(Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Arbeitsgericht München)\nDirektiiv 1999/70/EÜ – Tähtajalise töö raamkokkuleppe klauslid 2, 5 ja 8 – Direktiiv 2000/78/EÜ – Artikkel 6 – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Vanuseline diskrimineerimine\n1. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Üldised või hüpoteetilised küsimused – Euroopa Kohtu poolt tema enda pädevuse kontrollimine\n2. Sotsiaalpoliitika – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Direktiiv 1999/70, milles käsitletakse raamkokkulepet tähtajalise töö kohta – Siseriiklikud õigusnormid, millega alandatakse töötajatele varem tagatud üldist kaitstuse taset – Õigustus põhjenduste alusel, mis ei ole seotud raamkokkuleppe rakendamisega – Lubatavus\n(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa klausli 8 lõige 3)\n3. Sotsiaalpoliitika – Mees‑ ja naistöötajad – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Direktiiv 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Siseriiklikud õigusnormid, millega nähakse ette erinev kohtlemine vanuse alusel – Lubamatus objektiivsete põhjenduste puudumisel – Lubamatus ka töölepingute puhul, mis sõlmiti enne direktiivi ülevõtmise tähtaja möödumist\n(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 6 lõige 1)\n4. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Võrdne kohtlemine – Diskrimineerimine vanuse alusel – Keeld – Siseriiklike kohtute kohustus\n1. EÜ artiklis 234 sätestatud eelotsusemenetluses on siseriiklik kohus, kes ainsana on otseselt kursis kohtuasja asjaoludega, kõige paremal positsioonil, et kohtuasja erilisust arvestades hinnata, kas eelotsus on asja lahendamiseks tarvilik. Järelikult kui siseriikliku kohtu esitatud eelotsuse küsimused käsitlevad ühenduse õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud neile vastama.\nSiiski leiab Euroopa Kohus, et tal on omaenda pädevuse hindamiseks kohustus kontrollida asjaolusid, mille alusel siseriiklik kohus Euroopa Kohtusse pöördus. Koostöö, mis eelotsusemenetluses on esmatähtis, tähendab nimelt seda, et siseriiklik kohus arvestab omalt poolt Euroopa Kohtule usaldatud ülesandega, mis seisneb liikmesriikide õigusemõistmisele kaasaaitamises, mitte aga üldistele või hüpoteetilistele küsimustele nõuandvate arvamuste koostamises.\n(vt punktid 34−36)\n2. 18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalise töö raamkokkuleppe, mis kehtestati direktiiviga 1999/70, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsioonide Liidu (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, klausli 8 lõiget 3 − milles sätestatakse, et nimetatud kokkuleppe rakendamine ei õigusta töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist kokkuleppega reguleeritavas valdkonnas − tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, millega tööhõive edendamisega seotud põhjustel ja sõltumatult raamkokkuleppe rakendamisest on vähendatud vanusepiiri, millest alates võib tähtajalise töölepingu sõlmida ilma piiranguteta.\n(vt punkt 54 ja resolutiivosa punkt 1)\n3. Ühenduse õigust ja eelkõige direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas kohaldatu, millega lubatakse ilma piiranguteta tähtajalise töölepingu sõlmimist vähemalt 52‑aastaseks saanud töötajaga tingimusel, et see ei ole otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga.\nNiisugune õigusnorm ei ole kõnealuse direktiivi artikli 6 lõike 1 kohaselt põhjendatud, kui ei ole tõendatud, et vanusepiiri selliselt kehtestamine on kõikidest muudest asjaomase tööturu struktuuriga seotud kaalutlustest ja asjaomase isiku olukorrast sõltumata objektiivselt vajalik töötute vanemaealiste isikute kutsealase integreerimise eesmärgi saavutamiseks, ja seega läheb see õigusnorm kaugemale sellest, mis on asjakohane ja vajalik taotletud eesmärgi saavutamiseks.\nSeda tõlgendust ei mõjuta asjaolu, et vastava lepingu sõlmimise päeval ei olnud direktiivi 2000/78 ülevõtmise tähtaeg veel möödunud. Direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja jooksul peavad liikmesriigid hoiduma õigusnormide kehtestamisest, mis võivad direktiivis sätestatud eesmärki tõsiselt kahjustada. Siinjuures ei oma tähtsust, kas asjakohane siseriiklik õigusnorm, mis on vastu võetud pärast asjaomase direktiivi jõustumist, on direktiivi ülevõtmisega seotud või mitte.\n(vt punktid 65−68 ja 78 ning resolutiivosa punkt 2)\n4. Siseriiklik kohus, kelle menetluses on kohtuasi, mis puudutab vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtet, mis on üks ühenduse õiguse üldpõhimõte, peab oma pädevuse piires tagama ühenduse õigusest üksikisikutele tulenevate õiguste kaitse ja ühenduse õiguse täieulatusliku rakendamise ning jätma kohaldamata iga sellega vastuolus oleva siseriikliku õigusnormi, ja seda isegi juhul, kui sellest üldpõhimõttest juhinduva direktiivi − nagu direktiiv 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel − ülevõtmise tähtaeg ei ole veel möödunud.\n(vt punktid 75 ja 77 ning resolutiivosa punkt 2)\nmille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Arbeitsgericht München’i (Saksamaa) 26. veebruari 2004. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 17. märtsil 2004, menetluses\nkoosseisus: esimese koja esimees P. Jann koja esimehe ülesannetes, kodade esimehed C. W. A. Timmermans, A. Rosas ja K. Schiemann ning kohtunikud R. Schintgen (ettekandja), S. von Bahr, J. N. Cunha Rodrigues, R. Silva de Lapuerta, K. Lenaerts, E. Juhász, G. Arestis, A. Borg Barthet ja M. Ilešič,\narvestades kirjalikus menetluses ja 26. aprilli 2005. aasta kohtuistungil toimunut,\n– W. Mangold, esindajad: Rechtsanwalt D. Hummel ja Rechtsanwalt B. Karthaus,\n– Rechtsanwalt R. Helm, enda nimel,\n– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: N. Yerrell, S. Grünheid, D. Martin ja H. Kreppel,\nolles 30. juuni 2005. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb 18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalise töö raamkokkuleppe (edaspidi „raamkokkulepe”), mis kehtestati nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiviga 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsioonide Liidu (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368), klauslite 2, 5 ja 8 ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79), artikli 6 tõlgendamist.\n2 See taotlus esitati W. Mangoldi ja R. Helmi vahelises kohtuvaidluses, mille esemeks oli nimetatud poolte vahel sõlmitud tähtajaline tööleping (edaspidi „leping”).\n3 Klausli 1 kohaselt on „raamkokkuleppe eesmärk […]:\nb) luua raamistik, et vältida kuritarvitusi, mis võiksid tuleneda järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamisest”.\n4 Raamkokkuleppe klausli 2 lõige 1 näeb ette:\n5 Raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 kohaselt:\nc) selliste töölepingute või töösuhete uuendamiste arv.”\n6 Raamkokkuleppe klausli 8 lõige 3 sätestab:\n„Käesoleva kokkuleppe rakendamine ei õigusta töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist kokkuleppega reguleeritavas valdkonnas.”\n7 Direktiiv 2000/78 võeti vastu EÜ artikli 13 alusel. Selle direktiivi esimene, neljas, kaheksas ja kahekümne viies põhjendus on sõnastatud järgmiselt:\n„1) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on Euroopa Liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga tagatud ning liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest tulenevaid põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid.\n4) Kõikide võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooniga nr 111 keelatakse diskrimineerimine töö saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas.\n8) Euroopa Ülemkogu Helsingi kohtumisel 10. ja 11. detsembril 1999 heakskiidetud 2000. aasta tööhõivesuunistes rõhutatakse vajadust edendada sotsiaalset integratsiooni soodustavat tööturgu, sätestades ühtse meetmete kogumi, mille eesmärgiks on võidelda teatavate rühmade, näiteks puuetega inimeste diskrimineerimise vastu. Suunistes rõhutatakse ka vajadust pöörata erilist tähelepanu vanemate töötajate toetamisele, et suurendada nende osalemist tööjõu hulgas.\n25) Vanuselise diskrimineerimise keelamisel on oluline osa tööhõivesuunistes kehtestatud eesmärkide täitmisel ja tööjõu mitmekesisuse soodustamisel. Teatavatel asjaoludel võib vanusega seotud eriline kohtlemine siiski olla õigustatud ja seetõttu on vaja erisätteid, mis vastavalt olukorrale liikmesriikides võivad erineda. On oluline vahet teha erilisel kohtlemisel, mis on põhjendatud eelkõige tööhõivepoliitika ning tööturu ja kutseõppe õigustatud eesmärkidega, või diskrimineerimisega, mis tuleb keelata.”\n8 Direktiivi 2000/78 artikli 1 järgi „direktiivi eesmärk on kehtestada üldine raamistik, et võidelda usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning tagada liikmesriikides võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine”.\n9 Direktiivi 2000/78 artikli 2 pealkirjaga „Diskrimineerimise mõiste” lõikes 1 ja lõike 2 punktis a on sätestatud:\na) peetakse otseseks diskrimineerimiseks seda, kui ükskõik millisel artiklis 1 nimetatud põhjusel koheldakse ühte inimest halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist inimest samalaadses olukorras”.\n10 Direktiivi 2000/78 artikli 3 pealkirjaga „Reguleerimisala” lõikes 1 on sätestatud:\n11 Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 kohaselt:\n12 Vastavalt direktiivi 2000/78 artikli 18 esimesele lõigule olid liikmesriigid kohustatud võtma direktiivi järgmiseks vajalikud õigusnormid vastu hiljemalt 2. detsembriks 2003. Siiski sama artikli teise lõigu järgi:\n„Et arvesse võtta eritingimusi, võivad liikmesriigid pärast 2. detsembrit 2003 vajaduse korral saada kolmeaastase lisaaja, seega kokku kuus aastat, et rakendada käesoleva direktiivi vanuse ja puude alusel diskrimineerimist käsitlevaid sätteid. Sel juhul teatavad nad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriik, kes seda lisaaega kasutab, esitab igal aastal komisjonile aruande vanuse ja puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks võetavate meetmete ja käesoleva direktiivi rakendamise edusammude kohta. Komisjon esitab igal aastal aruande nõukogule.”\n13 Kuna Saksamaa Liitvabariik taotles kõnealust lisaaega direktiivi ülevõtmiseks, siis selle liikmesriigi jaoks lõpeb see tähtaeg alles 2. detsembril 2006.\n14 Tööhõive edendamise seaduse (Beschäftigungsförderungsgesetz), muudetud 25. septembri 1996. aasta seadusega (BGBl. 1996 I, lk 1476; edaspidi „BeschFG 1996”), § 1 sätestab:\n„(1) Tähtajalise töölepingu võib sõlmida kogukestusega kuni kaks aastat. Selle kaheaastase kogukestuse jooksul võib tähtajalist töölepingut uuendada kuni kolm korda.\n(2) Tähtajalisele töölepingule ei kohaldata lõikes 1 sätestatud tingimust, kui tähtajalisele tööle asumise ajaks on töötaja saanud vähemalt 60-aastaseks.\n(3) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud töölepingut ei või sõlmida, kui see on otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga või lõikes 1 osutatud tähtajalise töölepinguga. Otsest seost eeldatakse eelkõige juhul, kui kahe töölepingu vaheline ajavahemik on vähem kui neli kuud.\n(4) Käesolev seadus ei muuda töölepingu kestuse piiramise võimalusi muudel alustel.\n15 BeschFG 1996 § 1 lõike 6 kohaselt kehtisid eelnimetatud sätted kuni 31. detsembrini 2000.\n16 Raamkokkuleppe kehtestanud direktiiv 1999/70 võeti Saksa õigusesse üle 21. detsembri 2000. aasta seadusega osalise tööaja ja tähtajaliste töölepingute kohta ning millega muudetakse ja tunnistatakse kehtetuks tööõiguse sätted (Gesetz über Teilzeitarbeit und befristete Arbeitsverträge und zur Änderung und Aufhebung arbeitsrechtlicher Bestimmungen; BGBl. 2000 I, lk 1966; edaspidi „TzBfG”). Nimetatud seadus jõustus 1. jaanuaril 2001.\n17 TzBfG § 1 pealkirjaga „Eesmärk” on sätestatud:\n„Seaduse eesmärk on soodustada osalise tööajaga töötamist, sätestada tähtajalise töölepingu sõlmimise tingimused ning takistada osalise tööajaga töötajate ja tähtajalise lepingu alusel töötavate töötajate diskrimineerimist.”\n18 TzBfG § 14, mis reguleerib tähtajalisi lepinguid, sätestab:\n„(1) Tähtajalise töölepingu võib sõlmida, kui selleks on olemas objektiivne alus, see tähendab eelkõige järgmistel juhtudel:\n1. tööjõu vajadus on üksnes ajutine,\n2. tähtajalise töölepingu sõlmimine pärast koolituse või õppe läbimist, et hõlbustada töötaja siirdumist tööturule,\n3. teise töötaja asendamine,\n4. tähtaja määramine on põhjendatud töö erilise iseloomuga,\n5. katseajaga piiratud tähtaeg,\n6. tähtaja määramine on põhjendatud töötaja isikuga seotud põhjustel,\n7. töötajale makstakse palka tähtajalise töö tasustamiseks ette nähtud eelarvevahenditest ja töötaja on sel alusel tööle võetud,\n8. tähtajalise töö tegemine on määratud kohtus saavutatud kokkuleppe alusel.\n(2) Tähtajalise töölepingu võib sõlmida ilma objektiivse aluseta kuni kaheks aastaks. Selle kaheaastase perioodi jooksul võib tähtajalist töölepingut uuendada kuni kolm korda. Esimeses lauses osutatud tähtajalist töölepingut ei või sõlmida, kui töötaja on juba varem sõlminud sama tööandjaga tähtajalise või tähtajatu töölepingu. Erandina esimesest lausest võib töölepingute uuendamiste arvu või tähtajalise töölepingu maksimaalse kestuse kindlaks määrata kollektiivlepinguga. Asjaomase kollektiivlepingu rakendusalasse kuuluvad tööandjad ja töötajad, kelle suhtes ei ole kollektiivleping siduv, võivad anda nõusoleku kollektiivlepingu kohaldamiseks.\n(3) Tähtajalise töölepingu võib sõlmida ilma objektiivse aluseta, kui tähtajalisele tööle asumise ajaks on töötaja saanud vähemalt 58-aastaseks. Tähtajalist töölepingut ei või sõlmida, kui see on otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga. Otsest seost eeldatakse eelkõige juhul, kui kahe töölepingu vaheline ajavahemik on lühem kui kuus kuud.\n4) Töölepingu tähtaeg peab olema vormistatud kirjalikult.”\n19 TzBfG § 14 lõiget 3 muudeti 23. detsembri 2002. aasta esimese seadusega kaasaegsete teenuste osutamise kohta tööturul (BGBl. 2002 I, lk 14607; edaspidi „2002. aasta seadus”). Kõnealuse sätte uus versioon, mis jõustus 1. jaanuaril 2003, on sõnastatud järgmiselt:\n„Tähtajalise töölepingu võib sõlmida ilma objektiivse aluseta, kui tähtajalisele tööle asumise ajaks on töötaja saanud vähemalt 58-aastaseks. Tähtajalist töölepingut ei või sõlmida, kui see on otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga. Otsest seost eeldatakse juhul, kui kahe töölepingu vaheline ajavahemik on lühem kui kuus kuud. Kuni 31. detsembrini 2006 kohaldatakse esimeses lauses 58 eluaasta asemel 52 eluaastat”.\n20 26. juunil 2003 sõlmis W. Mangold, kes oli sel ajal 56-aastane, advokaadina töötava R. Helmiga lepingu, mis jõustus 1. juulil 2003.\n21 Lepingu punkti 5 kohaselt:\n„1. Töösuhe algab 1. juulil 2003 ja lõpeb 28. veebruaril 2004.\n2. Lepingu tähtaja aluseks on seadusest tulenev säte, millega on vanemaealiste töötajatega sõlmitud tähtajalised töölepingud vabastatud piirangutest (TzBfG § 14 lõike 3 neljas lause koostoimes esimese lausega), kuna töötaja on üle 52 aasta vana.\n3. Pooled lepivad kokku, et käesolevas lepingus määratud tähtaja aluseks on üksnes punktis 2 toodud alus. Muud tähtaja määramise alused, mis on õigusaktide ja kohtupraktika kohaselt põhimõtteliselt lubatud, on tähtaega puudutava kokkuleppe osas selgelt välistatud.”\n22 W. Mangoldi sõnul on ülaltoodud punkt 5 lepingu kestuse piiramist puudutavas osas, vaatamata sellise piirangu kooskõlale TzBfG § 14 lõikega 3, vastuolus raamkokkuleppe ja direktiiviga 2000/78.\n23 R. Helm väidab, et raamkokkuleppe klausel 5 näeb ette, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid järjestikuste tähtajaliste töölepingute kasutamise kuritarvitamise vältimiseks, eelkõige kehtestama objektiivsed alused, mis õigustaksid selliste lepingute uuendamist, või kehtestama tähtajaliste töölepingute või töösuhete maksimaalse kogukestuse või lisaks sellele piirama selliste töölepingute või töösuhete uuendamiste arvu.\n24 Seega on R. Helm arvamusel, et kuigi TzBfG § 14 lõike 3 neljas lause ei sätesta selgelt selliseid piiravaid tingimusi vanemaealiste töötajate jaoks, eksisteerib siiski raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 punkti a mõttes objektiivne alus, mis õigustab tähtajalise töölepingu sõlmimist ja mis seisneb selles, et niisugustel töötajatel on raske tööturu tingimusi arvesse võttes tööd leida.\n25 Arbeitsgericht München on kahtleval seisukohal, kas TzBfG § 14 lõike 3 esimene lause on ühenduse õigusega kooskõlas.\n26 Esiteks leiab nimetatud kohus, et see säte on vastuolus raamkokkuleppe klausli 8 lõikes 3 sätestatud „alandamise” keeluga, kuna selle sättega on direktiivi 1999/70 ülevõtmisel ilma ühegi objektiivselt õigustatud aluseta vähendatud vanusepiiri 60 eluaastalt 58 eluaastani isikutel, kellel puudub kaitse tähtajalise töölepingu sõlmimise korral, ja järelikult alandatud selle töötajate kategooria üldise kaitstuse taset. Selline säte on vastuolus ka raamkokkuleppe klausliga 5, mille eesmärk on vältida niisuguste lepingute kasutamise kuritarvitamist, kuivõrd kõnealuses sättes ei näha ette mitte mingisuguseid piiranguid seesuguste lepingute sõlmimiseks paljude töötajatega, kes kuuluvad üksnes vanuse alusel eristatud kategooriasse.\n27 Teiseks küsib eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas niisugune regulatsioon, nagu on ette nähtud TzBfG § 14 lõikes 3, on kooskõlas direktiivi 2000/78 artikliga 6, kuivõrd 2002. aasta seadusega vanusepiiri alandamine 58 eluaastalt 52 eluaastani, see tähendab vanuseni, mil tähtajalise töölepingu võib sõlmida ilma objektiivse aluseta, ei taga vanemaealiste töötajate kaitset töösuhtes. See läheb vastuollu ka proportsionaalsuse põhimõttega.\n28 Ülalnimetatud kohus nendib siiski, et lepingu sõlmimise päeval, see on 26. juunil 2003, ei olnud direktiivi 2000/78 siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtaeg veel möödunud. Samas tuletab ta meelde, et 18. detsembri 1997. aasta otsuse kohtuasjas C‑129/96: Inter-Environnement Wallonie (EKL 1997, lk I‑7411, punkt 45) kohaselt on direktiivi adressaadiks olev liikmesriik direktiivi ülevõtmise tähtaja jooksul kohustatud vältima selliste meetmete võtmist, mis võiksid tõsiselt ohustada direktiivist tulenevaid eesmärke.\n29 Põhikohtuasjas tähtsust omav 2002. aasta seadusega muudetud TzBfG § 14 lõige 3 jõustus 1. jaanuaril 2003, see tähendab pärast direktiivi 2000/78 avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas, kuid enne direktiivi artiklis 18 sätestatud ülevõtmise tähtaja möödumist.\n30 Kolmandaks tõstatab eelotsusetaotluse esitanud kohus küsimuse selle kohta, kas siseriiklik kohus peab üksikisikute vahelise vaidluse lahendamisel keelduma siseriikliku õigusnormi kohaldamisest, mis on ühenduse õigusega vastuolus. Sellega seoses on ta arvamusel, et tuginedes ühenduse õiguse ülimuslikkusele, saab ta teha järelduse, et TzBfG § 14 lõige 3 on terves ulatuses kohaldamatu ja seega tuleb kohaldada sama paragrahvi lõikes 1 sätestatud põhireeglit, mille kohaselt peab tähtajalise töölepingu sõlmimiseks olema objektiivne alus.\n31 Neis tingimustes otsustas Arbeitsgericht München kohtumenetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. a) Kas […] raamkokkuleppe klausli 8 lõiget 3 peab tõlgendama nii, et selle ülevõtmisel siseriiklikusse õigusesse on selle sättega vastuolus kaitse vähendamine vanusepiiri alandamisega 60 eluaastalt 58 eluaastani?\nb) Kas […] raamkokkuleppe klausli 5 lõiget 1 peab tõlgendama nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu käesolevas kohtuasjas, mis ei sisalda ühtegi selle klausli lõikes 1 sätestatud kolmest piirangust?