima käibemaksukohustuslane. Kui ettevõte pole käibemaksukohustuslaseks registreeritud, siis käibemaksu deklareerima ei pea.\nKõik ettevõtted, kelle käive ületab 16 000 euro piiri, PEAVAD ennast registreerima käibemaksukohuslaseks.\nKMS § 19. Maksukohustuslasena registreerimise kohustus\n(1) Kui isiku tehtavate käesoleva seaduse § 1 lõike 1 punktides 1 ja 3 nimetatud tehingute, välja arvatud põhivara võõrandamine ning Eesti isikule teostatav kaugmüük, maksustatav käive ületab kalendriaasta algusest arvates 16 000 eurot, tekib tal nimetatud suuruses käibe tekkimise päevast kohustus end maksukohustuslasena registreerida (edaspidi registreerimiskohustus).\nVäiksema käibega ettevõtted ei pea, aga võivad seda teha. Mina isiklikult soovitan seda teha, kui ettevõttel on oma tegevuses vaja osta mingeid kaupu või teenuseid.\nSiinkohal toon ühe näite, et asi oleks arusaadavam:\nEttevõte müüb oma kliendile teenust 100 EUR eest. Ettevõte EI OLE käibemaksukohustuslane, seega teeb ta kliendile arve 100 EUR ning laekub 100 EUR. Ettevõtte rahaline seis on 100 EUR.\nEttevõttel on vaja maksta samal perioodil kaupade eest ning saab hankijalt arve summas 50 EUR + km. Hetkel kehtiv käibemaksumäär on 20%, seega arve on summas 50 + 10 = 60 EUR.\nEttevõte tasub arve ning ettevõtte rahaline seis on 100 – 60 = 40 EUR.\nSama asi kui ettevõte ON käibemaksukohustuslane:\nEttevõte müüb teenust ning esitab arve 100 + km, kokku laekub 100 + 20 = 120 EUR.\nEttevõte saab arve hankijalt kauba eest 50 + km ehk 50 + 10 = 60 EUR.\nEttevõte maksab arve hankijale ja tulemus on 120 – 60 = 60 EUR.\nEttevõte esitab käibedeklaratsiooni, milles käibemaksuga maksustatav tulu on 100 (sellelt käibemaks siis 20 EUR) ja maha arvata on lubatud sisendkäibemaks 10 EUR (hankijalt saadud arvel näidatud km), seega Maksuametile peab maksma 20-10=10 EUR.\nEttevõttel oli pärast arve tasumist raha 60 EUR. Nüüd Maksuametile veel 10 EUR ning lõpptulemuseks jääb 50 EUR.\nNagu näete, siis esimesel juhul oli ettevõtte rahaline lõppseis 40 EUR, teisel puhul aga 50 EUR. Seega kui teie äritegevuses on pidevalt vaja teenuseid või kaupu sisse osta, siis oleks vaja võimalikult kiiresti end käibemaksukohustuslaseks registreerida, sest muidu te lihtsalt kaotate osa oma rahast.\nRaamatupidamises on palju nüansse, millega arvestada. Kui raamatupidamise osas on vaja täpsemalt teada, siis selleks on meil koostatud eraldi raamatupidamise kursus\nLisan siia veel ühe tabeli erinevatest maksumääradest käesoleval aastal. Siit on hästi näha, mille eest ja kui palju peab maksma ning ühtlasi on ka olemas võrdlus eelmise aastaga.\nTulumaks 2016 2017\nFüüsilise isiku või mitteresidendi tulult tasutava või kinnipeetava tulumaksu määr 20% 20%\nTulumaksu soodusmäär (III pensionisamba väljamaksed, mitteresidendile makstavad litsentsitasud ja teenustasud) 10% 10%\nJuriidilise isiku maksustatavale väljamaksele lisanduva tulumaksu määr 20/80 20/80\nFüüsilise isiku üldine maksuvaba tulu (kuus) 170 € 180 €\nPensioni täiendav maksuvaba osa (kuus) 225 € 236 €\nTööõnnetuse või kutsehaiguse hüvitise täiendav maksuvaba osa (kuus) 64 € 64 €\nLapsevanema täiendav maksuvaba tulu alates teisest lapsest (aastas) 1848 € 1848 €\nTööandja sünnitustoetuse maksuvaba osa (ühekordne) 770 € 850 €\nEluasemelaenu intresside, koolituskulude ja annetuste mahaarvamise piirmäär tuludeklaratsioonis 1920 €\n50% tulust 1200 €\nIII pensionisamba sissemaksete mahaarvamise piirmäär tuludeklaratsioonis 6000 €\n15% tulust 6000 €\nFIE täiendav maksuvaba osa põllumajandussaaduste või metsamaterjali müügitulule 2877 € 2877 €\nKuupalga alammäär täistööaja korral 430 € 470 €\nSotsiaalmaksu kuumäär 390 € 430 €\nKuumäärale vastav tööandja sotsiaalmaksu kohustus (kuus) 128,70 € 141,90 €\nKuumäärale vastav FIE sotsiaalmaks (kvartalis) 386,10€ 425,70 €\nKuumäärale vastav FIE sotsiaalmaks (aastas) 1544,4 € 1702,80 €\nTöötaja töötuskindlustusmakse 1,6% 1,6%\nTööandja töötuskindlustusmakse 0,8% 0,8%\nKohustusliku kogumispensioni makse 2,0% 2,0%\nKohustusliku kogumispensioni makse (avalduse esitanutele 2014-2017) 3,0% 3,0%\nVälislähetuse päevaraha maksuvaba piirmäär (kuni 15 päeva kuus) 50€ 50 €\nIsikliku auto hüvitise maksuvaba piirmäär (sõitude arvestuse pidamisega) 0,30 €/km,\n335 € kuus 0,30 €/km,\n335 € kuus\nAmetiauto erisoodustuse hind kuus (sõitude arvestuse pidamisega) 0,30 €/km,\n256 € kuus 0,30 €/km,\n256 € kuus\nAmetiauto erisoodustuse hind kuus (ilma sõitude arvestuseta) 256 € 256 €\nTulumaks ja sotsiaalmaks erisoodustuselt kuus (ilma sõitude arvestuseta) 64,00 €\n105,60 € 64,00 €\nTöötajale laenu andmisel erisoodustuse aluseks olev intressi alammäär (aastas) 0,1% 0,1%\nAnnetuste maksuvaba piirmäär juriidilistele isikutele (aastas) 10% kasumist või 3% palkadest 10% kasumist või 3% palkadest\nVastuvõtukulude maksuvaba piirmäär juriidilistele isikutele (kuus) 32 € + 2% palkadest 32 € + 2% palkadest\nReklaamkingituse maksuvaba piirmäär juriidilisele isikule (käibemaksuta väärtus) 10 € 10 €\nKäibemaksukohustuslasena registreerimise piirmäär 16 000 € 16 000 €\nPiiratud maksukohustuslasena registreerimise piirmäär kaupade soetamisel 10 000 € 10 000 €\nRegistreerimise piirmäär kaugmüügi korral 35 000 € 35 000 €\nMaksuvõla summa, mille puhul antakse võla puudumise tõend alla 10 € alla 10 €\nMaksusumma, mille puhul maksuteadet ei väljastata ja maksuvõlga sisse ei nõuta alla 10 € alla 10 €\nMaamaksusumma, mille puhul maksuteadet ei väljastata alla 5 € alla 5 €\nSunniraha deklaratsiooni esitamata jätmise eest 1300 € 1300 €\nSunniraha töötaja registreerimata jätmise eest 1300 € 1300 €\nSunniraha dokumentide esitamata jätmise eest 640 € 640 €


Müüa korter, 1 tuba, Ilmarise 5, Nõmme, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 1 tuba - Ilmarise 5, Nõmme, Tallinn, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Ilmarise 5, Nõmme, Tallinn, Harjumaa\nRenoveeritud korter väga hea asukohaga Nõmmel!\nLisainfo: uus elektrijuhtmestik, pakettaknad, parkett\nMüüa väga hea asukohaga renoveeritud heas seisukorras korter Nõmmel hinnatud vaikses metsalähedases rajoonis!\nKorteris on tehtud renoveerimine 2015.aastal. Uus elektrijuhtmestik ja pistikud, plastikpakettaknad, eluruumis laminaatparkett, seinad viimistletud hubastes toonides. Dušširuum ja wc koos, ka pesumasin mahub sinna ära. Esikus suure peegellükanduksega garderoobkapp. Kõrge esimene korrus! Vaikne ja soe kodu!\nKöögimööbel, keraamiline pliit, külmik, garderoobkapp, rulood.\nMajas on aktiivne korteriühistu. Hetkel tegeletakse maja renoveerimisprojektidega, et soojustada maja fassaad, renoveerida küttesüsteem. Majale väljastatud energiamärgis G (15.09.2010). Soodsad kommunaalkulud, suveperioodil keskmiselt 30 eur + elekter ja vesi, kütteperioodil keskmiselt 60-70 eur + vesi ja elekter. Maja otsas rajatud KÜ parkla, parkida saab ka maja ees.\nHinnatud piirkond Nõmmel! Vaikne ja hea asukoht. Maja otsast algavad Pääsküla metsarajad. Jannseni Kaubamaja, apteek, Nõmmekannikese lasteaed vaid 800m kaugusel. Viru ringini 10km.\nHELISTA ja tule tutvuma! Korter vabaneb kiiresti!\n~ 470 m Tallinna Lasteaed Nõmmekannike\n~ 2.3 km Tallinna Lasteaed Kraavikrõll\n~ 2.4 km Tallinna Männiku Lasteaed\nLähim kool ~ 760 m Tallinna Muusikakeskkool\n~ 1.5 km Tallinna Pääsküla Gümnaasium\n~ 1.8 km Tallinna Kivimäe Põhikool\nLähim peatus ~ 580 m Pargi 33\n47 000 € 2 176 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3064640 Kommentaar:


