MEESKONNACOACHINGU PROGRAMMI KOGEMUSTE KULLAPROOV MÕJU-UURING Raport Tallinn PDF Free Download\nMEESKONNACOACHINGU PROGRAMMI KOGEMUSTE KULLAPROOV MÕJU-UURING Raport Tallinn 2019\nDownload "MEESKONNACOACHINGU PROGRAMMI KOGEMUSTE KULLAPROOV MÕJU-UURING Raport Tallinn 2019"\n1 MEESKONNACOACHINGU PROGRAMMI KOGEMUSTE KULLAPROOV MÕJU-UURING Raport Tallinn 2019\n2 Meeskonnacoachingu programm viidi läbi MTÜ Eesti Avatud Noortekeskuste Ühenduse (Eesti ANK) poolt projekti Kogemuste kullaproov raames aastal. Projekti rahastas Hasartmängumaksu Nõukogu. Raporti koostas: Tiina Merkuljeva MTÜ International Supervision and Coaching Institute superviisor-coach, organisatsioonide konsultant EBS doktorant 2011 ka. Supervisiooni ja Coachingu instituudi (ISCI) asutaja, superviisorite väljaõppe juhtivõppejõud töötamine SKA koosseisus: piirkondlike lastekaitse üksuste käivitamine, laste ja perede heaolu profiili piloteerimine, tõenduspõhiste praktikate leviku kaardistamine Eesti erinevates piirkondades Aastast 2012 ka. EBS-is juhtimisteaduse doktorant lastekaitsetöötajate regulaarse supervisiooni süsteemi loomine ja piloteerimine; töönõustamise idee ja praktika viimine seadusandlikule alusele (lastekaitseseadusesse) 2004 ka. superviisor-coach sellistes valdkondades nagu: sotsiaal-, lastekaitse-, haridus-, noorsootöö, justiits- ning juhtide coaching (executive coaching), meeskondade coaching ja organisatsiooni supervisioon. Superviisori coach-i tunnistus (vastab ANSE standardile) Aastast 2000 ka. grupipsühhoterapeut psühhoteraapia õpingud, omandatud psühhoterapeudi kvalifikatsioon 1999 ka. juhtide ja meeskondade koolitaja ja organisatsioonide konsultant 1990 lõpetatud Tartu Ülikool eripedagoogika ja logopeedia alal. Kontakt: tel\n3 SISUKORD SISSEJUHATUS... 4 I. PROJEKTIST, COACHINGUST JA SUPERVISIOONIST... 5 II. MÕJU-UURINGU TEOREETILINE RAAMISTIK, EESMÄRK JA VALIM... 6 III. UURINGU TULEMUSED... 9 KOKKUVÕTE KASUTATUD KIRJANDUS\n4 SISSEJUHATUS Eesti ANK viis ajavahemikul üle Eesti läbi coachinguprogrammi Kogemuste kullaproov. Programmi raames toimusid meeskonna coachingud ja juhtide supervisioonid kümnele meeskonnale ja nende juhtidele. Projekti eesmärgiks oli toetada Eesti noortekeskustega seotud meeskondade tõhusamat toimimist, sh haldusreformijärgsete uute meeskondade ülesehitamist ja teenuste paremat disainimist, rakendades juba olemasolevaid häid kogemusi, kaasaegseid juhtimispõhimõtteid, noorsootöö olemust, hetkeolukorda ja piirkondlikke vajadusi. Coachinguprogrammi raames meeskondadele pakutud toetusmeetmed on olnud laiaulatuslikud ja ressursimahukad. Samas napib uuringuid, mis teaduspõhiselt tõendaks coachingu ja supervisiooni mõju sihtgrupile. Seepärast on käesolevat projekti saatnud mõju-uuring. Mõju-uuringus osalenud üheksa meeskonda pärinesid kuuest maakonnast: Harjumaalt, Läänemaalt, Pärnumaalt, Tartumaalt, Valgamaalt, Võrumaalt. Programmi valiti suuremaid meeskondi ja neid, mis olid loomisfaasis ehk liitumiste tulemusena tekkivaid meeskondi, kellel koordinaator või juht oli olemas. Uuringu eesmärgiks oli välja