\n2. Kas […] direktiivi 2000/78 […] artiklit 6 peab tõlgendama nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu käesolevas kohtuasjas, millega lubatakse tähtajalise töölepingu sõlmimist 52-aastase ja vanema töötajaga ilma objektiivse aluseta, mis on vastuolus objektiivse põhjendamise põhimõttega?\n3. Kui kolmest küsimusest ühele vastatakse jaatavalt: kas siseriiklik kohus peab keelduma siseriikliku õigusnormi kohaldamisest, mis on ühenduse õigusega vastuolus, ja kohaldama siseriikliku õiguse üldpõhimõtet, mille kohaselt tähtajalised töölepingud on lubatud üksnes juhul, kui selleks on olemas objektiivne alus?”\n32 Saksamaa Liitvabariik seadis kohtuistungil kahtluse alla eelotsusetaotluse vastuvõetavuse põhjusel, et põhikohtuasi on fiktiivne ja kunstlik. R. Helm on juba varasemas kohtuasjas avalikult kaitsnud seisukohta TzBfG § 14 lõike 3 ebaseaduslikkuse kohta, mis on identne W. Mangoldi poolt esitatud seisukohaga.\n33 Sellega seoses tuleb kõigepealt meenutada, et kui EÜ artikli 234 alusel tõusetub liikmesriigi kohtus küsimus EÜ asutamislepingu või ühenduse institutsioonide poolt vastu võetud teiseste õigusaktide tõlgendamise kohta, võib see kohus, kui ta leiab, et otsuse tegemiseks on vaja kõnealune küsimus lahendada, taotleda sellekohast eelotsust Euroopa Kohtult (vt eelkõige 21. märtsi 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑451/99: Cura Anlagen,EKL 2002, lk I‑3193, punkt 22).\n34 Käesolevas eelotsusemenetluses on siseriiklik kohus, kes ainsana on otseselt kursis põhikohtuasja asjaoludega, kõige paremal positsioonil, et kohtuasja erilisust arvestades hinnata, kas eelotsus on asja lahendamiseks tarvilik (vt 16. juuli 1992. aasta otsus kohtuasjas C‑83/91: Meilicke, EKL 1992, lk I‑4871, punkt 23; 7. juuli 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑146/93: McLachlan, EKL 1994, lk I‑3229, punkt 20; 9. veebruari 1995. aasta otsus kohtuasjas C‑412/93: Leclerc-Siplec, EKL 1995, lk I‑179, punkt 10, ja 30. septembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑167/01: Inspire Art, EKL 2003, lk I‑10155, punkt 43).\n35 Järelikult kui siseriikliku kohtu esitatud eelotsuse küsimused käsitlevad ühenduse õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud neile vastama (vt 8. novembri 1990. aasta otsus kohtuasjas C‑231/89: Gmurzynska-Bscher, EKL 1990, lk I‑4003, punkt 20; eespool viidatud kohtuotsus Leclerc Siplec, punkt 11; 23. veebruari 1995. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑358/93 ja C‑416/93: Bordessa jt, EKL 1995, lk I‑361, punkt 10, ja eespool viidatud kohtuotsus Inspire Art, punkt 44).\n36 Siiski leiab Euroopa Kohus, et tal on omaenda pädevuse hindamiseks kohustus kontrollida asjaolusid, mille alusel siseriiklik kohus Euroopa Kohtusse pöördus. Koostöö, mis eelotsusemenetluses on esmatähtis, tähendab nimelt seda, et siseriiklik kohus arvestab omalt poolt Euroopa Kohtule usaldatud ülesandega, mis seisneb liikmesriikide õigusemõistmisele kaasaaitamises, mitte aga üldistele või hüpoteetilistele küsimustele nõuandvate arvamuste koostamises (3. veebruari 1983. aasta otsus kohtuasjas 149/82: Robards, EKL 1983, lk 171, punkt 19; eespool viidatud kohtuotsus Meilicke, punkt 25, ja eespool viidatud kohtuotsus Inspire Art, punkt 45).\n37 Seda ülesannet silmas pidades oli Euroopa Kohus seisukohal, et tal ei ole volitusi vastata siseriiklikus kohtus tõusetunud eelotsuse küsimusele, kuna on ilmselge, et ühenduse õiguse tõlgendamine ei ole mingil moel seotud tegelikkusega ega põhikohtuasja vaidlusesemega.\n38 Siiski näib, et põhikohtuasjas ei saa eitada seda, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu taotletud ühenduse õiguse tõlgendus on tegelikult objektiivselt vajalik kohtus poolelioleva vaidluse lahendamiseks. Vaidlust ei ole tõepoolest selle üle, kas leping on tegelikult täidetud ja kas selle rakendamisest tõusetub küsimus ühenduse õiguse tõlgendamisest. Asjaolu, et põhikohtuasja pooled nõustuvad TzBfG § 14 lõike 3 tõlgendamisega, ei mõjuta iseenesest käesoleva vaidlusega seotud tõsiasju.\n39 Järelikult tuleb eelotsusetaotlus lugeda vastuvõetavaks.\n40 Esimese küsimuse punktiga b, mida on vajalik esmalt analüüsida, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas raamkokkuleppe klauslit 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas, mis ei sisalda ühtegi nimetatud klauslis sätestatud piirangut tähtajalise töölepingu sõlmimisel.\n41 Sellega seoses on oluline märkida, et raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 eesmärk on „järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamise võimaliku kuritarvitamise vältimine”.\n42 Nagu põhikohtuasja pooled kohtuistungil kinnitasid, on kõnealune leping nende vahel esimene ja ainus sõlmitud tööleping.\n43 Neis tingimustes ei ole raamkokkuleppe klausli 5 lõike 1 tõlgendamisel eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuasja lahendamisel ilmselgelt mingit tähtsust ning seega ei ole esimese küsimuse punktile b vaja vastata.\n44 Esimese küsimuse punktiga a soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas raamkokkuleppe klausli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas, millega direktiivi 1999/70 ülevõtmisel vähendati vanusepiiri 60 eluaastalt 58 eluaastani, millest alates võib tähtajalise töölepingu sõlmida ilma piiranguteta.\n45 Alustuseks tuleb märkida, et leping sõlmiti põhikohtuasjas 26. juunil 2003, see tähendab ajal, mil kehtis 2002. aasta seadusega muudetud TzBfG, millega vähendati vanusepiiri, millest alates on lubatud sõlmida tähtajaline tööleping 58–52-aastase töötajaga. Käesolevas kohtuasjas on üheselt selge, et R. Helm võttis W. Mangoldi tööle ajal, mil viimane oli 56-aastane.\n46 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab siiski, et kõnealuse klausli 8 lõike 3 tõlgendamine on asjakohane, et hinnata TzBfG § 14 lõike 3 esialgse versiooni seaduslikkust niivõrd, kuivõrd viimati nimetatud sätte vastuolu ühenduse õigusega võib muuta kehtetuks 2002. aasta seadusega tehtud muudatuse.\n47 Igal juhul peab sedastama, et Saksa seadusandja vähendas juba direktiivi 1999/70 siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel vanusepiiri 60 eluaastalt 58 eluaastani, millest alates võib sõlmida tähtajalise töölepingu.\n48 W. Mangoldi arvates on selline 2002. aasta seadusega kehtestatud alandamine vastuolus raamkokkuleppe klausli 8 lõikega 3.\n49 Saksamaa valitsus leiab vastupidi, et kõnealune vanuse vähendamine kompenseeriti sellega, et tähtajalise töölepingu alusel töötavatele isikutele nähti ette uued sotsiaalsed tagatised, nagu näiteks üldise diskrimineerimise keelu kehtestamine ning sellist liiki töölepingute sõlmimise piirangute laiendamine väikeettevõtetele ja lühiajalistele töösuhetele.\n50 Siinjuures tuleneb raamkokkuleppe klausli 8 lõikest 3 endast, et raamkokkuleppe rakendamine ei ole liikmesriikidele mõjuv põhjus varem siseriiklikus õiguses tagatud töötajate üldise kaitstuse taseme alandamiseks raamkokkuleppega reguleeritavas valdkonnas.\n51 Raamkokkuleppe klausli 8 lõikes 3 ilma ühegi täpsustuseta kasutatud väljend „rakendamine” ei tähenda üksnes direktiivi 1999/70 ja eelkõige selle lisas paikneva raamkokkuleppe esialgset ülevõtmist, vaid peab silmas ka kõiki siseriiklikke meetmeid, millega taotletakse direktiivi eesmärgi saavutamist, sealhulgas pärast direktiivi ülevõtmist võetud meetmed, see tähendab juba vastu võetud siseriiklike õigusnormide täiendamiseks või muutmiseks.\n52 Seevastu töötajatele tagatud kaitse alandamine tähtajaliste lepingute valdkonnas ei ole otsesõnu raamkokkuleppega keelatud, kuna see ei ole raamkokkuleppe rakendamisega kuidagi seotud.\n53 Nii eelotsusetaotlusest kui ka Saksa valitsuse poolt kohtuistungil esitatud märkustest tuleneb ja mida on rõhutanud kohtujurist oma ettepaneku punktides 75–77, et järjestikused vanusepiiri alandamised, millest alates on lubatud sõlmida tähtajaline leping ilma piiranguteta, ei ole õigustatud mitte vajadusega rakendada raamkokkulepet, vaid edendada vanemaealiste isikute tööhõivet Saksamaal.\n54 Neis tingimustes tuleb esimese küsimuse punktile a vastata, et raamkokkuleppe klausli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune õigusnorm nagu põhikohtuasjas, millega tööhõive edendamisega seotud põhjustel ja sõltumatult raamkokkuleppe rakendamisest on vähendatud vanusepiiri, millest alates võib tähtajalise töölepingu sõlmida ilma piiranguteta.\n55 Teise ja kolmanda küsimusega, mida tuleb koos analüüsida, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõiget 1 peab tõlgendama nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu käesolevas põhikohtuasjas, millega lubatakse ilma piiranguteta tähtajalise töölepingu sõlmimist vähemalt 52-aastaseks saanud töötajaga tingimusel, et see ei ole otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga. Jaatava vastuse korral tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, millise järelduse peab liikmesriigi kohus antud tõlgendusest lähtudes tegema.\n56 Sellega seoses tuleb juhtida tähelepanu, et direktiivi 2000/78 artikli 1 kohaselt on selle direktiivi eesmärk kehtestada üldine raamistik, et võidelda töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerimise vastu kõnealuses artiklis sätestatud alustel, mille hulgas on ühe alusena nimetatud vanust.\n57 Seega kuna TzBfG § 14 lõike 3 alusel on tööandjatel võimalus sõlmida ilma piiranguteta tähtajalisi lepinguid vähemalt 52-aastaseks saanud töötajatega, kujutab see endast erinevat kohtlemist otseselt vanuse alusel.\n58 Mis puudutab lähemalt erinevat kohtlemist vanuse alusel, siis direktiivi 2000/78 artikli 6 lõige 1 sätestab, et liikmesriigid võivad ette näha, et sellist erinevat kohtlemist „ei peeta diskrimineerimiseks, kui sellel on siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, tööhõivepoliitikat, tööturgu ja kutseõpet hõlmav õigustatud eesmärk ning kui selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud”. Vastavalt sama lõike teise lõigu punktile a võib selline erinev kohtlemine muu hulgas seisneda „tööle ja kutseõppele pääsemise, töö saamise ja kutsealale pääsemise […] eritingimuste kehtestami[ses] noortele, vanematele töötajatele ja hooldamiskohustusi täitvatele isikutele, et edendada nende kutsealast integreerimist või tagada nende kaitse” ning vastavalt punktidele b ja c teatud erijuhtudel vanusega seotud tingimuste kehtestamises.\n59 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt Euroopa Kohtule esitatud dokumentidest ilmneb, et kõnealuse seaduse selge eesmärk on soodustada vanemaealiste töötajate kutsealast integreerimist, kuna neil isikutel on väga raske uut töökohta leida.\n60 Sellist üldist huvi teeniva eesmärgi õigustatust ei saa põhjendatult kahtluse alla seada, nagu komisjon on seda pealegi ise tunnustanud.\n61 Seetõttu tuleb sellist liiki eesmärki pidada põhimõtteliselt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 kohaselt „objektiivselt ja mõistlikult” põhjendatuks vanuse alusel erineva kohtlemise kehtestamiseks liikmesriigi poolt.\n62 Lisaks on sama sätte sõnastuse kohaselt vaja kindlaks teha, kas rakendatud vahendid on selle õigustatud eesmärgi saavutamiseks „asjakohased ja vajalikud”.\n63 Siinjuures on liikmesriikidel vaieldamatult laiaulatuslik kaalutlusõigus sobivate vahendite valimisel sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonda puudutavate eesmärkide saavutamiseks.\n64 Nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus märkis, tekitab niisuguse siseriikliku õigusnormi rakendamine, nagu on kohaldatud käesolevas põhikohtuasjas, olukorra, kus kõikidele vähemalt 52-aastaseks saanud töötajatele, olenemata sellest, kas nad olid enne lepingu sõlmimist töötud ja kui kaua see töötuse periood kestis, võib kehtiva korra kohaselt kuni vanaduspensioniea saabumiseni pakkuda tähtajalise töölepingu sõlmimist võimalusega seda määramatu arv kordi pikendada. Samuti võib see lai töötajate kategooria, mis määratletakse eranditult vanuse alusel, jääda sinna kuuluvate töötajate tööalase karjääri olulises etapis ilma töökoha stabiilsusest, mis on raamkokkuleppest tulenevalt töötajate kaitse keskne element.\n65 Seadus, mis võtab tähtajalise töölepingu sõlmimisel ainukese kriteeriumina arvesse asjaomase töötaja vanust, ilma et oleks tõendatud, et vanusepiiri selliselt kehtestamine on kõikidest muudest asjaomase tööturu struktuuriga seotud kaalutlustest ja asjaomase isiku olukorrast sõltumata objektiivselt vajalik töötute vanemaealiste isikute kutsealase integreerimise eesmärgi saavutamiseks, läheb kaugemale sellest, mis on asjakohane ja vajalik taotletud eesmärgi saavutamiseks. Proportsionaalsuse põhimõtte järgimiseks tuleb iga individuaalsest õigusest tehtud erandit sobitada nii palju kui võimalik võrdse kohtlemise põhimõtte ja selles taotletava eesmärgi nõuetega (vt selle kohta 19. märtsi 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑476/99: Lommers, EKL 2002, lk I‑2891, punkt 39). Seega ei ole kõnealune siseriiklik seadus direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 kohaselt põhjendatud.\n66 Asjaolu, et lepingu sõlmimise päeval ei olnud direktiivi 2000/78 ülevõtmise tähtaeg veel möödunud, ei mõjuta selle järelduse paikapidavust.\n67 Esiteks on Euroopa Kohus juba otsustanud, et direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud tähtaja jooksul peavad liikmesriigid hoiduma õigusnormide kehtestamisest, mis võivad direktiivis sätestatud eesmärki tõsiselt kahjustada (eespool viidatud kohtuotsus Inter-Environnement Wallonie, punkt 45).\n68 Siinjuures ei oma tähtsust, kas asjakohane siseriiklik õigusnorm, mis on vastu võetud pärast asjaomase direktiivi jõustumist, on direktiivi ülevõtmisega seotud või mitte (vt selle kohta 8. mai 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑14/02: ATRAL, EKL 2003, lk I‑4431, punktid 58 ja 59).\n69 Põhikohtuasjas kehtestati 2002. aasta detsembris TzBfG § 14 lõikes 3 ette nähtud vanusepiiri alandamine 58 eluaastalt 52 eluaastani, see tähendab vanuseni, millest alates võib sõlmida tähtajalise töölepingu, ja see meede kehtib kuni 31. detsembrini 2006.\n70 Üksnes asjaolu, et nimetatud säte kaotab kehtivuse 31. detsembril 2006 ehk ainult mõni nädal pärast ülevõtmise tähtaja möödumist, mida asjaomane liikmesriik on kohustatud järgima, ei ole antud juhul iseenesest määrav.\n71 Ühelt poolt tuleneb direktiivi 2000/78 artikli 18 teise lõigu samasugusest sõnastusest, et kui liikmesriik, see tähendab käesolevas asjas Saksamaa Liitvabariik, kasutab 2. detsembrist 2003 kõnealuse direktiivi ülevõtmiseks kolmeaastast lisaaega, „esitab [see liikmesriik] igal aastal komisjonile aruande vanuse […] alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks võetavate meetmete ja käesoleva direktiivi rakendamise edusammude kohta”.\n72 Seega tähendab see säte seda, et erandi korras pikemat ülevõtmise tähtaega kasutav liikmesriik võtab järkjärgult konkreetseid meetmeid, et ühtlustada oma õigusnormid asjaomases direktiivis ette nähtud tulemusega. See kohustus kaotaks oma kasuliku mõju, kui liikmesriikidel oleks lubatud direktiivi rakendamiseks määratud tähtaja jooksul võtta selle direktiivi eesmärkidega vastuolus olevaid meetmeid.\n73 Nagu märgib kohtujurist oma ettepaneku punktis 96, on teisalt 31. detsembril 2006 märkimisväärne osa töötajatest, kaasa arvatud W. Mangold, kellele kohaldatakse põhikohtuasjas vaidluse all olevat regulatsiooni, saanud juba 58-aastaseks ja järelikult laienevad neile jätkuvalt TzBfG § 14 lõikes 3 kehtestatud erisätted, mille kohaselt võib see töötajate kategooria jääda tähtajalise töölepingu sõlmimisel lõplikult ilma töökoha stabiilsuse tagatisest, vaatamata 52 eluaasta vanuselise tingimuse kohaldamise lõppemisele 2006. aasta lõpus.\n74 Teiseks ei ole eelkõige direktiivis 2000/78 endas ette nähtud võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. Nimetatud direktiivi artikli 1 kohaselt on selle eesmärk üksnes „kehtestada üldine raamistik, et võidelda usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu”; nende diskrimineerimise vormide keelamise põhimõte ise tuleneb kõnealuse direktiivi esimese ja neljanda põhjenduse kohaselt mitmest rahvusvahelisest lepingust ja liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest.\n75 Niisiis tuleb vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtet pidada üheks ühenduse õiguse üldpõhimõtteks. Kui siseriiklikud õigusnormid kuuluvad ühenduse õiguse kohaldamisalasse, nagu see on 2002. aasta seadusega muudetud TzBfG § 14 lõike 3 kui direktiivi 1999/70 rakendamismeetme puhul (vt selle kohta samuti käesolev otsus, punktid 51 ja 64), ja Euroopa Kohtule on esitatud eelotsusetaotlus, siis peab viimane andma kogu tõlgendamiseks vajaliku materjali, et siseriiklik kohus saaks hinnata kõnealuste õigusnormide vastavust nimetatud põhimõttele (vt selle kohta 12. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑442/00: Rodríguez Caballero, EKL 2002, lk I‑11915, punktid 30–32).\n76 Järelikult ei saa eelkõige vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine iseenesest sõltuda tähtaja möödumisest, mis on liikmesriikidele määratud selle direktiiv ülevõtmiseks, millega kehtestatakse üldine raamistik, et võidelda vanuse alusel diskrimineerimise vastu, eriti mis puudutab sobilike õiguskaitsevahendite kasutamist, tõendamiskoormust, kaitset ohvristamise eest, sotsiaaldialoogi, positiivseid toimimisviise ja muid erimeetmeid direktiivi rakendamiseks.\n77 Neis tingimustes peab eelkõige siseriiklik kohus, kelle menetluses on kohtuasi vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõtte vaidlustamise kohta, oma pädevuse piires tagama ühenduse õigusest üksikisikutele tulenevate õiguste kaitse ja ühenduse õiguse täieulatusliku rakendamise ning jätma kohaldamata iga siseriikliku õigusnormi, mis võib olla sellega vastuolus (vt selle kohta 9. märtsi 1978. aasta otsus kohtuasjas 106/77: Simmenthal, EKL 1978, lk 629, punkt 21, ja 5. märtsi 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑347/96: Solred, EKL 1998, lk I‑937, punkt 30).\n78 Eeltoodut arvestades tuleb teisele ja kolmandale küsimusele vastata, et ühenduse õigust ja eelkõige direktiivi 2000/78 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm, nagu on kohaldatud käesolevas põhikohtuasjas, millega lubatakse ilma piiranguteta tähtajalise töölepingu sõlmimist vähemalt 52-aastaseks saanud töötajaga tingimusel, et see ei ole otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga.\nSiseriiklik kohus peab tagama vanuse alusel võrdse kohtlemise üldpõhimõtte täieulatusliku rakendamise ning jätma kohaldamata iga sellega vastuolus oleva siseriikliku õigusnormi, ja seda isegi juhul, kui kõnealuse direktiivi ülevõtmise tähtaeg ei ole veel möödunud.\n79 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\n1. 18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalise töö raamkokkuleppe, mis kehtestati nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiviga 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsioonide Liidu (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, klausli 8 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune õigusnorm, nagu on kohaldatud põhikohtuasjas, millega tööhõive edendamisega seotud põhjustel ja sõltumatult raamkokkuleppe rakendamisest on vähendatud vanusepiiri, millest alates võib tähtajalise töölepingu sõlmida ilma piiranguteta.\n2. Ühenduse õigust ja eelkõige nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm, nagu on kohaldatud käesolevas põhikohtuasjas, millega lubatakse ilma piiranguteta tähtajalise töölepingu sõlmimist vähemalt 52-aastaseks saanud töötajaga tingimusel, et see ei ole otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga.