Kuidas LG-teleritele Chromecasti abil ja ilma selleta üle kanda [kõik meetodid]. - Chromecast\nKuidas LG-teleritele Chromecasti abil ja ilma selleta üle kanda [kõik meetodid].\nLG-teleritele Chromecasti abil ja ilma edastamine [kõik meetodid]\nOtsingumootori hiiglane käivitas oma esimese voogesituse seadme, st Google Chromecasti 2013. aastal. Google'i taskukohane pulk on kõigile saadaval hinnaga 35 dollarit. Sellest ajast alates on Google Chromecast väga populaarne nende inimeste seas, kes kasutavad nutiteleritega tavalisi telereid. Casting muudab ka igapäevase elu lihtsaks kasutajatele, kes soovivad midagi oma perele ja sõpradele näidata.\nSiiani on Google turule toonud kolm põlvkonda voogesituspulki - Chromecast Chromecast 2, Chromecast 3 ja Chromecast Ultra mis võimaldab voogesitada kuni 4K kvaliteediga videoid. Uusim standard Chromecast 3 toetab Full HD (1080p) kvaliteediga sisu. Google Chromecasti saab kasutada teleris, millel on HDMI-port. Nüüd räägime sellest, kuidas saaksime LG telereid üle kanda. Selles artiklis oleme loetlenud mõned parimad viisid oma sisu LG teleritesse edastamiseks.\nCast (peegeldage) oma seadet LG TV-s, kasutades rakendust Google Chromecast Home\nÜhendage toiteadapter Google Chromecastiga ja pärast seda peate Chromecasti pistikupessa ühendama HDMI-port oma LG telerist. Tänapäeval on peaaegu igas teleris HDMI-port.\nÜhendage Chromecast oma WiFi-võrguga. Veenduge, et teie seade oleks ühendatud sama WiFi-võrguga.\nNüüd laadige alla uusim Google Home'i rakendus saidilt Play pood ja iOS-i rakenduste pood .\nValige oma teleri allikas HDMI seadetest ja seejärel avage vastavas seadmes Google Home App, hakkab see automaatselt läheduses asuvat Chromecasti seadet otsima. Kui Chromecasti seade on leitud, klõpsake nuppu Jätka.\nNüüd näete teleris ja seadmes koodi ja kui mõlemad koodid sobivad siis klõpsake Chromecasti rakenduses valikul „See on minu kood”.\nPärast seda on Google Chromecast ülekandeks valmis. Kui teil on mõni Chromecasti ühilduv rakendus, peate teleris sisu vaatamiseks puudutama ülekandenuppu.\nSeotud: Kuidas parandada sagedasi WiFi-katkestusi Google Chromecastis\nEdastage (peegeldage) oma seadet LG TV-s, kasutades SmartShare Screen Share'i\nLG SmartShare ekraani jagamine paneb teie nutitelefoni, tahvelarvuti ja arvuti teleriekraanile. See kasutab WiFi Directi abil 1080p kvaliteediga sisu juhtmeta edastamist teie seadmest teleriekraanile (mobiil, tahvelarvuti ja arvuti). LG SmartShare ekraani jagamise abil saate oma telefoni ekraani, fotosid üle kanda ja sellega saate ka filme vaadata.\nMärkus: LG SmartShare Screen Share töötab ainult Android-seadmetes ja Windowsi arvutis. Kahjuks ei toeta Apple seda tehnoloogiat. Nii et iPhone'i ja iPadi kasutajad peavad ülalnimetatud andmete edastamiseks kasutama Google Chromecasti meetodit.\nLihtsalt järgige alltoodud samme (peegeldamiseks)\nVeenduge, et teie LG teler ja seade oleksid samas WiFi-võrgus.\nNüüd leidke LG teleri nutimenüüst rakendus Screen Share ja avage see.\nPärast selle avamist näete nuppu Kuulamisrežiim, klõpsake seda ja lülitage see sisse, kui see on OFF-olekus.\nAndroid: Leidke oma seadme seadetest ekraani jagamine (ülekandmine või peegeldamine) ja puudutage avamiseks seda. Nüüd leiate loendi traadita seadmetest, millest peate valima oma LG teleri. Pärast seda näete, et teie Android-seadme ekraan kuvatakse LG teleris.\nWindows: Seadetes minge jaotisse kuva ja otsige mitme kuvari alt sõna „ühendage traadita ekraan”. Pärast seda näete saadaolevaid kuvasid. Nüüd peate selle klõpsama, et oma arvuti ekraan oma LG telerisse üle kanda. Windows 7 ja 8 kasutajad peavad aga ülekandmiseks käitama rakenduse WiDi.\nLoe ka: Kuidas saate Haieri teleris üle kanda Google Chromecasti abil\nCast (peegeldage) oma arvuti ekraani LG telerisse, kasutades Google Chromecasti Chrome'i brauseri kaudu\nLaadige alla ja avage oma arvutis / sülearvutis Google Chrome'i brauser.\nNüüd veenduge, et nii teler kui ka arvuti / sülearvuti oleksid samas WiFi-võrgus.\nGoogle Chrome'is paremas ülanurgas klõpsake kolme punktiga menüüd ja leidke loendis ülekandevõimalus.\nPärast seda näete loendis Chromecasti toega seadet, mille abil saate üle kanda. Kuid vaikimisi kasutage vahekaarti Cast, mis tähendab seda tüüpi ülekandmisel teie teleris ainult Chrome'i konkreetset brauseri vahekaarti. Ülekandevõimalusi on kolme tüüpi, millele pääseb ligi, klõpsates allikate nupul.\nCast töölaud : Selles saate üle kanda kogu arvuti / sülearvuti kuva. Nüüd peate valima seadme, millele soovite selle üle kanda. Pärast seda saate vaadata, mis arvuti ekraanil töötab.\nÜlekandefail: Valatud failirežiimis saate voogesitada video- või helifaile. Pärast selle suvandi valimist peate valima faili, mida soovite oma teleriekraanil esitada. Nüüd peate valima Chromecasti seadme, millel soovite seda mängida. Nautige nüüd oma sisu suuremal ekraanil.\nLoe ka: DVD edastamise Chromecastile juhend - voogesitus sülearvutist telerisse\nLoodame, et saate nüüd oma seadme kuva LG telerisse edastada, järgides ülaltoodud samme. Kui telerisse ülekandmisel ilmneb mõni viga, rääkige sellest meile allpool toodud kommentaaride kaudu. Püüame vea parandada.\nkopeerimine ja kleepimine ei tööta enam aknad 10\narvuti katkestab ühenduse WiFi-akendega 10\nkus on Bluetooth seadmehalduri Windows 10-s\nmiks mu kroomi allalaadimine nii aeglane on?


Kommentaarid: ÕHTULEHE VIDEO | President Ilves langetas koos olümpiakoondislastega pea Nice’is hukkunud eestlaste mälestuseks\nViljar Voog | Video: Tiina Kõrtsini, 19. juuli 2016, 13:12\nnarvast ja/ 20. juuli 2016, 17:29\npuhkas nizzas iga suvi andke almust\nÄhh/ 20. juuli 2016, 06:28\nTulla kaamera ette ja siis lugeda kaastundeavaldus paberilt maha - noo sellepeale andis ikka tulla.\nMõni lihtlause vabas vormis, kas oli tõesti nii ületamatult raske ?\nTegelt/ 20. juuli 2016, 22:18\nmis seal vahet on - kaastundest mökitamine ei ole see, mida rahvas vajab.\nVaja on juhti, kes oskab riigitüüri juures ka midagi asjalikku teha.\nJa veel: Poliitikute, sh. ka Ilvese kaaskond meil, on osake selles taustas./ 24. juuli 2016, 07:54\nHiljem "silutakse" syydimatult kogu seda suurt jama, seekord kaasati "toetajateks" sportlased. Kurb muidugi, aga miks oli ja on meie 1,3 miljonilisel rahval igale poole asjatamist relvadega. Sunnitakse elama kui loomaaias - kuni kiskja on puuris ollakse julged mulisema vingete ytlemistega, aga milleks sm. (ja just sm.) poliitikud?!\nOh õnnetust!/ 19. juuli 2016, 23:45\n"No MIKS see pissi nüüd ei tule? No võiks ju tulla! Kuradi uroloog- koba raisk, peab USA-sse ruttu tõmbama, muidu tapavad siin need Eesti matsiarstid mu selle prostatiidiga ära. Oh, tuleks nüüd mõni tilk..."\nkoll/ 19. juuli 2016, 23:37\nkõige tähtsam ikka, kas tegu ikka hukka mõisteti?\närmatamine/ 19. juuli 2016, 21:29\ntegelikult oli see liiklusõnnetus\nJah/ 19. juuli 2016, 19:52\nLangetas pea aga tulevased potensiaalsed terroristid laseme riiki Mis ometi meil toimub,,,,,\ngh/ 20. juuli 2016, 10:05\nKorra või isegi mõned korrad pead langetada on lihtsam kui brüsselis massiimmigratsiooni vastu tegutseda, kas sa siis ei tea?\nM.M/ 19. juuli 2016, 19:45\nSee mõttetu mehike ju sellel pildil urineerib vastu puud..või hoopis hukkunud Eestlastele?Need õiged "eurooplased" ju kõik tema sõbrad,kes selliseid asju teevad&toimetavad.\nmis sõnakõlks/ 19. juuli 2016, 19:16\npea langetamine... mis langes? kuidas langes? nalja teete? täielik absurd.\nJUSS/ 19. juuli 2016, 18:43\nPea langetamisest üksi on vähe kasu - hukkunuid see meile enam tagasi ei too. Pigem võiks president astuda hoopiski samma, et vähendataks Eestile määratud kvoote, et kui palju tuumafüüsikuid, professoreid, insenere ning arste Eesti vastu võtma peab. Sest siis on veidi rohkem lootust, et midagi taolist rohkem enam ei korduks. Et meil ei tuleks enam edaspidi terroriohvrite juures päid langetada.\narvamus/ 19. juuli 2016, 18:00\nsee tülgastav rämps viiakse niikuinii allahi kohtu ette!\n19. juuli 2016, 18:51\nJah, kremli tülgastavad rämpstrollid on esimesed, kes kohtu ette astuvad, olgu see siis Eesti, Vabariigi, allahi või viimsepäeva kohus.\n19. juuli 2016, 22:47\nSugulane sina v?\nto arvamus/ 19. juuli 2016, 18:56\nMillisest rämpsust on jutt? Ilmselt ikka uskumatutest ning kristlikest koertest. Sest moslem, kes Allahi eest ning õigeima usu nimel võideldes hukkub, see on kohemaid märter, ta on kõigist oma varasematest pattudest õigeks mõistetud ja teda ootab ees broneeritud aukoht Allahi paradiisis.\nParadiisis ootavad teda aga kaetud lauad, purskkaevud ja jahedad alleed. Aga armuine Allah kingib igale usumärtrile 9 süütut taevast neitsit. Intiimsuheteks. Kusjuures taevased neitsid on maistestmärksa erilisemad. Nimelt taastub neil pärast seksuaalvahekorda taas neitsinahk, s.t. et süütus. Nii et märtrile jagub süütuse võtmist lausa terveks igavikuks. Kuidas see kõik täpselt on, mina kui diletant ise muidugi ei tea. Kuid kõiki neid soodustusi on õpetatud, hallihabemelised mullad tõotanud uskumatute vastu võitlejatele juba palju sajandeid. Järelikult peaks see ka õigus olema. Nii et uutest terroristidest, kes seda kõike ihaldavad, ei tule niipea puudus.\nsisuminister/ 19. juuli 2016, 17:50\nkloun pilves peale nice terrori akti saatis asjakohase RIP-i säutsu ja kohe tormas lõbutsma positivusele\nse on/ 19. juuli 2016, 17:47\npostraumaatiline masside programmeerimine kui vaatate ega ta kurb ei ole sest kõik on feik\nep imestap/ 19. juuli 2016, 17:46\npuutja trolladel pole öö ega päeva vahet, lasevad aga ühe valuga ja küll see Eesti president on neile ikke valus teema. Kui saab, lennatakse hagijatena peale. Ei oskagi arvata, miks\n19. juuli 2016, 18:26\noh, mida imestad.\nNeed on ju oma räpaste ja tatiste lõugadega kremli leibateenivad alatud ja veel alaarenguga käkid.\ntiidja/ 19. juuli 2016, 18:26\nA'mis seal's arvata.Tegija mees on, vot selle pärast. Tänu temale oleme täna rikkamad kui kunagi varem ja meie turvalisus on mitmel erineval moel tagatud.Niisuguste tegijate peale peabki uhke olema.\n19. juuli 2016, 17:33\nno/ 19. juuli 2016, 18:24\n19. juuli 2016, 18:39\nasus kremli trollivabrikus tööpostile, kus kõik nagu jooksvalt lindilt toodavad ja pritsivad ainult virtsavett kõigi EV valitsejate ja ka edukate eestlaste pihta .\nÜks pale (põsk) on nii Indrekul (tegelt IVANIL) ja teistel temataolistel ilusti venemaa poole, saades sealt oma juudaseekleid ehk sandikopikaid /kes kopikat ei kogu, see rublat ei saa!/,\nteine põsk on punnis heast eesti leivast, piimast, lihast, võist ja kõigest hääst ning paremast,\naga kus laimavad ja mõnitavad ja röögivad, nagu ikka sead aia vahel röögivad, kui neil suur viha ja pigistav valu keres on.\nleo/ 19. juuli 2016, 16:44\nTooksime jälle ühe näite Venemaa ajaloost, sest teatavasti meie nn valitsejad sinnapoole kogu aeg vahivad. Demonstratiivne Lääne poole vahtimine on nagu rohkem petekas. Niisiis, Venemaa kunagine valitseja Ivan III Suur laskis ühe oma sugulasest konkurendi ära tappa. Ühesõnaga - nii nagu peab. Aga hiljem palus temalt posthuumselt andeks. Tõsi küll - selle konkurendi pereliikmed laskis ka veel ära tappa\nsilmakirjalik/ 19. juuli 2016, 16:25\n19. juuli 2016, 18:42\nJärjekordne kremli silmakirjalik kloun\nasus trollivabrikus oma tööpostile tatti pritsima.\nseekord/ 19. juuli 2016, 20:29\nsa tolereerija eksisid:-))\nTee ise ka silmad korraks lahti ja vaata, mis ümberringi toimub. See kahepalgeline ohkimine riigijuhtide poolt muutub väga paljudele lihtsalt naeruväärseks, ise toovad neid kaose tekitajaid ka meile siia ja siis imestavad, mis küll juhtus. Riigiisad ei ole nii rumalad, et sellest aru ei saa aga nii on neil vaja rääkida, seepärast ongi - silmakirjalik kloun.\nJa lubage küsida/ 19. juuli 2016, 16:25\nmillal on presidendil Eesti rahvast midagi olnud? Kui oleks, siis hooliks ta rahvast ja ei kurnaks maksude, pedepoliitika ja pagulastega, vaid annaks nõu kuidas eesti riik korralikult üles ehitada, mitte jätta kõik tööd tegemata ja rahvast mõnitada, pagulaset kõrval alandada. Sellised pealangetused on puht silmakirjalikkus\nfg/ 19. juuli 2016, 16:11\nAga enne keerutas plaati ja oli rõõmus. Kas Kadriorgu jõudis teade Nice tragöödiast alles nüüd? Kes süüdi: ega ometi meedia? Kas post Kadriorgu ei käi või on Twitter nässus.\nno/ 19. juuli 2016, 18:26\nära ole narr! Mida president sinu meelest oleks pidanud tegema, kas halama taeva poole nagu nutueit?\nJah aga/ 19. juuli 2016, 16:04\nvata selle pea langetamise ja paberilt mahalugemise kõned ei ole viinud ega vii mitte kuhugi, seni, kuni pehmondust peetakse kultuuriks ja multikultuuri loomine väärtus on, ei lõppe need terrorid kunagi. Lõuks jäätegi pead maas maha vaatama, sest mitte midagi teha ei oska. Kõige sallivuse propageerimine on hakanud tagasilööke andma aga oma lubadusest te nüüd taganeda ei saa ja tuleb oma tehtud pask alla neelata.\nT.Mets/ 19. juuli 2016, 16:01\nNätsutaja poolt on see avaldus silmakirjalik, ise poeb kasvõi nahast välja, et üle ilma siia hulguseid sisse smuugeldada\nHetk/ 19. juuli 2016, 15:44\nPresident, Sinu pea langetamine ei too hukkunuid tagasi, ega välista järgmisi hukkunuid. Tahtsite EL, saite, kuid nüüd oled ka Sina President vastutav juhtu eest. Pea langetamine ei tee midagi olematuks.\nteeb ikka/ 19. juuli 2016, 16:02\naga langetada võiks ka koos Eesti rahvaga. Koos teha , koos vastutada ja koos elada , see toob õnne ühe väikese rahva õuele.\non/ 19. juuli 2016, 17:51\nLabane, tühine, egoistlik, silmakirjalik, südametu, migrant , kes USA-s oleks EIKEEGI . sel presidendil pole häbitunnet, häbeneb oma isaliini ja lihtsaid eesti inimesi.\n19. juuli 2016, 18:46\nJärjekordne kremli labane, tühine, egoistlik, silmakirjalik, südametu, lasnamäe majandusmigrant, kes Venemaal oleks EIKEEGI, asus kremli trollivabrikus oma tööpostile, et EV valitsusliikmete pihta soppa ja tatti pritsida.\noi oi tooge kiirelt nato raskekahurvägi eestisse/ 19. juuli 2016, 15:22\nkardan terrorit nüüd tõsiselt. Nice show!\nkurb, et ÜKS EESTLANE ja üks VENELANNA hukkusID/ 19. juuli 2016, 15:13\nVäga kurb, et üks haruldaselt andekas eesti noormees ja üks Narvast pärit venelanna Nizzas surma said.\nAga kuidas ikka siis kahe EESTLASE mälestus?\nTatjana oli ju sulaselge venelane.\nEga siis kunagine Narva venelane ei ole ju automaatselt kohe eestlane...või kuidas?\nVenemaa peakonsul Marseilles Sergei Moltšanov ütles ju selge sõnaga, et temani jõudis info kolme Venemaa kodakondsusega kannatanu kohta.\n«Üks neist on mees, kes sai peatrauma ja kaks tema lapselast. Lastel on Eesti ja Venemaa topeltkodakondsus,» rääkis Moltšanov.\nVeel küsiks Moltšanovi jutu peale\n– mis ajast on Eestis topeltkodakondsus lubatud?\nnapakas/ 19. juuli 2016, 16:03\nnapakale vene trollile/ 19. juuli 2016, 17:58\nSelline vene trolli argument näitab nii uhkelt nende idiootide madalalaubalisust.\nseda minagi/ 19. juuli 2016, 19:41\nnuputan, et kuidas 2 eestlast, kui üks oli venelane hoopis ja elas hoopis saksas.\nliane/ 19. juuli 2016, 15:05\nIlusad noored ja kenad vanemad inimesed peavad sihukeste mölakate tõttu surema. Meie peaksime neid austama.\nMõnel oli aga tähtsam hängida mingil festivalil, kui kaasa tunda. Väga üdametu käitumine.\nMillal siis jälle kohalikke häbenema hakatakse.\nkaastunne kõigile/ 19. juuli 2016, 14:58\nMe peame tugevad olema ja terrorismile mitte alistuma. Mida rohkem terroriste meid ründab, seda avatumaks peame me tuegema oma piirid, et mitte näidata meid nõrkadena. Me peame toetama Prantsusmaad. Kõige paremii saame Prantsusmaad aidata sel moel, et kutsume terroristid Prantsusmaalt Eestisse. Jumal hoia terroriste!\nOi jeerum!/ 19. juuli 2016, 13:54\nPuha silmakirjalikkus multikulti nätsutajalt.\njüri eel kõnelenutele/ 19. juuli 2016, 13:52\nPagan võtaks : inimesed hukkuvad , neile avaldatakse kaastunnet ja teie ilgute - tulge puu otsast alla I\n?/ 19. juuli 2016, 13:51\nSilmakirjalik tüüp,mitu korda on pead langetatud eestis hukkunute mälestuseks. Pea iga päev kaaotab keegi elu autorataste all.\n19. juuli 2016, 13:42\nUts./ 19. juuli 2016, 14:02\nJust nimelt. millise pea kahest langetas ´´ president ´´ ?\n7.päeva adventist/ 19. juuli 2016, 13:41\nMälestas massoon Hollande ohvreid.