selgitada, millised muutused on meeskondades aset leidnud coachinguprogrammis osalemise käigus. Lisaks sellele, kuidas on coachingus osalemine mõjutanud osalejaid isiklikult. Uuringus on kajastatud 9 meeskonna andmed, kelle profiil jaguneb järgmiselt: haldusreformi raames selles piirkonnas tegutsenud eelnevatest meeskondadest loodud 6 ühendmeeskonda ja 3 juba toimivat noortekeskuse meeskonda. Uuring viidi läbi kahes etapis, kus eelküsitluses osales 57 inimest (neist 48 meeskonnaliiget ja 9 meeskonnajuhti) ning järelküsitluses osales 56 inimest (neist 47 meeskonnaliiget ja 9 meeskonnajuhti). Uuringust selgus, et coachinguprogrammis osalemine on avaldanud projektis osalevatele meeskondadele ja selle liikmetele positiivset mõju. Uuringu kitsenduseks võib pidada seda, et tulemused on tõlgendatavad uuringus osalenud meeskondade konteksti arvestades ja need ei laiene teistele meeskondadele. 4\n5 I. PROJEKTIST, COACHINGUST JA SUPERVISIOONIST Coachinguprogrammi Kogemuste kullaproov tegevusi viis läbi Eesti ANK coach-superviisor ajavahemikul aasta jooksul üle Eesti. Projekti üheks osaks oli meeskonna coachinguprogramm, kuhu kutsuti aasta alguses kandideerima noortekeskustega seotud meeskondi, kes vajasid tuge uue meeskonna kujundamisel (näiteks kohalike omavalitsuste ühinemisega seoses) või soovisid teha olulise hüppe oma senise meeskonna arengus. Coaching on arendavate vestluste ja tegevuste protsess, mille jooksul kasutab coach erinevaid meetodeid, et aidata coacheel (kliendil) püstitada ja saavutada olulisi eesmärke. Näiteks treenida professionaalseid kompetentse, arendada ennast ja meeskonda või lahendada töösuhetega seotud küsimusi. 1 Coach esitab peamiselt küsimusi ja peegeldab coacheele tagasi tema juttu ja käitumist. Tänu asjakohastele küsimustele ja kõrvalpilgule saab coachee teadlikumaks oma olukorrast, vajadustest, unistustest ja võimalustest. Coachi poolt loodud raamistik aitab võtta coacheel vastutust enda olukorra eest ja pöörata tähelepanu sellele, mida on võimalik muuta. Lõpptulemusena tõstab võimaluste ja isikliku vastutuse tajumine coachee sisemist motivatsiooni. 2 Supervisioon (SV), ehk töönõustamine on superviisori ja inimestega töötava professionaali või meeskonna pikemaajaline kohtumiste protsess, mille käigus analüüsitakse tööjuhtumeid ning otsitakse lahendusi tööalastele väljakutsetele. SV tulemusel on inimene teadlikum enesest, oma ametirollist ja kohast teiste töötegijate hulgas, mõjust oma sihtgrupile; ta arvestab oma pädevuse piiridega ja isiklike ressurssidega tegutseb võimetekohaselt; integreerib oma tegevusse uued ja varasemad teadmised ning kogemused. SV tulemuseks on töötaja tööressursi taastamine ja töötaja üldine professionaalne areng, sealhulgas tööks vajalike omaduste arendamine ning töö tõhustamine soodsa, töötajat toetava tööõhkkonna arendamise kaudu meeskonnas/organisatsioonis. SV-i saab pakkuda mitmes erinevas vormis. Levinumad neist on individuaalne- ja grupisupervisioon. 