Tööstusomandi õiguskorralduse aluste seadus – Riigi Teataja\nTööstusomandi õiguskorralduse aluste seadus (lühend - TÕAS)\nTööstusomandi õiguskorralduse aluste seadus - sisukord\n§ 2 Tööstusomandi õiguskaitse olemus\n§ 4 Registrite eesmärk\n§ 5 Registrid\n§ 6 Registrite pidamise alus\n§ 7 Registrite pidaja\n§ 8 Registrite koosseis\n§ 9 Töökeel\n§ 10 Registrite avalikkus\n§ 11 Registrite puutumatus\n2 Registrite pidamine\n§ 13 Menetlustoimingud\n§ 14 Registrisse kantavad andmed ja nende liigid\n§ 15 Kanded\n§ 16 Märked\n§ 17 Registrile andmete esitaja\n§ 18 Vastutus andmete õigsuse eest\n§ 19 Salajaste andmete esitamine\n§ 21 Andmete kaitsele esitatavad nõuded\n3 Registritoimingute tegemise üldine kord\n§ 22 Pädev isik\n§ 23 Dokumendi vastuvõtmine\n§ 24 Dokumendi kontrollimine\n§ 25 Kirje avamine ja taotluse andmete kandmine registrisse\n§ 26 Menetlustoimingutega seotud andmete kandmine registrisse\n§ 27 Tööstusomandi esemele õiguskaitse andmisega seotud andmete kandmine registrisse\n§ 28 Registreeringu andmete muudatuste kandmine registrisse\n§ 29 Registreeringu jagamisega seotud uue registreeringu andmete kandmine registrisse\n§ 30 Registreeringu jõushoidmise või kehtivuse pikendamisega seotud andmete kandmine registrisse\n§ 31 Tööstusomandi eseme litsentsi ja pandi registreerimine\n§ 32 Registrisse kantud andmete avaldamine\n§ 33 Kirje sulgemine\n§ 34 Patendiameti staatus\n§ 35 Patendiameti ülesanded\n§ 351 Patendiameti tasulised teenused\n§ 36 Patendiameti sõltumatus\n§ 37 Patendiameti eelarve ja finantseerimine\n§ 38 Apellatsioonikomisjoni staatus\n§ 39 Apellatsioonikomisjoni pädevus\n§ 40 Apellatsioonikomisjoni moodustamine ja koosseis\n§ 41 Töökeel\n§ 42 Apellatsioonikomisjoni töötingimused\n2 Kaebus ja vaidlustusavaldus\n§ 43 Kaebuse või vaidlustusavalduse esitamine\n§ 44 Kaebusele ja vaidlustusavaldusele esitatavad nõuded\n§ 45 Kaebuse ja vaidlustusavalduse registreerimine ning nendest teavitamine\n§ 46 Kaebuse või vaidlustusavalduse parandamine ja täiendamine\n§ 47 Kaebuse või vaidlustusavalduse tagasivõtmine ja tagasilükkamine\n3 Menetlus apellatsioonikomisjonis\n§ 48 Kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmine\n§ 49 Eelmenetlus\n§ 50 Menetlusosalised apellatsioonikomisjonis\n§ 51 Menetlusosaliste kirjalikud seisukohad\n§ 52 Lisadokumentide esitamine\n§ 53 Omavahel seotud iseseisvate nõuete ühendamine\n§ 54 Menetluse peatamine, jätkamine ja lõpetamine\n§ 541 Menetlusosaliste lõplikud seisukohad\n§ 55 Lõppmenetlus\n§ 56 Istungi aeg ja istungi edasilükkamine\n§ 57 Istung\n§ 58 Apellatsioonikomisjoni liikme taandamine\n§ 59 Apellatsioonikomisjoni otsuse tegemine\n§ 60 Apellatsioonikomisjonile esitatud tõendid\n§ 61 Apellatsioonikomisjoni otsuse sisu\n§ 62 Apellatsioonikomisjoni otsuse teatavakstegemine\n§ 63 Apellatsioonikomisjoni otsuse jõustumine kaebuse korral\n§ 64 Apellatsioonikomisjoni otsuse jõustumine vaidlustusavalduse korral\n§ 65 Üleminekusätted\n§ 66 Seaduse jõustumine\nRT I, 28.12.2011, 46\njõustub samal ajal ühtset patendikohut käsitleva lepingu ning ühtse patendikohtu Põhjamaade ja Balti riikide piirkondliku talituse asutamise kokkuleppe jõustumisega Eesti suhtes\nTööstusomandi õiguskorralduse aluste seadus\nVastu võetud 28.01.2003\nRT I 2003, 18, 98\n16.12.2003 RT I 2003, 82, 555 01.05.2004\n09.11.2011 RT I, 29.11.2011, 1 01.01.2012\n(1) Käesolev seadus reguleerib tööstusomandi kaitse seaduste (edaspidi tööstusomandi seadus) alusel asutatud tööstusomandi registrite (edaspidi register) staatust, registripidajat, tema staatust ja finantseerimist, tööstusomandi apellatsioonikomisjoni (edaspidi apellatsioonikomisjon) staatust ja finantseerimist ning reguleerib registrite pidamist ja registripidaja otsuste ning tööstusomandi esemete õiguskaitse kohtueelset vaidlustamist apellatsioonikomisjonis.\n(2) Tööstusomandi esemed käesoleva seaduse tähenduses on:\n1) leiutised, mida registreeritakse patendiseaduse, kasuliku mudeli seaduse või Euroopa patentide väljaandmise konventsiooni kohaldamise seaduse (RT I 2002, 38, 233) alusel;\n2) mikrolülituse topoloogiad, mida registreeritakse mikrolülituse topoloogia kaitse seaduse alusel;\n3) kauba- ja teenindusmärgid (edaspidi kaubamärk), mida registreeritakse kaubamärgiseaduse alusel;\n4) tööstusdisainilahendused, mida registreeritakse tööstusdisaini kaitse seaduse alusel.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tööstusomandi seadused on käesoleva seaduse suhtes eriseadused.\n§ 2. Tööstusomandi õiguskaitse olemus\n(1) Käesoleva seaduse § 1 lõikes 2 nimetatud tööstusomandi esemed saavad õiguskaitse vastava tööstusomandi seaduse kohase registreerimise või tööstusomandi seaduses sätestatud juhul muul alusel tekkinud ainuõiguse tunnustamise tulemusel.\n(2) Ainuõigus registreeritud tööstusomandi esemele kuulub isikule, kes on omanikuna kantud registrisse.\n(3) Tööstusomandi õiguskaitse sisuks on tööstusomandi eseme omaniku ainuõiguste tunnustamine ja kaitse õiguslike vahenditega. Mitte kellelgi ei ole õigust ilma omaniku nõudeta või tema teadmata ja nõusolekuta algatada teise isiku vastu väärteo või kuriteo menetlust omaniku ainuõiguse kaitseks või esitada kahjunõuet ainuõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamiseks.\n1) taotlus – tööstusomandi kaitse seaduse kohaselt esitatud registreerimistaotlus tööstusomandi esemele õiguskaitse saamiseks. Patendikaitse taotlemise korral mõistetakse taotluse all patenditaotlust;\n2) taotleja – isik või selle isiku õigusjärglane, kes on esitanud taotluse tööstusomandi esemele õiguskaitse saamiseks;\n3) omanik – isik, kelle kohta on tehtud õiguskaitse saanud tööstusomandi eseme omanikuna registrisse viimane kanne;\n4) tööstusomandi seadus – tööstusomandi eseme õiguskaitset sätestav eriseadus;\n5) rahvusvahelised kokkulepped – Eesti suhtes kohalduvad tööstusomandi alased konventsioonid ja muud rahvusvahelised kokkulepped;\n6) apellatsioonikomisjon – tööstusomandi apellatsioonikomisjon vastavalt käesoleva seaduse 4. peatükile.\n2. peatükk REGISTRID\n§ 4. Registrite eesmärk\n(1) Registrite põhieesmärk on tööstusomandi eseme ja selle omaniku registreerimine ning üldistes huvides avalikustamine.\n(2) Registrite eesmärgiks on ka üldsuse teavitamine tööstusomandi esemele õiguskaitse taotlemisest, õiguskaitse andmisest, õiguskaitse kehtivusest, õiguste üleminekust ja muudest tööstusomandi esemega seonduvatest toimingutest.\n§ 5. Registrid\nRegistrite ametlikud nimed on:\n2) Kasulike mudelite register;\n3) Eestis kehtivate Euroopa patentide register;\n4) Mikrolülituste topoloogiate register;\n5) Kauba- ja teenindusmärkide register;\n6) Tööstusdisainilahenduste register.\n§ 6. Registrite pidamise alus\n(1) Registreid peetakse vastavalt käesolevale seadusele, vastavatele tööstusomandi seadustele ja teistele seadustele. Kui seaduse ja rahvusvahelise kokkuleppega ei ole mõni tööstusomandi õiguskaitse küsimus reguleeritud, juhindutakse Euroopa riikides Euroopa õiguse või siseriikliku õiguse kohaldamise praktikast.\n(2) Registritele ja nende pidamisele kohaldatakse avaliku teabe seaduses andmekogude kohta sätestatut käesolevas seaduses või tööstusomandi seaduses sätestatud erisustega.\n§ 7. Registrite pidaja\nRegistreid peab Patendiamet.\n§ 8. Registrite koosseis\n(1) Iga registri koosseisu kuuluvad andmebaas ja registritoimikud.\n(2) Andmebaas koosneb kirjetest. Kirje sisaldab kõiki ühe taotluse ja selle alusel õiguskaitse saanud tööstusomandi esemega seotud registritoiminguid iseloomustavaid andmeid, alates kirje avamisest taotluse menetlusse võtmisel kuni selle sulgemiseni õiguskaitse lõppemisel või õiguskaitse tühistamisel. Kirjeid eristatakse taotluse numbri alusel.\n(3) Iga kirje juurde kuulub registritoimik. Registritoimikus hoitakse kõiki kirjes nimetatud dokumente. Registritoimikus võib vajaduse möödumiseni ajutiselt hoida ka taotluse menetlemisega seotud Patendiameti siseseks kasutamiseks ettenähtud dokumente ja taotleja nõudel taotlusest eraldatud tööstusomandi esemega seotud ärisaladust või seaduses sätestatud juhtudel avalikustamisele mittekuuluvaid isikuandmeid sisaldavaid dokumente, kui on tagatud nende konfidentsiaalsus.\n§ 9. Töökeel\n(1) Registreid peetakse eesti keeles. Võõrkeelsed dokumendid esitatakse Patendiametile koos eestikeelse tõlkega.\n(2) Patendiametil on õigus võõrkeelsete dokumentide tõlke esitamise kohustuse täitmine hilisemale ajale lükata või tõlke nõudmisest loobuda, kui vastavas tööstusomandi seaduses ei ole määratud selle dokumendi tõlke esitamise tähtpäeva.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaldumisel peab võõrkeelse dokumendi esitanud isik esitama tõlke Patendiameti, tööstusomandi apellatsioonikomisjoni, kohtu või asjast huvitatud isiku nõudel kahe kuu jooksul nõude esitamise kuupäevast arvates. Tõlke esitamata jätmise korral loetakse dokument mitteesitatuks.\n§ 10. Registrite avalikkus\n(1) Patendiameti poolt taotluse avalikustamise päevast arvates on kirje ja registritoimik avalikud, arvestades tööstusomandi seaduses sätestatud piiranguid. Olenevalt tööstusomandi seadusest on Patendiameti poolt taotluse avalikustamise päev kas patenditaotluse avaldamise päev, kaubamärgi registreerimise otsuse kohta teate avaldamise päev või tööstusdisainilahenduse, kasuliku mudeli või mikrolülituse topoloogia registreeringu andmete kande teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise päev.\n(2) Patendiameti poolt avalikustamata taotluse kirje andmeid ja registritoimiku dokumente ei saa võtta aluseks väärteomenetluse või kriminaalmenetluse alustamisel ega neid kasutada tõendina väärteo või kuriteo menetlemisel, samuti eeldatava õigusrikkumise peatamiseks ja kahjunõude esitamiseks eeldatava ainuõiguse rikkumisega tekitatud kahju hüvitamiseks.\n(3) Enne Patendiameti poolt avalikustamist tagasivõetud, tagasivõetuks loetud või tagasilükatud taotlusega ja salastatud patenditaotlusega ning salastatud patendi kirje andmetega ja registritoimiku dokumentidega tutvumine on keelatud kõikidele isikutele, välja arvatud taotlejale, salastatud patendi omanikule ja Patendiameti volitatud töötajale.\n§ 11. Registrite puutumatus\n(1) Registritoimiku paberkandjal originaaldokumente hoitakse Patendiametis ja nende väljaviimine Patendiameti ruumidest on keelatud. Registritoimiku paberkandjal originaaldokumentide võetust võib kriminaalmenetluse korral teha ainult dokumendi või allkirja ehtsuse kontrollimiseks. Kontrollitav dokument asendatakse võetuse ajaks koopiaga.\n[RT I, 29.11.2011, 1 - jõust. 01.01.2012]\n(2) Andmebaasi andmete ja registritoimikute dokumentide töötlemine, sealhulgas kopeerimine äri eesmärgil on registripidaja loata keelatud.\n2. jagu Registrite pidamine\n(1) Registritoimingud on registri pidamisega seotud toimingud.\n(2) Registritoimingute liigid on:\n1) kirje avamine ja taotluse andmete kandmine registrisse;\n2) menetlustoimingutega seotud andmete kandmine registrisse;\n3) tööstusomandi esemele õiguskaitse andmisega seotud andmete (registreeringu andmed) kandmine registrisse;\n4) registreeringu andmete muudatuste kandmine registrisse;\n5) registreeringu jagamisega seotud uue registreeringu andmete kandmine registrisse;\n6) registreeringu jõushoidmisega või kehtivuse pikendamisega seotud andmete kandmine registrisse;\n7) litsentsi või pandiga seotud andmete kandmine registrisse;\n8) registrisse kantud andmete avaldamine ja kaitsedokumentide väljastamine;\n9) registrist andmete väljastamine;\n10) kirje sulgemine (registreeringu kustutamine registrist).\n(3) Registritoimingud sätestatakse käesoleva seaduse, tööstusomandi seaduste ning nende alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse ja ministrite määrustega.\n§ 13. Menetlustoimingud\n(1) Menetlustoimingud on Patendiametisse saabunud taotlusega tehtavad toimingud pärast taotluse menetlusse võtmist kuni õiguskaitse andmise kohta otsuse tegemiseni, taotluse tagasilükkamiseni, taotluse tagasivõtmiseni või tagasivõetuks lugemiseni.\n(2) Menetlustoimingud sätestavad vastav tööstusomandi seadus ja rahvusvahelised kokkulepped ning nende alusel kehtestatud õigusaktid.\n§ 14. Registrisse kantavad andmed ja nende liigid\n(1) Registrisse kantavad andmed sätestatakse tööstusomandi seaduse, rahvusvaheliste kokkulepete ja käesoleva seadusega ning nende alusel kehtestatud muude õigusaktidega.\n(2) Andmed kantakse andmebaasi kannete ja märgetena.