Jevgeni Ossinovski sotsiaaldemokraatide volikogul: pension tõuseb ka ilma rohelise jõuluvanata nelja aastaga sada eurot - Eesti Päevaleht - Arvamus\nJevgeni Ossinovski sotsiaaldemokraatide volikogul: pension tõuseb ka ilma rohelise jõuluvanata nelja aastaga sada eurot\n10.veebruar 2018 15:20\nSotsiaaldemokraatliku erakonna (SDE) esimees Jevgeni Ossinovski teatas täna oma kõnes erakonnakaaslastele, et Eestil läheb praegusel hetkel paremini kui kunagi varem ning nii jõukas pole riik eales olnud.\nSotsiaaldemokraatliku erakonna volikogu kogunes täna Tartus, et alustada uue valimisprogrammi väljatöötamist ja kinnitada selle aasta tegevuskava. Kogunemisel pidas kõne mõistagi ka esimees Jevgeni Ossinovski, kes luges parteikaaslastele ette sotside saavutused ja märkis, et Eesti vajab veel rohkem sotsiaaldemokraatiat.\nSuure rõhu oma kõnes pani ta aga viimasel ajal palju kõneainet tekitanud pensionile. Nimelt selgitas ta, miks ei peaks sotsid toetama Keskerakonna ideed kasvatada pensione 100 euro võrra ja IRLi ettepanekut selleks leida raha pensioni teise samba kohustuslikkuse kaotamises.\n"Muidugi peab pension tõusma. Ja tõusebki. Seejuures ilma erakorralise rohelise jõuluvanata – järgmise nelja aastaga tõuseb pension ligi 100 euro võrra. Nii oli ka eelmise nelja aasta jooksul, kui 2014. aastal oli keskmine vanaduspension 345 eurot, siis sel aastal juba 442," selgitas Ossinovski.\n"Seega, kui küsida, kuhu investeerida 500 miljonit eurot, siis selleks on parem haridus, töötajate ümberõpe, teadus ja innovatsioon," tõi ta välja summa, mis pensioni erakorraliseks tõusuks kuluks.\nDelfi ja Eesti Päevaleht avaldab Jevgeni Ossinovski erakonna volikogul peetud kõne täismahus.\nIlusat Eesti Vabariigi juubelikuud. Oleme oodanud meie riigi sajandat sünnipäeva, seda olulist ja rõõmsat teetähist kaua.\nVaadates aga viimaste kuude avalikku arutelu kulgu – seda närvilisust, ebakindlust, üksteise hukka mõistmist – näib, et midagi on paigast ära. Ma võtaksin selle kokku Artur Alliksaare luulereaga: „Õnnetus ei hüüa tulles, aga kas ta minnes hüüab?“\nHiljuti rääkisin ühe ajakirjanikuga, kes rääkis õhku ahmides sellest, kuidas rahandusministeeriumi mõnekümnemiljoniline aktsiisilaekumiste prognoosiviga näitab, et asjad on siinmail ikka väga halvasti. See, et kokku laekus makse enam kui 400 miljonit eurot rohkem, ei olnud ta tähele pannudki.\nTegelikult läheb Eestil paremini kui kunagi varem. Eesti julgeolek on paremini tagatud kui eales varem. Eesti majanduskasv on üks Euroopa kiiremaid. Eesti keskmine palk on nelja aastaga kasvanud tuhandelt eurolt 1300 euroni. Isegi rahvaarv on sünnipäeva-aastaks positiivse jõnksu ülespoole teinud. Absoluutne vaesus on langenud Eesti ajaloo madalaimale tasemele – 3,3% aastal 2016. Mitte kunagi ei ole Eestil läinud nii hästi kui meie riigi sajandal aastapäeval.\nMuidugi ei ole see toimunud iseenesest, vaid Eesti inimeste, ettevõtete, aga ka riigi targa toimimise tulemusena.\nSotsiaaldemokraatidel on Eesti riigi ja rahva ajaloos oluline roll. Sotsiaaldemokraat August Rei juhtimisel laoti Eesti riigi vundament. Olgu selleks maareform, mis pani alusele demokraatlikule turumajandusele, või tollase maailma liberaalsemaid põhiseadusi.\nTaasiseseisvumisel aitasime taasluua Eesti riigi institutsioonid ning suunasime Eesti ühemõtteliselt Euroopa Liidu ja NATO kursile. Eiki Nestori juhtimisel sai Eesti kõigile inimestele kättesaadava kvaliteetse tervishoiusüsteemi, universaalse turvavõrgu neile, kes kaotavad töö, aga ka jätkusuutliku pensionisüsteemi, mis ei luba minna riigil Kreeka kombel pankrotti, säästab tulevaste põlvede jaoks ning tagab tänastele pensionäridele inimliku äraelamise.\nKandev on olnud sotside panus Eesti arengusse viimasel neljal aastal. Andrus Ansip lubas kunagi viia Eesti Euroopa viie rikkaima riigi hulka. Ilus muinasjutt, mis ei saanud teoks esimese kümne aasta jooksul ega saa ka järgmisel kümnendil.\nSotsid ei räägi muinasjutte. Aga kui me võtame ette, siis me teeme ära. Me ütlesime viis aastat tagasi, et olukord, kus 60 000 last elab vaesuses või vaesusriskis, on häbiväärne, süvendab Eesti demograafilist kriisi ning kahjustab Eesti pikaajalist arengut. Vaesus teatavasti taastoodab iseend – vaestest lastest saavad vaesed täiskasvanud.\nNeli aastat rasket tööd, kolmed valitsusläbirääkimised ning lugematud töötunnid on kulunud selleks, et me saame neli aastat hiljem öelda: Eesti kuulub viie kõige kõrgema laste heaoluga riikide hulka kogu Euroopa Liidus. Protsendina kõigist sotsiaalkulutustest, panustab peredele Eestist rohkem ainult Luksemburg, laste absoluutne vaesus läheneb kiiresti nullile ning materiaalse ilmajäetuse taseme määr on üks Euroopa madalamaid.\nErinevalt enamikest riikidest, saame öelda, et Eestis ei põhjusta laste saamine vaesust. See on oluline saavutus ka Eesti rahvaarvu tõusule pööramise teel. Mul on natuke piinlik lugeda tähtsate meeste käsitlusi, mis kuiva statistilise pedantsusega käsitlevad peresid seemendusjaamade ja inkubaatoritena ning naisi sünnitusmasinatena.\nLapsi ei saa raha eest osta ega riikliku sunniga nõuda. Küll sünnib lapsi rohkem perekondadesse, mis on terved. Küll sünnib lapsi rohkem, kui pere ei pea kartma, et töö kaotuse puhul ei suuda nad last ülal pidada. Rohkem sünnib lapsi ka siis, kui naiste luku taha panemise asemel töötame kõik koos selle nimel, et lapse saamine ei oleks naisele takistuseks tema eneseteostusel ühiskonnas ja töökohal.\nEestil läheb hästi. Eesti on jõukam, enesekindlam ja hoolivam kui kunagi varem.\nMeie väärtused on Eesti ühiskonna väärtused. Eesti ühiskond usub, et isiklik vastutus ja töine panus on see, mis toob edu ja jõukuse. Me ei ole harjunud mõtteviisiga, et paremaks võib minna niisama, kellegi armust. Samas on Eesti ühtehoidev, kõigi hakkamasaamist toetav ühiskond, kus aeglasemast mööda minnes ulatatakse abikäsi, mitte ei lükata võssa.\nNii ka sotsiaaldemokraadid. Me ei ole erakond, kes lubab tasuta asju, aga me ei ole ka eliidipartei, kes hoolib vaid nendest, kes ise endaga hakkama saavad. Me ei karista jõukaid, aga tahame aidata kõigil edukaks saada. Et Eestis läheks kõigil paremini. Me aitame inimestel ennast aidata, aga ei vabasta neid vastutusest oma tegude eest.\nKuna Eestil läheb hästi, on ka poliitikud kimbatuses, kuidas välja paista. See ei tõota kunagi midagi head. Keskerakond lubab erakorralist pensionitõusu. Reformierakond on parema idee puudumisel samuti otsustanud toetada erakorralist pensionitõusu, aga ainult 7% kõige jõukamatest pensionäridest, kellele lubatakse täiendava tulumaksuvabastuse abil ligi 50 eurot pensionitõusu. IRL tahab aga tulevikupensionärid hoopis väärikast pensionist ilma jätta.\nKui Eiki (Nestor - toim) sai ministriks, oli pensionäride seas absoluutse vaesuse määr 34 protsenti, kui ta lõpetas ja tänane riiklik pensionisüsteem 2002. aastal käivitus, langes absoluutne vaesus 14 protsendile. Ent see oli alles algus – tänaseks on ilma igasuguse poliitilise otsuseta (ja erakorraliste tõusudeta) käes olukord, kus absoluutne vaesus eakate seas on praktiliselt olematu, vaid 1% kannatas absoluutset vaesust. See ei tähenda muidugi, et eakate sissetulekud piisavad oleksid.\nMuidugi peab pension tõusma. Ja tõusebki. Seejuures ilma erakorralise rohelise jõuluvanata – järgmise nelja aastaga tõuseb pension ligi 100 euro võrra. Nii oli ka eelmise nelja aasta jooksul, kui 2014. aastal oli keskmine vanaduspension 345 eurot, siis sel aastal juba 442. Sest Eestil läheb erakorraliselt hästi, kuna meie töötajad ja ettevõtted teevad head tööd.\nSeega, kui küsida, kuhu investeerida 500 miljonit eurot, siis selleks on parem haridus, töötajate ümberõpe, teadus ja innovatsioon.\nMe näeme, et meie põhilised väärtused – võrdsemad võimalused kõigile, hariduse eelisarendamine, laste heaolu ning sõbralik ühiskond – ning nendest lähtuvad poliitikad viivad Eestit edasi.\nMuidugi ei ole kaugeltki kõik probleemid lahendatud. Õpetajate palkade küsimus nii koolides kui lasteaedades on saamas lahenduse, oleme kõik neli aastat selle nimel tööd teinud. Ent ülikooli õppejõud teenivad tihtipeale samapalju kui põhiharidusega lihttööline. Ka meie panus teadusesse on ebapiisav.\nMe oleme alles asunud mõtestama, mida laiaulatuslik digipööre majanduses tähendab meie ettevõtetele, töötajatele, riigi toimimisele. Kuidas peaks muutuma meie tööõigus, inimeste oskused ja ettevõtete töökorraldus, et olla järgmise tehnoloogilise transformatsiooni eesliinil, mitte sörkida sabas?\nRegionaalpoliitikas oleme lõpuks liikuma saanud, aga tasakaalustatud regionaalne areng on veel jätkuvalt kauge unistus. Et see teoks saaks, peame suurendama kohalike kogukondade iseotsustust ja rahastust ning prioritiseerima regionaalpoliitikat senisest enam ka eurorahade jagamisel.\nSotsiaaldemokraadid on palju saavutanud, ent meie töö ei ole tehtud. Et arendada ja hoida Eestit jätkuvalt iga inimest väärtustava ja edumeelse väikeriigina, vajab Eesti veel rohkem sotsiaaldemokraatiat.\nOlgem Eesti sajandal aastapäeval uhked oma riigi ja rahva saavutuste üle. Eestil läheb paremini kui kunagi varem.\nMärksõnad: Jevgeni Ossinovski\nSotsiaaldemokraadid tahaksid eurorahade jaotamisel Eesti Suur-Tallinnaks ja ülejäänud riigiks jagada (78) 10.02.2018\nLoe kõiki kommentaare (167)\nKaja Kallas: seitse vastamata küsimust Keskerakonna ja Savisaare musta raha skandaalis (111)\nJaak Madison: britid astusid sammu iseseisvusele lähemale! (282) 478