3 Coachingprogrammi Kogemuste kullaproov kandideeris 15 meeskonda üle Eesti. Programmi valiti osalema kokku 10 meeskonda. Neist kuus olid loomisfaasis ehk liitumiste tulemusena tekkinud meeskonnad, kellel oli koordinaator või juht olemas. Neist kolm olid juba eelnevalt toiminud noortekeskuste meeskonnad. Nendest lõpuni osalesid 9 meeskonda. Meeskonnaprogramm koosnes järgmistest tegevustest: 1 International Supervision and Coaching Institute MTÜ koduleht 2 Eesti ANK blogi 3 Merkuljeva, T., Vesso, S. (2013). Lastekaitsetöötajatele suunatud supervisioonisüsteemi väljatöötamine 5\n6 1) juhtide individuaalcoachingu sessioonid - 3 sessiooni igale juhile, 2) mis vaheldusid meeskonnacoachingu sessioonidega - 3 sessiooni igale meeskonnale; 3) lisaks oli juhtidel võimalik osaleda aastas kuni neli korda toimuvates juhtide grupisupervisioonides. Eesti ANK on ka varasemalt läbi viinud coachinguprogramme noorsootöö valdkonnas ning need on olnud mõjusad. On selgunud, et coaching avaldab positiivset mõju eesmärgiselgusele, teatud ulatuses rolliselgusele ning toetab koostööprotsesse meeskondades 4. Nii coachingu kui ka SV püsivam mõju avaldub pikemas protsessis. Pikemale ajaperioodile jaotunud kohtumised võimaldavad coacheel uurida end ja oma tegemisi ning teadvustada oma tegevuse mõju ajas. 5 II. MÕJU-UURINGU TEOREETILINE RAAMISTIK, EESMÄRK JA VALIM Eduka noorsootöö saavad tagada hästi toimivad noorsootöötajate meeskonnad. Projekt Kogemuste kullaproov kutsuti ellu selleks, et toetada Eesti noortekeskustega seotud meeskondade tõhusamat toimimist, sh haldusreformijärgsete uute meeskondade ülesehitamist ja teenuste paremat disainimist, rakendades juba olemasolevaid häid kogemusi, kaasaegseid juhtimispõhimõtteid, noorsootöö olemust, hetkeolukorda ja piirkondlikke vajadusi. Programmi eesmärgid olid mitmetahulised, kuid enamus olid seotud meeskonnatöö käivitamisega ja meeskonna toimimise toetamisega. Tulemusliku ja mõjusa meeskonna coachingu läbiviimisel tuleb coachil-superviisoril arvestada mitmete tulemusliku meeskonnatöö aluseks olevate teguritega nagu eesmärgi selgus meeskonnas, enda rolli selge tajumine meeskonnas iga meeskonnaliikme poolt, koostööprotsesside toimimine meeskonnas ja milline on omavaheline suhtlus meeskonnas. Eesmärgid - on tulemusliku meeskonnatöö aluseks. Need annavad meeskonnale juhiseid, võimaldades mõista, kus praegu ollakse ja kuhu tahetakse jõuda nii, et kõikide meeskonnaliikmete jõupingutused oleksid ühendatud. Eesmärgid loovad meeskonna identiteedi. Ilma selge, 4 Merkuljeva,T. (2018). Meeskonna coachingprogramm Selge suund mõju-uuring. Raport. 5 Õuemaa, A.(2016). Coaching u mõju noortekeskuste juhtide tööle. Projekti Coachi mind! mõjuanalüüsi raport. 6\n7 kokkulepitud ja jagatud eesmärgita on igasugune meeskonna areng piiratud. Meeskonnaliikmed peavad mõistma, aktsepteerima, jagama ja pühenduma ühistele eesmärkidele. 