Kuidas luua toimivat motivatsioonisüsteemi? | Coach Raimo Ülavere\nBlogi Kuidas luua toimivat motivatsioonisüsteemi?\nKuidas luua toimivat motivatsioonisüsteemi?\nRaimo Ülavere 24. okt. 2011 juhtimine ja leadership, meeskond Kommenteeri


Mõtted koalitsiooni moodustamise eel | Lauri Luik\n← Lauri Luik- Läänemaa esindaja Riigikogus\nKena kevadet! →\nMõtted koalitsiooni moodustamise eel\n13.03.2007 12:17, Blogi\tkommentaare pole\nTänan kõiki inimesi, kes täitsid neil valimistel oma kodanikukohust ning käisid hääletamas. Tänu Teile, tublid inimesed, oleme me täna moodustamas uut valitsust, mille veduriks on Reformierakond ning koostööpartneriteks suure tõenäosusega Isamaa ja Res Publica Liit (IRL), Sotsiaaldemokraadid (SDE) ning Eestimaa Rohelised.\nHea valimisaktiivsus Eestis, mis ületas 61% piiri ning ka Läänemaal (59%) kinnitas veel kord, et inimesi huvitab üha enam see, kes ja kuidas meie riiki juhib ning inimeste huve teenib. Selle üle on hea meel. Pea kõigi erakondade jaoks (va Rahvaliit) olid need valimised edukad. Jätan siinkohal arvestamata mõnede parteide utoopilised mandaatide prognoosid valimiste eel ning arvestan seisu võrreldes eelmise Riigikogu koosseisu kohtadejaotusega. Kõik võitsid.\nValimas käinud 61% inimeste hääl osutas, millised on jõujooned tänases Eesti poliitikas. Reformierakond võitis 153 044 valija usalduse ja sai seeläbi 31 mandaati Riigikogus, mis on meie läbi aegade parim tulemus. Julgen seda lugeda osalt hinnanguks Reformierakonna poolt seni tehtule ning ka meie programmilistest seisukohtadest lähtuvatele tulevikusuundadele.\nKeskerakonna 29 kohta pole samuti paha tulemus. Poliitikas reeglina kahe partei ühinemise puhul lihtne aritmeetika ei kehti, st 1+1 ei võrdu 2 vaid pigem 1,5. Seega oli IRL-i tulemus ka enam vähem 19 mandaadi kanti prognoositav ning minu arvates ka kiitust väärt. Sotsiaaldemokraatide 10 kohta oli ka pigem prognoositav, kuid siiski üsna tubli töö. Rohelistele ja Rahvaliidule ma päris 6 mandaati ei ennustanud, kuid nii siiski läks. Rohelised tegid super tulemuse, Rahvaliit aga ei suutnud välja tulla oma erakonna tollase esimehe Villu Reiljani kahtlase taustaga tegemiste varjust, mida oli ka arvata. Ega valijad rumalad ole, seda peaks iga poliitik endale teadvustama!\nAlates pühapäevast on käimas olulised koalitsiooniläbirääkimised, millele eelnesid pikad ja põhjalikud konsultatsioonid kõigi parlamendierakondadega, va Rahvaliit. Konsultatsioonide eesmärgiks oli kõigepealt välja selgitada kattuvad ja mittekattuvad seisukohad erakondade valimisprogrammides. Pikkade ja sisukate kohtumiste tulemusena selgusid lähtepunktid, mis võimaldasid edasi liikuda ja alustada möödunud pühapäeval koalitsiooniläbirääkimisi. Keskerakond jäi kõrvale. Ühtin nende inimestega, kes siinkohal rahulolevalt ohkavad. Kuigi jään alati nutikate inimeste ütluse juurde: ära iial ütle ei iial.\nSelge on see, et IRL-il on Reformierakonna programmiga kõige enam kattuvaid osi. Rohelistega ei ole samuti väga probleemi, kuigi nad peavad taganema mõnest oma väga olulisest valimiste eel välja käidud seisukohast. Mõnevõrra keerulisem on lugu SDE-ga, mis on oma maailmavaatelt selgelt teistest võimalikest koalitsioonipartneritest Reformierakonnast kõige kaugemal seisev partei. See, kui palju järeleandmisi erinevates poliitikates koalitsiooniläbirääkimised nõuavad, selgub peagi, kuid täna oleks seda siiski veidi ennatlik teha. Üks on aga kindel. Meie selge eesmärk on oma valijate usaldust maksimaalselt realiseerida ehk siis viia ellu Reformierakonna programm võimalikult suures osas.\nSeni on koalitsioonikõnelustel läbi arutatud pere- ja majanduspoliitilised teemad. Mõned küsimused jäid siiski ka neis valdkondades veel üles ja nende juurde tullakse tagasi. Artikli kirjutamise hetkel käivad läbirääkimised palgapoliitika, haridus- ja teaduspoliitika ning sotsiaal- ja tervishoiuküsimuste üle. Osapooled on teatanud, et siiani on läbirääkimised kulgenud edukalt, tehtud on head tööd ning kõik on positiivselt meelestatud. Kuid selge on ka see, et kokkulepet pole senikaua, kuni kõigis detailides pole kokku lepitud. Loodetavasti suudetakse koalitsioonilepe allkirjastada 26. märtsiks, veel enne seda, kui uus Riigikogu koosseis koguneb.\nPaljud meediakanalid on rääkinud võimalikest valitsuse kohtade jaotusest, isegi erinevatest nimedest. Olenemata sellest, et näiteks Jaanus Tamkivist on räägitud kui tulevasest keskkonnaministrist, ei pruugi see nii minna, kui ei saavutata koalitsiooniläbirääkimistel üksmeelt ja ei lepita kokku selles, et see valdkond jääb Reformierakonna vastutada. Positsioonid ja kõik sellega kaasnev saab tulla arutlusele alles siis, kui programmilised eriarvamused on selgeks räägitud. Igasugused jutud kohtade arvust ja persoonidest valitsuses on selged spekulatsioonid, millele täna, kus läbirääkimised programmiliste seisukohtade osas veel käivad, ei ole mõtet isegi mõelda.\nOlen veendunud, et peaminister Andrus Ansipi eestvedamisel suudab peatselt loodav koalitsioon püsida koos kauem kui selle eelkäijad. Loodetavasti kogu järgneva valimisperioodi ehk 4 aastat. Olen realist ja tean, et 100% kindlust maailmas ei eksisteeri, kuid kindel on see, et ühtse ja tugeva koalitsiooni nimel me võitleme. Loodan, et ka meie tulevased koostööpartnerid.\nReformierakonna juhatuse liige