Sünnitusmaja vajab raha enneaegsete laste kuvöösidele – Pealinn.ee\nSünnitusmaja vajab raha enneaegsete laste kuvöösidele (0)\nPelgulinna Sünnitusmaja Toetusfond alustas heategevuskampaaniat vastsündinute osakonnale uute kuvööside ostmiseks.\nKuvöös ehk inkubaator on elutähtis eelkõige enneaegsetele lastele, kellel on kosumiseks ja kasvamiseks vaja spetsiaalset keskkonda. Hetkel vajatakse juurde kahte kuvöösi, üks aparaat maksab 150 000 krooni.\n“Enneaegsete laste hulk on kasvanud ja rohkem sünnib ka mitmikuid, kes tihtipeale on nii väikesed, et vajavad pärast sündi erilist keskkonda ja hoolikat jälgimist,” ütles vastsündinute osakonna juhataja Kai-Elna Allik.\nKuvöös aitab tema sõnul säilitada väikesele inimesele eluks vajalikku temperatuuri ja õhuniiskust.\nLihtsaim viis sünnitusmaja toetada on helistada annetustelefonidel 900 6000 (25 krooni) ja 900 6100 (100 krooni). Helistada on võimalik läbi kõikide telefonioperaatorite.\nToetusfond loodab nii ettevõtete kui ka eraisikute toetusele.\nAnnetusi saab teha ka pangakontole: Hansapangas 221014760940, SEB pangas 10210049001018\nRohkem infot saab aadressilt http://fond.synnitusmaja.ee.


5 paeva kaalulangus sooki - Esita tellimus\n5 paeva kaalulangus sooki.\nNii saate Te päeva jooksul korduvalt väikeste lonksude kaupa juua, vältides vedelikupuuduse teket. Valgulisandid ei ole enam ilmtingimata vajalikud, kuid neid võib tarvitada söögikordade vahel. Pidage aga meeles, et Teie rasvumise põhjuseks olid suures osas valed toitumisharjumused ja toiduvalikud. Põhirõhk olgu proteiinirikkal hommikusöögil: muna, jogurt, pähklivõi ilma saiata 2 tl. Ärge kaaluge end sagedamini kui kord nädalas, soovitavalt hommikul enne sööki, kuna kaal kõigub päeva jooksul.\nVedelike tarbimine kolmandal perioodil Vedelike joomist jätkake samas tempos eelmise perioodiga. Joomine koos söömisega võib magu liiga kiiresti täita, mis põhjustab kõhuvalu, iiveldust, oksendamist ja dumping sündroomi.\nFüüsiline aktiivsus kolmandal perioodil Arendage välja tavapärane harjutusprogramm. See on operatsioonijärgse perioodi õnnestumise seisukohast ülioluline. Soovitame kõndida iga päev vähemalt 1,5 tundi. Füüsilise koormuse ning raskuste tõstmise piirang lõppeb 4 nädalat peale operatsiooni.\nTreenimine aitab põletada rohkem kaloreid ja ehitada lihast. Füüsiline aktiivsus ning valgurikas toit vähendavad lihasmassi kaotust.\nMida rohkem lihasmassi Teil on, seda rohkem kaloreid Te põletate. Te kaotate kaalu kergemini ja trenni tehes ei teki kaalutõusu. Sööge aeglaselt 20 kuni 30 minhoolikalt mäludes.\nAlates teisest aastast peale operatsiooni peaks Teie eesmärk olema kuni kalori tarbimine päevas. Kalorite hulk sõltub jätkuva kaalulanguse vajalikkusest ning Teie aktiivsusest.\nToitumises keskenduge eelistatult valguvajaduse katmisele, alles siis teised toiduaineid puuviljad-juurviljad, täisteratooted. Vältige toite, mida on raske mäluda, suuri tükke alla neelata ei tohi. Vältige suhkrurikkaid ning rasvaseid toiduaineid. Jooge päeva jooksul piisaval hulgal vedelikke rohkem kui 1,2 liitritjooge toidukordadest eraldi vahe vähemalt 20min. Vältige gaasilisi jooke. Olge füüsiliselt aktiivne, jätkake treeningutega min kepikõnni või jalgrattasõidu intensiivsusega treeningud nädala jooksul.\nKoos süsivesikutega tarvitage ka rasvasid ja valke. Olge 5 paeva kaalulangus sooki suhkrut sisaldavate vedelike ja toitudega ning sööge valgurikast toitu. Vältige suhkrut, maiustusi ning magustoite lihtsad süsivesikud seeduvad kiiresti ning liiguvad soolde. Muutke toidu koostist ning hulka, et leida endale sobivaim.\nEt vähendada soolde mineva vedeliku kogust, jooge ühe korraga väikeseid koguseid. Tavaliselt kaovad haigusnähud 3 nädala kuni 3 kuu jooksul. Dumping sündroomi tekkimise korral lõdvestuge, heitke peale söögikorda 15 minutiks pikali, et aeglustada toidu liikumist maost peensoolde. Iiveldus Mõne esimese operatsioonijärgse päeva jooksul on iiveldustunne tavaline.\nKandke kaasas pudelivett, et Teil oleks võimalus söögikordade vahel päeva jooksul tarbida vedelikke. Lisage oma toitudele soola. Laktoositalumatus Piimasuhkrut nimetatakse laktoosiks.\nLaktoositalumatus tekib, kui organism ei tooda piisavalt ensüümi, mis aitaks piimatooteid seedida. Söö päevas - kcal, jagatuna toidukorraks. Jaga toidukorrad nii, et kolmel põhisöögi korral sööd kcal ja kahe vahepala ajal sööd kcal. Liiga vähene söömine paneb organismi hoopis toitu säilitama.\nSellest, kui käid x nädalas trennis ei piisa kaalust alla võtmiseks. Kui soovite kaalust alla võtta, tuleb iga päev olla füüsiliselt aktiivne ja liikumises. Väga hästi mõjub kõndimine. Kui olete aktiivne, kipub teie kehas vähem toksiine kogunema ja ainevahetus jätkub.\nSee võib omakorda põhjustada kehakaalu langust. Ananassimahl vähendab rasvade sünteesi ja suurendab lipolüüsi. Sisse uuringus näitasid kõrge rasvasisaldusega dieediga toidetud rotid lipolüüsi paranemist rasvade lagunemist ja lipogeneesi rasvade sünteesi vähenemist 7.\nNüüd süüvigem 5-päevase toitumiskavaga. Seda dieeti saate teha 3 päeva või 5 päeva, sõltuvalt teie kaalulangetamise eesmärgist. Kaalulangetamise tempo võiks jääda vahemikku 0,5—1 kg nädalas, sugugi halb ei ole ka kaalulangetamise tempo vaid üks kilogrammi kuus. Kaalulangetamine oleks soovitav jagada etappideks.\nÜks etapp võiks kesta 10—12 nädalat. Kui olete valinud kcal energiasisaldusega toitumise, siis on eeldatav kaalulangus 0,5—1,0 kg nädalas sõltub algkaalustseega 10—12 nädalaga umbes 5—10 kg. Selle aja möödudes on sageli saavutatud kaalulanguses platoo ja kaal enam ei lange. Esialgu tundus isegi, et personaalne menüü on lihtsalt liiast, sest nii palju ja tihedalt polnud ma harjunud sööma.