6 Rollid - ülesanded, mida üks või teine roll kannab ning rolli sisu peaks olema kooskõlas kokkulepitud eesmärkidega. Rolli funktsiooni määratlevad ülesanded, mida on vaja teha ning see nõuab teatavaid oskusi, teadmisi, kogemusi jms ehk kompetentsi. Selleks, et meeskond saaks toimida, peaks igal meeskonnaliikmel olema selge pilt sellest, kes mida teeb ja mille eest vastutab. Lisaks sellele peab olema selge igaühe volituste ulatus. Meeskonnaliikmed peaksid mõistma, nõustuma ja olema rahul oma rolliga ja kohustustega, vastutades individuaalselt ja kollektiivselt. Kui ootused töörollile on kooskõlas inimese enda veendumustega, väärtustega ja standarditega, tajutakse tehtavat tööd tähenduslikuna 7. Seega on oluline, et meeskonnaliikmed teevad omavahel koostööd ja saavutavad eesmärgid nii tõhusalt kui võimalik. Rolliselgus on ka võimalike probleemide lahendamise alus 8. Koostööprotsessid - on juhtimisvahendiks, et vältida ebaefektiivseid otsuseid, tagada kontroll, koordineeritus ja efektiivne kommunikatsioon. Protsessid tagavad töösoorituse (ühise tulemuse) korratava kvaliteedi, võimaldades samas piisavalt tööalast paindlikkust, et mitte piirata protsessi kasutajate tööd. Kokkulepitud protseduurid toetavad meeskonna eesmärkide saavutamist 9. Suhtlusstiil ja omavaheline koostoimimine - nii nagu eesmärgid ja rollid, tuleb kindlaks määrata, mõista, kokku leppida ja jagada konkreetsed suhtlemisviisid ja reeglid. Omavaheliste suhete parandamine meeskonnas võib toimuda mitmel moel ja see võib seisneda teineteise hoolikas kuulamises, nõuandmises, tunnustamises jne. Meeskonnas toimuvad konfliktid ja ebatõhusad protsessid on seotud ebaselgete eesmärkidega ja eesmärkide mõistmise puudumisega. Meeskonna loomise faasis tuleb selgitada ja arendada ühist arusaama eesmärgist, rollidest ja käitumisnormidest, mis on vajalikud toimiva meeskonnani jõudmiseks. 10 Kui rollid on selged, tuleks tähelepanu pöörata töökorraldusele ja meeskonna toimimisviisidele, sh. käitumisnormidele ja mitte ainult rääkida läbi, kes mida teeb, vaid kuidas kavatsetakse ühiselt tööd teha. 6 Raue S, Tang S, Weiland C, et al. (2013). The GRPI model: an approach for team development. The Systemic Excellence Group Website. Published February 18, Available at: Accessed May 30, Hackman, J. R., & Oldham, G. R. (1980). Work redesign. Reading, MA:Addison-Wesley. 8 Biddle, B. J. (1986). Recent Developments in Role Theory. Annual Review of Sociology, 12(1), Wong, Y. (2009). Engineering Management. Retrieved from 10 Golom, F.D., Schreck, J.S. (2018). The Journey to Interprofessional Collaborative Practice. Are We There Yet? Pediatric Clinics of North America. Volume 65, Issue 1, February 2018, Pages Elsevier Inc.lk\n8 Mõned organisatsiooni arendamise praktikud 11 usuvad, et umbes 80% konfliktidest meeskonnas on tingitud ebaselgetest või puuduvatest eesmärkidest, ülejäänud 20% on tingitud rollisegadusest, 13% vähetõhusatest koostööprotsessidest ja toimimise viisist, 6% ebamäärasusest ning 1 % kehvadest omavahelistest suhetest. Sageli on ebaefektiivsete meeskondade tähelepanu keskmes nö probleemsed meeskonnaliikmed ja nende omavahelised konfliktid, kuid see ei pruugi olla tegelik konflikti allikas. Mittetoimiva meeskonna dünaamika tõelised põhjused on tihti kontekstuaalsed ja struktuursed 12. Mõju-uuringu käigus hinnati coachinguprogrammi mõju eelpool