\n§ 15. Kanded\n(1) Kande tähendus on tööstusomandi seaduse, rahvusvaheliste kokkulepete või nende alusel kehtestatud õigusaktidega määratud andmetel, mis iseloomustavad tööstusomandi eseme suhtes õiguste tekkimist, muutumist ja lõppemist, sellega seotud menetlus- ja registritoiminguid ning nimetatud toiminguid kajastavaid dokumente.\n(2) Menetlus- ja registritoimingutega seotud kannete liigid on:\n1) taotluse andmete kanne;\n2) taotluse andmete muutmise kanne;\n3) registreeringu andmete kanne;\n4) registreeringu andmete muutmise kanne;\n5) litsentsi ja pandi andmete kanne;\n6) registreeringu, tööstusomandi eseme õiguskaitse kehtivuse või kehtivusaja pikendamise kanne;\n7) registreeringu kustutamise kanne;\n8) kanne tööstusomandi eseme suhtes õiguste tekkimise, muutumise ja lõppemisega seotud menetlustoimingute ning registritoimingute teate Patendiameti ametlikus väljaandes avaldamise kohta.\n(3) Menetlus- ja registritoiminguid kajastavad dokumendid, mille kohta tehakse kanne registrisse, on:\n1) Patendiameti poolt taotlejale väljastatud tähtaegade kehtestamisega seotud kirjalik teade, järelepärimine või otsus;\n2) taotlejalt käesoleva lõike punktis 1 nimetatud Patendiameti kirjadele vastuseks saadud kirjalik teade, selgitus või avaldus;\n3) taotleja algatusel esitatud taotluse menetluse käiku puudutav kirjalik avaldus;\n4) registreeringu andmete muutmisega, litsentsi või pandi registreerimisega, registreeringu kehtivuse pikendamise või õiguskaitse lõpetamisega seotud avaldus.\n§ 16. Märked\n(1) Märke tähendus on tööstusomandi seaduse, rahvusvaheliste kokkulepete või nende alusel kehtestatud õigusaktidega määratud andmetel asjaolude kohta, mida taotluse menetlemisel või registritoimingute tegemisel peab arvesse võtma või mida registripidaja peab vajalikuks üldistes huvides avalikustada.\n(2) Märked on eelmärge, vastuväide, keelumärge ja märkus.\n(3) Eelmärge kantakse andmebaasi taotleja, omaniku või muu isiku teate või avalduse alusel tööstusomandi seaduses või muus seaduses sätestatud õiguse kohta tulevikus tehtava kande tagamiseks. Eelmärge tehakse muu hulgas taotluse või registreeringu jagamise sooviavalduse saabumise kohta.\n(4) Vastuväitena kantakse andmebaasi taotlejalt, omanikult, apellatsioonikomisjonilt või kohtult saabunud teade kaebuse, vaidlustusavalduse, vaide või hagi esitamise kohta Patendiameti ja avalikkuse teavitamiseks kande võimalikust muutumisest registris.\n(5) Keelumärge kantakse andmebaasi taotleja, omaniku, muu isiku või kohtu teate, avalduse, otsuse või määruse alusel tööstusomandi seaduses või muus seaduses sätestatud õiguse tagamiseks või õigusrikkumise vältimiseks. Keelumärge tehakse muu hulgas tööstusomandi seaduses sätestatud juhtudel autori nime avaldamise keelu korral, tööstusomandi eseme käsutamise piiramiseks või keelamiseks seoses litsentsi või pandi registreerimisega või omaniku pankrotiga seonduvalt, kui tööstusomandi ese kuulub pankrotivara hulka.\n(6) Keelumärke kannab Patendiamet andmebaasi oma algatusel, kui menetlustoimingu või kande asjaolud mõjutavad järgnevate menetlustoimingute kulgu või kui tekib õiguslik alus, mis välistab teatud kande tegemise.\n(7) Märkus kantakse andmebaasi taotleja, omaniku või muu isiku avalduse alusel või Patendiameti oma algatusel, kui selle avalikustamine on kasulik üldistes huvides. Märkusena kantakse andmebaasi ka taotluse menetlemise ja registritoimingute tegemise üleminek ühelt pädevalt ametnikult teisele ning ametniku identifitseerimise andmed.\n§ 17. Registrile andmete esitaja\n(1) Registrile esitab andmed taotleja, omanik, muu isik, apellatsioonikomisjon või kohus vastavalt tööstusomandi seaduses sätestatud pädevusele.\n(2) Andmed, mis on esitanud õigustamata isik, edastatakse taotlejale või omanikule seisukoha võtmiseks, kui need on taotluse menetlemise või tööstusomandi eseme õiguskaitse kehtivuse seisukohalt olulised. Andmete esitamise ja edastamise kohta tehakse andmebaasi märkus.\n§ 18. Vastutus andmete õigsuse eest\nEsitatud andmete õigsuse eest vastutab andmete esitaja. Valeandmeid esitanud isikud vastutavad süüliselt tekitatud kahju eest.\n§ 19. Salajaste andmete esitamine\n(1) Andmete esitaja võib tööstusomandi seaduses sätestatud juhtudel määratleda esitatavad andmed salajastena.\n(2) Salajased andmed peavad olema nende esitaja poolt selgelt määratletud.\n(3) Salajaste andmetena ei või määratleda üldsusele avaldamisele kuuluvat teavet, sealhulgas:\n1) tööstusomandi eseme olemuse, õiguskaitse ulatuse ja andmise aluste määratlemiseks vajalikke andmeid;\n2) taotleja andmeid, alates taotluse tööstusomandi seaduse kohasest avalikustamisest;\n3) omaniku andmeid;\n4) litsentsisaaja andmeid ja talle antud õiguste ulatust ning õiguste kehtivuse tähtaega;\n5) pandipidaja andmeid, pandiga tagatud nõude olemust, nõude suurust ja täitmise tähtaega.\n(4) Salajasi andmeid registris ei säilitata, välja arvatud seaduses ettenähtud juhtudel autori andmed. Need kas avalikustatakse esitaja loal, hävitatakse menetlusega seotud vajaduse möödumisel või tagastatakse esitajale.\n(5) Salajasi andmeid hoitakse salajasena kuni nende avalikustamiseks loa saamiseni, hävitamiseni menetlusega seotud vajaduse möödumisel või esitajale tagastamiseni.\n§ 20. [Kehtetu - RT I, 29.11.2011, 1 - jõust. 01.01.2012]\n§ 21. Andmete kaitsele esitatavad nõuded\nRegistrit tuleb pidada selliselt, et oleks tagatud registriandmete terviklikkus, autentsus ja säilimine ning kaitse kõrvaliste isikute juurdepääsu ja omavolilise muutmise eest. Registrite kanded, sealhulgas muutmiskanded, peavad olema autoriseeritud.\n3. jagu Registritoimingute tegemise üldine kord\n§ 22. Pädev isik\n(1) Registritoiminguid sooritab Patendiameti volitatud ametnik. Volitus antakse Patendiameti põhimääruse ja struktuuriüksuse põhimääruse alusel ametijuhendiga.\n(2) Registritoimingu sooritamise ülemineku kohta ühelt ametnikult teisele tehakse registrisse käesoleva seaduse § 16 lõikes 7 sätestatu kohane märkus.\n§ 23. Dokumendi vastuvõtmine\n(1) Igale saabunud dokumendile tehakse pealdis, milles sisaldub dokumendi tegelik Patendiametisse saabumise kuupäev. Pealdis võib sisaldada täiendavalt andmeid selle kohta, millise kirje juurde dokument kuulub.\n(2) Köitmata paberkandjal esitatud dokumendi korral tehakse pealdis igale lehele, köidetud dokumendi korral võib pealdise teha ainult esimesele lehele.\n§ 24. Dokumendi kontrollimine\n(1) Dokumendi kontrollimist alustatakse selle esitaja ja esitamise eesmärgi kindlakstegemisest. Kui dokumendi esitajat ei ole võimalik kindlaks teha, jäetakse dokument tähelepanuta. Kui dokumendi esitamise eesmärki ei ole võimalik kindlaks teha, saadetakse dokumendi esitajale järelepärimine selgituse saamiseks ja dokumendi kontrollimine peatatakse.\n(2) Pärast dokumendi esitaja ja esitamise eesmärgi kindlakstegemist kontrollitakse isiku õigust dokumenti esitada, välja arvatud taotluse esitanud isiku õigust taotleda tööstusomandi esemele õiguskaitset. Esindaja kaudu esitatud dokumentide korral kontrollitakse vastavalt tööstusomandi seaduses sätestatule toimingu sooritamiseks vajaliku volituse ulatuse olemasolu ja volituse kehtivust. Dokumendi esitamise õiguse puudumise korral teatatakse sellest dokumendi esitajale ja dokumendi kontrollimine peatatakse. Ettenähtud juhul kohaldatakse käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 sätestatut.\n(3) Dokumendi esitamise õiguse olemasolu korral kontrollitakse dokumendile kehtestatud vorminõuete täitmist. Dokumendi vormi puudustest teatatakse dokumendi esitajale ja dokumendi menetlemine peatatakse. Kui digitaalne dokument on esitatud formaadis, mis võimaldab sellel toodud andmete muutmist, kantakse see üle formaati, milles andmete muutmine on välistatud.\n(4) Dokumendi saabumise kuupäev ja seda iseloomustavad andmed kantakse andmebaasi kandena või märkena, juhindudes käesoleva seaduse §-des 15 ja 16 sätestatust.\n(5) Dokumendi sisulisel menetlemisel juhindutakse vastavast tööstusomandi seadusest ja selle alusel kehtestatud määrustest.\n§ 25. Kirje avamine ja taotluse andmete kandmine registrisse\n(1) Kirje avatakse taotluse menetlusse võtmisel.\n(2) Kirje avamisel tehakse andmebaasi järgmised kanded:\n1) taotluse numbri kanne;\n2) taotluse esitamise kuupäeva kanne;\n3) õiguskaitse saamise avalduses sisalduvate andmete kanne;\n4) kanne esitatud dokumentide kohta.\n(3) Kirje avamisel avatakse registritoimik.\n§ 26. Menetlustoimingutega seotud andmete kandmine registrisse\n(1) Menetlustoimingutega seoses tehakse andmebaasi kanded või märked:\n1) sooritatud menetlustoimingute kohta;\n2) saabunud ja väljastatud dokumentide kohta;\n3) Patendiameti poolt määratud tähtaegade kohta.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud registrikandeid tehakse vastavas tööstusomandi seaduses sätestatu kohaselt.\n§ 27. Tööstusomandi esemele õiguskaitse andmisega seotud andmete kandmine registrisse\n(1) Tööstusomandi esemele õiguskaitse andmise kanne (registreeringu kanne) tehakse registrisse Patendiameti pädeva ametniku otsuse alusel.\n(2) Tööstusomandi esemele antakse sellele õiguskaitse andmisel kordumatu number (registreeringu number) ning registrisse kantakse õiguskaitse kehtivusaeg koos muude tööstusomandi seaduses ettenähtud andmetega.\n§ 28. Registreeringu andmete muudatuste kandmine registrisse\n(1) Registreeringu andmete muutumisega seoses kantakse andmebaasi:\n1) kandeavalduse andmed;\n2) uued andmed või andmed uue dokumendi kohta;\n3) tehtud muudatuste kohta kandeavalduse esitajale väljastatud teate andmed ja muudatuste kohta teate avaldamise kuupäev, kui see on tööstusomandi seaduses sätestatud;\n4) kande tegemisest keeldumise kohta kandeavalduse esitajale väljastatud teate andmed, kui kande tegemisest on keeldutud.\n(2) Muudatuse korral, mis tuleneb registreeringu jagamisest, kantakse andmebaasi sellekohane märkus ja eraldatud osa alusel tehtud uue registreeringu number.\n§ 29. Registreeringu jagamisega seotud uue registreeringu andmete kandmine registrisse\n(1) Igale jagamise teel saadud registreeringule antakse uus registreeringu number ja avatakse registris uus kirje.\n(2) Uue registreeringu andmed esitatakse varasema registreeringu alusel. Uus registreering peab sisaldama viidet varasemale registreeringule.\n(3) Kui registreeringu jagamisega kaasneb tööstusomandi eseme võõrandamine või üleminek, kohaldatakse tööstusomandi seaduses tööstusomandi eseme võõrandamise või ülemineku kohta sätestatut.\n§ 30. Registreeringu jõushoidmise või kehtivuse pikendamisega seotud andmete kandmine registrisse\n(1) Registreeringu jõushoidmise või kehtivuse pikendamise kanne tehakse registrisse, kui tööstusomandi seadusega sätestatud tingimused on täidetud.\n(2) Andmebaasi kantakse kandeavalduse andmed, tasutud riigilõivu summa ja tasumise kuupäev.\n§ 31. Tööstusomandi eseme litsentsi ja pandi registreerimine\n(1) Tööstusomandi eseme pandiga koormamise korral kantakse registrisse pandipidaja andmed, pandi rahalise väärtuse suurus, nõude suurus ja täitmise tähtaeg.\n(2) Pant kustutatakse registrist pandiga tagatud nõude lõppemisel või pandist loobumisel. Pandist loobumisel kohaldatakse tööstusomandi pantimise kohta sätestatut, arvestades kande olemusest tulenevaid erisusi.\n(3) Tööstusomandi eseme litsentsimise korral kantakse registrisse litsentsisaaja andmed, litsentsi iseloom, ulatus ja tähtaeg ning muud tingimused, mille registrisse kandmist on peetud oluliseks.\n§ 32. Registrisse kantud andmete avaldamine\nRegistrisse kantud andmed avaldatakse tööstusomandi seaduses sätestatud korras Patendiameti ametlikus väljaandes.\n§ 33. Kirje sulgemine\n(1) Kirje ja selle juurde kuuluv registritoimik suletakse:\n1) taotluse tagasivõtmisel, tagasivõetuks lugemisel, tagasilükkamisel või tööstusomandi eseme registreerimisest keeldumisel;\n2) tööstusomandi eseme õiguskaitse kehtivuse lõppemisel või registreeringu kustutamisel registrist vastavalt tööstusomandi seaduses sätestatule.\n(2) Suletud kirjet säilitatakse alaliselt.\n(3) Suletud kirje on avalik, välja arvatud juhul, kui kirje suleti enne taotluse tööstusomandi seaduse kohast avalikustamist.\n3. peatükk PATENDIAMET\n§ 34. Patendiameti staatus\n(1) Patendiamet on tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas täidesaatvat riigivõimu teostav ja Vabariigi Valitsuse poliitikat elluviiv valitsusasutus, kes tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (RT II 1994, 4/5, 19) artikli 12 lõike 1 tähenduses, samuti Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (RT II 1999, 22, 123) lisa 1C intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 2 lõikes 1 sätestatut arvestades on tööstusomandi õiguskaitse keskamet.