Tuglas-seura | Eestlasena Soomes\nsubject Miks ja kuidas peaks eesti laps Soomes eesti keelt õppima? Lue Miks ja kuidas peaks eesti laps Soomes eesti keelt õppima?\nsubject Emakeele vägi\nsubject Jätku leiba!\nKoera elu Helsingis\nMeie pereliige, 11 aastane kokkerspanjel Liiloo, kolis Soome koos meiega. Kohanemine sujus tal hästi, kuigi oli asju, millega harjuma pidime.\nsubject Koera elu Helsingis\nsubject Minu Soome asjad


Wavin drenaaž on suurepärane lahendus märgade või niiskete maadega põllupidajatele.\nPaigaldusjuhend - Wavin DRENAAZ\nTehniline informatsioon - Wavin DRENAAZ\nDrenaaž on oluline mitmesugustel põhjustel\n• aeglaselt kuivav pinnas põhjustab külvitööde viivitusi; • vihmaste ilmadega ei jätku juurtele hapnikku, see põhjustab taimede kolletumist, nende kasv aeglustub (taimed on tundlikumad ja närbuvad); • märja pinnasega põldudelt on väga raske saaki koristada; • mittekvaliteetselt dreenitud põldudel on raske umbrohtu hävitada; • märgi põlde on sügiseti pea võimatu üles künda.\nWavini drenaažisüsteem saab eelnimetatud probleemidest suurepäraselt jagu. Antud süsteem tagab pinnase kvaliteetse dreenimise, taimed juurduvad tunduvalt paremini ning see toob kaasa ka suurema saagikuse. PVC-drenaažitorud on asendamatud hoonete vundamentide, väljakute ja teede kuivendamisel.\nKolme liiki PVC-torud\nWavin pakub kolme liiki gofreeritud PVC-drenaažitorusid. Kõige lihtsamaid drenaažitorusid kasutatakse neutraalse koostisega pindade puhul (s.t., kui pinnas ei sisalda liiva ega savi). Geotekstiilist filtriga drenaažitorusid kasutatakse liivases pinnases. Kookoskiust filtriga drenaažitorusid kasutatakse savistes pindades. Torude läbimõõt: 50–180 mm. Saadaval on laias valikus liitmikke.\nWavini X-Stream süsteemi kasutatakse drenaažisüsteemi jõudluse (selleks kasutatakse kuni 800 mm läbimõõduga torusid) ning staatilisele ja dünaamilisele koormusele vastupidavuse suurendamiseks.


India autotootja Mahindra ostab kuulsa Itaalia disainibüroo - Välismajandus - Majandus\nIndia autotootja Mahindra ostab kuulsa Itaalia disainibüroo\n14. detsember 2015, 13:19\nPininfarina disainitud Ferrari P4/5 Pariisi autonäitusel 2006. aastal.\nIndia autotootja Mahindra & Mahindra Ltd on kuid kestnud läbirääkimiste järel lõpuks ostmas Itaalia kuulsat disainibürood Pininfarinat, teatas Bloomberg oma allikatele toetudes.\nAmetlikku uudist veel ei ole, aga seepeaks tulema agentuuri hinnangul täna. Igatahes on Pininfarina aktsiaga kauplemine Milaano börsil peatatud.\n1930. aastal asutatud Pininfarina on üks maailma tuntumaid autodisainereid. Büroo on kujundanud üle 60 aasta Ferrarisid ning lisaks ka Lanciaid, Alfa Romeosid, Fiate, Opeleid, Volvosid, Forde, Cadillace jpt. Samuti on firma disaininud busse ja ronge.\nKogu kuulsuse juures on ettevõtte finantsolukord aga väga kehv. Viimasest 11 majandusaastast on kümme tootnud miinust. Kolm aastat tagasi suleti autotehased, mis tootsid suurtele autotootjatele ekslklusiivseid väikeseeriaid, majanduslik olukord sellest aga ülemäära paremaks ei läinud.\nMahindra on lubanud ettevõttesse investeerida 150 miljonit eurot, mis sisaldab ka võlgade tasumist, ütlesid Bloombergile allikad.\nMahindra, kes ostis hiljuti Ssangyongi ja Peugeot-Citroëni mootorrattadivisjoni, loodab Pininfarina abiga oma autod rahvusvahelistele turgudele meelepäraseks kujundada. Firmad teevad juba koostööd: mullu disainis Pininfarina Mahindrale elektriauto Halo, tänavu töötatakse koos uue linnamaasturi kalllal.