kirjeldatud nelja faktori alusel: eesmärgid, rollid, koostööprotsessid, suhtlusstiil ja omavaheline koostoimimine. Ning otsiti vastust küsimusele: millist mõju meeskonnale ja selle liikmetele avaldab coachingus osalemine eesmärkide, rollide, koostööprotsesside, suhtlusstiil ja omavahelise koostoimimise seisukohast. Uuring viidi läbi kahes osas: 1. eelküsitlus - andmed koguti enne meeskonna coachinguprogrammi läbiviimist ajavahemikul ; 2. järelküsitlus - andmed koguti pärast meeskonna coachinguprogrammi läbiviimist ajavahemikul Uuringu läbiviimiseks koostati elektrooniline küsimustik, mis sisaldas järgmisi küsimusi: Eelküsitluses: Kui teadlik oled sellest, mis on coaching ja supervisioon? Millised on sinu varasemad coachingus ja supervisioonis osalemise kogemused? Milline on sinu coachinguprogrammis osalemise motivatsioon (1-10 punkti skaalal)? Millised on sinu ootused coachinguprogrammile? Järelküsitluses: Milline oli sinu coachinguprogrammis osalemise motivatsioon (1-10 punkti skaalal)? Milline on olnud coachingu mõju sulle? Milles see kõige enam avaldub? Milline on olnud coachingu mõju sinu meeskonnale? Milles see kõige enam avaldub? 11 Raue S, Tang S, Weiland C, et al. (2013). The GRPI model: an approach for team development. The Systemic Excellence Group Website. Published February 18, Available at: Accessed May 30, Golom, F.D., Schreck, J.S. (2018). The Journey to Interprofessional Collaborative Practice. Are We There Yet? Pediatric Clinics of North America. Volume 65, Issue 1, February 2018, Pages Elsevier Inc.lk\n9 Programmis osalevatele meeskondadele (juhtidele ja meeskonnaliikmetele) saadeti coachingu eelja järelküsimustik elektrooniliselt. Vastused kodeeriti nii, et iga meeskond sai oma koodi ja küsimustiku täitmisel kasutas vastaja talle eelnevalt saadetud koodi. Eelküsitluses osales ja küsimustiku täitis 48 meeskonnaliiget ja 9 meeskonnajuhti, kokku 57 inimest. Järelküsitluses - 47 meeskonnaliiget ja 9 meeskonnajuhti, kokku 56 inimest. III. UURINGU TULEMUSED Uuringu tulemustest selgus, et coachinguprogrammis osalenud meeskonnajuhid olid asunud oma meeskondi juhtima 0,5-2 aastat enne programmiga liitumist. Meeskonnaliikmete profiili analüüs näitas, et vastanutest pooled olid värsked meeskonnaliikmed: 17 olid oma meeskonnaga liitunud 2 kuud enne programmi algust ja 9 vähem kui 1 kuu enne programmi algust; 4 inimest oli oma meeskonnaga liitunud 0,5 aastat tagasi, 4 1 aasta tagasi, 5 2 aastat tagasi ja 9 4 aastat tagasi. Seega oli tegu moodustumise faasis olevate meeskondadega. Kõigil juhtidel puudus varasem meeskonna coachingus osalemise kogemus, samas kolmel oli varasem grupisupervisiooni kogemus ja kahel juhil oli üle poole aasta kestnud individuaalcoachingu protsessis osalemise kogemus. Enda teadlikkust coachingust ja supervisionist kinnitas 37 meeskonnaliiget, kuid varasem kogemus coachingus osaleda oli ainult viiel. Meeskonnaliikmete motivatsioon coachinguprogrammis Kogemuste kullaproov osaleda (skaalal 1-10) oli 5,9 (vt. tabel 1 - meeskonnaliikmed enne) ning juhtide motivatsioon programmi eel