\n(2) Oma ülesannete täitmisel esindab Patendiamet riiki.\n§ 35. Patendiameti ülesanded\n(1) Patendiameti ülesanded on:\n1) tööstusomandi seaduste või rahvusvaheliste kokkulepete alusel taotluste vastuvõtmine ja menetlemine, sealhulgas ekspertiisi tegemine tööstusomandi seaduste või rahvusvaheliste kokkulepetega ettenähtud juhtudel, tööstusomandi esemele õiguskaitse andmise otsuste tegemine, tööstusomandi registrite pidamine, ametlike väljaannete ja kaitsedokumentide väljaandmine;\n2) muude seaduse või rahvusvahelise kokkuleppega pandud kohustuste täitmine tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas.\n(2) Rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevalt Patendiamet:\n1) korraldab rahvusvahelist koostööd tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas;\n2) osaleb Maailma Intellektuaalomandi Organisatsiooni, Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Euroopa Patendiorganisatsiooni töös;\n3) teeb koostööd teiste riikide tööstusomandi õiguskaitse institutsioonidega.\n§ 351. Patendiameti tasulised teenused\n(1) Patendiamet teeb Euroopa patendivõrgustiku raames tasulisi patendi standardotsinguid ja eriotsinguid.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud otsingute korra ja maksumuse määrad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n[RT I, 29.06.2014, 109 - jõust. 01.07.2014, Vabariigi Valitsuse seaduse § 107³ lõike 4 alusel asendatud alates 2014. aasta 1. juulist "justiitsminister" sõnadega "valdkonna eest vastutav minister".]\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ja lõike 2 alusel kehtestatav standardotsingu maksumuse ülemmäär on 3000 eurot ja eriotsingu maksumuse ülemmäär 4000 eurot.\n§ 36. Patendiameti sõltumatus\n(1) Patendiamet on käesoleva seaduse §-s 35 sätestatud ülesannete täitmisel, sealhulgas tööstusomandi esemele õiguskaitse andmise otsuste tegemisel ja otsuste tegemise metoodika kasutamisel sõltumatu. Patendiamet täidab kohtu ja apellatsioonikomisjoni otsuseid.\n(2) Teenistuslik järelevalve ei tohi piirata Patendiameti sõltumatust talle seaduse või rahvusvahelise kokkuleppega pandud ülesannete täitmisel.\n§ 37. Patendiameti eelarve ja finantseerimine\n(1) Patendiametit finantseeritakse riigieelarvest ning Maailma Intellektuaalomandi Organisatsiooni, Siseturu Ühtlustamise Ameti ja Euroopa Patendiorganisatsiooni sihtotstarbelistest vahenditest.\n(2) Patendiametil on arvelduskontod Riigikassa kontsernikonto koosseisus ja erikontod käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sihtotstarbeliste vahendite kasutamiseks.\n4. peatükk APELLATSIOONIKOMISJON\n§ 38. Apellatsioonikomisjoni staatus\n(1) Apellatsioonikomisjon on kohtueelne sõltumatu organ.\n(2) Menetlus apellatsioonikomisjonis on kohustuslik kohtueelne menetlus.\n§ 39. Apellatsioonikomisjoni pädevus\n(1) Apellatsioonikomisjon lahendab tööstusomandi seadustes sätestatud juhtudel:\n1) taotleja poolt Patendiameti otsuse vaidlustamiseks esitatud kaebusi;\n2) asjasthuvitatud isiku ja taotleja või omaniku vahelisi vaidlusi asjasthuvitatud isiku avalduse (edaspidi vaidlustusavaldus) alusel.\n(2) Apellatsioonikomisjon tegutseb vastavalt käesolevale seadusele, tööstusomandi seadustele, rahvusvahelistele lepingutele ning Vabariigi Valitsuse ja ministrite määrustele. Kui seaduse või rahvusvahelise lepinguga ei ole mõni tööstusomandi õiguskaitse küsimus reguleeritud, juhindutakse Euroopa riikides Euroopa õiguse või siseriikliku õiguse kohaldamise praktikast.\n(3) Apellatsioonikomisjoni õigusvastase tegevuse tagajärjel tekkinud kahju hüvitab riik.\n§ 40. Apellatsioonikomisjoni moodustamine ja koosseis\n(1) Apellatsioonikomisjon moodustatakse Justiitsministeeriumi juures.\n(2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab apellatsioonikomisjoni põhimääruse, millega sätestatakse:\n1) kaebuse või vaidlustusavalduse esitamise kord,\n2) apellatsioonikomisjoni töökord ja\n3) apellatsioonikomisjoni liikmete tasustamise kord.\n(3) Apellatsioonikomisjon on vähemalt kaheksaliikmeline. Liikmetel peab olema akadeemiline kõrgharidus ja nad peavad olema tööstusomandi valdkonna asjatundjad. Pooltel liikmetest peab olema akadeemiline juriidiline haridus. Apellatsioonikomisjoni liikmed, sealhulgas esimehe ja aseesimehe nimetab valdkonna eest vastutav minister.\n(4) Apellatsioonikomisjoni esimehe äraolekul asendab apellatsioonikomisjoni esimeest aseesimees.\n§ 41. Töökeel\nApellatsioonikomisjoni töökeel on eesti keel. Dokumendid, mis ei ole eesti keeles, esitatakse apellatsioonikomisjonile käesoleva seaduse § 9 lõike 3 kohaselt koos eestikeelse tõlkega.\n§ 42. Apellatsioonikomisjoni töötingimused\n(1) Apellatsioonikomisjoni töötingimused, sealhulgas tööruumid ja tehnilise teenindamise tagab Justiitsministeerium.\n(2) Apellatsioonikomisjoni halduskulud ning kaebuste ja vaidlustusavalduste lahendamisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest Justiitsministeeriumile selleks eraldatud vahenditest.\n(3) Apellatsioonikomisjoni dokumendid kuuluvad alalisele säilitamisele Justiitsministeeriumi arhiivis.\n2. jagu Kaebus ja vaidlustusavaldus\n§ 43. Kaebuse või vaidlustusavalduse esitamine\n(1) Kirjalik kaebus või vaidlustusavaldus koos sellele lisatud dokumentidega adresseeritakse apellatsioonikomisjonile ja esitatakse vastavas tööstusomandi seaduses sätestatud tähtaegu arvestades.\n(2) Kaebuse või vaidlustusavalduse esitamisel pärast tähtaja möödumist võib apellatsioonikomisjoni esimees selle ennistada, kui on esitatud tähtaja ennistamise avaldus ja selgitused tähtaja möödumist tinginud mõjuvate põhjuste kohta.\n(3) Apellatsioonikomisjonile esitatud avaldus või muu dokument jäetakse tähelepanuta, kui see sisaldab sündsusetuid või solvavaid väljendeid apellatsioonikomisjoni, Patendiameti või kolmanda isiku suhtes.\n§ 44. Kaebusele ja vaidlustusavaldusele esitatavad nõuded\n(1) Kaebuses peab sisalduma:\n1) kaebuse esitaja (edaspidi kaebaja) nimi ja aadress ning soovi korral muud kontaktandmed;\n2) kaebaja esindaja nimi, kui kaebajal on esindaja;\n3) andmed Patendiameti vaidlustatava otsuse kohta;\n4) kaebaja põhjendus Patendiameti otsuse õigusvastaseks lugemise kohta;\n5) kaebaja nõue;\n6) kaebuse lisade loetelu;\n7) kaebaja või tema esindaja allkiri.\n(2) Vaidlustusavalduses peab sisalduma:\n1) vaidlustusavalduse esitaja nimi ja aadress ning soovi korral muud kontaktandmed;\n2) vaidlustusavalduse esitaja esindaja nimi, kui tal on esindaja;\n3) andmed vaidlustatava tööstusomandi eseme kohta;\n4) vaidlustusavalduse esitaja põhjendus õigusrikkumise kohta;\n5) vaidlustusavalduse esitaja nõue;\n6) vaidlustusavalduse lisade loetelu;\n7) vaidlustusavalduse esitaja või tema esindaja allkiri.\n(3) Kaebusele ja vaidlustusavaldusele lisatakse:\n1) andmed riigilõivu tasumise kohta;\n2) volikiri, kui kaebus või vaidlustusavaldus esitatakse esindaja kaudu;\n3) tõendid, mis kinnitavad kaebuse või vaidlustusavalduse aluseks olevaid asjaolusid.\n§ 45. Kaebuse ja vaidlustusavalduse registreerimine ning nendest teavitamine\n(1) Kaebusele, vaidlustusavaldusele ja hiljem apellatsioonikomisjoni saabunud dokumentidele tehakse apellatsioonikomisjoni saabumisel pealdis, milles sisaldub nende saabumise kuupäev ja kaebuse või vaidlustusavalduse järjekorranumber. Apellatsioonikomisjon teavitab viivitamata Patendiametit kaebuse või vaidlustusavalduse saabumisest.\n(2) Apellatsioonikomisjoni esimees kontrollib 15 päeva jooksul kaebuse või vaidlustusavalduse andmete põhjal kaebuse või vaidlustusavalduse kuuluvust apellatsioonikomisjoni pädevusse, esitamise tähtajast kinnipidamist ning vastavust sisu- ja vorminõuetele.\n(3) Kui apellatsioonikomisjoni esimees leiab, et kaebuses või vaidlustusavalduses on kõrvaldatavaid puudusi, teatatakse sellest viivitamata kaebajale või vaidlustusavalduse esitajale kirjalikult ning määratakse 15-päevane tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks.\n(4) Kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja põhjendatud kirjaliku avalduse alusel võib apellatsioonikomisjon pikendada kaebuse puuduste kõrvaldamise tähtaega.\n§ 46. Kaebuse või vaidlustusavalduse parandamine ja täiendamine\n(1) Kaebuses või vaidlustusavalduses võib kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja põhjendatud kirjaliku avaldusega teha lõppmenetluse alguseni parandusi ja täiendusi, mis ei laienda kaebuse või vaidlustusavalduse esitamise kuupäeval selles esitatud nõude alust ja sisu.\n(2) Tööstusomandi seadustes sätestatud juhtudel võib taotleja või omanik piirata õiguskaitse ulatust ja nõuda kaebuse või vaidlustusavalduse menetlemist, lähtudes uuest õiguskaitse ulatusest.\n§ 47. Kaebuse või vaidlustusavalduse tagasivõtmine ja tagasilükkamine\n(1) Kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja võib kaebuse või vaidlustusavalduse lõppmenetluse alguseni tagasi võtta, esitades sellekohase kirjaliku avalduse. Kaebus või vaidlustusavaldus on tagasi võetud vastava avalduse apellatsioonikomisjonile saabumise päevast arvates.\n(2) Kaebus või vaidlustusavaldus loetakse tagasivõetuks, kui kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja jätab käesoleva seaduse § 45 lõigetes 3 ja 4 sätestatud tähtaja jooksul vastamata.\n(3) Kaebus või vaidlustusavaldus lükatakse apellatsioonikomisjoni esimehe ainuisikulise otsusega tagasi ja otsuse ärakiri saadetakse viivitamata kaebuse või vaidlustusavalduse esitajale ning Patendiametile, kui:\n1) see ei kuulu apellatsioonikomisjoni pädevusse;\n2) see ei ole esitatud ettenähtud tähtajaks;\n3) kaebus või vaidlustusavaldus ei vasta nõuetele ning kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja ei ole puudusi tähtajaks kõrvaldanud;\n4) kaebuse või vaidlustusavalduse esitamise eest ei ole tasutud riigilõivu;\n5) samade poolte vahel on sama eseme kohta samal alusel apellatsioonikomisjoni kehtiv otsus.\n(31) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud otsuse peale võib esitada kaebuse Harju Maakohtule 30 päeva jooksul otsuse ärakirja kättesaamisest arvates. Kohus vaatab kaebuse läbi hagita menetluses Apellatsioonikomisjon teavitab viivitamata Patendiametit kaebuse esitamisest, samuti kohtumenetluse tulemusena tehtud jõustunud kohtulahendist.\n(4) Apellatsioonikomisjoni esimehe ainuisikuliselt tehtavas otsuses peab sisalduma:\n1) apellatsioonikomisjoni nimi ja otsuse liik;\n2) viide kaebusele või vaidlustusavaldusele ja selle esitanud isikule;\n3) viide otsuse tegemisel kohaldatud seadustele;\n6) selgitused otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta;\n7) otsuse tegemise aeg ja koht;\n8) otsuse tegija nimi ja allkiri.\n(5) Kaebajal või vaidlustusavalduse esitajal on õigus tasutud riigilõiv tagasi saada:\n1) käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul, kui kaebuse või vaidlustusavalduse tagasivõtmise avaldus saabus apellatsioonikomisjoni enne kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmist;\n2) kui kaebus või vaidlustusavaldus ei kuulu apellatsioonikomisjoni pädevusse või ei ole esitatud tähtajaks ning apellatsioonikomisjoni esimees lükkab selle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 3 tagasi.\n(6) [Kehtetu - RT I 2009, 4, 24 - jõust. 01.03.2009]\n3. jagu Menetlus apellatsioonikomisjonis\n§ 48. Kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmine\n(1) Kui apellatsioonikomisjoni esimees leiab, et kaebus või vaidlustusavaldus kuulub apellatsioonikomisjoni pädevusse, on esitatud tähtaegselt ning vastab sisu- ja vorminõuetele, otsustab ta kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtta.\n(2) Kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmine vormistatakse resolutsioonina. Resolutsioon sisaldab kuupäeva ja apellatsioonikomisjoni esimehe allkirja.\n(3) Kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmisest teatatakse viivitamata kaebajale või vaidlustusavalduse esitajale ja Patendiametile. Teade kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmise kohta avaldatakse apellatsioonikomisjoni veebilehel.\n§ 49. Eelmenetlus\n(1) Apellatsioonikomisjoni esimees määrab viie päeva jooksul kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmisest arvates pädeva apellatsioonikomisjoni liikme eelmenetluse läbiviijaks (edaspidi eelmenetleja), kelle ülesanne on anda apellatsioonikomisjonile ülevaade kaebuse või vaidlustusavalduse faktilistest ja õiguslikest asjaoludest ning menetlusosaliste seisukohtadest.