operatsioon (song ja kastreerimine) (Lehekülg 1) - Tean, mis kassil viga, mida ma veel teha saan? - Kassisõprade foorum\noperatsioon (song ja kastreerimine)\nKassisõprade foorum » Tean, mis kassil viga, mida ma veel teha saan? » operatsioon (song ja kastreerimine)\n1 Teema autor: avee 22.10.2009 19:03:33\nTeema: operatsioon (song ja kastreerimine)\nkaua teie kiisu paranes? Meil täna 3.päev ja kiisu õnnetu. Enamus aega magab, ronimispuu poole ei vaatagi. Võib-olla asi selles vestis, mis tal veel ca nädal peab seljas olema. Aga ilmselt ikka valus ka see songa auguke.\n2 Vastas: Depsy 22.10.2009 23:36:54\nVasta: operatsioon (song ja kastreerimine)\nMeil oli 2 nädalat tagasi keiser ja ka emaka eemaldamine. Õnneks mingit vesti ei pandud. Kass oli juba samal ööl aktiivne ja tahtis ringi tuiata, kuid jalad ei kandnud. Järgmisel päeval küll ei söönud aga oli selline lõbus ja magas samamoodi nagu tavaliselt - päeval tudib, öösel üleval.\n3 Vastas: avee 23.10.2009 13:08:01\ntäna puges ta oma vestist välja ja muutus endiseks kassiks tagasi - ei kõnni enam seinaääri mööda, istub hoopis kõrgel lae all oma puu otsas.veel hommikul ei saanud ta ise meie vooodist maha eg trepist alla, piuksus ja palus abi. asi oli vestis. Sööma-jooma hakkas ta juba operatsiooni päval ja ei oksendanud ka. See plaastrike on veel haava peal,ilmselt mitte kauaks, loodetvasti laseb ta ikka haaval paraneda.


AJA AUK ⟩ Välismaa Tommy Cash - Kunst - Kultuur\nIn memoriam Virgil Abloh (1980-2021)\n3. detsember 2021, 16:12\nVälismaa Tommy Cash\nVirgil Abloh koos modelli Gigi Hadidiga 2020. Pariisi moenädalal Foto: Charles Platiau\nPühapäeval saabus kurb uudis, et 41-aastaselt on surnud disainer Virgil Abloh. Kui nüüd mõelda ajalises mõttes nii lähedasele kümnendile, kui seda on 2010ndad laiemalt, siis on tal selles loodetavasti kindel ja ehk isegi mõneti üldistusväärne koht. Eestist võiks sarnast tüüpi leida Tommy Cashis.\nAbloh oli hariduselt arhitekt ja insener, arhitektuurimagistri kraadi sai ta Illinois Institute of Technologyst, mille arhitektuurikateedrit juhatas kord üks modernismi pioneere Ludwig Mies van der Rohe, kes ka ülikoolile linnaku projekteeris. Kuidagi läks aga nii (selles oli tegelikult otsapidi süüdi üks teine arhitekt – Rem Koolhaas), et joonlaud ja harilik pliiats vahetati niidi ja nõela vastu ning põhiline eneseteostus ja ühtlasi ka kuulsus hakkas tulema hoopis moesektorist. Põhiline, aga mitte kogu.\n2012. a lõi Abloh moebrändi nimega Off-White, mis ühendas tänavamoodi modernistliku ja ka postmodernistliku sensibiliteediga. Esimesest võttis loomulikkuse ja mugavuse, teisest selguse, täpsuse ja ehk ka snobismi ning kolmandast tsitaadilisuse. Igapäevasest, suvalisest asjast võib teha kõrgmoodi, leidis ta. Esimene Off-White’i kollektsioon sai inspiratsiooni Mies van der Rohe kuulsalt «Farnsworthi majalt» (1951), mis kujutas endast klaasist ja valgeks värvitud terasest elamist looduslikus ümbruses. Off-White kujunes edukaks, sellest hakati üksvahe rääkima kui kõige «hetke kõige kuumemast» moenimest.