oli 6,9 (vt. tabel 1 - juhid enne). Meeskondade 01 ja 04 juhtide ja liikmete motivatsioon oli sama kõrge (7,0) kõikide teiste meeskondade puhul oli juhtide motivatsioon programmis osaleda meeskonnaliikmete omadest kõrgem. Juhtide motivatsioon püsis kogu programmi vältel samal tasemel (va. meeskonnas 04), olles 6,9 punkti. Meeskondades 02,05,06,07 ja 10 on meeskonnaliikmete motivatsioon programmi lõpuks tõusnud ning meeskondades 01,03,04,08 langenud. Motivatsioon on muutuste elluviimise sisukohast oluline tegur. Antud meeskondade puhul võib väita, et juhid on siinkohal olnud oma meeskondade vedurid ning hoidnud enda motivatsiooni kõrgel isegi siis, kui see meeskonnaliikmetel veidi langes. 9\n10 Tabel 1. Meeskonnaliikmete ja juhtide motivatsiooni muutus programmi vältel. Meeskonna kood Meeskonna liikmed enne (keskmine) Meeskonna juhid enne Meeskonna liikmed pärast (keskmine) Meeskonna juhid pärast Motivatsiooni tõus/langus meeskonna liikmed 01 7,0 7 6,2 7-0, ,8 7 5,5 7 +0, ,6 7 5,0 7-0, ,0 7 6,0 6-1,0-1,0 05 4,4 7 5,1 7 +0, ,8 7 6,0 7 +0, ,5 6 4,2 7 +1, ,4 7 5,6 7-0, ,6 7 6,7 7 +0,1 0 Keskmine 5,9 6,9 5,6 6,9 Motivatsiooni tõus/langus meeskonna juhid Tabelis 1 toodud tulemused peegeldavad ka seda, et coach-superviisor on kogu programmi vältel suutnud luua õhustiku, mis on olnud meeskondi toetav ja osalemist soodustav. Meeskonnajuhtide hinnangud coachinguprogrammi mõjususele Coschinguprogrammi eel kirjeldasid meeskondade juhid enda ootusi programmile järgmiselt: Ootused programmile on kõrged, kuna meeskonnaliikmed ei ole kõik omavahel tuttavad ja loodan, et see programm aitab meeskonnal ühiselt tulevikus edasi liikuda. Ootan toetust hästi toimiva tiimi tekkeks. See on võimalus meeskonnaga võtta aeg, et ühiselt praegust olukorda analüüsides mõelda, millised võimalused meil üldse on koos edasi kasvada nii, et inimesed oleksid motiveeritud ja neil päriselt oleks ka võimalus teha oma tööd. Kogu eelmise aasta lõpp on toonud meie katusorganisatsiooni palju muutuseid, mis on mõjutanud ka meie meeskonda ning õhus on palju hirme ja muresid tuleviku suhtes. Tahaks koos nendest rääkida ja leida võimalusi edasi liikumiseks. Ühtlasi loodan, et programmis osalemine annab võimaluse ka omavahel pingelise olukorra tõttu tekkinud ebakõlasid ja arusaamatusi analüüsida ning nendest õppida. Ootan, et programmi tulemusel oskan ennast kõrvalt näha juhina, oskan ennast adekvaatselt hinnata, saan ausat tagasisidet enda kui juhi kohta. Soovin et meie noortekeskuse noorsootöötajatest saaks tõeline meeskond. 10\n11 Soovin saada täpsemalt teada coacingust ning ühiselt meeskonnaga mõelda läbi ja arutleda kuidas kasvaksime ühtseks meeskonnaks ja kuidas üksteist toetada ja abistada. Loodan, et peale programmi on mul kuldaväärt meeskond, kes teab, mida teeb, kuidas üksteisele toetuda ja meeskond saab aru, mida teeb. Mulle on oluline inimeste meeskonnana tööle panemine. Soovin oma meeskonda toimima saada selliselt, et oleks meeskonna tunne. Enamuse juhtide ootus programmis osalemisele oli saada oma meeskond toimima. Coachingus nähti võimalust