\n(2) Kaebuse eelmenetluses tutvub eelmenetleja vaidlustatud otsuse kohta registris olevate andmetega. Vaidlustusavalduse eelmenetluses tutvub eelmenetleja vaidlustatava tööstusomandi eseme kohta registris olevate andmetega.\n(3) [Kehtetu - RT I 2005, 18, 104 - jõust. 08.04.2005]\n(4) Eelmenetluse käigus teeb apellatsioonikomisjoni otsused apellatsioonikomisjoni esimees ainuisikuliselt, lähtudes käesoleva seaduse § 47 lõikes 4 sätestatust. Otsuse ärakiri edastatakse viivitamata menetlusosalistele. Otsuse peale võib esitada kaebuse Harju Maakohtule 30 päeva jooksul, arvates otsuse ärakirja kättesaamisest. Kohus vaatab kaebuse läbi hagita menetluses.\n§ 50. Menetlusosalised apellatsioonikomisjonis\n(1) Kaebuse menetlemisel apellatsioonikomisjonis on menetlusosalised kaebaja ja Patendiamet.\n(2) Vaidlustusavalduse menetlemisel apellatsioonikomisjonis on menetlusosalised vaidlustusavalduse esitaja ja taotleja või omanik.\n(3) Menetlusosalisel on õigus isiklikult või tööstusomandi seaduses sätestatu kohaselt esindaja kaudu:\n1) anda kaebuse või vaidlustusavalduse kohta kirjalik seisukoht;\n2) esitada täiendavaid dokumente ja avaldusi ning anda selgitusi;\n3) esitada küsimusi teisele menetlusosalisele;\n4) nõuda apellatsioonikomisjoni liikme taandamist.\n§ 51. Menetlusosaliste kirjalikud seisukohad\n(1) Kaebuse või vaidlustusavalduse menetlusse võtmisel saadab apellatsioonikomisjon teisele menetlusosalisele kaebuse või vaidlustusavalduse ärakirja ja teeb talle ettepaneku esitada oma kirjalik seisukoht kolme kuu jooksul, arvates ettepaneku tegemise kuupäevast.\n(2) Kirjalikud seisukohad adresseeritakse apellatsioonikomisjonile ja peavad sisaldama selle esitaja nime ja aadressi, viidet kaebusele või vaidlustusavaldusele ning olema põhjendatud.\n(3) Menetlusosalise esitatud kirjalik seisukoht edastatakse viivitamata teisele menetlusosalisele.\n(4) Asjaolu, et menetlusosaline ei ole oma kirjalikku seisukohta esitanud või küsimusele vastanud, ei takista menetluse jätkamist.\n§ 52. Lisadokumentide esitamine\n(1) Apellatsioonikomisjon võib nõuda lisadokumente enda algatusel või menetlusosalise avalduse alusel.\n(2) Menetlusosalised peavad esitama nõutud lisadokumendid apellatsioonikomisjoni määratud tähtajaks. Menetlusosalise põhjendatud kirjaliku avalduse alusel võib apellatsioonikomisjon pikendada lisadokumentide esitamise tähtaega.\n(3) Lisadokumendid edastatakse viivitamata teisele menetlusosalisele.\n(4) Asjaolu, et menetlusosaline ei ole lisadokumente esitanud, ei takista menetluse jätkamist.\n§ 53. Omavahel seotud iseseisvate nõuete ühendamine\n(1) Apellatsioonikomisjoni esimehel on õigus ühendada oma ainuisikulise otsusega mitu omavahel seotud iseseisvat nõuet.\n(2) Kui ühte menetlusse on ühendatud mitu omavahel seotud iseseisvat nõuet, võib teha neist igaühes eraldi otsuse, kui see kiirendab asja läbivaatamist.\n(3) Kui mitme nõude ühine menetlus toimub ühe vastustaja vastu, ei või teha osaotsust, kui vastustaja selle vastu põhjendatult vaidleb.\n§ 54. Menetluse peatamine, jätkamine ja lõpetamine\n(1) Kaebuse või vaidlustusavalduse menetluse võib apellatsioonikomisjoni esimees oma ainuisikulise otsusega peatada tsiviilkohtumenetluse seadustikus menetluse peatamise kohta käivate sätete alusel, ühe menetlusosalise põhjendatud avalduse alusel või menetlusosaliste ühise avalduse alusel.\n(2) Menetluse peatamise tinginud asjaolude äralangemisel otsustab apellatsioonikomisjoni esimees menetluse jätkamise oma ainuisikulise otsusega.\n(3) Kui kaebuse või vaidlustusavalduse esitaja võtab kaebuse või vaidlustusavalduse tagasi, lõpetab apellatsioonikomisjoni esimees menetluse oma ainuisikulise otsusega. Menetluse lõpetamise otsuse ärakiri saadetakse Patendiametile ka siis, kui Patendiamet ei olnud menetlusosaline.\n(4) [Kehtetu - RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004]\n§ 541. Menetlusosaliste lõplikud seisukohad\n(1) Apellatsioonikomisjon ei tee lõplike seisukohtade esitamise ettepanekut enne ühe kuu möödumist menetlusosalistelt seisukohtade saamisest. Menetlusosaline peab esitama lõplikud seisukohad ühe kuu jooksul, arvates ettepaneku tegemisest.\n(2) Ettepanek lõplike seisukohtade esitamiseks tehakse kõigepealt kaebajale või vaidlustusavalduse esitajale. Kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja lõplikud seisukohad edastab apellatsioonikomisjon viivitamata teisele menetlusosalisele koos ettepanekuga esitada omapoolsed lõplikud seisukohad. Lõplike seisukohtade esitamist ei võimaldata menetlusosalisel, kes ei ole apellatsioonikomisjonile esitanud kirjalikke seisukohti.\n(3) Koos lõplike seisukohtade esitamisega on menetlusosalisel õigus teha apellatsioonikomisjonile ettepanek kaebuse või vaidlustusavalduse suulise menetlemise (edaspidi istung) määramise kohta, põhjendades istungi vajalikkust.\n(4) Lõplikes seisukohtades võib viidata üksnes asjaoludele, mis kirjalikes seisukohtades esile toodi, ja tõenditele, mis olid enne lõplike seisukohtade esitamise ettepaneku tegemist apellatsioonikomisjonile esitatud.\n(5) Asjaolu, et menetlusosaline ei ole lõplikke seisukohti esitanud, ei takista lõppmenetluse alustamist ja otsuse tegemist.\n§ 55. Lõppmenetlus\n(1) Eelmenetleja ettepaneku alusel alustab apellatsioonikomisjoni esimees lõppmenetlust, määrates kaebust või vaidlustusavaldust menetleva apellatsioonikomisjoni koosseisu, sealhulgas koosseisu eesistuja. Kui on vaja pidada istung, määrab apellatsioonikomisjoni esimees istungi toimumise aja ja koha.\n(2) Lõppmenetluse alustamine vormistatakse resolutsioonina. Resolutsioon sisaldab kuupäeva ja apellatsioonikomisjoni esimehe allkirja.\n(3) Lõppmenetluses menetleb apellatsioonikomisjon kaebust või vaidlustusavaldust kolmeliikmelises koosseisus. Eelmenetleja on üks koosseisu liikmetest.\n(4) Lõppmenetluse alustamisest ja kaebust või vaidlustusavaldust menetlevast apellatsioonikomisjoni koosseisust ning istungi toimumise korral istungi ajast ja kohast teatatakse viivitamata menetlusosalistele. Teade lõppmenetluse kohta avaldatakse apellatsioonikomisjoni veebilehel.\n§ 56. Istungi aeg ja istungi edasilükkamine\n(1) Istung toimub mitte varem kui 15 päeva ja mitte hiljem kui 30 päeva möödudes istungi aja ja koha määramise päevast arvates.\n(2) Apellatsioonikomisjon võib istungi edasi lükata, kui menetlusosaline esitab istungi edasilükkamiseks põhjendatud avalduse.\n(3) Kui istung lükatakse edasi, teatatakse menetlusosalistele istungi uus aeg ja koht ning selle kohta avaldatakse teade apellatsioonikomisjoni veebilehel.\n(4) [Kehtetu - RT I 2005, 18, 104 - jõust. 08.04.2005]\n§ 57. Istung\n(1) Apellatsioonikomisjoni istungit juhib koosseisu eesistuja. Istung protokollitakse.\n(2) Istung koosneb:\n1) kohalolijate ja nende volituste kontrollimisest;\n2) menetlusosaliste taandusavalduste ja muude avalduste esitamisest ja lahendamisest;\n3) eelmenetleja lõplikust ja kokkuvõtlikust ülevaatest;\n4) menetlusosaliste seisukohtadest ja väitlusest;\n5) menetlusosaliste ja apellatsioonikomisjoni küsimuste esitamisest ja nendele vastamisest.\n(3) Menetlusosalise või tema esindaja istungile ilmumata jäämine ei takista kaebuse või vaidlustusavalduse menetlemist, kui menetlusosalisele on istungi aeg, koht ja apellatsioonikomisjoni koosseis teatavaks tehtud ning ta ei ole teatanud menetluses osalemist takistavatest olulistest asjaoludest.\n(5) Kui menetlusosalised on apellatsioonikomisjonile selgituse andnud ja küsimustele vastanud, lõpetatakse kaebuse või vaidlustusavalduse arutamine ning menetlusosalistele teatatakse, mis ajaks teeb apellatsioonikomisjon otsuse.\n§ 58. Apellatsioonikomisjoni liikme taandamine\n(1) Apellatsioonikomisjoni liige, kes on isiklikult huvitatud kaebuse või vaidlustusavalduse lahendamise tulemusest, kuulub menetlusosalise põhjendatud taandusavalduse alusel taandamisele. Kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti, kohaldatakse taandamisele haldusmenetluse seaduse §-s 10 sätestatut.\n(2) Taandusavalduse võib esitada 10 päeva jooksul apellatsioonikomisjoni koosseisu teatavakstegemise päevast arvates. Taandusavalduse võib esitada ka istungi toimumise ajal, aga enne kaebuse või vaidlustusavalduse arutamise algust.\n(3) Taandusavalduse vaatab läbi kaebust või vaidlustusavaldust menetlev apellatsioonikomisjoni koosseis. Kui taandusavaldus rahuldatakse, arvatakse apellatsioonikomisjoni koosseisu taandatud liige kaebust või vaidlustusavaldust menetlevast apellatsioonikomisjoni koosseisust välja ja asendatakse apellatsioonikomisjoni teise liikmega. Kui liikme asendamine istungil ei ole võimalik, lükatakse istung edasi ja määratakse istungi uus toimumise aeg ja koht.\n(4) Kui taandatakse apellatsioonikomisjoni koosseisu kõik liikmed, määrab apellatsioonikomisjoni esimees uue kaebust või vaidlustusavaldust menetleva apellatsioonikomisjoni koosseisu.\n(5) Kui kaebuse või vaidlustusavalduse lahendamine otsustusvõimelise koosseisuga on võimatu, teeb apellatsioonikomisjon kaebuse või vaidlustusavalduse menetluse lõpetamise otsuse. Kaebajal on õigus esitada kaebus Patendiameti otsuse peale Harju Maakohtusse 30 päeva jooksul apellatsioonikomisjonis menetluse lõpetamise otsuse tegemise päevast arvates. Kohus vaatab kaebuse läbi hagita menetluses ja otsustab muu hulgas riigilõivu tagastamise.\n§ 59. Apellatsioonikomisjoni otsuse tegemine\n(1) Apellatsioonikomisjoni otsuse tegemise juures menetlusosalised ei viibi.\n(2) Apellatsioonikomisjoni otsus tehakse häälteenamusega. Hääletamisest keeldumine ei ole lubatud.\n(3) Apellatsioonikomisjoni otsus vormistatakse kirjalikult ja sellele kirjutavad alla kõik kaebust või vaidlustusavaldust menetlenud apellatsioonikomisjoni koosseisu liikmed. Otsus peab olema põhjendatud ning tuginema menetluse käigus kindlakstehtud asjaoludele. Hääletamisel eriarvamusele jäänud apellatsioonikomisjoni liikmel on õigus esitada allkirjade järel oma eriarvamuse lühike sisu.\n(4) Apellatsioonikomisjoni otsuses peab sisalduma:\n2) kaebuse või vaidlustusavalduse sisu kokkuvõte;\n3) esitatud tõendite ja põhjenduste kokkuvõte;\n4) kaebaja või vaidlustusavalduse esitaja nõue;\n5) viide otsuse tegemisel kohaldatud seadustele;\n6) otsuse põhjendus;\n8) selgitused otsuse vaidlustamise korra ja tähtaja kohta;\n9) otsuse tegemise aeg ja koht.\n§ 60. Apellatsioonikomisjonile esitatud tõendid\nApellatsioonikomisjonile esitatavatele tõenditele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse §-s 38 sätestatut.\n§ 61. Apellatsioonikomisjoni otsuse sisu\n(1) Apellatsioonikomisjon jätab kaebuse või vaidlustusavalduse rahuldamata või rahuldab selle täies ulatuses või osaliselt.\n(2) Apellatsioonikomisjon teeb otsuse vastavalt tööstusomandi seadustes sätestatule.\n(3) [Kehtetu - RT I 2004, 20, 141 - jõust. 01.05.2004]\n§ 62. Apellatsioonikomisjoni otsuse teatavakstegemine\n(1) Apellatsioonikomisjoni otsus tehakse teatavaks otsuse avaldamisega apellatsioonikomisjoni veebilehel. Otsuse teatavakstegemise ajaks loetakse otsuse veebilehel avaldamise kuupäev.\n(2) Apellatsioonikomisjoni otsuse ärakiri saadetakse posti teel viivitamata menetlusosalistele. Patendiametile saadetakse otsuse ärakiri ka siis, kui Patendiamet ei olnud menetlusosaline.\n§ 63. Apellatsioonikomisjoni otsuse jõustumine kaebuse korral\n(1) Kaebaja võib esitada kaebuse apellatsioonikomisjoni otsuse peale Harju Maakohtusse kolme kuu jooksul apellatsioonikomisjoni otsuse avaldamisest arvates. Kohus vaatab kaebuse läbi hagita menetluses. Kaebaja teavitab viivitamata apellatsioonikomisjoni kaebuse esitamisest.\n(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebust ei ole esitatud, jõustub apellatsioonikomisjoni otsus kolme kuu möödumisel otsuse avaldamisest ja kuulub täitmisele.\n(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kaebus esitatakse, kuid kohus ei võta seda menetlusse, jätab kaebuse läbi vaatamata või lõpetab menetluse otsust tegemata, jõustub apellatsioonikomisjoni otsus vastava kohtumääruse jõustumise hetkest, kui kohtumäärusest ei tulene teisiti.\n§ 64. Apellatsioonikomisjoni otsuse jõustumine vaidlustusavalduse korral\n(1) Vaidlustusavalduse menetlusosaline, keda ei rahulda apellatsioonikomisjoni otsus ja kes soovib jätkata vaidlust menetlusosaliste vahel hagimenetluse korras, võib esitada hagi kolme kuu jooksul apellatsioonikomisjoni otsuse avaldamisest arvates. Hageja teavitab viivitamata apellatsioonikomisjoni hagi esitamisest.