Soome hokikoondis alistas Venemaa ja jõudis finaali\nJäähoki maailmameistrivõistluste poolfinaalis alistas Soome 1:0 Venemaa ning jõudis ajaloos 11. korda finaali.\nEesti meeste võrkpallikoondis alustab laupäeval mänge Euroopa liiga alagrupiturniiril, kui võõrsil minnakse vastamisi Hispaaniaga. Kohtumist on võimalik jälgida algusega kell 18.55 nii Postimees.ee kui ka Kanal 12 otseülekande vahendusel!\nJuba pühapäeval algab Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste põhiturniir, kus väljakule tulevad ka Anett Kontaveit ja Kaia Kanepi. Enne võistluse algust saame tuttavaks eestlannade konkurentidega. Vaata saadet «Prantsusmaa lahtiste eelõhtul»...\n«Absoluutselt tuttavad paigad. Ma elasin (Broadway muusikalide koolis õppimise ajal) Upper West Side´s. Minu esimene aadress oligi 85. tänaval. Ehk siis see oli tõesti väga-väga seal samas,» rääkis Hanna-Liina Võsa KUKU raadio saatele «Neeme Raud....\nMalta relvajõud päästsid eile õhtul Vahemerelt kahe kummipaadiga hätta sattunud 216 migranti, teatasid võimud täna.\nOtseblogi ja -pilt: esikümnes olnud Saluri sai kõrgushüppes nulli, Õiglane piirdus algkõrgusega\n25.–26. mail Austrias Götzises 45. korda peetaval mainekal mitmevõistlusel on sel aastal stardis neli Eesti sportlast: Maicel Uibo, Janek Õiglane, Karl Robert Saluri ja Grit Šadeiko.\nPaljud tehnoloogia- ja idufirmade esindajad on uut valitsust kritiseerinud välismaal Eesti kuvandi kahjustamise pärast, mis võib nende sõnul raskendada välistööjõu värbamist. Ka Transferwise kaasasutaja Taavet Hinrikus on kriitikaga nõus. «Jah, see...\nEuroopa Liidu tulevikku kujundavad Euroopa Parlamendi valimised said avalöögi täna Hollandis ja Ühendkuningriigis ning päädivad 26. mail, mil kõik 28 liikmesriiki on oma hääle andnud. Euroopa Parlamendi järgmist 751 saadikut on õigus valida rohkem...\nVideo: 18-aastane tenniseäss pani imelöögiga publiku ahhetama\nLyoni Openi tenniseturniiri finaalis alistas Benoit Paire (ATP 51.) 6:4, 6:3 Felix Auger Aliassime (ATP 28.).\nMari-Liis Mõttus teenis MK-etapil 16. koha\nMaastikuratturite MK-sari jätkub sel nädalavahetusel Tšehhis Nove Mestos. Kuni 23-aastaste ratturite seas sai Mari-Liis Mõttus 16. koha.\nPildid: auto liiklusmärgi otsa kinni sõitnud juht lahkus sündmuskohalt\nReede õhtul sai politsei teate, et Tartus Raua tänava ja Sõpruse sillale viiva tee ristmikul seisab liiklusmärgi jaluse peal sõiduauto Volkswagen Polo.\nLeedu presidendikandidaadid lubavad Vene-vastast retoorikat vähendada\nLeedu presidendivalimiste teise vooru jõudnud kandidaadid kinnitavad, et range toon naaberriigi Venemaa suhtes jääb püsima, kuid lubavad Vene-vastast retoorikat vähemaks võtta.\n«Ma arvan, et elame praegu ajal, kus on rohkem erinevaid ja vastanduvaid arvamusi Eestis kui kunagi varem olnud on,» ütles KUKU raadio saatele «Neeme Raud. Siin» antud intervjuus Eesti Meediaettevõtete Liidu (senise Ajalehtede Liidu) juht Mart...\nPsühholoogiaprofessor avaldab tõe – miks me tegelikult üksteist taga räägime?\nTeadusajakirjas Social Psychological and Personality Science avaldatud uuringus selgus, et inimesed kulutavad keskmiselt 52 minutit päevas klatšile.\nEuroopa Liidu tarbija nõustamiskeskus tuletas meelde, et sarnaselt muudele transpordiliikidele, kehtivad ka laevareiside puhul Euroopa Liidu reisija õigused. Näiteks ei tohi küsida kõrgemat piletihinda sõltuvalt reisija kodakondsusest või ostukohast,...\nAndmekaitse inspektsioon: pole normaalne, et võõras istub toas ja muudkui vahib, targutab ja soovitab\nIgaüks saab enne andmete loovutamist kontrollida, kas andmete küsija on andmekaitsest üldse kuulnud. Liiklusesse minnes on ju iseenesest mõistetav, et teedele pääsevad liiklema need, kel on reeglid selged, kirjutab andmekaitse inspektsiooni avalike...\nMehel hammustati kebabiputka ees kõrvast tükk välja\nEdela-Inglismaal Plymouthi linnas arreteeris politsei naise ja mehe seoses ebatavalise rünnakuga kebabiputka juures.\nPühapäev on europarlamendi valimiste tõttu lipupäev\nPühapäeval heisatakse Euroopa Parlamendi valimise päeva puhul sinimustvalged, teatas riigikantselei.\nPõnev avastus: oliivrohelise mõju inimesele pakub mõnekraadise üllatuse\nAmeerikas korraldatud uuring avab uue ukse värvipsühholoogia maailma.\nKas «kriisis» Kalju teeb kolmikduubli või soosib karikaajalugu Transi?\nEvald Tipneri nime kandev Eesti jalgpallikarikas saab täna Lillekülas viienda kahekordse võitja, kui vastamisi asuvad Nõmme Kalju ja Narva Trans. Ajalukku kiigates on kummalgi omad eelised.\nKomöödia Kanal 2s: Üle kõige rindu sooviva 13-aastase tüdruku salasoov teeb temast «Üleöö 30»\nTäna kell 19:35 näitab Kanal 2 kuulsat mängufilmi «Üleöö 30» (13 Going on 30, USA 2004).\nÜRO meretribunal andis Venemaale käsu vabastada kolm novembris kinni peetud Ukraina mereväe alust ja 24 meremeest.\nÜks maailma armastatumaid muinasjutusuhteid on kindlasti prints Williami ja tema naise Kate’i oma. Kuid nendegi elus on pimedaid saladusi.\nVideo: liivaväljakute kuningas Nadal tutvus 150 miljoni euro eest uuendatud Prantsusmaa lahtiste peaväljakuga\nJuba homme algab ajaloos 123. korda Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste põhiturniir, kus löövad naiste individuaalturniiril kaasa ka Eesti esireket Anett Kontaveit ja teine number Kaia Kanepi. Võistluste eel tegi aga 11-kordne Prantsusmaa...\nMinisteerium avaldas X-tee tänavale toetust\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi side ja riigi infosüsteemide asekantsler Siim Sikkut saatis Tallinna linnavalitsusele toetuskirja tänava «X-tee» nimetamiseks Ülemiste Citys\nMaailma tugevaimas korvpalliliigas NBA on käesoleval hooajal jäänud mängida veel maksimaalselt üheksa mängu. Seda juhul, kui Idakonverentsi finaalseeria Toronto Raptorsi ja Milwaukee Bucksi vahel vajab otsustavat seitsmendat mängu ning ka finaalseerias...\nSel sügisel tuleb kinoekraanidele menuka muinasjutufilmi järg «Pahatar: Kurjuse emand» (Maleficent: Mistress of Evil), peaosas maagilise Angelina Jolie ja noore tõusva tähe Elle Fanninguga.\nGalerii: riigikogu tähistab 100. aastapäeva lahtiste uste päevaga\nRiigikogu tähistab täna oma 100. aastapäeva traditsioonilise lahtiste uste päevaga, mis on seekord pühendatud laulu- ja tantsupeo ning eesti keele aastale.\nGalerii: Turu tänav oli täna hommikul pisikeste ratturite päralt\nTäna leidsid Tartu kesklinnas Turu tänaval aset 38. Tartu rattaralli lastesõidud. Vihmasest ilmast hoolimata kogunes rattavõistlusele ligi 3200 väikest ratturit.\nVideo: sisuloojad Katri Kats ja Juhani Särglep lahkasid rändurielu varjukülgi\nEesti sisuloojad Katri Kats ehk Katri Palm ja Juhani Särglep said oma esimese kogemuse otse-eetriga, kui andsid reedel intervjuu Kanal 2 saates «Õhtu!».\nIsikliku rekordi püstitanud Ojaloo alistas üllatuslikult Eesti rekordiomaniku Oreli\nRandvere kooli staadionil peetaval heitjate seeriavõistluse avaetapil püstitas Kati Ojaloo naiste vasaraheites tulemusega 68.16 isikliku rekordi. Kuu aega tagasi Eesti tippmarki 69.85ni viinud Anna Maria Orel pidi leppima 29-aastase Ojaloo järel teise...\nGalerii: Liis Lemsalu andis Pääsküla rabas vihma trotsides kauni kontserdi\nLiis Lemsalu trio andis laupäeva hommikul Pääsküla raba vaatetorni juures tasuta kontserdi. Vaata galeriid!\nGalerii: vihm kliimamarsil osalejaid ei heidutanud, kohal oli ligi sada meeleavaldajat\nEile õhtul toimus Tartu linnas kliimamarss, kus osales ligi sada inimest. Marss algas Ahhaa teaduskeskuse juurest ning jõudis välja Tartu Raekoja platsile.\nGalerii: Võru linna probleemne keskväljak on saanud uue kuue\nVõru linna Seminari väljaku muudab eriliseks suurtel ratastel linnamööbel, mida saab vastavalt vajadusele liigutada.\nLiigset soolatarbimist peetakse üheks kõrgvererõhutõve riskiteguriks. Kui palju on aga liiga palju ning kas mõni sool on tervislikum kui teine?\nIraan: USA sõdurite lisandumine ohustab rahuvusvahelist rahu\nIraani välisminister Mohammad Javad Zarif ütles täna, et USA otsus tuua Lähis-Ida piirkonda veel 1500 sõdurit seab ohtu rahvusvahelise rahu, vahendas riigimeedia.\nPostimehe otsepilt: Tartus peetakse võistlustantsu MK-etapp\nLaupäeval, 25. mail toimub Tartu Ülikooli spordihoones juba neljandat aastat MK-etapp võistlustantsus WDSF Tartu Open 2019, mida on võimalik jälgida algusega kell 12.30 Postimees.ee otseülekande vahendusel.


Mudelid mudelite vaatamiseks ja tõusuks 2018 - Molly Bair ja Hailey Baldwin | EE.rickylefilm.com\nMudel tüdrukud: Kes vaadata Fashion Kuu\nFashion kuu on juba täies hoos ja New York Fashion Week hästi alanud, kuid mis mudelid on suur sel hooajal?\nAlates nimed olete kuulnud, kuid on mõeldud isegi suuremad asjad lõpule uustulnukad, vaata meie valik modelleerimise maailma tõusvaid tähti.\nSee ei ole sageli leiad mudeli niipalju Lahe suhtumine Damaris Goddrie - ja me mõtleme, et täiesti hea viis. Ta on alati paistma mudel line-up ja kannab riideid tõepoolest väga hästi, mis on ilmselt põhjus, miks JW Anderson värvatud teda tema pre-fall 2015 kollektsiooni lookbook. Ta ka debüüdi oma eelseisva Catwalk kogumise Londoni Fashion Week, nii et vaata seda ruumi. Me armastame teda räpane, poisilik põllukultuuride ja Moody vahtima.\nTeine Storm uus tüdruk, Tami Williams tegi oma modelleerimine debüüdi tagasi 2012. Aastal ja ta on tasakaalukus ja enesekindlust, et minna palju kaugemale oma 16 aastat. Tema kadestusväärne põsesarnad ja proportsioonid on seni pälvinud tööd Dolce & Gabbana, Valentino, DKNY, Kenzo ja Lanvin. Oodata tema kõikjal A / W 2015.\nLihtsalt pilk see tüdruk nägu; ta on vaieldamatult ilus, kuid on ka kotid suhtumise, mis muudavad soovite vahtima teda. Aya Jones debüteeris Prada eksklusiivne (see on suur asi kui Miuccia Prada on kingitus palkamiseks tulevikus mudeli tähed, millel varem käivitatud karjääri Lindsey Wixson, Daria Werbowy ja Sasha PIVOVAROVÁ) ja on tabanud Catwalk Valentino ja esiküljega Marc Jacobs kampaania. Oh ja Naomi Campbell armastab teda - kahe märgatud kallistamine Fashion Relief catwalk show.\nKõik, kellel on huvi mudelite teavad Bella Hadid vanem õde Gigi - vaieldamatult üks modelleerimine on 2014 break-out tähte. Aga Bella, kes on 18, on aasta noorem kui tema õde ja mille on allkirjastanud sama asutuse IMG. Nad on geneetiliselt andekas paari, kuid samas Gigi on monopol, et kõik Ameerika blond-juuksed sinisilmne välimus, Bella on rohkem vaoshoitud serva - ta tahaks olla hästi sobib minimaalne Calvin Klein kampaania. Ta on juba märgatud hetkel DKNY näita Nicole Richie väike õde, Sophia.\nOh olla lapselaps Keith Richards. Ella Rose on tütar Marlon Richards ja Yves Saint Laurent muusa Lucie de la Falaise ja Kate Moss on perekonna sõber (Ella oli üks supermodell bridesmaids) nii see ei ole mõistlik eeldada, et ta on tugev stiilitunnetust. Esindajad Storm (mis loeb Kate Moss ja Cara Delevingne oma raamatud) Richards esiküljega Tom Fordi A / W 2014 kampaania ja on käinud kaubamärkide nagu Valentino, Giambattista Valli, Prada ja Calvin Klein.\nKui eelmisel aastal oli kõike Iirimaa Baldwin (kes läheb läbi räppar Angel Haze) 2015 on kõike nõbu Hailey. Ta on Hollywoodi aktsia (tema isa on Stephen Baldwin ja tema onu on Alec); ta sõbrad Kendall ja Kylie Jenner, Taylor Swift ja Gigi Hadid ja on kuulujutuga tuleb dating Justin Bieber, nii et ta on päris mugav rambivalgusesse. Praegu nägu Topshop denim, oodata teda ees rida ja käiguteed.\nNüüd on see nägu sa ei unusta kiirusta. Molly Bairi on kirjeldatud kui Keijukais, futuristlik ja välismaalase; seal on midagi Lily Cole temast, kuid tema omadusi on rohkem vallatu serva. Fashion mõjutajad nagu Edward Enninful ja Charlotte Stockdale.Meeskond pit teda üks-vaadata ja Chanel, Proenza Schouler ja Prada on ka brändi fännid. Tegelikult Karl Lagerfeld korjatud tema sulgeda Chanel S / S 2015 couture show - kõrge tunnustuse iga mudeli, asutatud või muul viisil.\nImmy Waterhouse - noorem õde Suki - juba esiküljega Tatleri esikaasi kate, olles allkirjastatud Järgmine eelmisel aastal. At 5ft 6 ", ta on lühem kui teie keskmine mudel, kuid kõik räägivad tema kõik sama - vaadake neid põsesarnad ja ingellik sinised silmad. Immy on tegutsev püüdlused ja unistused mängivad Pattie Boyd ühes Eric Clapton biopic.\nAli Michael lugu on tõeliselt geniaalne - ta saadeti koju Paris Fashion Week 2008 väidetavalt hakanud viis naela ja nüüd on ta tagasi ja valmis tõestama kahtlejaid, kuidas väga valesti nad olid. Ta on alates laukhanede kampaaniaid CK One, Levis Urban Outfitters ja on haritud Instagram järgnevates 136000 - ilmselt seetõttu tema lõbus postitusi, mis muudavad meid naerma palju. Kindlasti tüdruk meile meeldiks hängida.\nUus Viva värvata, Namara Van Kleeff valiti kõndida Chanel, Valentino ja Giambattista Valli viimases S / S 2015 couture näitab. Holland, Van Kleeff näeb pildil tervise ja on luustik surra. Kui keegi oli inspireerivad meid asuda sörkimine see, et toonides keha.\nSeal tundub olevat trend vähe õed jälgedes nende vanemad õed-vennad ja Olympia Campbell ei ole erand. Aga tema õde Edie on tuntud oma Kuuekümnendad-esque mod-nagu androgüünsust, Olympia on pehmem kaebuse. Ta sageli pildil sära piltides (kuigi siin ei ole küll) ja imbues lihtne, pingevaba naiselikkust. Ta mängis kampaaniaid Lanvin ja Marc by Marc Jacobs ja on käinud moe lavalaudadele nagu Chanel, Louis Vuitton ja Burberry.\nSa oleks õigesti aru, et Binx ei pruugi olla see Tennessee sündinud mudel pärisnime - ta anti hüüdnime tema vennad, kes arvas, et ta vaatas Star Wars kahepaiksete Jar Jar Binks (tema tegelik nimi on Leona, kui sa olid mõtlesin). Ta tegi oma debüüdi Marc Jacobsi A / W 2013 näitama ja on ilmunud lugematu kampaaniaid alates, sealhulgas Celine, Chanel, Tom Ford ja Alexander Wang.\nMTV EMA võitjad Lady Gaga Katy Perry Justin Bieber 2018 - tähistatakse uudiseid\nKameroni Diazi ajakiri 2018


Rahvuslane: Martin Helme: Maausk on ohtlik hobi\nSündmus oli suurepärane ettekääne rünnata konkureerivat usuvoolu kristlasi. Meedia, kes naudib alati võimalust panna kristlikku (antud juhul luterlikku) kirikut halba valgusesse, sööb maausulistel peost. Virumaa Muuseumid vabandavad ja korraldavad maausuliste pretensioonide ja edasiste soovituste saamiseks nõupidamise. Marginaalne sekt nimega maausulised on saanud au, kuulsust ja rahuldust, aga mis hinnaga?\nSee ongi asja iva. Inimestele ei pruugi meeldida luterlik kirik või papid, aga me vajame sellel igivanal õpetusel põhinevat raamistikku, et ühiskonnana turvaliselt, hästi ja jätkusuutlikult toimida. Ma tean, et maausulised on kõik kõige tublimad eestlased, kes hoolivad keskmisest rohkem oma kodumaast, oma rahvast ja oma pärandist. Oma hoolivuse väljundiks on nad valinud uuspaganliku ususektina tegutsemise ja mis saab kellelgi selle vastu olla. Aga oma sekti populariseerimiseks ning oma tõe kuulutamiseks on nad valinud vastandumise normidele ja institutsioonidele, mis on hoidnud Eesti ühiskonda toimivana ja sidusana viimased kaheksa-üheksa sajandit. Selline hõre snaipertuli luterlaste pihta, nagu Virumaa Muuseumite ajalooperfoomansile järgnes, aitab maausulistel enda profiili tõsta, kuid olukorras, kus ühiskonna moraalinormid on niigi rusudes, on see ühiskondlikult vastutustundetu ja kahjulik harrastus. Kulla maausulised, teil on väga ohtlik hobi.