Ärgake nüüd, muistsed vaimud! - Eesti Ekspress\nÄrgake nüüd, muistsed vaimud!\nEesti kultuuriheerosed on järsku lavalaudadel ja kinolinal taas ellu ärganud.;Areen uurib nende hauatagust elu meie seas kolmandal aastatuhandel.\nMeil on ikka armastatud korrata Karl Marxi maksiimi, et ajalugu korduvat enese paroodiana. Eestis ja selle ajaloos on saanud teatavasti piisavalt nalja ning nii on paroodia meile väga tuttav viis tegelikkust taluda.\nNüüd, kui üleminekuaja hullemad vastuolud ja viletsused talutud ja Eestil läheb kuuldavasti aina paremini, on jälle aega oma suurmehi meenutada. Paraku pole meil aga sugugi aega neist raamatuid kirjutada, või kui, siis kellegi teise, näiteks soomlaste tellimusel. Nii on Kulle Raig kirjutanud soome keeles eluloolised raamatud Georg Otsast ja Lennart Merist, mis nüüd ka eesti keelde tõlgitud. Jaan Krossist kirjutab eluloo soomlane Juhani Salokannel. Tõsiste ja samas põnevate, eluliste ja avameelsete biograafiate kirjutamiseks pole meil praegu justkui autoreid, aega ega raha. Aga vähem vaeva nõudvate ning väliselt efektsemate meediumide tarvis kui raamat juba võimalusi leiab. Meie meediumid on näidend, film ja muusikal, just need vahendajad on viimasel paaril aastal äratanud ellu terve rea eesti kultuurisuurusi alates legendaarsest Lehola Lembitust ja lõpetades "telelegend" (milline veider kinnisepiteet) Valdo Pandiga.\nEga päris tuntud ja kurba lugu ei taha keegi vaadata. Parem ikka nalja visata, siis on vaatajaid, siis läheb kaubaks. Või kui peakangelane ise ongi kurblik, nagu Georg endanimelises muusikalis, siis peavad teised tegelased, kas või tuntud humorist Nikita Hruštšov, seda enam nalja viskama. Enamik vaatajaid just niisugust Georg Otsa ja Valdo Panti tahavadki, kuigi leidub ka vana hea realismi sõpru, kes nurisevad.\nHollywood kohtleb oma filmides kuulsusi hoopis aupaklikumalt ja melodramaatilisemalt. Näiteks kujutab hiljutine film Johnny Cashi aupaklikult ja tõetruult – filmi-Cash maadleb narkootikumidega (võrdle alkohol eesti kultuurikangelaste elus) ja loomeängis, mille otsa ta aina ja ikka komistab, liikudes oma suure eesmärgi poole. Cashi eesmärk ei ole rohkem ega vähem kui Armastus.\nKa sealsed kuulsuste-kummardajad on hoopis valulisemad. "Kui Kurt veel elaks, oleks ta end selle filmi pärast ära tapnud," kirjutasid Nirvana-fännid internetifoorumites. Ehk siis, vaevalt sai Gus Van Santi kultusbändi varalahkunud ninamehele Kurt Cobainile pühendatud film "Viimased päevad" esilinastuda, kui fännid juba oigama hakkasid. Et ei olnud ikka üldse nii ja ei kandnud ta mingit kleiti, ja kuidas see kõik on homoseksuaalse režissööri haige unelm jne.\nKõrvaltvaatajad, kaugusest imetlejad, ei mõista sageli oma iidolit. Ei mõista püünele tõstetud inimese enesega üksijäämise traagikat. Ootamatult kaelasadanud kuulsuse koormat. Oleks vaid kellegi poole kummardada. Meelelahutustööstus toodab sadu pisikesi religioone ja ebajumalaid.\nVahest polegi siis vaja üht vana arusaama, kinniskujutelma suurmehest tingimata taasluua. Surmtõsisest pühadusepainest on eesti suurvaimude elluäratajad igatahes muretult üle saanud. Jant Juhan Liivi elust ei üllataks enam kedagi.\nTeatriaasta Wierast Vollini\nRainer Sarneti, Ilmar Raagi ja Margus Kasterpalu sule läbi sündinud "Libahundi needus" tegi otsa lahti, Andrus Kivirähi "Adolf Rühka lühikene elu" ja selle mõtteline järg "Teatriparadiis" aga kloppis 100aastaseks saanud teatrilt kõvasti tolmu üles ja pani nii mõnegi mütoloogilise kangelase elutervelt aevastama. Ja tõi mõne unustusse vajunud kangelase tagasi püünele. Areeni tulevikutegija Risto Kübar idealistliku, iga keharakuga teatrikunsti hõrku ambroosiat ihaleva Adolf Rühkana (1878– 1901) sai suisa premeeritud.\nEredam kangelane on kahtlemata räuskav, torisev, vappuv ja ropendav Kaarel "Vana Hirmus" Ird, 1909–1986 ("Libahundi needuses" Raivo E. Tamm, "Teatriparadiisis" Aivar Tommingas). Viimases on ka Voldemar Panso (1920–1977) – eesti teatri "püha lehm" ehk puutumatu suurus, karikatuurse sooja huumoriga üles äratatud, oma osa on selles ka Stanislavski mantlil ja Volli joviaalsel, nakataval naerul.\nKutselise teatri asutajad August Wiera, 1853–1919 (Tõnu Aav ning Martin Veinmann) ja Karl Menning, 1874–1941 (filmis Indrek Taalmaa, etenduses Jüri Lumiste) ei puudu samuti pildilt.\nÕ-fraktsiooni elluäratatud muistse vabadusvõitluse peakangelane, eestlaste vanem Lembitu (Ain Mäeots), surn. 1217, ägas filmis "Malev" esimese öö õiguse kohustuse all – rähkles süütute neitsitega kukelauluni, alles siis sai sõba silmale. Ning selle asemel, et mehed relvile koguda, eelistas ta hoopis kannelt helistades Vanemuise kombel lauluviisi lahti lasta. Tänaste parameetrite järgi ei kvalifitseerunud tühm Lembitu juhirolli mitte üks põrm.\nLõpuks saab ta rünnakul surma, tema tapjaks on muidugi kuri foogt. Punniline poisike Liivimaa Henrik paneb kõik kirja. Vanemuise draamajuhi koha pealt lahkunud Ain Mäeots aga teeb kõik, et habemik Lembitu siiski ainult Sammalhabemeks ei jääks.\nValdo Pant (1928–1976) on esimene ja põhiline eesti telelegend. Jaak Kilmi lavastatud ja Urmas Vadi stsenaariumiga filmis "Kohtumine tundmatuga"on temast Raivo E. Tamme esituses saanud koomiliste sugemetega sürrealistlik tegelane, kelle kujus on küll ka palju realistlikke ajastuomaseid ja eluloolisi tõsiasju. Paistab, et telelegendid on suuremad kui muud legendid, sest Pandi ja Mati Talviku (Tiit Sukk), sünd 1942, pilamise puhul oli puhuti ka nördimust kuulda, mida muusikali "Georg" kohta peaaegu polnud.\nHeie Treier: "Näitlejad tegid supertöö, tekst oli hiilgav, vihjed detailideni peened. Mulle näiteks avaldas muljet Valdo Panti mängiva näitleja soeng, eriti seljataga ülespoole lehviv lokk.\nMuundumine Tilbast Talvikuks oli lihtsalt meisterlik. Autoostuluba jm olmeabsurd vastas ju kõik tõele! Oli ka postmodernseid vihjed: jooksvad naised à la Benny Hill. Lahe oli muusikaline taust ja 1960ndate trenditibid ning muidugi kosmose teema. Teos on mocumentary (võlts või veider tõsielufilm) täiesti uus tase. Samas jäädi ikka heatahtlikuks, sest Valdo Pandi müüti ega kedagi tegelastest ju ei kahjustatud. Meisterlik film."\nMuusikalis "Georg" (libretist Urmas Vadi, lavastaja Andrus Vaarik) kujutatakse Eesti kuulsaimat lauljat Georg Otsa (Marko Matvere), 1920–1975, olukorras, kus tema ümber heitlevad KGB, ihalejatest naistehordid, lõbujanune abikaasa ja tema mustlane, homoseksuaalne sõber, Nikita Hruštšov, Jekaterina Furtseva ning Georg põgeneb nende juurest vee alla näkineiu armastuse juurde.\nUrmas Vadi: "Tegemist on ikkagi fantaasiaga, mis on küll tõukunud sellest ajast ning Georg Otsa elust ja loomingust. Ent tõukumine Georg Otsast on läinud piisavalt kaugele, et saaks öelda: jah, see oli Georg Ots. See ei ole külmutatud Georg Otsa ülessulatamine, vaid sümbioos Otsa meeletute austajate nägemusest ja Georgist, nagu ta võis oma hinges olla. Aga seda, kes ta oma hinges oli, me ei tea. Võib ainult arvata, et ta oli ehk siiras, aus ja üksildane. Isegi kui kõik teised tegelased muusikalis ehk ongi kuidagi nihestatud ja kentsakad, siis Georg ise on kõige normaalsem inimene." (EPL, 27.08.2005)\nKuigi Voldemar Kuslap ja Anu Kaal süüdistasid muusikaliloojaid isegi niisuguses patus nagu pühaduseteotus, andis Georgi õde Maret Purde nädalapäevad tagasi Marko Matverele ja Liisi Koiksonile üle tänumedali, kiites Matveret suurepärase ja tõetruu rolli eest.\nKonrad Mägi (1878–1925) oli peategelaseks Mart Kivastiku näidendis "Külmetava kunstniku portree", ning tema osa lahendusvariant on üks usutavamaid, mida annab selle ekstravertse maaligeeniuse ja eesti impressionismi esimaalija elust teha. Eks see Kivastiku tükk üks tempokas farsilik ja fragmentaarne mosaiik oli, aga faktitõlgendusega jäädi enamasti reaalsuse piiridesse ja Hendrik Toompere juuniori loodud Mäe kuju on etalon tulevastele Mäe rollilahendustele. Samas oli Kivastik, muidu otseütlemisega tuntud mehena, ometi ehteestlaslikult vaikiv, kui vaatluse all rahvuslike suurmeeste delikaatsemad eluseigad. Mäe haigusel pole näidendis nime. Aga juba Voldemar Vaga ütles Mäest kõneldes selle kohutava haiguse nime kümne aasta eest avalikult välja – süüfilis. Ning nagu tõestas Ene Lamp, mõjutas see haigus mitte ainult Mäe elu, vaid ka loomingut rohkem kui vist heaks tooniks arvata. Meile muidugi väga tüüpiline – haigused ja armulood jäävad eesti kultuuriheeroste elulugudes ikka abstraktseteks eluseikadeks ...\nAleksander Tassa (1882–1955) polnud sugugi selline tossike, nagu teda "Külmetava kunstniku portrees" Sulev Tepparti kehastuses nägi. "Põrgu wärgis" kasvab ta kõiki teisi ühendavaks keskseks tegelaseks.\nKujur Amandus Adamson (1855–1929) Aarne Üksküla kehastuses esines lavastuses heas mõttes stereotüüpse pedantse professorina.\nEduard Wiiralt on Eesti kultuuri vaikiv heeros. Ainus trükiallikas, mis Wiiraltist inimesena mingi pildi annab, 1954 Lundis Bernhard Kangro koostatuna ilmunud "Eduard Wiiralt 1898–1954: Mälestusteos", kinnitab seda kujutelma. Wiiralt rabas tööd ning pummeldas Pariisis pea täieliku kokkuvarisemiseni, kuni kolmekümnendate aastate keskpaigas karskeks hakkas. Istus ikka edasi kohvikus, käis kellegi ateljees külas ja enamasti ikka vaikis. Paistab, et tegu oli äärmiselt kinnise inimesega, kelle väljund ja side inimilmaga oli peaasjalikult tema kunst.\nMart Kivastik on "Põrgu wärgis" probleemi lahendanud kavalalt: ta on toonudki Wiiralti (Jan Uuspõld) lavale vaikse mehena, kes küll puhuti ägestub nii, et võib rusikatki viibutada. Kunstniku kirjadest kodustele joonistub välja kunsti ja elu vastuolu: kodused ei mõista ainult kunstile pühendumist. Et karske Wiiralt oli äärmiselt kinnine, jääbki tema isiksus ilmselt avamata. Kivastiku käsitluses on ta pisut kui Kurva Kuju Rüütel kesk möllumehi ja boheemlasi.\nFriedebert Tuglas (1886–1971) on teadagi eesti kirjanduse paavst. Oli oma ajastu tooniandev novellist ja kirjanduskriitik ning maitsekohtunik. Tuglas (Margus Prangel), kes Valmar Adamsi sõnul oli isegi enese vastu kirjanduslik, see tähendab, hindas kunsti elust palju suuremaks, on Kivastiku näidendis kõige karskem mees ja jõuramitest kunstnike seltskonnas seetõttu ka naljanumber. Teda ei päästa isegi see, et kaasvõitlejate sõnul olevat ta nendega koos Pariisis litsimajas käinud.\nElo Tuglas (1896–1970) on kirjanduslukku läinud oma päevikutega. Etenduses on Elot (Harriet Toompere) kujutatud ümmardaja-kodukanana, kuigi ta oli pigem end mehe suuruse paistel soojendav tubli mänedžer ja osav seltskonnategelane.\n* Urmas Vadi sepistab Austraalias juba järgmist kultuuriajaloo peatükki, kus ülevaatamisele tuleb Vaino Vahingu ja Mati Undi nn salongiperiood Tartus. Selle värvika seltskonna motoks oli, et mäng peab olema kõikjal, segunema elu ja kunstiga. Samasuguse mängulisusega võikski kultuuriajaloo ümberkirjutamist võtta, ajamata näpuga järge, et kas ja kui palju seal tõde on.\n* Viinistus etendub sel suvel Kivirähi näidend "Sürrealistid" Hendrik Toompere lavastuses ja Mart Kivastiku kunstitriloogia kolmas näidend, mille peaosaline on Elmar Kits. Lavastab Aarne Üksküla.\nAndrus Kivirähk oma uuest kultuuriloolisest näidendist:\n"Sürrealistid" põhineb Ruth Brandoni raamatul "Sürreaalsed elud", lisaks veel mingitel tekstidel ja materjalidel Prantsusmaal tegutsenud sürrealistide kohta. Aga nad ei esine näidendis oma nimedega, samuti ei toimu tegevus Pariisis, vaid pigem siin ja praegu – ehkki seda otseselt kusagil välja öeldud pole. Neli peategelast on kokku segatud väga mitmest tegelasest, seal on killukesi Bretonist, Dalíst, Aragonist, Duchamp’ist, Tzarast, Vachest jne. See ei ole mingi ajalooline ega biograafiline näidend, vaid pigem lugu noortest kunstnikest, kes tahavad teha midagi enneolematut ning kelle teed hiljem eri põhjustel lahku lähevad.\nSeega ei jätka "Sürrealistid" mitte mingil moel seda Kivastiku kunstnike-sarja. See on täitsa omaette asi.\nAga muidu – mulle meeldivad väga näidendid, mille tegelaseks on mõni eesti ajaloost tuntud tegelane. See annab tekstile kohe lisamõõtme ja tausta, mida pole tarvis enam seletama hakata. Ütleme näiteks, kui kirjutada näidend Tammsaarest, siis pole vaja "Tõde ja õigust" üldse mainidagi, kõik vaatajad teavad niigi, et see on kusagil "lava taga" olemas. Absoluutselt kõik eesti kultuuritegelased väärivad seda, et neist näidend kirjutada! Ja küll ma mõnest veel kirjutan kah.


Kliendi edukas esindamine Riigikohtus vaidluses Keskkonnaametiga kodulähedase lageraie takistamiseks. — Advokaadibüroo RASK\nKliendi edukas esindamine Riigikohtus vaidluses Keskkonnaametiga kodulähedase lageraie takistamiseks.\nRASKi advokaadid Villy Lopman ja Karmen Pähkla esindasid Riigikohtus kliendi huve asulasisese metsapargi lageraieks väljastatud loa vaidlustamisel.\nKeskkonnaameti hinnangul puudus kaebajal kui tavalisel kohalikul elanikul kaebeõigus kolmanda isiku metsateatiste vaidlustamiseks. Riigikohus selgitas, et kaebaja sai kohtult nõuda metsateatiste tühistamist.\nTäiendavalt rõhutas Riigikohus seda, et kuigi seadus võimaldab elektroonilises vormis antud haldusakti puhul arvestada vormist tulenevaid erisusi, ei tähenda see seda, et haldusorgan võiks jätta täitmata haldusmenetluse seaduses isikute kaitseks sätestatud olulised nõuded, sh haldusakti põhjendamise kohustuse ja vaidlustamisviite lisamise kohustuse. Kõrgeim kohus märkis, et elektrooniline süsteem tuleb kujundada nii, et selliseid nõudeid oleks võimalik tõhusalt ja õiguspäraselt täita.\nKõnealuse Riigikohtu lahendi alusel peab Keskkonnaamet üle vaatama metsateatiste koostamise süsteemi ning viima selle kooskõlla haldusmenetlusseaduse nõuetega. Teiste sõnadega ei saa Keskkonnaamet jätkata senise lahendusega ning peab hakkama enda teatisi põhjendama ning varustama need ka vaidlustamisviidetega. Samuti peab Keskkonnaamet tagama selle, et näiteks lageraieks õiguse andvate metsateatiste tegemisel oleks mõjutatud isikute jaoks vastav info kättesaadav ja nad saaksid vajadusel teha õigeaegselt samme oma õiguste kaitsmiseks.\nPostimees: Märjamaa lauluväljaku metsapargi raievaidlus jõudis riigikohtusse\nKarmen Kaplinski advokaat