\n(2) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hagi ei ole esitatud, jõustub apellatsioonikomisjoni otsus kolme kuu möödumisel otsuse avaldamisest ja kuulub täitmisele.\n(3) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hagi esitatakse, kuid kohus ei võta hagi menetlusse, jätab hagi läbi vaatamata või lõpetab menetluse otsust tegemata, jõustub apellatsioonikomisjoni otsus vastava kohtumääruse jõustumise hetkest, kui kohtumäärusest ei tulene teisiti.\n§ 65. Üleminekusätted\n(1) Tööstusomandi seaduste alusel asutatud riiklikes registrites sisalduvad andmed loetakse käesoleva seaduse alusel riigi põhiregistritesse kantud andmeteks.\n(2) Käesolevat seadust kohaldatakse enne 2004. aasta 1. maid apellatsioonikomisjonile esitatud kaebuste ja vaidlustusavalduste edasisel menetlemisel, kui käesolevas seaduses ei sätestata teisiti.\n(41) Enne 2004. aasta 1. maid apellatsioonikomisjonile 2004. aasta 1. maini kehtinud kaubamärgiseaduse §-de 24 ja 241 alusel esitatud kaubamärgi registreerimise kehtetuks tunnistamise taotlustele määrab apellatsioonikomisjoni esimees eelmenetleja 2005. aasta 1. maiks.\n(5) Kui enne 2004. aasta 1. maid on apellatsioonikomisjon määranud lisadokumentide esitamise tähtpäeva, ei kohaldata käesoleva seaduse § 52 lõiget 2.\n(6) Enne 2004. aasta 1. maid apellatsioonikomisjonile 2004. aasta 1. maini kehtinud kaubamärgiseaduse § 19 alusel esitatud vaidlustusavaldustele ning enne 2004. aasta 1. maid apellatsioonikomisjonile 2004. aasta 1. maini kehtinud kaubamärgiseaduse §-de 24 ja 241 alusel esitatud kaubamärgi registreerimise kehtetuks tunnistamise taotlustele kohaldatakse 2004. aasta 1. maini kehtinud kaubamärgiseadust ning nende läbivaatamise kohta kehtivaid vaidlustusavalduste läbivaatamist reguleerivaid sätteid.\n§ 66. Seaduse jõustumine\n[RT I 2003, 82, 555 - jõust. 01.05.2004]


Eestis euroala väikseim kaardipettuste arv - ITuudised\nAutor: Ave Lepik • 25. veebruar 2014\nEestis euroala väikseim kaardipettuste arv\nEesti 1000 elanikust langes 2012. aastal kaardipettuse ohvriks neli kaardiomanikku ja neist igaühe kahju oli keskmiselt 160 eurot.\nEuroopa Keskpanga täna avaldatud kaardipettuste aruande põhjal oli Eestis välja antud pangakaartidega 2012. aastal seotud 5400 kaardipettust ligi 900 000 euro väärtuses.\nÜhtses euromaksete piirkonnas (SEPA alal) kasvasid 2012. aastal pangakaardipettused 15% ja nende pettustega oli seotud umbes 9 miljonit tehingut 1,3 miljardi euro väärtuses, vahendas keskpanga statistika. "Eelneva viie aasta jooksul oli kaardipettuste arv püsivalt vähenenud. Eestis on kaardipettuste arv teiste riikidega võrreldes väike," kommenteeris Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhtivspetsialist Airi Uiboaid.\nKuigi pettusega seotud tehingute arv kasvas tema sõnul ka Eestis mõnevõrra (8%), jäi pettuste osatähtsus kõikidest kaardimaksetest samaks (0,002%). Eesti kaartidega toime pandud pettuste arv on euroala riikidest väikseim. Eesti 1000 elanikust langes pettuse ohvriks neli kaardiomanikku ja neist igaühe kahju oli keskmiselt 160 eurot. SEPA alal oli 1000 elaniku kohta keskmiselt 17 kaardipettuse juhtumit ning enim pettuseid oli Prantsusmaal – 1000 elaniku kohta 46 juhtumit.\nEesti pankade kaartidega toimus enim pettuseid pangaautomaatides – 43% kõikidest pettuse juhtumitest. Petturite eelistatud kanalite võrdluses on märgata väikest nihet internetis algatatud maksetelt pangaautomaatide pettuste suunas. "Eesti eristub selle muutusega koos Hollandiga teiste riikide seas. Tehingutega, kus kaarti füüsiliselt ei kasutatud (enamasti e-poe ostud), pandi toime 42% kaardipettustest, samas kui kaardimakseterminalide pettuste osakaal oli endiselt väikseim (15%). Pangaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettuste puhul on enamasti tegemist pangakaartide võltsimisega," selgitas Uiboaid.\nSEPA alal väljastatud pangakaartidega tehtud pettused kasvasid 2012. aastal 15%, ulatudes 9 miljoni tehinguni 1,3 miljardi euro väärtuses. E-poe ostudega või telefonitsi algatatud tehingutega ehk juhtudega, kui pangakaarti füüsiliselt ei kasutatud, oli seotud 60% pettustest. Kaardimakseterminalides tehti 23% pettustest ja pangaautomaatides 17%. Krediitkaartide pettuste osakaal oli endiselt märksa suurem kui deebetkaartide oma, sest e-ostude eest makstakse sagedamini krediitkaardiga.\nUiboaid selgitas, et pangaautomaatides ja kaardimakseterminalides toime pandud võltsingute pettus on liikunud SEPA-väliste riikide suunas. "Kui SEPA alal tehti riigisiseselt 93% kaardimaksetest, siis riigisisesed pettused moodustasid kõikidest pettustest vaid 50%. SEPA alal tehti piiriüleselt 5% kaardimaksetest ja piiriülesed pettused moodustasid kõikidest pettustest neljandiku. Ülejäänud neljandik pettustest toimus 2% kaarditehingutega, mis tehti väljaspool SEPA ala. SEPA ala välise pettuse ebaproportsionaalselt kõrge tase viitab sellele, et petturid kasutavad ära SEPA ala väliste riikide leebeid turvastandardeid, näiteks kasutatakse kiibitehnoloogia asemel magnetriba, mida on lihtsam võltsida," ütles ta.\nKaardikasutus ja kaardipettuste arv on Euroopa Liidu liikmesriikides üsna erinev: inimese kohta tehakse aastas 18 kuni 253 kaardimakset väärtuses 1300 kuni 18 000 eurot.\nPettuste näitajad on riigiti samuti väga erinevad. "Väikseima pettuste osatähtsusega on reeglina need riigid, kus on ka vähe kaarditehinguid, näiteks Leedu ja Ungari. Kaardipettuste arv oli suurim Prantsusmaal ja Suurbritannias. Eesti, Soome ja ka Portugal paistavad silma aktiivse kaardikasutuse, kuid madala kaardipettuste taseme poolest, mis on samal tasemel nende riikidega, kus kaarditehinguid tehakse vähe. Kaardipettuseid on euroalal vähem kui kogu SEPA alal," ütles Uiboaid.\nTa hoiatas, et kuna kaardiga makstavate e-ostude ja muude interneti vahendusel tehtavate ostude arv aina suureneb, on vaja pöörata üha rohkem tähelepanu maksete turvalisuse tagamisele. Interneti vahendusel tehtavate maksete puhul aitab pettuste vähendamisele kaasa 3D-turvasüsteemi kasutamine. Eestis tegutsevad pangad on selle süsteemi suures osas juba kasutusele võtnud (Verified by Visa, MasterCard SecureCode).\nSularahaautomaatide ja kaardimakseterminalide pettusi saab vähendada siis, kui üha rohkem riike, sh väljaspool SEPA ala, võtavad kasutusele pangakaartide võltsimist takistava rahvusvahelise standardi kaardimakse autoriseerimiseks (EMV standardi), kus info salvestatakse magnetriba asemel kiibile ja kaardiomanik tuvastab end PIN-koodiga.\nKaardipettuste aruanne hõlmab kõiki ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) riike ehk Euroopa Liidu liikmesriike ja lisaks veel viit riiki: Šveitsi, Islandit, Liechtensteini, Norrat ja Monacot.


Tänane kuupäev 14.07.2020 17:11\nTeema pealkiri: Iž 412 IE Rally 1987 stern100\nPostitatud: 04.04.2012 19:32\nKuna mu uunikumi teemas on juba natuke rallika kohta ka lahatud, mõtlesin et teen siis oma rahvaspordi masinast üldse teise, uue teema.\nMasin sai toodud siis 16 mai 2011. Oli teine ainult suviti sõitnud, originaal-läbisõit 30 tuhat kopikatega. Mitte ühtegi keevituspunkti kerele lisaks tehtud ei olnud keegi. Isegi põhja peal ja all originaalvärv, ühesõnaga ERITI korralik auto. Samuti oldi ka stanged äärmiselt korralikud. Kuna aga uunikum on endal juba taastatud, ehk olemas ning tol hetkel oli vaja uut põhja millest rallikas teha, sai selle auto saatus kindlaks määratud. Alguses nägi sis välja selline.\nSai siis tiba sõita proovitud ning selgus et sidur ei taha koostööd teha ning käigukast ragiseb. Samuti tuli korra mootor maha võtta sest selgus, et õlisõel on õlivõtturi varda otsast ära murdunud.\nÕlinälg on päris suur olnud, filtri sees olev papp oli otsapidi välja hakanud tulema.\nSeejärel sai vahetatud esivedrud uute vastu ning tehtud tagavedrud ära, et kannatakse mossega rallit sõita. Siis tuli värvkatte värskendamise aeg.\nSiis täpselt kaks päeva sai auto ilus olla\nNing sinna see originaaal-sirge-keevitamata kere läks. Peale pauku sai kärmelt uued plekid külge lapitud et rallil stardis olla...\nAeg ülevaatus teha, mis ka peale sai.\nPäev enne Kasari rahvasprinti ja võistlus ise, kus sai otsa käigukast.\nMis ikka...järgmine kast alla\nPäev enne Läänemaa RR-i ja võistlus ise\nSiis sai alla ostetud tikud ja flantsid.\nParajasti juhtus pihku ka aeglane differ. Kuupäev oli siis 26 august, et aimu saada asjade käigust\nVahepeal sai veel vist käigukaste vahetatud ning taha said alla Land Cruiseri uued amordid\nSiis sai Rapla kardirajal käidud märja asfaldiga.\nLeidsin isegi 2 videot kus mosse lindile jäänud.\nTalvine Kiltsi rahvasprint\nVahepeal läks jälle käigukast ja 32 tuhat sõitnud mootorile tegin saaledevahetuse...\nLõpuks talv. 21 jaanuar Piirsalu rahvasprint.\nValmistumine uunikute talveralliks\n12 veebruar Haapsalu jääl\nUunikute Talveralli. Ekipaaz nr 45. Võitsin turisti klassi kiirukatse\nJa lõppu üks pilt mis võib osadele huvi pakkuda\nNii...käsa väsand kohe piltide panemisest Igatahes talvega tagatiivad veel kõvasti muljuda saanud ning auto ootab vaikselt uut värvi et tagumine heledam osa uuesti ilusti üle värvida. Tehnilise poole pealt ei oskagi midagi rääkida...ette sai ka mingi aeg kyb gaasikad pandud sest 12 klassi koolipoisil rohkem raha ei ole Praegu ootan karbussi mis varsti peaks ühe spetsi käest mosse peale tagasi jõudma. Ning 14 aprill Haapsalus Linnasprindil kohtume\nPostitatud: 04.04.2012 19:39\nLiitunud: 23.11.2005 19:12\n175/50/13 mõõdus on need madalad suverullid millega kiltsis sõitsid ? Kust selliseid saab ?\nHaapsaluks ka need alla ?\nPostitatud: 04.04.2012 19:42\nLaius on tegelikult 205...kõrgust euroopa mõõdustikus seal peal ei ole. Need on vanakooli VFTS-i originaal rehvid asfaldile. Pirelli P7F, otsi, loe netist Enam neid vist ei tehta. Haapsalus muidugi nendega peale, sest pidamine nagu kännu taga.\nPostitatud: 04.04.2012 19:49\nMa kuskilt pildi nurgast lugesin sellise numbri, tundus kohe ebareaalselt lai 175 kohta Eest koobastesse ei käi laiuse tõttu vms ?\nPeab ka kiiresti midagi madalat ja laia saama, 13" nii unustatud mõõt et suht võimatu leida enam midagi.\nPostitatud: 04.04.2012 19:53\nEes jäme põllumajanduslik stabikas, topeltstabikate jaoks pole raha veel. Aga miks ta vastu peaks käima Mossel ikka ees koobas suurem kui siksil. Isegi logarid ja flantsid on ees all, ei käi ikka kuskile, niiet segama hakkaks. Taga oli nendega ainult probleem et tuli natuke haamrit kasutada , et kurvis koopa teravad ääred rehvi ei lõikaks. Iseenesest, kui sul on uus 175/70 suvekas, võid väga edukalt sõita samamoodi. Kuid jah, see madal ja lai on ikka hoopis teine äärmus. Külgjõid on kurvis mosse kohta väga kõva ning sellist pidamist ma ei olnud kunagi tundnud. Ainult et nende rehvide jääb ka tippkiirus 100kanti...\nPostitatud: 04.04.2012 22:48\nLiitunud: 07.07.2007 22:39\nRehvil ju selges eesti keeles kirjas 175/50 R13. Aga ju siis fotoshop...\nPostitatud: 04.04.2012 23:07\nKui laiad need punased veljed on?\nPostitatud: 04.04.2012 23:42\nKas see Põlvast toodud Omnirem kirjadega Golf oli ka teie käsutuses=\nPostitatud: 05.04.2012 07:06\nSee ei ole euroopa mõõdustik minuteada...Sest 175/50 see kohe kuidagi ei ole. Pealegi on ta VR 13, ei tea kas see midagi ka muudab...\n2 tolli laiemad kui originaal. Seega 6.5 ja 7 tolli vahele peaks jääma laiuse poolest.\nKas mõtled halli golfi...? See oli sõbra käsutuses kuid selle kandsime eelmine sügis maha vastu kahte puud.\nPostitatud: 05.04.2012 09:56\nLiitunud: 13.02.2012 12:10\nVäga vinge rallikas\nPostitatud: 06.04.2012 12:15\nhttp://img827.imageshack.us/img827/5338 ... tus001.jpg\nSellest vidinast kuskil rohkem pilte, juttu ka leidub.. ?\nPostitatud: 06.04.2012 13:34\nTäna sain siis kätte uue karbussi , mis ka seadesse pandi kohapeal. Ai sa raks kus nüüd on alles minek Lamelliga käis märja kruusaga neljanda käiguga ka tühja veel. Eks vaatame kuidas 14 aprill Haapsalus sõit välja kukub. Muidugi hakkan vaikselt raha koguma, et varsti mootor tegemisse anda.\nMida sa teada tahad. Asi ostetud vene ajal poest. Lihtsalt natukene moditud alumiste plaatide auguvalemeid, et saaks küliti keerata mosset, sigulli ja volgat. Üles tõstetakse nii 30cm astmete kaupa siguli originaaltungrauaga. Kruttimist on palju kuid see-eest saab kõik üksinda tehtud. Idee poolest saab masina täiesti küliti keerata kuid nii hakkavad juba mahlad mootorist välja voolama.\nPostitatud: 06.04.2012 16:45\nVäga viis masin on! Ootan juba uue seadega proovisõitu\nPostitatud: 06.04.2012 17:30\nNatuke kuivemat kruusa oleks vaja Muidu pole see "õige" fiiling. Täna testides märja kruusa peal kippusid kurvid kole pikaks minema, või oli asi hoopis paranenud minekus, ei tea\nPostitatud: 06.04.2012 18:44\nKobe masin, jälgin huviga edasi. Kas rehv liiga väike ja madal ei ole?\nKasutajad foorumit lugemas: H.P. ja 51 külalist