rohkem omavahel tutvuda, õhus olevaid tulevikuga seotud pingeid ja muresid vähendada. Üks juht tõi välja soovi end oma rollis reflekteerida ja analüüsida soovin ennast kõrvalt näha juhina ning saada ausat tagasisidet enda kui juhi kohta. Juhtide ootustest meeskonnale peegeldus kõige enam meeskonnaliikmete programmis osalemise ja panustamise ootus. Programmi lõppedes kirjeldasid juhid läbitud programmi mõju nii iseendale kui ka meeskonnas toimunud muutustele. Juhtide kirjeldustest selgub, et programmis osalemise tulemusel on juhid: sügavamalt teadvustanud enda rolli juhina: Mõistsin, et minu meeskonna jaoks on juht oluline. muutunud oma rollis kindlamaks: Olen enesekindlam ning suudan paremini otsuseid läbi analüüsida. Olen juba julgem, konkreetsem. täiustanud enda juhtimisstiili ja lähenemist meeskonnale: Juhtimine on läinud tasapisi kaasavaks juhtimiseks. Ma analüüsisin hästi palju oma tegevust, mida ma varem ei teinud. Ma sain koos meeskonnaga läbi arutada nende ootused mulle ja sain rääkida oma ootustest neile. See on aidanud asjad läbi mõelda ning meeskonnaga ühised eesmärgid ja kokkulepped seada. See on muutnud töö tulemuslikumaks. Olen saanud aru, et kõik, mis minu peas ja mõtetes, peab välja rääkima ja arutama (isegi kohati «nämmutama»), et tööalased otsused ja kokkulepped oleks üheselt kõigile arusaadavad. Olen coachingu käigus saanud paljud asjad läbi mõelda konkreetselt selleks aega võttes. Olen saanud palju oma meeskonnaga arutleda ja planeerida. Oleme kasvanud heaks meeskonnaks. teadvustanud enda võimeid ja seniseid saavutusi: Teadvustasin, et tegelikult olen ma palju saavutanud ja oskan meeskonda juhtida. arendanud emotsionaalset intelligentsust: Coaching aitas emotsioonid maha tuua ning aidata mõelda neutraalselt sellele, mida on meil vaja enda meeskonnas teha ja keda rohkem toetada. arendanud enesekehtestamise oskust: Coaching on aidanud pidada ebameeldivaid vestlusi, on aidanud olla süsteemsem. On aidanud õppida mul end rohkem kehtestama. 11\n12 Ilma individuaalse coachinguta ei töötaks ma ilmselt enam samal positsioonil, sest selle aasta teekond on olnud raske. Võib väita, et coachingu mõjul on meeskonnajuhid täiustanud enda juhtimisstiili ja lähenemist meeskonnale, teadvustanud enda rolli juhina ning hakanud end oma rollis kindlamalt tundma, teadvustanud enda võimeid ja seniseid saavutusi, arendanud emotsionaalset intelligentsust ja enesekehtestamise oskust. Seega on coaching avaldanud juhtidele jõustavat ja toetavat mõju. Programmis osalemise mõju meeskondadele nägid juhid selles, et: meeskonnas on suurenenud ühtsete eesmärkide tajumine:...meeskonnaks olemine ei tähenda ainult ühiseid väljasõite ja mõnusaid olemisi, vaid pigem koos ühiste eesmärkide nimel töötamist ; strateegiline ja ühtne lähenemisviis on nüüd teadlikumalt töö osa ; muutunud on omavaheline suhtlusstiil ja koostoimimine (see on muutunud vabamaks ja julgemaks):...noorsootöötajad suhtlevad teineteisega palju vabamalt ja on julgemad probleemidest rääkima ; meeskond on koostööaltim, räägitakse vabalt probleemidest ; me