Mida teha oma varude valikutega. Aruandluse varude valikud 1099\nKasutatavad valemid ja meetodid Varude analüüsimisel arvutab investor välja emiteeriva äriühingu finantstegevuse erinevate näitajate suhe. Kui kahju selgub alles siis, kui varu madalama hinnaga ära müüakse või prügimäele veetakse, tuleb kahju näidata perioodil, mil see tegelikult tekkis. Ettevõtted lisavad omandiõigusele palju stringi.\nSee tähendab, et esmalt kantakse kuluks algjääk, seejärel esimesena saabunud partii jne, seega lõppvarusse jäävad hilisemad partiid.\nVara amortiseerimine algab tema kasutusele võtmisest ja kestab, kuni vara on täielikult amortiseerunud ja mahakantud.\nJa ongi SmartAccountsi varude arvestus koos kõikide oma kasulike omadustega kasutusele võetud. SmartAccountsi laoarvestuse funktsionaalsus on olulisel määral seotud järgmiste funktsionaalsustega: Laod. Võimaldab hallata ettevõtte ladusid ning vajadusel laoseisusid üle kalkuleerida.\nOstu- ja müügiarved. Ostu- ning müügiarved genereerivad automaatselt vastava vajaliku laoliikumise ning automaatkanne raamatupidamises kajastab koheselt ka muutuse artiklite laokontodel.\nLaoliikumine võimaldab kaupu lattu võtta ning laost välja liigutada ilma ostu- või müügiarvet vormistamata. Näiteks on see vajalik inventuuride puhul ilmnenud erinevuste kajastamiseks. Laoseisude aruanne.\nVõimaldab vaadata konkreetse kuupäeva seisuga kõikide laoartiklite saldosid nii koguses kui maksumuses. Laoliikumiste aruanne. Võimaldab analüüsida ühe konkreetse artikli laoliikumisi teatud ajavahemikul ning leida üles potentsiaalsed vead raamatupidamises.\nSee tähendab, et esimesena lattu jõudnud kaup müüakse ka välja esimesena. Vaatleme järgnevalt põhilisi ladu puudutavaid tehinguid ning kaupade hinna kajastamist laoarvestuses ning raamatupidamises. Mida raskem on muuta põllumajandusettevõte sularahaks, seda vähem vedelikku see on ja likviidsuse puudumine kahjustab selle väärtust. Mõista tegureid, mis mõjutavad ettevõtte kasvu, et saaksite oma ootusi ja võimalikke meetmeid vastavalt kohandada. Jälgige oma ettevõtet nii, nagu oleksite välisinvestor, vaadates läbi avalikud avaldused, tuludeklaratsioonid, analüütikute aruanded ja aastaaruanded.\nKõige tähtsam on see, et mitte ülehinnata pimeala, mis teil on just sellepärast, et olete töötaja. Ülitundlikkus negatiivsete uudiste suhtes, kõrge turu volatiilsus - see näitab finantssüsteemi ebastabiilsust. Vene ettevõtete aktsiatesse investeerimisel on riskid suuremad kui Ameerika või Jaapani investeerimisel. Nõuanded ja nipid Vene ettevõtete aktsiate analüüsimise peamiseks probleemiks on investorile vajaliku teabe puudumine.\nKui aruandlus on ettevaatlikult valmis, tasub kaaluda, kas selliseid aktsiaid osta? Allpool on soovitused ja nõuanded analüüsimiseks: Proovige kasutada usaldusväärsetest ja usaldusväärsetest allikatest pärinevat teavet. Ärge ostke nende äriühingute aktsiaid, kelle avaldused ei sisalda auditiaruannet, kuid pidage meeles, et positiivne auditiaruanne ei garanteeri ettevõtte juhtide pettusi.\nKuid see on vähemalt mingi test. Viige perioodiliselt läbi investeerimisportfelli audit.\nLepingud sõlmitakse ainult nende pankade ja vahendajatega, kes on börsi nimekirjas. Ära räägi, kuid ärge neid ignoreerige.\nAlusta oma otsused faktidega. Ärge kasutage finantsvõimendust ja kui sa seda ikka kasutad, ei tohi selle suurus ületada 1. Riskimaandamistehingud optsioonidega. Jälgige teisi turge.


69 USD et INR ᐈ Teisenda $69 USA dollar sisse India ruupia\n69 USD et INR\nTe olete konverteerinud 69 🇺🇸 USA dollar et 🇮🇳 India ruupia. Summa sõnades: kuuskümmend üheksa (USA dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 69 USD et INR. Kui palju $69 USA dollar et India ruupia? — ₹4901.76 INR.Vaata tagasikäik INR et USD.Võibolla võite olla huvitatud USD INR Ajalooline diagramm, ja USD INR Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 69 USA dollar et India ruupia\nHindamise järgi: ₹71.040 INR (-0.00370)-0.00521%\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss USA dollar et India ruupia oli: ₹71.195. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -0.155 INR (-0.218%).\n100 USA dollar et India ruupia150 USA dollar et India ruupia200 USA dollar et India ruupia250 USA dollar et India ruupia300 USA dollar et India ruupia600 USA dollar et India ruupia1200 USA dollar et India ruupia2400 USA dollar et India ruupia4800 USA dollar et India ruupia9600 USA dollar et India ruupia23 USA dollar et Kanada dollar61432646.029 Ethereum Meta et USA dollar75669.8 ROS Coin et USA dollar15000 USA dollar et Nigeeria naira1100 Taiwani dollar et Austraalia dollar1919 USA dollar et Brasiilia reaal276 USA dollar et Nigeeria naira584 Kanada dollar et USA dollar584 USA dollar et Kanada dollar950 Namiibia dollar et USA dollar122000 Hongkongi dollar et Mehhiko peeso122 Hongkongi dollar et Mehhiko peeso3 USA dollar et Kanada dollar2.957 Taani kroon et Iraani riaal


Magusad fotod: Looduslikult värvitud lihavõttemunad\nPosted by MARIT at 9:04 AM\nVäga kaunid pühademunad on sul välja tulnud! Proovin järgmine kord ise ka punase kapsa ja pitsiga varianti. Ise olen kõige rohkem teinud klassikalisi sibulakoorega mune. Ükskord lõikasin salvrätikust erinevaid kujundeid välja ja kleepisin pva liimiga munale. See jäi väga ilus, kuid see oli üsna vaevanõudev protsees. Vanasti värvisin ka poevärvidega ja panin lihtsalt kleepse peale, kuid nüüd värvin ainult looduslikult. Seekord katsetasin ka mustikapulbriga, millega tulid üsna tumesinised munad. Sidusin peale ka nööri ja lisasin riisi, kaerahelbeid jms huvitavate mustrite jaoks.\nKukeseentega pirukas, millele lisatud fetajuust lisab veidi soolakust ja annab mõnusa pehme juustuse tekstuuri. Samuti peitub nendes ...


Eve Mikson – Lehekülg 3 – Gustav Adolfi Gümnaasium\n* 11.-12. aprillil toimusid Leedus Šiauliais rahvusvahelised ujumisvõistlused, kus 3. a klassi poiss, Rudolf Suharov, saavutas 50 m delfiini ujumises 3. koha. * 10.aprillil toimus inimeseõpetuse olümpiaadi piirkonnavoor ja meie…\nVene keele päeva tähistamine\n12.04 toimus Kotzebue õppehoones meeleolukas vene keele päev. Kuulati vene rahvamuusikat Vene Kultuurikeskuse lauljate ja Linnamäe Vene Lütseumi rahvamuusika ansambli esituses ning GAG 8.-12. klasside õpilaste ettekandeid vene kultuurist. Suur…\n8. aprillil toimus Nutispordi vabariiklik finaal Haapsalu Kutsehariduskeskuses. Meie kooli õpilased saavutasid suurepäraseid tulemusi. 2.-3.klass 1. koht - Oliver Paidra, 3.a klass, õp Anu Peri 3. koht - Maarja Leius,…\nSelgusid Hõbehääled 2019\n4. aprillil toimus Kotzebue õppehoone aatriumis iga-aastane laulukonkurss "Hõbehääl", kus astusid üles ainult parimatest parimad ja ambitsioonikamad lauljad. 1.-3. klasside arvestuses sai I KOHA Lev Vassiljev (2.A) ja eripreemiad said Olivia Kont…\nNÄDALA TUNNUSTUSED * 2.Ariste klassi õpilane Emma-Elise Koppel saavutas Koolinoorte Scrabble X Eesti meistrivõistlustel 2.-4. klasside arvestuses 3. koha. Emma -Eliise vend Robin Koppel 4.b klassist saavutas samal võistlusel 4.…\nNÄDALA TUNNUSTUSED * 3. märtsil toimus Tallinna Nõmme Majas Eesti Meestelaulu Seltsi üle-eestilise poiste-solistide võistulaulmise Harjumaa ja Tallinna eelvoor. Lev Vassiljev 2.A klassist laulis välja 2. koha. Õpilast juhendas õpetaja…\n14. märtsil tähistame emakeelepäeva ning selle puhul toimuvad aktusedKotzebue aatriumis järgmistel aegadel: 2. tund (8.55 -9.30) 1.- 2. klassid 3. tund (9.50 -10.25) 3.- 6.klassid Mederi saalis järgmistel aegadel: 4.…\nEesti Vabariigi 101. aastapäevale pühendatud aktus\n22. veebruaril toimus linnamüüri ääres Eesti Vabariigi 101. aastapäevale pühendatud aktus, millest võttis osa kogu koolipere. Aktusel said sõna direktori kohusetäitja Tiivi Pikhof ja 4.c klassi õpilane Emma Arro. Gustav…\nEV aastapäevale pühendatud tordivõistlus\n20. ja 21. veebruaril toimus klassidevaheline EV aastapäevale pühendatud tordivõistlus "Rahvalaulud ja rahvatantsud". Rohkem pilte: https://www.facebook.com/pg/gustavadolfigymnaasium/photos/?tab=album&album_id=2146140328765453\nRahvatantsu- ja laulupidu\n19. veebruaril toimus Kotzebue aatriumis Eesti sünnipäevale pühendatud Rahvatantsu- ja laulupidu. Esinesid mudilas- ja poistekoori laulusuud ning väiksemad ja suuremad tantsujalad GAKK ja Sõpruse rahvatantsu rühmadest.Sel päeval kandsid ka…