Palju õnne teile, Eesti Ehituse aktsionärid! - Äripäev\nPalju õnne teile, Eesti Ehituse aktsionärid!\nTarvo Vaarmets 18. mai 2007, 00:00\nTäna möödub täpselt aasta esimesest kauplemispäevast Eesti Ehituse aktsiatega. Võrreldes 89,97kroonise IPO-hinnaga, on väärtpaberi väärtus kosunud koguni 122%. Vaatamata aktsia hinna kiirele tõusule ja müügikeelu äsjasele lõpele ettevõtte juhid aga aktsiatest loobuma ei kiirusta.\n"Mina isiklikult mingit põhjust ega vajadust müümiseks ei näe," kinnitas Eesti Ehituse juhatuse esimees Jaano Vink, kelle hinnangul ka kogu meeskond vaatab tulevikku pigem optimistlikult. Vinkile kuulub aktsiaraamatu järgi 16 500 Eesti Ehituse aktsiat.\n"Möödunud aasta jooksul oleme tehtud valikute suhtes kindlust kõvasti juurde saanud," rääkis ta ning märkis siis: "Eks igaüks tee oma otsused ju siiski ise."\nKa eraisikuna 17 000 Eesti Ehituse aktsiat omav ettevõtte finantsdirektor Andri Hõbemägi peab aasta eest börsile tulnud kontserni väärt investeeringuks.\n"Mina isiklikult müüa ei kavatse," täheldas ka Hõbemägi, kes kinnisvaraturu jahtumisel suurt mõju ehitustegevusele ei näe.\n"Meie leiame, et kinnisvara pool on tsüklilisem kui ehituse pool, seetõttu ei seoks me seda otseselt kinnisvaraga," arvas Eesti Ehituse finantsdirektor ja lisas, et ehituse käekäigu saab siduda majanduse kui terviku olukorraga.\n"Eks selle põhjal saab igaüks ise oma arvamuse kujundada," viitas ta jätkuvalt kasvavale majandusele ja seeläbi ka arvatavalt tulutoovale ehitusturule.\nEesti Ehituse esimene börsiaasta ei saa aga vastu näiteks vahetult enne 1997. aasta laiapõhjalist kiiret langust börsidebüüdi teinud Tallinna Farmaatsiatehase väärtpaberile, mille väärtus kaheteistkümne kuuga koguni pea kuuekordistus. Samuti on võimalik, et Eesti Ehituse aktsia esimesele börsiaastale teeb silmad ette Olympic Entertainment Groupi oma, sest viimase aktsia on alates oktoobri lõpust kerkinud juba 150%.\nMöödunud aastaga jääb nii ettevõtte enda kui ka aktsia hinna arengut silmas pidades rahule aga ka Eesti Ehituse suuromanik Toomas Luman, kelle sõnul börsistaatus kontserni jaoks olulisi muutusi toonud pole.\n"Sisuliselt ei ole midagi muutunud, kuna meie finantsaruandlus vastas juba varem avatud börsiettevõtte nõuetele," ütles Luman.\nSarnaselt Lumaniga hindab Eesti Ehituse esimest börsiaastat ilusaks Hansabank Marketsi analüütik Sander Danil, kes märkis, et esimese aastaga on toimunud väga korralik hüpe. Samas tõi ta välja ka ehitusturu kasvu aeglustumise viimastes kvartalites.\n"Suurtel läheb aga endiselt hästi ja tõsisemaid signaale ei ole veel märgata. Praegu on loodud head eeldused, et turuliidrid suudaksid hästi hakkama saada," selgitas Hansabank Marketsi analüütik, kes juhtide sõnade kinnituseks nende aktsiamüüki ei usu.\n"Juhtkonnaga võimalikest arengutest vesteldes on jäänud mulje, et neil on ikkagi selgelt positiivsed ootused," täheldas Danil.\nJaano Vink andis sellest ka aimu: "Kindlasti tuleb teha ühes või teises küsimuses jooksvaid korrektuure, kuid mingit plahvatuslikku turu kokkutõmbumist ma täna küll ei ootaks."\n"Pigem eraldab kinnisvaraturu stabiliseerumine terad sõkaldest ning professionaalsed tegijad jätkavad ehitusturul, kindlasti jälle kord tihenevas konkurentsis," oli Eesti Ehituse juht ettevaatlikult enesekindel.


Vaagna eesmise kalde harjutused koos stabiilsuspalliga - Info - 2021\nVaagna eesmise kalde harjutused koos stabiilsuspalliga\nTeil on vaagna eesmine kallutus, kui teie vaagna luud seisavad või istudes jäävad keha esiosa poole. Saate seda parandada poosi või treeningu abil. Pooside juhtimiseks sirgendage selgroogu nii, et selle kõver oleks väga väike. Selle kontrollimiseks asetage selg vastu seina ja lükake käsi seina ja keha vahele vöökoht. Hea rüht võimaldab paigaldada ainult ühe käe.\nVaagna eesmine tagumine osa\nVaagna eesmine kallutus võib olla tingitud nõrkadest kõhu- ja seljalihastest. Kõhulihaste pingul hoidmine selle treeningu ajal aitab vaagnat neutraalsema nurga alla reguleerida. Istuge stabiilsuskuulil jalad õla laiusega ja selg sirge. Hoidke reied paralleelselt ja põlved keskel pahkluude kohal. Hoidke lõdvestunud jalgu, jalad kindlalt põrandale istutatud. Tõstke käed keha ees rinna tasemel välja. Pingutage kõhulihaseid ja hingake sisse. Oodake viis. Hingake puusa edasi liikudes pallile, hoides oma pead, käsi ja õlad ühtlasena. Oodake viis. Hingake sisse tagasi liikudes, säilitades selja ülaosas, õlgades ja peas tasakaalu. Oodake viis loendust. Korrake seda 10 kordust, hoides kõhu tihedalt kinni ja jalad lõdvestunud.\nKülgmised külgmised vaagnapõhjad\nPöörake tagasi püstisesse ja joondatud asendisse, millest alustasite 1. peatükis. Sirutage käed küljele, sissehingamisel pingutage kõhtu ja nihutage puusasid paremale, hoides selja ülaosa ja käsivarte paigal. Enne väljahingamisel puusade vasakule veeremist hoidke viis loendit. Hoidke positsiooni viieks loenduseks. Korda 10 kordust, säilitades pingul kõhu ja lõdvestunud jalad.\nVaagna kalde pöörded\nPuusade pööramine venitab ja lõdvestab puusa sügavaid fleksorilihaseid. Paindujate reguleerimine liikumise abil leevendab valu alaseljas ja võimaldab vaagna eesmise kalde tervislikumasse asendisse pöörduda. Pöörake oma vaagnat püstisesse ja joondatud asendisse ringis, kui istute palli sirutatud kätega külgedele. Pöörake sujuvalt ja sujuvalt paremale kaks kuni kolm minutit, hoides oma ülakeha tasemel ja paigal. Pöörake oma suund sama palju aega tagasi enne püstiasendisse jõudmist.\nLamav vaagna palli kallutus\nSee harjutus tugevdab nii alaselja kui ka kõhulihaseid, et keha paremini toetada. Keerake stabiilsuspalli tagasi, kuni teie õlad on palli ülaosaga samal tasemel ja teie alaselg on pallile surutud. Hoidke reied põlvega paralleelselt pahkluude kohal. Pigistage oma puusa, kui kallutate oma vaagna üles, tõstes alaselja palli küljest lahti, hoides samal ajal jalgade ja õlgade asendit. Enne kui lõdvestate ja alaselja pallile kukutate, hoidke seda viis korda. Korda 10 kordust.\nCopyright 2021 \_ Tervislik eluviis \_ Vaagna eesmise kalde harjutused koos stabiilsuspalliga


Valikud kauplemise kursused Austraalias. ÕPI 2 KAUBANDUSFORMI KURSUS\nKige tavalisem makseviisid on krediitkaardiga ja lekandega. Seda kuvatakse reaga, mis ühendab tulemusi ja igapäevaseid kaotatud hindu.\nTec-NQ, Townsville'i linn, Austraalia\nVõimenduse kasutamine CFD kauplemisel võib kaasa tuua oma esialgsest investeeringust suurema kaotuse. Admiral Markets pakub kaitset negatiivse kontojäägi eest. Lühikeseks müümine teeb teid vastuvõtlikuks piiramatutele riskidele.\nCFD-sid seostatake enim lühiajalise kauplemisega, mis on kõige keerulisem kauplemisstiil. CFD kauplemine - millisesse suunda kaubelda? CFD-dega tehingu avamisel on toimimiseks kaks võimalust: Pikk positsioon ostutehing - inglise keeles long position Sellisel juhul arvab kaupleja, et aluseks oleva hinnavahelepingu väärtus suureneb.\nTegemist on ostmisega madalama hinnaga ning seejärel kõrgema hinnaga müümisega ja kasumi teenimisega. Kui turg muutub ja hind langeb, on tulemuseks kahjum. Andmevahemik: Koostatud Palun arvestage, et varasemad tulemused ei ole usaldusväärsed tulevaste tulemuste või tulevase tulemuslikkuse näitajatena. Kui kauplejad uurivad, millises suunas varad ja hinnaliikumised võivad minna, on OHLC selgema pildi saamiseks väga kasulik viis. Küünlajalgikaart Esimest korda kasutasid Jaapani riisikaupmehed Küünlajalgade diagramm on väga sarnane OHLC-graafikule, millest me hetk tagasi rääkisime.\nSeda seetõttu, et kauplejatel on kindla aja jooksul juurdepääs avatud, suletud, madalatele ja kõrgetele väärtustele.\nHinnaküünlal näete 3 erinevat punkti: Avatud: See on küünla korpus ja illustreerib vara alghinda valitud ajaperioodil. Sulge: See on küünla korpus ja illustreerib vara viimistlushinda valitud ajaperioodi jooksul. The Wick: Tikk, mida nimetatakse ka varju, illustreerib konkreetse ajakava hinnaäärmusi. Tikk on abiks turu hoogu tuvastamisel.\nIga küünal esindab teie valitud aja jooksul hinna liikumist. Näiteks päevakaardi uurimisel illustreerib iga küünal iga konkreetse päeva lähedast, avatud ning ülemist ja alumist tahti. Ärge unustage, et hea võimalus kauplejatel nende graafikutega tutvuda ja neist tõepoolest maksimumi võtta on alustada demokonto võimalusega.\nForexi kauplemise strateegiad ja süsteemid Kui olete alles alustamas forexi maailmas, on hädavajalik, et õpiksite kauplemisstrateegiate häid külgi. Ükski kauplemisstrateegia pole parem kui järgmine, seega peate välja selgitama, mis teie jaoks sobib ja millised on teie pikaajalised finantseesmärgid. Allpool loetleme mõned kõige sagedamini kasutatavad Forexi kauplemisstrateegiad.\nSwing Trading Seda nimetatakse keskmise tähtajaga strateegiaks või lähenemiseks. Mõned kauplejad kasutavad kiigekaubandust oma praeguste igapäevaste tehingute võimendamiseks. Kiigekaubandus tähendab ka seda, et olete võimeline jätma oma kauplemise avatud päevade või nädalate kaupa.\nKauplemiseks usas reguleeritud valuutamaaklerid, kes kauplevad krüptovaluutadega\nForex peakatted juuste Lühidalt, forex scalping kasutatakse kauplejate poolt, kes soovivad ühe paariga teha mitu tehingut, saades kasu väiksematest hinnaliikumistest kauplemispäeva jooksul. Üldiselt hõlmab skalpimine tehingute ostmist ja müümist mõne sekundi või mõne minuti jooksul.\nSeda tüüpi kauplemisstrateegia muudab kauplejate jaoks täiesti teostatavaks mitmesuguse väikese kasumi, mis kõik kokku liidetuna moodustavad suure kasumi. Intraday Trading Päevasisene kauplemine on kauplemisel pigem mõistlik lähenemisviis ja see keskendub 1—4-tunnisele hinnasuundumusele.\nMe arvame, et see on algajatele suurepärane kauplemine lühikese aja tõttu, kuna kauplemine jääb avatuks. Päevasisene kauplemine pakub kauplejatele ka sisenemis- ja stop-loss strateegiaid ning seda peetakse madala riskiga.\nKes sobib maaklerifirmale LexaTrade: klientide ülevaated ja teenige bitcoinidega internetis raha tase, krüptoraha kauplemise staretgia. Bitcoin invest xalculator kas ma saan bitcoini kaevandamiseks raha teenida? Krüptovaluuta investeeringute nõuanderühm krüptoraha investeerimine läks valesti, bitcoin ja kuidas kasumit teenida.\nValiku binaarsignaalid kauplemisvaade rsi bitcoin, buffet investeerib bitcoini. Kus ma saan kaubelda bitcoinidega,. Bitcoini kauplemisvormid kuidas krüptovaluutaga kauplemise paarid töötavad lühiajaline krüptovaluutaga kauplemine.\nNeed Samuti võite olla huvitatud sissemaksetest: Investeerige Bitcoini kulla otsetootmisse, kaevandamisse ja kauplemisse: mis on väärt Moon Bitcoin: krüptosegis tasuta Satoshis Nüüd kaubelge krüptomaakleri testi võitjaga IQ Option. Veebisaidil www.\nSajad tuhanded kauplejad kasutavad tarkvara, kuna masinõppe algoritmi krüptovaluutaga kauplemine on kohandatav ja hõlpsasti kasutatav. See võimaldab riikidel reiside ajal valuutasid kaubelda.\nPerioodi lppemist vib ulatuda 60 sekundit kuni 5 minutit kuni 1 tund kuni ks ndal ja nii edasi. Bolsos frontais feitos inteiramente de jeans para aumentar a força.\nDeposição em andmeid, mis on ette nhtud maakleri vrreldes eespool. Kas asi on usaldusväärne? IQ Option. Minimaalne kaubandus Minimaalne kaubandus em minimaalne kogus, et kaubandus, selle andmed em esitatud vrdlus maaklerid.\nIga investeerimisalase otsuse näol on tegemist kliendi isikliku otsusega ning Admiral Markets ei vastuta otsusest tekkinud kahju eest, olenemata sellest, kas otsuse tegemisel on tuginetud Analüüsis esitatud teabele või mitte. Eraldi tõke ja binaarne optsioon, isegi tavalise investori jaoks, võib olla huvitavam kui vaniljeoptsioon. Sõltumata emitendist tuleks mõista, et eksootilised optsioonid luuakse vastusena konkreetsetele investorite taotlustele ja neil on selgelt väljendunud isiksus.\nSeetõttu on eksootiliste binaarse optsiooni kauplemiskahjum mõneti meelevaldne ja sageli kahemõtteline, mis põhjustab väga ohtliku varjatud arusaamatuste riski.