Sabatants 2021 – Traditsioonilise tantsu festival Sabatants\n16.-18. september 2021, Toompea 3, Tallinn\nSabatants on traditsioonilise tantsu festival, kus saad elava muusika saatel tantsida polkat-valssi, nagu külapeol muiste ja paljusid teisi vanu, kuid senini populaarseid tantse meilt ja mujalt. Festival väärtustab traditsioone ja tantsumõnu. Programm on ülesehitatud eesmärgiga pakkuda päevasel ajal erinevaid õppevorme: loeng-seminarid ja õpitoad ning õhtuti tantsuklubisid, kus saab parimate pillimeeste saatel kinnistada päeva jooksul õpitut, rakendada varem kogutud oskusi või teha päris esimesi tantsusamme.\nMidagi uut ja huvitavat naaberkultuuridest\n3 pikka õhtut täis tantsulusti\n5 õpituba, sobilikud erinevale raskusastmele\n2 seminari, kus kuulata, õppida ja kaasa rääkida\n⚠ Terviseriske maandame vastavalt riiklikult kehtestatud nõudmistele, kontrollides Covid-19 immuniseerimispassi ja aktsepteerime kuni 3-päeva vanust negatiivset PCR-testi. Samuti pakume kohapeal kiirtestimise võimalust (5€ sularahas).\nKõik terved inimesed on oodatud tantsima.\nMaria Mänd Eva Väljaots ja Robbie Sherratt (Eesti/Inglise) Katariina Tirmaste Ruhnu saare trio Janusz Prusinowski Kompania (Poola) Vabariigi pillimees Juhan Uppin Oskars Patjanko, Lauma Bērza, Ilona Dzērve (Läti) Brička (Läti)\nPiletid eelmüügis Ticketeris\nÜks õhtune tantsuklubi\nKõik seminarid on tasuta\nKuni 12 a lapsed saavad sisse tasuta ja on väga teretulnud.\nKohapeal arveldamine ainult sularahas.\nLähim pangaautomaat Vabaduse väljakul (300m).\nTantsurõõmu toovad teieni


Inimõigused - Kutsekooli õppematerjalid\nKategoorias inimõigused leiti 10 faili\nInimõigused Inimõigused on igale inimesele kuuluvad kaasasündinud põhiõigused, mis põhinevad inimväärikusel ja mida seetõttu peetakse võõrandamatuteks. See tähendab, et neid ei saa kelleltki ära võtta, kuigi teatud juhtudel saab neid piirata. Õigus  üks tüüp reegulaatoreid. Selles on palju õigusi. Näiteks usuvabadus,südametunnistusi,sõnavabadus. Inimõigusi saab teistest,...\nInimõigused - Põhikool\n12.2009 Laste õigused Laste õiguste konventsioon ÜRO, jõustus 02.09.1990 EV ühines 20.09.1991 2 Laste õigused Laps – iga alla 18 aastane inimolend. Art. 1 3 Laste õigused Kehtivad olenemata lapse, tema vanema või seadusliku hooldaja rassist, nahavärvist, soost, keelest, usust. Art. 2...\nInimõigused - Keskkool\nFRANCE (18 December 1986) The applicant, an Italian national, was tried in absentia by an Italian court for abduction and murder and sentenced to life imprisonment. Three years later, he was arrested in France by the police, but a formal request for extradition was refused by the Limoges Court of Appeal as the conviction in absentia was incom...\n11. klass inimene ja õigus arutluse juhend\nklass Mihkel Miller Arutlus Mis on arutlus? Küsimuse või teema avamine Veenduge, et te mõistsite teemat või küsimust õigesti ning saite aru, missugust käsitluslaadi see teema või küsimus eeldab. Kujunda oma seisukoht, vastus teemas tõstatatud küsimusele ning sellest lähtuvalt alustada teema avamist ja oma seisukoha põhjendamist. Kui on eeldatud võrdlevat analüüsi, peaks vas...\nPAAR ASJA HINGE PEAL\nESSEE PAAR ASJA HINGE PEAL Sünniga kaasnevad lapsele õigused ja hiljem ka kohustused. Vanemaks saades suurenevad õigused, aga ka kohustused. Lapsevanemaks saades aga, võtab inimene endale suurima kohustuse- vastutada ja hoolitseda veel ühe ilmakodaniku eest. Hoolitsevaid ja vastutavaid meetodeid laste kasvatamisel on mitmeid- mõned vanemad teevad kõik, et laps tulevaseks...\nKooseluseadus tänapäeva ühiskonnas\nHämmastama pani see, et mitte kunagi varem ei ole juhtunud ühegi seadust vastu võttes nii, et poolt olijad võidavad vaid paari protsendiga. Kui varem oli tehtud (mitteametlik) hääletus eestlaste seas kas kooseluseadus tuleks vastu võtta, siis enamus oli sellele vastu. Üheks põhjuseks võib olla vale arusaam. Ko...\nInimene ja õigus Mis on õigus ja kuidas see tekkis  Õigus on headuse ja õigluse kunst (ius est sra boni et aequi) (Rooma jurist Celsus) Mis on õigus?  Õigus on riigis või ühiskonnas kõigi jaoks kohustuslike käitumisreeglite seaduste kogum, millest kinnipidamist tagavad mõjutusvahendid (N: karistused).  Õigust on vaja, et ühiskond püsiks koos ja toimiks.  Õigus peaks olema õiglan...\nTallinna Ülikool Ühiskonnateaduse Instituut Lapsevanemate õigused ja kohustused Analüüs Õppejõud: Anne Rähn...\nInim- ja põhiõiguste võrdlustabel\nEV Põhiseadus (PS) EN Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (EIÕK) ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioon (IÜD) Peamine erisusvõrdlus Artikkel 2...


23. august -üleeuroopaline stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamispäev\nEesti vaatenurk - Pressiteade\nInstitutsioonid - Eesti - 22-09-2008 - 19:44\n22. septembril 2008 kuulutas Euroopa Parlamendi president välja kirjaliku deklaratsiooni, milles saadikud teevad ettepaneku kuulutada 23. august üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi kuritegude ohvrite mälestamispäevaks. Kirjaliku deklaratsiooni üheks algatajaks oli Eesti saadik Marianne Mikko, kellelt küsisime kommentaare deklaratsiooni valmimise kohta.\nKirjalikus deklaratsioonis tehakse ettepanek "kuulutada 23. august üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi kuritegude ohvrite mälestamispäevaks, et säilitada massilise küüditamise ja hävitamise ohvrite mälestus, süvendades ühtlasi demokraatiat ja tugevdades rahu ning stabiilsust meie kontinendil".\nMarianne MIKKO (PSE, EE) märkis, et teda ajendas stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamispäeva kirjalikku deklaratsiooni algatama Euroopa Komisjoni poolt möödunud talvel korraldatud kommunismikuritegude teemalisel kohtumisel kogetu. "Kokku said eurosaadikud, ametnikud, kodanikuühiskonna esindajad ja eksperdid. Meil oli esimest korda võimalus jutustada Euroopale idapoolsete riikide ajaloo keerdkäikudest. Kohtumisel jäi mulle meelde kellegi öeldud sõnapaar „vääriline mälestus". See ilus mõte ajendas mind tegutsema Euroopa Parlamendis", selgitas Mikko.\nTa lisas ka, et: "Eesti on liikmesriik küll juba neli aastat, ent siiski ei tunta meid lõpuni. Meie all pean silmas näiteks Lätit, Leedut, Ungarit ja Poolat. Esialgu oli mul raske uskuda, kui keeruline on kolleegidega vestelda ajaloost. Mitte ainult keeruline, vaid lausa pingeline. Ma ei mõistnud, miks tekib selles küsimuses niivõrd selge meie-nemad vastandus. Tekkiski mõte teha midagi, mis viiks Euroopa erinevate poolte, lääne ja ida ajaloo ühe mütsi alla. Mõlemad pooled on kannatanud ühe või teise suure kurja läbi. Liiati on natsismi kuritegudele Euroopas palju tähelepanu pööratud, ent stalinism oli senini peaaegu et tabuteema."\nVõttes deklaratsiooni sünniloo lühidalt kokku, ütles Eesti saadik: "Niisiis sündis kirjalik deklaratsioon number 44 - kuulutada 23.august üle-euroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestuspäevaks. Et tekiks ühine mälestus. Vääriline mälestus."\nRakkerühm otsib väärikaid ideid mälestuspäeva tähistamiseks\nMarianne Mikko selgitas, et nüüd, kus kirjalik deklaratsioon on vastu võetud, on moodustamisel 27 eurosaadikust koosnev rakkerühm valitsuste ja rahvusparlamentidega tegelemiseks. "Rakkerühma ülesandeks on leida huvitavaid ja väärikaid ideid üle-euroopalise mälestuspäeva tähistamiseks," lisas ta.\n"Üks on igatahes kindel – 2009. aasta 23.augustil tähistab Euroopa esmakordselt ajaloos stalinismi ja natsismi ohvrite mälestuspäeva," rõhutas saadik lõpetuseks.\nViimane päevakajastamine: 30. september 2008 Õigusalane teave


Muutuva teabega liiklusmärke peab veel ootama - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMuutuva teabega liiklusmärke peab veel ootama\nMuutuva teabega liiklusmärk\nMaanteeamet plaanib esimesi muutuva teabega liiklusmärke katsetada esialgu Tallinna-Tartu maantee neljarajalisel osal, Tallinnast kuni Koseni, kuid esimesed märgid ei jõua ilmselt üles enne ülejärgmist aastat.\nMillal esimesed märgid maanteele jõuavad, on maanteeameti pressiesindaja Allan Kasesalu sõnul praegu raske öelda. «Kui kõik läheb esialgse plaani kohaselt, siis jõutakse nende paigaldamiseni ülejärgmisel, s.o 2015. aastal ülalmainitud lõiku,» lisas ta.\nKui palju märke katseprojekti raames ostetakse, lepitakse kokku järgmisse aastasse kavandatud hanke koostamise käigus.»\nJuunis valminud uuringu «Muutuvteabega liikluskorraldusvahendite kasutamine» järgi võiks neid märke kasutada eelkõige piirkiiruste tõstmiseks ja langetamiseks nii ootamatu ilmamuutuse, avarii kui ka remonditööde olukorras. «Samuti aitavad need märgid muuta liiklust sujuvamaks ja seega ka ohutumaks,» lausus Kasesalu.\nPraegu on Tallinna-Tartu maanteel kummaski suunas samuti üks tahvel, mis aga enamiku ajast vaid «Head teed» soovib. Küsimusele, mille poolest uued märgid erinevad või kui sage võib olla vajadus neis infot vahetada, vastas Kasesalu uuringut tsiteerides: «VMS rakenduse majanduslik tulukus sõltub väga tugevalt kahest faktorist: kannatanutega õnnetuste kontsentratsioonist ja piiranguala pikkusest. Konkreetse objekti analüüsil tuleb varieerida piirangu ajalist ja ruumilist ulatust, et leida optimaalne lahend.»\nKasesalu täpsustas, et uued märgid paigaldatakse teelõikudele, kus kiiruse reguleerimise tõenäoline vajadus on suurem. «Samuti on kavandatavad märgid moodsamad ja võimaldavad edastada rohkem infot.»\nTa tõi näite, et kui neljarajalisel lõigul satuksid keset talve olema nii-öelda suvised teeolud, saaks VMS-märkide abil operatiivselt suurendada piirkiirust ja see annaks kohe tulu tänu kokkuhoitud ajale.