Juku-Kalle Raid: poliitiku kodanikuargus - Arvamus\nJuku-Kalle Raid: poliitiku kodanikuargus\n20. detsember 2011, 21:22\nAndres Tarand ja Juku-Kalle Raid.\nMulle tundub, et viimaste aastate jooksul on meie ühiskonnas kõige kasutatavamad mõisted olnud kodanikualgatus, kodanikuühiskond, kodanikujulgus, kodanikuriik. Jne. Sõnast «kodanik» saab moodustada hämmastavalt palju liitsõnu, sealjuures aga ei tähenda liitsõnade moodustamine, et ka asja sisu alati selge oleks. Neid liitsõnu kipuvad tihtipeale kasutama kodanikud, kel on kodanikuühiskonnaga suhteliselt vähe pistmist, või kes sellest mõistest aru ei saa.\nAga uhke mõiste, vehkida saab hästi.\nÜhest küljest saan tõesti tõdeda, et aktiivsust inimestel on, vabaühendusi peetakse, et kodanikualgatus, kodanikujulgus ja kodanikuühiskond tõesti eksisteerivad. Et näiteks meie presidendil on õigus, kui ta selliste asjade üle rõõmustab ja neile igal võimalusel osundab.\nAga kas tal on õigus?\nSee tähendab, et osad meie kodanikest ei saa oma tööga hästi hakkama 165 riigi ja kahe territooriumi pingerida juhivad Norra, Island, Taani, Rootsi, Uus-Meremaa, Austraalia, Šveits, Kanada, Soome ja Holland. Võrreldes eelmise aastaga on Soome kahe koha võrra langenud.\nRaportis, mis kannab alapealkirja «Demokraatia pinge all», viidatakse demokraatia langustendentsile kogu Ida-Euroopas.\nMul on tunne, et normaalse ja demokraatliku riigi tagavad riigi kodanikud – juhul kui neid ei segata, nende tegutsemisvõimalusi ei kitsendata, ei raskendata või juhul kui valitsevad jõud neid lihtsalt ära ei pahanda.\nMul on tunne, et hoolimata sellest, et suur osa kodanikkonnast mõtlevad nagu vabad ja normaalsed inimesed, eksisteerib meil kaigas kodanikuühiskonna kodarais ja see kaigas on meie poliitikkond. Vastukaaluks kodanikujulgusele ilmutab suur osa poliitikkonnast aasta aastalt järjest enam kodanikuargust: isemõtlematust, vaimunüridust ning soovi käänata pea peale elementaarsed väärtushinnangud. Ja seda teatava uhkuse, üldise hämamise ning üha kasvava parteidistsipliiniga.\nUmbkaudu kümme aastat on poliitikas toimunud pidev ja vargne mentaalne stagnatsioon. Milles see väljendub? Tõsi, mitte selles, et riigis ei võetaks vastu seadusi või et eluke oleks kuidagi hoopis laokile jäänud, ent kõik asjad pannakse toime siiski näotult, vaikselt, kiirustades ning sordiini all, nagu trammitrassil kulgemine reisisaatja osavõtul.\nJättes tihtipeale kiirustamisega mulje just oma kodanikuargusest – umbes nagu kartis parteitöötaja Raik Daume ühes Teet Kallase raamatus: teeme kiirelt ära, sest muidu – pidades silmas kaaskodanikke – kurat, saavad teada, saavad aru ja löövad maha.\nStagnatsioon omakorda kipub ennast ikka põlistama, see tähendab, looma omaenda hierarhiat, tõekspidamisi, rangeid võimukoridore ning «asjad käivad nii ja punkt» mõttestiili. Või JOKK käitumist.\nMillest välja pääseda on iga aastaga järjest raskem.\nMäletate, ajal, kui Eestile valiti suhteliselt napilt üks kenade lokkidega president, ronisid justkui tarakanid seinapragudest välja kõik kunagised aparaadi- ja parteitöötajad. Mõned aastad peidus ja haudvaikselt püsinud seltsimehed said korraga aru, et käes on nende aeg ja et märk on antud.\nTeatud määral oli see naljakaski, kui tõtati tagasi võtma seda, mis selle kaadri arust jagamatult ja ainult nendele kuulus: võimu ja otsustamisõigust, privileege ja kohta eliidis.\nÕigemini, tõtati tagasi võtma õigust moodustada eliit oma suvalisel äranägemisel. Kuna rahvas ja teisiti mõtlev kooslus on teatavasti loll, ei saa hakkama, neil pole valitsemiskogemust, elutarkust ja mida kõike veel.\nPaljud meist imestasid tekkinud déjà vu üle: ja otse loomulikult ei uskunud mitte ükski terve mõistusega kodanik, et üks parteilane teisele mingil moel avalikult vastu vaidlema hakkab. Sellised asjad klatiti kodanikuarguse korras ära kusagil polsterdatud koridorides, väljaspoole aga naeratati ühtselt ja ilma igasuguse eriarvamuseta.\nKas ma olen väga paranoiline, kui küsin, et mulle tundub, nagu oleks tänast päeva kirjeldatud minevikus juba näinud?\nKas ma olen väga paranoiline kui väidan, et poliitikkonnas maad võttev kodanikuargus, see on enesesse sulgumine ning parteiklubinduse tekitamine, on siin juba õitsenud.\nOlen ma üleliia paranoiline, kui pingutan kõrvu, ent kuulen parteidest endast vaid mõnd üksikut häält ülbe meinstriimi vastu, käitumisstiili vastu, mis kindlustab ennast meeleheitlikult, kuna kardab kodanikku?\nJa mis siin rääkida staažikatest ja ettevaatlikutest poliitikutest.\nMillal te kuulsite noorpoliitikute suust viimati mõnd omaenda parteile oponeerivat seisukohta? Millal nägite viimati mõnd kodanikku partei kanakasvandusest, kes avaldab rahulolematust või räägib täie aru ning veendumusega asjadest, mis peaksid riigis teisiti käima, mitte ei ürita parteiliselt maha müüa mõnd oma kokkukeeratud solki?\nMis jama see on, et kõik käib nagu kommunistlikus hüüdlauses, kus ühed ei saa ja teised ei suuda?\nMa pole ainuke, kellel tekib poliitikat vaadates korrektse soomaastiku tunne: astud ja vajud.\nJa huvitaval kombel on kõige soisemad ninad tänases poliitikas just noored, kel ei piisa julgusest ega selgetest ideedest, küll aga on nad rõõmsasti nõus kasvama ühes või teises parteikasvuhoones nagu tavalised Luunja kurgid, võimaluse korral aga kasvuhoone enda kätte haarama, jõe tagurpidi jooksma panema või tegema midagi muud sellist, mis läheb täiesti kindlasti vastu tema enda kunagise kandidaadiplakati, põhiprogrammi või lobaga kohtumisel valijatega.\nKodanikuargus ei luba hiljem ka üles tunnistada ja see meenutab omal kummalisel kombel vene ratsaväelase Vladimir Littaueri mälestusi I maailmasõjast, kui ta kirjutas: «Nagu iga teine armee siin päikese all, me rüüstasime ja hävitasime, ja vihkasime hiljem selle omaksvõtmist.»\n1990. aastate poliitikas oli julgeid unistusi. Vast ka sellepärast, et peale taasiseseisvumist hoidis kunagine võimul olnud ollus suu targu ja ettevaatlikult kinni.\nEksperimenteerimisjulgust – mitte mõne oma firma, vaid riigi nimel – leidus samuti. Eripärasust ja originaalsust ka. Suuri ideidki, mis tänasel hetkel külastavad poliitikute päid enamasti harva.\nUue sajandiga on Eestis valitsema hakanud – ja kümme aastat trooninud – maotu keskpärasus. Teinekord tundub, et vanad sägad – ehkki toimetavad riigis juba rohkem kui 20 aastat – on mingil moel isegi mõtterohkemad, kui partei lastetubadest reaalpoliitikasse pritsitav triigitud ollus.\nMis siis noortel viga on? Miks hakkab vaimne koolemine ning soov iga hinna eest mitte julge olla peale enne, kui vaim üldse valmiski saab?\nKas siis meie poliitikkond hiilgab tõesti vaid olematu iseseisva mõttesüsteemiga? Ning kuna nad ennustavad oma tulevast karjääri millimeetri täpsusega, saavad nad juba verisulis küünikutena aru, et parteiliini on vaja ehitada, mitte selle vastu kobiseda – muidu hiljem kohta ei saa.\nAga sellepärast, et nad on läbi närinud. Nad on läbi närinud, et kui sa oled parteiliselt sirge, piisavalt ümmargune, lakeilik, piisavalt kodanikuarg, liigutad ajusid salaja, saad sa päeva lõpul oma kolleegidelt autasuks hea hinde ja mõne vingema ameti.\nSealt on omakorda – jalgadega karjerismiredelil hasartselt tõmmeldes – võimalik roomata edasi uuematesse kõrgustesse. Ning saavutada tulevik, kus SINUGA EI SAA ENAM MIDAGI EBAMEELDIVAT JUHTUDA, kuna sul on partei kaitse peal.\nHead sõbrad, minu arust on üks kõige ogaramaid kodanikuarguse ilminguid «demokraatiat arendav» moodustis «DASA», järjekordne hullus, kus kodanikuühiskonnale eelistatakse kodanikuargust ning parteid.\nKui Eestis on tõesti vaja demokraatiat arendada – ja ma usun, et viidates viimastele uuringutele seda on – peaks seda tegema kodanikud. Ilma parteide ja parteilike niiöelda moodustisteta.\nOlge ometi DASA, head parteilased. Olge kohe täitsa vait mõnd aega.\nIse pean kõike eeltoodut arvesse võttes avaldama soovi liituda MTÜga Vaba isamaaline kodanik., et rääkida kodanikuühiskonna eest ilma DASAta, mis tõlkes tähendab parteilist vaikust ning tüüpilist kodanikuargust.


Vooremaa Jõgeva kesklinnas saab näha silindrikujulisi puid\nJõgeva kesklinnas saab näha silindrikujulisi puid\nKümmekonna Jõgeva kesklinnas Suurel tänaval kasvava pärna võrad omandavad täna silinderja kuju. Puid tulevad vormi lõikama Luua metsanduskoolis õppivad tulevased arboristid.\nSuur 5 asuva vallamaja juurest turuni kulgeva puuderea pärnadele on plaanis anda uus kuju, et linnapilt huvitavamaks muuta. Teisalt on see ka otstarbekas. „Kui pärnadel vabalt kasvada lasta, paisub nende võra üsna suureks,“ ütles Jõgeva vallavalitsuse haljastusspetsialist Taivo Paeveer. „Üle poole sõidutee ulatuvad oksad hakkaksid liiklust segama, okstega saaks kaetud ka kõnnitee. Silindrikujulise võraga puude puhul neid probleeme ei teki. Ka laternapostide külge riputatavad lilleamplid pääsevad vormipuude naabruses paremini mõjule.“\nKesklinna pärnade kujundamine on Jõgeva vallavalitsuse ja Luua metsanduskooli koostööprojekt, mis annab praktikavõimaluse nii arboristiks kui ka puittaimede hindajaks õppijatele. Viimased koostasid erialaõpetaja juhendamisel arboristidele lähteülesande. Vormipuudega tuleb tegelda järgmistelgi aastatel: hekilõikuri abil vormi viimistleda ning teatud aja pärast võtta ette suuremad hooldustööd võra sees.\nPaeveer märkis, et kesklinna pärnadega tehtavad tööd võivad teatud määral segada Suurel tänaval liiklemist. Loodetavasti suhtuvad inimesed sellesse mõistvalt, nagu ka töö tulemusse. Kohe pärast vormi lõikamist ei pruugi puu ju silmale väga ilus paista. Kavandatud ilme omandab see võib-olla alles kolmandal aastal.


Pro Kapital jõudis mullu 18 miljoni euroga kasumisse - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKinnisvarafirma Pro Kapital Grupi käive kasvas möödunud aastal 99 protsenti 28 miljoni euroni ning seejuures jõudis ettevõte tunamullusest 500 000 euro suurusest kahjumist 18 miljoni eurosesse kasumisse.\nEttevõtte müügikäivet kavastas mullu 14 miljoni euro võrra nii kinnisvara kui ka rendisegmendis mitmete hoonete valmimine Tallinnas ja Riias. Ettevõtte puhaskasumit mõjutas omakorda oluliselt T1 kaubanduskeskuse kinnisvarainvesteeringu väärtuse kasv seoses keskuse valmimise ja avamisega, teatas Pro Kapital börsile\nArvestades vaid neljanda kvartali tulemusi, oli ettevõtte kogukäive 6,9 miljonit eurot, võrrelduna 2017. aasta sama perioodi 4,3 miljoni euro suuruse kogukäibega. Aasta viimase kvartali puhaskasum kasvas aga tunamulluselt 900 000 eurolt koguni 15,8 miljoni euroni.\n"2018. aasta on olnud Pro Kapitalile märgiline, kuna saavutasime oma äritegevuses olulisi verstaposte, mis omakorda väljenduvad ettevõtte finantstulemustes. Oleme näidanud stabiilset kasvu kõigis peamistes tegevusvaldkondades ja pühendume paremate tulemuste saavutamisele ka edaspidi," märkis kinnisvarafirma juhatuse liige Allan Remmelkoor.\nTema sõnul teeb ettevõte jätkuvalt tööd selle nimel, et tõsta efektiivsust ja otsib võimalusi vähendada finantskulusid sooviga refinantseerida olemasolevaid võlainstrumente. "Näeme stabiilset müügitulude ja äritegevuse tulemuste kasvu ka tulevastel perioodidel," lisas ta.\n2018. aasta lõpu seisuga on ettevõtte koguvõlgnevus finantsinstitutsioonidele 83,3 miljonit eurot. Laenud vähemusosanikelt moodustasid 300 000 eurot. Ettevõttel oli lunastamata 10,2 miljoni euro väärtuses vahetusvõlakirju ja 28,5 miljoni euro väärtuses mittekonverteeritavaid võlakirju.\nEttevõttes töötas möödunud aasta 31. detsembri seisuga 89 inimest, 40 neist olid hõivatud hotellis ja kinnisvarahaldusettevõtetes.\nEttevõtte aktsia puhasväärtus oli detsembri lõpu seisuga 1,80 eurot võrrelduna 2017. aasta 1,46 euroga. Alates 19. novembrist 2018 kaubeldakse Pro Kapitali aktsiatega Tallinna börsi põhinimekirjas.\nNordecon: ehitusvaldkonna peamine väljakutse on digilahenduste kasutuselevõtt


Tüsistus tsirroosi on tõsine oht inimese elule. Enamasti spetsialistid peavad tegelema verejooks söögitoru veenilaienditest, ühinemisega nakkuse ja peritoniit, maksa kooma, arengut maksavähki.\nMiks puhul verejooks söögitoru veenilaienditest\nTänu compression vaskulaarse armkoe maksa, on ümberjaotamine verevoolu mis vallandab ülekoormuse söögitoru veenilaienditest. Veenides paisuma, kergitab veeni seinad muutuvad õhemaks. Kui kõrge vererõhk, oksendamine, suurenenud füüsiline aktiivsus või kuritarvitamise toitumine purune seinte veenid, seal on verejooks.\nOlemasolu verejooks on näidatud:\npunane veri okse;\nvälimuse vedel must, tõrva meenutav väljaheide.\nMoodustumise ajal verejooks söögitoru veenilaienditest näidatakse tungivat hospitaliseerimist kirurgilise haiglasse. Verejooks peatati kasutades spetsiaalset sond, mis on võimeline vajutage laiendatud veeni. Ka selleks, et peatada verejooksu, soovitud terapeutilise gastroskoopia.\nKui seotud nakkused ja peritoniit arendab\nManulusel vedeliku kõhuõõnde (astsiit nähtus) moodustunud peritoniit põletiku kõhuõõnde. Põhilised sümptomid on järgmised:\nhilineb väljumisel tooli ja gaasid.\nRavi tuleb läbi viia üksnes kirurgilise haiglasse. Nagu tavaliselt, kirjutada antibiootikume, teha punktsioon kõhu spetsiaalse nõela, vedelik eemaldatakse.\nIn maksakooma maksapuudulikkus\nRiigi maksakooma arendab maks on peaaegu ei tööta. Esialgsed sümptomid kooma:\nteadvusehäired: inimene on segaduses ajal päeval, muutub segaduses, hallutsinatsioonid ilmuda;\ntõhustatud kollane nahk;\ntundub maksa hinge (ammoniaagi lõhn).\nKui sellised sümptomid vajavad kiirabi kutsuma. Mida varem ravi ei saa alustada, seda tõenäolisem on, et aidata patsiendil. Töödeldud seisukorras maksa kooma intensiivravi osakonnas. Intravenoosne vaja sisestada ravim vere puhastamine toimub hemodialüüsi ja plasma.\nMaksavähk, nagu tavaliselt, on moodustatud taust tsirroos. Patsiendi olukord halveneb üldine seisund kiiresti kaalust alla, valud paremal ülakõhus. Sest diagnoosi määrata:\nNeed meetmed aitavad selgitada muutumise määra maksa suuruse ja juuresolekul kasvaja. Lõplik diagnoos maksavähk saab määrata biopsia kasvaja. Biopsia võivad sõita läbi naha kasutades spetsiaalset nõela, ja ajal laparoskoopia (uurides kõhuõõnde pöörates erilist endoskoobist). Moodustumise käigus maksavähk, mis arendab juuresolekul tsirroosi ravi tavaliselt piiratud ravivõtted. Prognoosid ravida ebasoodsad.