See päev ja teine. Minu Tartu 3. Keskkoolis...|Tartu ilukirjanduses\nSee päev ja teine. Minu Tartu 3. Keskkoolis...\nMinu Tartu 3. Keskkoolis ei olnud õpilastel reeglina oma suuski. Aga koolil olid. Viletsad küll, suvalise jalanõu külge tulid need rihmadega kinnitada, mõnikord see kinnitus lagunes keset kiiret mäest allasõitu. Aga kõik oma suusatunnid sõitsime nendega.\nUjumiskursustel käisime Emajõe sauna basseinis. Kõik huviringid koolis ja ka ülelinnalised olid tasuta. See oli väga suur asi, meil ei olnudki aega linna peal hulkuda või kuskil pahandusi teha, muud huvitavat pakuti piisavalt.\nSama kehtis ülikoolis. Näiteks peale kohustuslike võõrkeelte – minul saksa, soome, ladina ja muidugi vene – õppisin veel prantsuse (õpetajaks võrratu Kallista Kann), inglise (Laine Hone) ja läti (Karl Aben) keelt. Võimalus olnuks võtta veel rootsi keel. Kõik see lisaõpe oli tudengitele tasuta. Ülikooli pääsemine ei olnud kerge. Sisseastumiseksamid ja tihe konkurents. Juba sees olles pidi kogu aeg pingutama, et sessioonidel neljade-viite hulka ühtki kolme ei satuks, sellest olenes stipendium. Üksainuski kolm võttis kohemaid stipi ära ja enamikule tähendas see ka ülikoolist lahkumist. Ühikakoht maksis kümme rubla kuus ja stipp oli kolmsada rubla kuus. Õppemaksu ei olnud. Ei olnud niisugust asja, et kehvematest oludest noor inimene poleks saanud ülikooli. Sai küll. Vaid tahtmist pidi olema ja pea pidi lõikama. Ja visadust pidi jaguma, sest kerge ei olnud.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 1 175 €.\nIP LOCKER OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nIP LOCKER OÜ alustas peaaegu 2 aastat tagasi, mil juhatuse liige L. A. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. IP LOCKER OÜ valdkond on mujal liigitamata infoalane tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 63991) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 578 tükki, kes annavad tööd kokku 3995-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 0 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 1 175 €.\nKäibed kokku (2021) 44 075 €\nBilansimaht (2021) 99 934 €\nIP LOCKER OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nIP LOCKER OÜ Logi sisse\n03.01.2020 - .... IP LOCKER OÜ juhatuse liige


Paraboolne SAR - indikaatori ja Forexi kauplemisstrateegia - Forexi näitajad\nEttevõtjad suudavad reeglina üsna hästi leida turule sisenemise loogilise taseme. Võib-olla on see tingitud sellest, et nad keskenduvad tõsiselt just sellele kaubanduse aspektile. See, millal ja kus positsioonilt välja astuda, on paljude jaoks siiski keerulisem küsimus.\nPaljud inimesed tahavad võimaliku suundumuse alguses anda oma positsioonile pisut tööruumi, kuid kui tundub, et trendiliikumine peatub või hakkab aurust otsa saama, oleks maksimaalse kasumi säilitamiseks tore saada kiire signaali saamiseks kiire signaal. Liikuvate keskmiste ristmike või trendijoonte analüüsi kasutamine võib põhjustada liiga kiire väljumise, kui liikumine muudab kiire tagasikäigu, või uue liikumise lõpus liiga hilja.\nHea võimalus oleks hinna ja aja paraboolne süsteem, mis sai oma nime parabooli või Prantsuse kõverat meenutava mudeli kujul, nagu Welles Wilder seda oma raamatus “Uued kontseptsioonid tehnilistes kauplemissüsteemides” kirjeldas. Selles 1978. aastal avaldatud raamatus tutvustas ta paraboolsüsteemi ja mitmeid muid meetodeid, mis on nüüd tehnilise analüüsi alustala. Räägime täna paraboolse SAR-i (PSAR) indikaatorist: analüüsime selle algoritmi ja kauplemisstrateegiaid.\nMis on paraboolne SAR?\nRSI ja DMI looja Welles Wilderi kujundatud Parabolic seab liikuvad hinnapeatused pikkadeks või lühikesteks positsioonideks. Seda nimetatakse ka peatuste ja pöörde indikaatoriks (täisnimi on “Paraboolne SAR” - paraboolne peatus ja pöördepunkt) on parabool kõige parem peatumismääruste esitamiseks, mitte liikumissuuna või suundumuse määramiseks.\nSeda indikaatorit nimetatakse trendinäitajateks. See on parabooliga väga sarnane joon (kust pärineb õigupoolest indikaatori nimi ise), mis asetseb hinnatabelil ja põhineb nende suhtelisel positsioonil (parabool ja diagramm), tehakse järeldused turuolukorra ja selle arenguväljavaadete kohta.\nKui hind ületab paraboolse SARi read, siis indikaator pöördub tagasi ja selle järgmised väärtused asuvad hinna teisel küljel. Selles indikaatori klappides on lähtepunkt eelmise perioodi maksimaalne või minimaalne hind. Indikaatori klapp on signaal kas suundumuse lõpuleviimise kohta (üleminek korrektsioonile või lamedaks) või selle muutumise kohta.\nWilder soovitas kõigepealt kindlaks määrata suundumuse ja seejärel kaubelda parabooli abil selle suundumuse suunas. Kui trend on tõusnud, siis peaksite ostma, kui indikaator liigub hinnast madalamale. Kui trend on langenud, peaksite müüma, kui indikaator liigub hinnast kõrgemale.\nPikad positsioonid tuleks sulgeda, kui hind langeb alla tehnilise näitaja joone, ja lühikesed - kui hind tõuseb üle paraboolse SARi rea. See tähendab, et peate jälgima paraboolse SAR-i liikumissuunda ja hoidma avatud turupositsioone ainult selle liikumise suunas. Sageli kasutatakse seda indikaatorit lõpp-stoppjoonena.\nIndikaatori töötas välja ja kirjeldas 1976. aastal Welles Wilder. Algselt oli selle indikaatori nimi SAR, suurtähtede kombinatsioonina “stopp ja tagurpidi” - “peata ja pööra”. Arvestuse keerukuse tõttu kasutati seda näitajat aktiivselt domineerimise ajastul arvutitehnoloogia tehnilises analüüsis. Vene transkriptsioonis nimetatakse seda indikaatorit mõnikord ka "paraboolsüsteemiks". Seda nimetati seetõttu, et hinnamuutuste käigus antud sulgemissignaalid, nagu te ilmselt juba aru saite, tõmbavad silma parabooli.\nWilder otsis süsteemi, mis suudaks hõivata suuremat osa trendituru kasumist, ilma et ta toetuks välistele kasumi säilitamise meetoditele. Paraboolsete arvutuste tulemuseks on lõpptulemuste jada, mis käivitumise korral annavad märku trendi pöördumisest. Peatusi arvestatakse iga päev (või iga teie kasutatava ajavahemiku kohta) ja need muutuvad suundumuse edenedes lähemale. Kui trend ei saanud jätkuda, muudab indikaator positsiooni vastupidiseks ja algab uus ajavahemik.\nParabool töötab kõige paremini tugevate trendide perioodidel, mis Wilderi enda sõnul esinevad umbes 30% ajast. Seetõttu peab kaupleja kõigepealt kindlaks määrama, kas turul on suundumusi, kasutades muid näitajaid, näiteks Wilderi ADX-rida, ja seejärel kauplema, kasutades parabooli trendi suunas.\nIndikaatori konfigureerimiseks on seatud ainult kaks muutujat: samm ja maksimaalne samm. Mida kõrgem samm on seatud, seda tundlikum on indikaator hinnamuutuste suhtes. Kui samm on liiga kõrgele seatud, kõigub indikaator hinnast liiga sageli kõrgemal ja madalamal, muutes selle tõlgendamise piisavalt keerukaks. Maksimaalne samm kontrollib parabooli regulatsiooni hinna liikumisel. Mida madalam on maksimaalne astme väärtus seatud, seda kaugemale nihutatakse peatus hinnast.\nWilder soovitas seada astme väärtuseks 0,02 ja maksimaalseks astme väärtuseks 0,20.\nWilder tegi oma raamatus järgmise olulise tähelepaneku:\n“Proovisin paljusid erinevaid kiirendustegureid ja leidsin, et järjestikune suurendamine 0,02 toimib kõige paremini, aga kui soovite anda süsteemile individuaalse märgi, et muuta murdepunkte, mida tõenäoliselt kasutavad ka teised kauplejad, kasutage järkjärgulist suurenemisvahemikku vahemikus 0,018–0,021. Mis tahes järkjärguline suurendamine selles vahemikus töötab hästi. ”\nIndikaatori väärtus tõuseb, kui praeguse baari hind on kõrgem kui pulliturul eelmine, ja vastupidi. Sel juhul kahekordistub kiirendustegur (kiirendus), mis lähendab Parabooli SAR-i ja hinda. Teisisõnu, seda indikaator läheneb hinnale, seda kiiremini see tõuseb või langeb.\nPikkade positsioonide jaoks:\nSAR (i) = KIIRNUSTAMINE * (KÕRG (i - 1) - SAR (i - 1)) + SAR (i - 1)\nLühikeste positsioonide jaoks:\nSAR (i) = KIIRNUSTAMINE * (LOW (i - 1) - SAR (i - 1)) - SAR (i - 1)\nSAR (i - 1) - paraboolse SAR-indikaatori väärtus eelmisel ribal;\nKIIRUSTAMINE (edaspidi AF) - kiirendustegur;\nHIGH (i - 1) - eelmise perioodi maksimaalne hind;\nLOW (i - 1) - eelmise perioodi miinimumhind.\nMängu esimesel päeval on kiirendustegur 0,02. See tähendab, et väljund nihkub algtaseme ja äärmise väärtuse vahelisest kaugusest 2 protsenti. AF suureneb 0,02 võrra iga kord, kui tõus annab uue maksimumi või langus annab uue miinimumi, maksimaalse väärtuseni 0,20.\nKui pikaajalise suundumuse ajal jõuab turg kolme uue tõusuni, muutub AF 0,08 (0,02 + 3 * 0,02) ja kui turg annab üheksa uut tõusu, siis saavutab AF maksimaalse võimaliku väärtuse 0,20 (0). , 02 + 9 * 0,02). Viimasel juhul liigub hind iga päev 20 protsenti viimase positsiooni ja ekstreemse päeva vahelisest kaugusest.\nPaljud muudavad kiirendustegurit. Nad kohandavad algse sammu väärtust (0,02) ja maksimaalset väärtust (0,20). Mõni suurendab neid, nii et süsteem muutub tundlikumaks, teised vähendavad, nii et süsteem reageerib aeglasemalt. Esialgne samm jääb tavaliselt vahemikku 0,015–0,025 ja maksimaalne AF väärtus on vahemikus 0,18–0,23.\nKauplemistaotlus trendi määramiseks\nParaboolset SAR-i on väga lihtne kasutada lühiajalise suundumuse määramiseks. Kui hinnatabel on indikaatorkõvera kohal, näitab see tõusutendentsi. Kui hind on madalam kui indikaatorkõver, on see langustrend. Kui hinnagraafik kaldub indikaatorjoonest märkimisväärselt kõrvale, siis suure tõenäosusega lähenevad nad üksteisele lähemale ja trend muutub vastupidiseks või siseneb turg lamedasse faasi.\nKõige mugavam on suundumus kindlaks määrata kõrgematel perioodidel. Ütle, et kui päeval kaubelda, siis vaadake päeval paraboolseid seisjaid.\nSignaali sisestuse kanne\nAlgselt oli parabool puhas U-pöördesüsteem. Kui kaupleja töötas suurendamise nimel ja turult lahkumise korraldus aktiveeriti, pakuti talle müüa kahekordse partiiga. Samal ajal läks ta automaatselt alla. Kui kaupleja töötas maha ja peatus aset leidis, paluti tal esitada ostutellimus kahekordse partiiga. Samal ajal sisenes ta automaatselt kasvu.\nÜldiselt on tehingu signaaliks hinnaskeemi ja paraboolse SAR-i ristumiskoht, mis näitab suundumuse täielikku või ajutist lõppu või pöördumist. Kui indikaator "flipib", asuvad selle järgmised väärtused teisel pool hinda ja uue võrdluspunktina kasutatakse eelmise perioodi maksimaalset või minimaalset hinda.\nSelles indikaatoris on väga mugav kasutada. Kui alguses on punktid küünlaid all, siis on see ostusignaal ja kui küünalde kohal asuvad punktid on see müügisignaal. See on ilmselt kõige lihtsam näitaja, mida kasutada, kuna see hõlmab hindade liikumist kas üles või alla. Sellegipoolest saab seda tööriista kõige paremini kasutada trendikatel turgudel, mida iseloomustavad pikad rallid ja samad tagasilöögid, ning mitte mingil juhul ei tohiks seda kasutada külgmiste liikumiste ajal.