Nõmme põhikoolis ründasid herilased õpilasi: kohale saabus kiirabi ja lapsed evakueeriti - Uudised.tv3.ee\nNõmme põhikoolis ründasid herilased õpilasi: kohale saabus kiirabi ja lapsed evakueeriti\nKas majanduskasv toob ka suuremad valimislubadused?\n16:45 21. september 2017\nTäna pärastlõunal evakueeriti Tallinna Nõmme põhikoolist kogu koolipere, kuna hoovis toimunud pildistamise ajal ründasid herilased õpilasi ning mitmed õpilased said ka nõelata, vahendab Delfi.\n"Vana kännu sees on meil herilasepesa juba tükk aega olnud. Täna aga toimus hoovis pildistamine ja eks herilased siis müra ja sagimise tõttu ärritusid, mispeale nad sealt välja tungisid," kirjeldab olukorda Tallinna Nõmme põhikooli sekretär Epp Aasa.\nTa nendib, et mitmed õpilased said ka nõelata. "Meie kooli meditsiinitöötaja oli kohal ja vaatas kõik õpilased üle. Igaks juhuks kutsusime ka kiirabi," lisas Aasa ja ütles, et lastega õnneks midagi hullu ei juhtunud.\nTänaseks on Tallinna Nõmme põhikoolis tunnid läbi, sest herilased jõudsid ka koolimajja ja ohutuse mõttes on õppetöö lõpetatud. "Kõik õpilased on tänaseks koju saadetud. Hetkel oleme kohale kutsunud spetsialisti, kes koolimajas sees olevad herilased kahjutuks teeb. Hiljem tuleb ka päästeamet herilasepesa likvideerima," lausu Aasa.\nIndia Kerala osariigi tulvaohvrite arv tõusis 324-ni\nOtt Tänak ja Martin Järveoja hoiavad Saksamaal esikohta


Google'i uudiste alternatiivid | lahendusi\nGoogle tõi hiljuti välja ettevõtte Google News teenuse uue kujunduse, mille Google kinnitas, et on selle teenuse juba ammu ajakohastatud.\nNagu enamiku teenuse põhimõtteliste muudatuste puhul, pole Google saanud muudatuste vastu ainult armastust, vaid ka kriitikat.\nKuigi näib, et mobiilikasutajate jaoks on Google Newsiga enamasti kõik korras, siis vähemalt mõned lauaarvuti kasutajad pole. Nad väidavad, et lairiba on liiga palju ja paigutus ei ole optimeeritud uudiste kiireks läbimiseks, kuna lehe nähtaval osal kuvatakse vähem uudiseid.\nVõimalus oma lehevaatamiste järgi hääletada on olemas ja see on tõenäoliselt üks kõige kasulikumaid Interneti-kasutajate arsenalis.\nAlternatiivid on loetletud allpool kahes rühmas: esiteks uudiste saitide rühm, mida vaadatakse individuaalselt, ja seejärel teine rühm alternatiividega, mida mainitakse ainult lühidalt.\nBing News on peavoolu uudiste koondaja, mis on saadaval mitmes lokaliseeritud väljaandes. See tõstab esilehel esilehel olevad populaarsemad lood ning tõmbab ajalehtede ja veebiväljaannete uudiseid.\nKoduleheküljel on trendikaid teemasid ning kõigist huvivaldkondadest. Saate filtreerida uudiseid tüübi järgi, näiteks maailma- või USA-uudised, ja pääseda juurde ka seal oluliste sündmuste uudistele.\nUudistekaart on üsna huvitav teenus ja mitte ainult seetõttu, et see kasutab oma saidil uudiste kuvamiseks mittetraditsioonilist kujundust.\nNewsmap värvikoodid uudised ja kuvatakse lehel erinevas suuruses uudiste pealkirjad. Kõik värvid kuvatakse liidese allosas, et neid oleks hõlbus vaadata ja teatud tüüpi uudiseid peita.\nKui teid näiteks tervis ei huvita, võite uudisteema seal lülitada, et eemaldada tervisega seotud artiklid ekraanilt. Teine seal kuvatav võimalus on muuta ajaperioodi, mille jooksul uudisteartiklid tuleb avaldada, et Newsmap neid loetleda.\nLisaks on uudiste keelt võimalik muuta inglise keelest tosinaks muuks keeleks või piirkonnaks, sealhulgas Saksamaa, Prantsusmaa või Hispaania.\nMõni kanne võib olla vaevalt loetav, kuid pealkirja, esimese lõigu ja muu teabe (nt väljaanne, milles see avaldati) kuvamiseks viige hiirekursor ükskõik millise kohale.\nTeenus kogub andmeid Google Newsist.\nVikipeedia: praegused sündmused\nSee pole teie tüüpiline uudisteportaali hõlmav kogu uudis, vaid valik olulisemaid sündmusi kogu maailmast.\nVõite vahetada lehel ülemaailmsete jooksvate sündmuste ja spordiürituste vahel ning hankida lehel valiku uudiste ja teemade kaupa kuupäeva järgi.\nPidage meeles, et keelte spetsiifiliste uudiste loetlemiseks võite valida ühe vasakul kuvatavatest keeltest. Need võivad olla väga erinevad ja näib, et mõnda värskendatakse harvemini kui teisi.\nParempoolses külgribas loetletakse käimasolevad sündmused, spordiüritused, valimised ja referendumid või surmajuhtumid, et neid hõlpsalt juurde pääseda.\nVõi siis Loetavad uudised.\nMuud Google News'i alternatiivid\nVasak parempoolne keskus on keskendunud USA uudistele. Selles loetletakse vasak- või parempoolsed allikad, et pakkuda lugejatele kõiki teemakohaseid seisukohti.\nMemeorandum on poliitika jaoks see, mida Techmeme on tehnoloogia jaoks. Sait hõlmab ainult poliitilisi uudiseid ja kogub andmeid mitmesugustest veebiväljaannetest.\nNew York Timesi hommikune briifing, kokkuvõte üks kord päevas (kuid mitte nädalavahetustel).\nReddit / r / news on Redditi uudiste keskus. Kasutajad postitavad saidil uudiseid ja hääletavad nende üle ning kuna see on tänapäeva Internetis üks suurimaid saite, siis ei lähe kunagi kaua, kui olulised lood saidil lingitakse ja arutatakse.\nRiikide aruanne hõlmab riiklikke ja maailma (ja muid) uudiseid ning loetleb oma saidil uudised hõlpsasti juurdepääsetaval viisil.\nTechmeme hõlmab ainult tehnoloogiauudiseid ja kogub uudiseid kõigist suurematest tehnoloogiaväljaannetest Internetis. Mulle meeldib see, et selles loetletakse sageli mitu uudisteallikat.\nVirwire kogub uudiseid kogu maailmast ja kuvab neid lihtsas paigutuses, mis on optimeeritud mobiilile, kuid millele on juurdepääs ka lauaarvutites.\nYahoo News on veel üks peavoolu uudiste allikas. Oma ulatuselt on see väga sarnane Bing Newsiga. Üks oluline erinevus on see, et esimene klõps uudiste linkidel avab Yahoo Newsi loo osaliselt või isegi kogu loo.\nNüüd olete: kas teil on Google Newsi jaoks veel üks alternatiiv, mis töötab hästi töölaual? Jagage seda allpool kommentaaride jaotises.


Savala küla ühisveevärk- ja kanalisatsioonisüsteem - Infotöötlemise OÜ\nSavala küla ühisveevärk- ja kanalisatsioonisüsteem #36364\nUuendatud: 28. oktoober 2013\nKüla ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustööd.\nSavala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöid teostab OÜ Vesiehitus summas 400 451 €. Tööde käigus ehitatakse uus joogiveetorustik, rajatakse reoveepumplad ja ehitatakse ühiskanalisatsiooni isevoolset ja survetorustikku ning ehitatakse välja kinnistute liitumispunktid ja majaühendused.\nMaidla Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Savala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöödeks. Ehitatakse uut joogiveetorustikku, rajatakse reoveepumplad ja ehitatakse ühiskanalisatsiooni isevoolset ja survetorustikku ning ehitatakse välja kinnistute liitumispunktid ja majaühendused.\nEeldatav maksumus ilma käibemaksuta: 381 502,85 €.\nTööde kestus: 15.01 - 30.11.2013.\nPakkumuste esitamise tähtaeg on 05. detsember 2012 kell 13:00.\nMaidla vallavalitsus on tagasi lükanud kõik pakkumused Savala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustööde teostamiseks, kuna kõik pakkumused ületasid eeldatavat maksumust. Maidla Vallavalitsus soovib jagada hanke osadeks ning plaanib igale osale välja kuulutada uue hanke.\nMaidla Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Savala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöödeks. Ehitatakse uut joogiveetorustikku ja kinnistu liitumispunktid, rajatakse reoveepumplad ja ehitatakse ühiskanalisatsiooni isevoolset ja survetorustikku ning kinnistute liitumispunktid.\nPakkumuste esitamise tähtaeg on 13. august 2012 kell 11:00.\nKontaktisik: Enno Saarmets, telefon: 511 4727, e-post: enno.saarmets@maidla.ee\nMaidla Vallavalitsus on tunnistanud lõppenud hanke Savala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöödeks, kuna hankele ei laekunud ühtegi pakkumust.\nMaidla Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Savala küla ühisveevärgi ja –kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöödele. Ehitatakse uut joogiveetorustikku ja kinnistu liitumispunktid, rajatakse reoveepumplad ja ehitatakse ühiskanalisatsiooni isevoolset ja survetorustikku ning kinnistute liitumispunktid. Pakkumuste esitamise tähtaeg on 09. juuli 2012 kell 11:00.\n1. Pakkumus tuleb esitada ainult elektrooniliselt e-riigihangete keskkonnas, krüpteerimata, digitaalselt allkirjastatud pakkumusena.\n2. Elektrooniliselt esitatav pakkumus esitatakse vastavuses hanketeates või hankedokumentides esitatud Vormidega.\nMaidla Vallavalitsus kuulutab välja hanke Savala küla ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitustöö omanikujärelevalve teenuse osutamiseks. Hankelepingu kavandatav algustähtpäev on 01. juuli 2012. a. ja kestvus 12 kuud või kuni 01.07.2013 sh:\n- omanikujärelevalve ettevalmistusperioodil 1 kuu;\n- omanikujärelevalve ehitusperioodil 11 kuud, välja arvatud ilmastikutingimustest tingitud ehitusseisak.\nEeldatav maksumus ilma käibemaksuta: 6200 €.\nPakkumised esitada 29.05.2012 11:00.\nInfo ja dokumendid: Maidla Vallavalitsus, 75005647, Savala küla Maidla vald Ida-Viru maakond, Savala, 42301 Eesti (EE) Kontaktisik: ENNO SAARMETS Tel.: +372 5114727 E-post: enno.saarmets@maidla.ee.\nMaidla Vallavalitsus on tunnistanud edukaks hanke Savala küla ühisveevärgi- ja kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa projekteerimistööde teostamiseks. Hanke võitis 9293 € pakkumusega AS Infragate Eesti. Projekteerimistöid teostatakse 6 kuud ning projekt valmib juuli lõpuks 2012.\nMaidla Vallavalitsus kuulutab välja avatud hanke Savala küla ühisveevärgi- ja kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa projekteerimistöödeks.\nSavala küla ühisveevärgi- ja kanalisatsioonisüsteemi laiendamise II osa ehitusuuringud ja tehnilise tööprojekti koostamine.\nHankedokumentide taotlemise tähtaeg (viimane päev) on 31. oktoober 2011 kell 16:00.\nInfo ja dokumendid: Maidla Vallavalitsus, Enno Saarmets, tel: 51 14 727, e-post: enno.saarmets@maidla.ee.\nPakkumused esitada hiljemalt 2. november 2011 kell 13:00.\nMaidla Vallavalitsus , Savala, Lüganuse vald\n+372 332 5640 maidlavald@maidlavv.ee\nVesiehitus OÜ, Tabivere, Tartu vald\nSavala, Lüganuse vald, IDA-VIRUMAA, Eesti\nMaksumus 400 451 €\nTööde lõpp 30. oktoober 2014