USA on loodusjõudude küüsis (28.05.2015 14:48)\nUSA kesk- ja lääneosa on terve nädala võidelnud erinevate loodusjõududega ja halbadel ilmadel ei näi lõppu tulevat. 25. mail tekitasid paduvihmad Texase ja Oklahoma osariigis suured üleujutused, mille tagajärjel hukkus 21 inimest ja 11 on siiani teadmata kadunud.\nEnim sai tulvavetes kannatada USA suuruselt neljas linn, Houston Texase osariigis, mis on loodusjõudude küüsis olnud juba ligi kümmekond päeva. Sealkandis on maha sadanud juba üle 500 mm vihma, nädala alguses laastas linna kaguosa tornaado. Hävingu osaliseks sai ainuüksi Houstonis 800-1400 maja ja tuvastatud on umbes 2500 mahajäetud ja vees kannatanud sõidukit. Tulvaveed on praeguseks küll juba peaaegu taandunud, kuid äikesetormid jätkuvad.\nHoiatused 28. maiks. Kollasega viirutatud aladel on võimalikud rasked äikesetormid, punasega viirutatud aladel on tõenäolised üleujutused:\nHoiatuste kaart: USA ilmateenistus


Karp Tidy, 2 sahtlit, 255 x 330 x 145 mm, hall | AJ Tooted Eesti\nStiilne ja praktiline hoiustamiskarp kahe väljatõmmatava sahtliga, kus on piisavalt ruumi A4-suuruses paberitele ja teistele väiksematele kontoritarvetele. Ideaalne lahendus laua ja hoiustamisala organiseerituna hoidmiseks. Valmistatud FSC lamineeritud paberist.\nHoidke oma kontor puhas ja organiseeritud selle nutika ja stiilse disainiga hoiustamiskarbiga. Tidy kontoritarvete sari on loodud praktiliste lahenduste loomiseks, kuid olles samal ajal piisavalt stiilne, et tooted võib jätta nähtavatele kohtadele sisustuselemendina. See tähendab, et te saate karpi hoida oma laual või avatud riiulisüsteemil, kus teil on otsene juurdepääs oma esemetele. Hoiustamiskarbil on kaks väljatõmmatavat sahtlit ja pruunist nahast käepidemed. Käepidemed lisavad kaasaaegse mulje ja annavad karbi hallile viimistlusele kena kontrasti. Kombineerige karpi teiste kontoritarvetega Tidy sarjast, et luua stiilne töökoht ja suurendada hoiustamislahendusi.


(23.03.2012 14:55)Heini Kirjutas:\nKuidas on võimalik 15 trammiga kõiki liine teenindada? Mõtle ka nüüd, enne kui ütled. Ega siis sõna tulevik ei tähenda seda, et saame 15 trammi ning kärutame nendega elu lõpuni. Pidasin tuleviku all silmas trammiliikluse suuremat arengut kui eelpool toodud näited, aga ma ei näe vajadust Sulle põhjalikuks selgitamiseks, sellepärast, et Sinu maailm koosneb vaid ja ainult trollidest. Tunnista ausalt, võimaluse korral saadaksid kogu bussi- ja trammipargi veeremi utiili, kärbiksid ja üleüldse kaotaksid kõik ära. Sissetuleku eest paneksid igale poole trolliliinid püsti ja täiendaksid trollipargi masinate arvu.\n(selle postituse viimane muutmine: 23.03.2012 15:07 Taylor.)\nTeeks äkki nii, et isiklikud vaidlused jätkuvad kuskil privaatsemas kohas, kui foorum.\nMind huvitab kõige rohkem, kust kohast tulevad need jutud, et elektri pakkumine vabaturul tõstab kordades elektrienergia hinda. Sellised jutud lähevad igasuguse loogikaga vastuollu. Seda, et seda räägib herr Sarapuu, siis saan sellest täiesti aru. Nende avalduste näol on tegu ikkagi isiklike huvidega ning üldse ei imestaks, kui mingi JOKK skeemiga tullakse ka Tallinna linnaliine teenindama.\n(23.03.2012 15:33)Georg Kirjutas: Teeks äkki nii, et isiklikud vaidlused jätkuvad kuskil privaatsemas kohas, kui foorum.\nSelline Jokk asi on põhimõtteliselt võimalik ... aga selleks peab lammutama olemasolava omandi vormi, mis on varasema "kaevusülitamisega" võimailk...\nvõi ütleks et tehakse ära see mis mujal vabariigis on edukalt käiku läinud (linn on vabanent tüütavast/kulukast transpordi omandist)\nPlaun parandage mind, aga on meelde jäänud mingi mälupilt etTtartu ATP lammutamisle oli ka osanik Andrus A.... ja mingi jupp seal kuulus kunagii sugulasele.\nJA veel elketrist ... mõningad tööstusfirmad juba ostavad Lätsit odavamat elektrit\n(23.03.2012 17:00)keskjaam Kirjutas: Plaun parandage mind, aga on meelde jäänud mingi mälupilt etTtartu ATP lammutamisle oli ka osanik Andrus A.... ja mingi jupp seal kuulus kunagii sugulasele.\nEi ole Andrus ise, tema vend hoopis.\nEt siis remontida kuidagi tati ja teibiga veeremit, et see kuidagi koos püsiks. Kes annab garantii sellele, et sel moel hommikul tänavale sõitev masin ka etteantud ülesanded täidab ja õhtul omal jõul tagasi tuleb? Kõigile vedajatele on ette antud protsent mis väljendab seda kui suur osa reisidest võib ära jääda. Kui seda hakatakse ületama, siis hakkab rahvas virisema ja linnavõim peab midagi tegema, et olukorda parandada. Igaüks kes mõistab põhikooli matemaatikat ja saab midagi aru majandusest saab aru ka sellest, et sel juhul langetatakse otsus alati võimalikult odava alternatiivi kasuks. Ja siin ei ole "mulle meeldivad trollid" mitte mingisugune määrav argument.\nDiisli hind võib olla törts kõrgem, aga seda ka kulub märgatavalt vähem. Ja ilmselt saavad ka suured vedajad mingisugust oma hinda, sest ostetakse ju hulgi.\nMuust on räägitud juba küll. Trolliliiklus ilmutas juba 2007-2008 aastal väljasuremise märke. Kui siiani aru ei ole saanud, et on nii, siis on kurb.\nBusse saab suwalist uulitsat sõitma panna.Troll aga nõuab õhuliine ja alajaamu.Ja nonde ehitamine mitte kõige odawam pole.Lisaks wel see järgmisest aastast kehtima hakkav elektri wabaturuhind.Mul siin 4 toalises kah probleeme wel probleeme weel lisaks tekkib.Aga see minu asi.Tahakks lisada ühe wäljawõtte kirjastuselt Eesti Raamat 1987 aastal ilmunud raamatust"TALLINNA ARENGU PROBLEME" Lk 221 kirjas nii.Aja jooksul,kui toimub reisijate ümberjagunemine trollibussilt kiirtrammile ja ekspressbussile,osutub võimalikuks likvideerida järk-järgult konkurentsivõimetudline.See "strateegiline" plaan tingitud mitmest asjaolust ,millest põhilisemad on\ntrollibuss oma manööverdamisnõime tõttu takistab teiste transpordivahendite liiklust,seega soodustab kaudselt õhu saastamist\nväike veovõime ühe juhi kohta(Kiievis ja Riias kurseerivad juba käesoleval ajal haagisega trollibussid,kuid see vähendab veelgi nende manööverdamisvõimet\ntrolibussiliinide rajamine on töömahukam ja kallim kui autobussiliinide rajamine.\nWaat säänsed mõtted olid 1978 aastal.\nTallinn tahtis Riialt osta vanu Škoda trolle,tegelikult peaks pigem kasutatud trole vaatama kui uusi praegusel hetkel,väiksema raha eest rohkem. Artikkel: http://www.tallinnapostimees.ee/577254/t...ollibusse/\nWenkud maksid wist üle nende Shkodade eest? Ma niipalju aru saanud,et 3 trolli ikka lisandub?Aga määnsed?Solarised ehk kindlaste .Aga kas lühikesed wõi pikad?Arwestades lähiaega wist ikka pikad?\n(selle postituse viimane muutmine: 23.03.2012 22:24 PETSS.)\n(23.03.2012 22:21)PETSS Kirjutas: Wenkud maksid wist üle nende Shkodade eest? Ma niipalju aru saanud,et 3 trolli ikka lisandub?Aga määnsed?Solarised ehk kindlaste .Aga kas lühikesed wõi pikad?Arwestades lähiaega wist ikka pikad?\nneid 3 lõõtsatrolli esialgu ikkagi ei tule,nii olen mina aru saanud.info jooksis kuskilt läbi,kust ei mäleta.\n(selle postituse viimane muutmine: 24.03.2012 03:34 lauri3885.)\n(24.03.2012 03:33)lauri3885 Kirjutas:\nPostimehes räägiti ka sellest, linn ei ole vastanud midagi selle kohta. Ei taha vist lubada nende kolme trolli liisimist.\nMulle tundub, et mõeldakse vaid sellele, et saaks praegu võimalikult odavamalt. Lõppkokkuvõttes peaks ju troll ennast aja jooksul ära tasuma.\nTramm on ju kordades kallim kui troll ja kui neil praegu trollilegi raha ei jagu, kuidas siis trammile. Riik ei osta ju meile rohkem neid tramme ja vaevalt ka linn selle summa kusagilt leiab. Alles ei tahetud 23. liinigi pikendada, põhjuseks raha puudus.\n(24.03.2012 10:09)Heini Kirjutas:\nKuula ja vaata vahelpeal uudiseid ka. Aprillist hakkab 23 Bussijaama soitma. Läbi Kaubamaja tänava.\n(24.03.2012 16:00)Trollionu Kirjutas:\nSeda ma tean, aga alles mõni aeg tagasi toodi põhjenduseks see, et raha pole. Uudistega hoian end vägagi kursis.\n(24.03.2012 17:36)Heini Kirjutas:\n(24.03.2012 10:09)Heini Kirjutas: Tramm on ju kordades kallim kui troll ja kui neil praegu trollilegi raha ei jagu, kuidas siis trammile. Riik ei osta ju meile rohkem neid tramme ja vaevalt ka linn selle summa kusagilt leiab. Alles ei tahetud 23. liinigi pikendada, põhjuseks raha puudus.\nTrammil on perspektiivi.\nTänu saastekvootidele .\nTrammil on perspektiivi saastekvootidega või ilma. Troll on lihtsalt elektril töötav buss. Kui mitte mõelda kujuteldavale loodust säästvale efektile ja elektrimootori positiivsetele külgedele, siis on troll tavaline buss mis on sõltuv samadest liiklusoludest nagu on seda kõik teised kummiratastega liiklusvahendid mida tänavatel näha võib. Seega ei ole ta kuidagi kiirem kui seda on buss. Samas kuna tegemist on siiski bussiga ei mahuta ta ka rohkem inimesi kui diislil, gaasil või hübriidajamil töötav buss. Tramm samas on võimalik vastava infrastruktuuri abil muuta immuunseks igasugustele negatiivsetele liiklusnähtustele. Tallinnas on veel pikk tee selleni, et tramm täiesti iseseisvaks saaks, ent siiski on lõike kus tramm on sõiduvees. Seega on ta kiirem. Ka suudab kaasaegne tramm peale võtta oluliselt rohkem reisijaid kui ükskõik milline buss. Mulle meeldivad ka trollid rohkem kui trammid. Aga see on ainult mingisugune sentimentaalne pool. Iga vähegi ratsionaalselt mõtlev ja asjast midagi jagav inimene jagab ise ära, et kui ühele kahest on vaja kirvega virutada, siis peab see olema just nimelt troll. Olgugi, et mõni võib selle peale nööriga metsa poole hakata jalutama.\nSaan aru, et buss asendada elektriga töötava trammiga. Või elektriga töötava trolliga. Saaksin isegi aru, kui trollid asendada trammiga.\nAga tramm või troll asendada bussiga??? Kusagil Šveitsis või Rootsis ehk oleks selle idee välja pakkuja juba ehk pehmete seintega ruumis.\n(25.03.2012 16:40)Heini Kirjutas: Aga tramm või troll asendada bussiga??? Kusagil Šveitsis või Rootsis ehk oleks selle idee välja pakkuja juba ehk pehmete seintega ruumis.\n(25.03.2012 15:48)Oxygen Kirjutas: Troll on lihtsalt elektril töötav buss. Kui mitte mõelda kujuteldavale loodust säästvale efektile ja elektrimootori positiivsetele külgedele, siis on troll tavaline buss mis on sõltuv samadest liiklusoludest nagu on seda kõik teised kummiratastega liiklusvahendid mida tänavatel näha võib. Seega ei ole ta kuidagi kiirem kui seda on buss. Samas kuna tegemist on siiski bussiga ei mahuta ta ka rohkem inimesi kui diislil, gaasil või hübriidajamil töötav buss.\nPaistab, et Oxygeni arutluse antud lõik tuleb veel kord välja tuua, et mõte kohale jõuaks.\nTramme ei hakka praegu keegi bussidega asendama. Aga kui troll ei paku ei mingit majanduslikku ega ka märkimisväärset loodussäästlikku kasuefekti, siis ei ole ju mõtet hakata raha pumpama 47 igivana trolli käigushoidmisesse! Troll ei paku võitu sõidukiiruses, troll ei mahuta rohkem inimesi, troll ei saa õnnetuse korral isegi teise sõiduraja kaudu mööda sõita. Kui buss on antud olukorras efektiivsem, tuleb eelistada bussiliiklust. Ka Lääne-Euroopa inimesed arvestavad kõnealuseid tegureid, kui on vaja ühistransporti planeerida. Me võiksime kutsuda ekspertkomisjoni Šveitsist, kes ka ütleks, et antud fiskaalses olukorras on mõistlik asendada trolliliiklus bussiliiklusega nendel liinidel, kuhu ei jätku enam trolle panna. Kui uusi Solarise trolle hakataks maha kandma, tõstatuks muidugi küsimus, kas see on mõistlik - Škodade puhul mitte. Kui keegi ostaks linnale uued 47 trolli, ei peaks osa trolliliine bussiliinidega asendama. Aga seda raha lihtsalt ei ole.\n(selle postituse viimane muutmine: 25.03.2012 17:01 Kaspar.)