\nKui tabasite kaks korda järjest valesignaali, on see märk fikseeritud turust. Lõpetage parabooli kasutamine, kuid jätkake selle jälgimist ja oodake, kuni see annab teile paberil kaks head signaali.\nPeatuste seadmine ja tagasitulek\nSelle indikaatori kõige levinumat kasutamist kasutatakse lõpp-peatusena (trailing stop), samas kui praegune SAR-väärtus on peatus ainult praegusele ribale (järgmise riba jaoks on uus tase).\nKaotajad kaovad seetõttu, et neil on turu tagasipööramise lootuses kaotamas positsioone. Parabool kaitseb kauplejat enda otsustamatuse eest ja allutab ta raudselt distsipliinile. See kehtestab väljumiskorralduse samaaegselt positsiooni avamisega ja nihutab peatust trendi suunas.\nKui töötate suurendamise või vähendamise nimel ja hinnad jäävad samaks, annab paraboolsignaal teile märku, et sisestamise hetk on valitud valesti. Te ei oleks tohtinud müüa ega osta, kui te polnud kindel, et hinnad tõusevad peaaegu kohe pärast tehingut. Parabool ei võimalda teil järgida suundumust, mis ei vii kuhugi. Ta annab lihtsalt signaali teie peatuse pööramiseks või hoidmiseks nii turu lähedal, et sealt väljuks.\nKuid monotoonse trendi ajal on parabool äärmiselt kasulik. Kui hinnad tõusevad või langevad ilma puudusteta, on väga raske õigesti peatusi seada vastavalt tavalisele graafikule ja indikaatoritele. Nendes tingimustes on parabool parim vahend peatuse taseme valimiseks.\nKui hakkate sellel turul parabooli kasutama, astuge mõni nädal tagasi ja kohandage selle parameetreid. Pingutage peatusi pärast indikaatorit iga päev, kuid ühe erandiga: kui see ütleb teile, et peatustase peaks olema eelmise päeva hinnaskaalas, siis ärge seda tehke. Peatused peaksid alati olema eelmise päeva hinnaklassist väljas.\nParaboolsete positsioonide sulgemine\nParaboolse SAR-indikaatori kasutamise üks vaatepunkt on see, et selle peamine eesmärk on otsida positsiooni optimaalseid hetki. Kui hinnadiagramm ületab indikaatordiagrammi, on see signaal positsiooni sulgemiseks, kuna alanud on turupööre, tagasipöördumine või üleminek madalamale.\nSel juhul peetakse paraboolset SAR-diagrammi positsioonist väljumise optimaalseks tasemeks. Selle lähenemisviisiga valitakse turule sisenemise punkt muude meetodite - muude tehniliste näitajate, hinnamudelite, majandusandmete jms - alusel.\nTöötage teiste näitajatega\nLõpuks on olemas kõige kindlam ja professionaalsem lähenemisviis, mille kohaselt tuleks paraboolse SAR-i indikaatorit peamiselt kasutada turult lahkumise hetke kindlaksmääramiseks, kuid seda saab (ehkki seda ei pea) turule sisenemiseks kasutada, kuid seda tuleb kinnitada muude näitajatega. Wilder valis sarnase lähenemisviisi, soovitades täiendava filtrina kasutada oma näitajat ADMI / ADX (Keskmine suundliikumise indeks).\nÜhesõnaga, joon + DI (roheline) peaks olema pullitrendi korral kõrgem kui -DI (punane), vastavalt karutrendile on pilt vastupidine. ADX-i must joon näitab trendi tugevust. Suundumust peetakse piisavalt tugevaks, kui indikaatori väärtus on üle teatud läviväärtuse - näiteks 25. Samuti ei tohiks ADX tehingu avamise hetkel väheneda.\nÜlaltoodud joonis on näide GBPUSD-i tehingutest päevases ajakavas. Perioodil 2018. aasta aprillist kuni praeguseni on lõpule viidud 7 tehingut. Kuuest suletud ettevõttest kolm tõid hea kasumi, kaks suleti väikese kahjumiga ja üks suleti väikese kasumiga (tegelikult toimus sulgemine kasumlikkuse piires nulli piires). Kokku teeniti 1039 punkti. 0,1 partiiga kaubeldes on see umbes 1000 dollarit kasumit - see on üsna väärt tööd ainult ühe valuutapaari kallal.\nWales Wilderi välja töötatud paraboolse SAR-i indikaator on tänapäeva turgudel kauplemisel väärtuslik tööriist. Seda süsteemi on keeruline arvutada, kuid keskmise kaupleja jaoks üsna hõlpsasti kasutatav. Erinevalt enamikust analüüsimeetoditest, olgu need tehnilised või fundamentaalsed, on parabool alati ühemõtteline - sellel pole lihtsalt neutraalset määramatut positsiooni. Pärast positsiooni sisenemise lõppu määrab parabool selgelt, kus asub pöördepunkt ja võimalik sellest väljumine.\nCopyright 2020 \_ Portal Forex Kaupleja \_ Kuidas aitab teid Parabooli SAR-i indikaator?


Traditsioonilsed jõulutoidud värskete maitsenüanssidega - Viimsikeskus\nTraditsioonilsed jõulutoidud värskete maitsenüanssidega\nAasta lõpus on mõnus lähedaste ringis jõule veeta ning kodusel jõululaual peavad muidugi olema aukohal ka hapukapsad, verivorstid ja seapraad. Midagi võiks seekord aga olla laual ka uudset, erilist ja üllatavat. Uurisime Viimsi Keskuse toidupoodidest, millega saab pidulauda omanäolisemaks muuta.\nSelveris tasub kindlasti uurida külluslikke gurmeeriiuleid, kus leidub põnevaid ning maitserohkeid valikuid. Paljud neist on kodumaise päritoluga, mis ju kahtlemata plusspunkte lisab. Miks mitte sättida lauale jõhvika-portveini juustumoosi või Tamme talu jõulumoosi, mis tavapärastele verivorstidele värvi ja särtsu pakuvad. Treppoja Sahver on valmistanud aga tulist rabarberikastet, teravat tšillikastet ja suitsust kirsikastet, et traditsioonilised jõuluroad saaksid kaaslasteks uudseid maitsenüansse. Marinaadidesse ja salatikastmetesse passivad hästi Wöseli kodumaised õunasiidriäädikas meega ja aroonia-õunasiidriäädikas ning just selliste väikeste uuendustega saab tavapärastele jõulutoitudele ovatsiooniväärilisi värskendusi lisada.\nMaiustamiseks sobivad suurepäraselt mitmesugused mõnusad ampsud, näiteks Minna mahedad mustsõstra või astepalju marmelaadid, Olde Hansa kuulus käsitöö koorepumat või hoopis Gourmet Club oivalised suupisted: glögikirsid valges šokolaadis, pekaani pähklid piimašokolaadi- ja vahvliglasuuris ning tikrid karamellišokolaadi- ja mandliglasuuris. Suu hakkab vett jooksma juba neid nimesid lugedes! Kahtlemata ei pääse jõulude ajal üle ega ümber ka piparkookidest, aga vahelduse mõttes oleks põnev ka muid maiuseid pakkuda ning valikut erilisemaks ja rikkalikumaks muuta.\nMuidugi ei pea piirduma vaid kodumaisega, külalisi võib sel korral üllatada hoopis Itaalia maitsetega. Eugenio’se gastronoomiapoes on rohkelt toiduaineid, mis iga laua eriliseks muudavad. Näiteks musta trühvliga palsamiäädika glasuur, täidetud ravioolid või traditsiooniline Itaalia magus kook panettone. Eugenio’se gurmeeletis on saadaval ka oivalisi juustusid (värske mozzarella!), oliive, pestot, vorste ja palju muud. Ja üldse – miks mitte teha jõulude ajal hoopis lähedastega koos värske pasta töötuba? Lähedastega koos jagatud aeg on parim kink, mida sel aastal üksteisele pakkuda saab.\nPalju mahedat ja tervislikku toidukraami leiab kindlasti ka Biomarketi kauplusest. Kohalike väiketootjate leiva,- piima- ja lihatooted lisavad peotoitudesse traditsiooniliselt suussulavaid maitseid. Piparkooke, küpsiseid ja palju muud head on samuti saadaval, mis sobivad nii peolauale kui ka külla minnes kingituseks. Ökoloogiliselt valminud kuivatatud puuviljad ja mitmesugused pähklid on suurepärased nii tervisliku ampsuna kui ka jõulukeeksidesse, neid saab poest osta kaaluga just endale sobivas koguses.\nAlati on mõnusaks snäkiks juust! Juustukuningate kaupluses leidub nii värvilisi (siniseid, punaseid, rohelisi, kirjusid jne) kui aromaatseid ning erinevate lisanditega juustusid, millest saab kokku panna kauneid suupistevaagnaid. Saada on ka erinevas suuruses kinkekomplekte, mida külla minnes mugav kaasa võtta.\nJust praegu tasub aeg maha võtta ja uurida poodides neid riiuleid, mis tavapäraste argiostude kõrvalt seni avastamata on jäänud.\nSeal on peidus nii mõndagi põnevat ja suurepärast, millest peagi võivad kujuneda sinu toidulauale uued lemmikud.\nViimsi Keskuse Selver on avatud E-P 8-23, gastronoomialett Eugenio’s, Juustukuningate juustupood ning Biomarket E-L 10-21, P 10-19.


Vormel - amp ;Funktsioon Microsoft Excel - Tips for you - Tipsed.Com\nVormel - amp ;Funktsioon Microsoft Excel\n"Matte Screen (hämmastav)" on autorikaitse Flickr kasutaja: Travis Isaacs (Travis Isaacs) vastavalt Creative Commonsi litsentsi.\nOn tõenäoline, et kui te töötate tabelarvutustarkvara programmi, see on mingi versioon Microsoft Excel, mida peetakse tööstuse standard tabeleid.Excel võimas valemeid ja funktsioone muuta see üks kõige kasulikum arvutiprogramme.Valemid ja funktsioonid võimaldavad kasutajatel on Excel manipuleerida oma andmeid neile, kui nad säästavad nende aega ja energiat täita tüütu ülesandeid käsitsi.\nValemid ja funktsioonid Microsoft Excel võimaldab kasutajatel täita täieliku funktsioone\nErinevus valemid jaFunktsioonid\nValem on arvutamise avalduses nagu "1 + 2"Ülesandeks on sarnane valem, kuid sisaldab koodi, mis määrab hagi või arvutus läbi viia.Näiteks selleks, et kasutada funktsiooni meie eelmise Näiteks sõna "summa" oleks sisestatud avalduse.\nloomine Valemid ja funktsioonid käsitsi\nkäsitsi sisestada valem rakus, alustada lisades\nvõrdusmärki, "=".Kõik valemid ja funktsioonid peavad algama sel viisil.Näiteks, kui teil on nimekiri arve lahtrites "A1" läbi "A4", et soovite kogu raku "A5," tipiksite "= sum (A1: A4)" lahtris "A5."Koolon valemis või funktsioon tähendab "läbi."Meie näites, palume Excel meile summa "A1" läbi "A4".\nKui soovid sooritada valem või funktsiooni, kuid ei ole kindel, kuidas siseneda avalduse käsitsi Insert Function Wizard aitab.Vajuta raku soovid vastust oma päringule kuvatakse. Seejärel kliki ikoonile otse vasakul Vormel Bar, mis näeb välja nagu väikese tähega "f."Insertfunktsioonide Wizard dialoogiaken ja võimaldab teil otsida ja leida funktsioon tahaksid läbi.Excel siis sõelub sammud, mida tuleb järgida, et saada soovitud tulemust.\nkopeerimine valemi tulemus või toimida maha teiste rakkude, asetage hiirekursor all paremas nurgas lahter.Näete automaatse täitmise käepide, kui teie muutub hiir must rist.Klõpsa ja lohista valida lahtrid, mida soovid kopeerida tulemusi.Näiteks kokku reas 1 on raku "F1."Soovid sama tulemused andmed ridade 2 kuni 6. Kasutage automaatse täitmise käepide kopeerida valem lahtri "F1" alla rakud "F2" läbi "F6."\nabsoluutse ja suhtelise Viited\nValemid ja funktsioonid koosnevad viited, mis on tähtede ja numbrite et viide raku, näiteks "A1".Kui kopeerite valemi või funktsiooni teisi rakke, see muudab automaatselt suhteline, kuhu kopeerida.Näiteks rakk "F1" on valem "= sum (A1: E1)."Kui teil kopeerida lahtri "F2" saate "= summa (A2: E2)."Need valemid on kõik suhteline Viiteid, mis muudavad asukoha kohta kopeeritavad.\nkopeerimine valem hoides viide muutmist, sisesta dollari märk, "$" enne iga viide soovite jääda samaks.Näiteks, kui sa ei taha cell "A1" muuta, kui sa kuuled seda, oma valem näeks: "= summa ($ A $ 1: E1)."See muudab "A1" absoluutne Reference, mis absoluutselt ei muutu kunagi, kui kopeerida.\nKuidas alustada Summer Reading programm lastele