suhtleme rohkem ; motivatsiooni tõus on märgatav, aga võib-olla see on mõjutatud ka muudest aspektidest ; meeskonnaliikmed on saanud innustust ja on omavahel hakanud aeg-ajalt probleemide korral pikki ja tõsiseid vestlusi pidama, olen püüdnud end sinna mitte segada ; meeskonnas on kasvanud pühendumine ja motivatsioon panustada: mõju avaldub tööstiilis ja pühendumises ; tööprotsessid on muutunud selgemaks ja tulemuslikumaks: otsused arutatakse omavahel läbi ; oleme saanud mingid asjad kokku leppida ja kokku lepitult edasi liikuda ; ära on jäänud tühised kokkusaamised, mis on nimetatud koosolekuteks, nüüd saadakse kokku ja tahetakse teha reaalseid tegevusi enda meeskonna eesmärkide täitmiseks ; mõju avaldub selgetes kokkulepetes ; on tekkinud/süvenenud ühtsustunne: meeskond on saanud ühtsemaks ; meeskond on kokkuhoidvam ning töö kvaliteet on parem. Juhtide hinnangul on coachingu mõjul omavaheline suhtlusstiil ja koostoimimine muutunud vabamaks, julgemaks, koostööaltimaks, avatumaks probleemidest rääkimisel. Coaching on avaldanud positiivset mõju tööprotsessidele: asju arutatakse omavahel läbi, sõlmitakse kokkuleppeid, koosolekud on muutunud tulemuslikumaks, tehakse reaalseid samme eesmärkide ellu viimiseks. Tänu coachingule on meeskondades suurenenud ühtsete eesmärkide taju ning motivatsioon panustada. 12\n13 Uuringu tulemustest võib järeldada, et juhtide ootus saada oma meeskond toimima on osaliselt kindlasti täitunud. Kuna coachingu mõjul on omavaheline suhtlemine muutunud avatumaks ja protsessid selgemaks, siis on see vähendanud meeskondades ka pingeid, mis enne programmi algust meeskondades olid. Programmis osalemise kõrge motivatsioon kinnitab seda, et meeskonnaliikmed on programmis osalenud ja meeskonnatöösse panustanud, mis oli ka üks juhtide ootustest programmi eel. Meeskonnaliikmete hinnangud coachinguprogrammi mõjususele Oma ootusi programmile kirjeldasid meeskonnaliikmed järgmiselt: 10 korral toodi välja soov meeskonnatööd eesmärgipäraselt arendada ja meeskonnatoimimist tõhustada; 10 korral avaldati soovi saada uusi teadmisi ja kogemusi noorsootöö vallas, inspiratsiooni ja ideid; 7 korral soovi arendada meeskonna ühtsust; 2 korral, et programm annaks võimaluse teha oma tööd veel efektiivsemalt ja eesmärgipärasemalt; 2 korral vajadust õppida tundma meeskonnaliikmeid; 2 korral, et programmis osalemine oleks huvitav ja kasulik; 9 korral toodi välja, et ootused puuduvad või neid ei osata öelda. Ühel korral toodi välja sellised ootused:...tarkust arendamaks välja oma noorsootöö struktuuri vallas...et kohtumised toimuksid plaanipäraselt ja vastaksid eesmärkidele...et sellele kulutatud aeg ja kogemused annaksid ka tulemust edasises tööprotsessis...et programm aitaks minul paremini mõista oma tugevusi ning nõrkuseid vähendada...soovin ametialaselt areneda...et programmist sünniks midagi vajalikku mulle endale, oleks õpetlik ja arendav...sooviksin rohkem teada saada coachingust ning supervisioonist...kuidas oma tugevusi ära kasutada...mõelda kuidas parema kommunikatsioonini jõuda...et programm toetaks üksteise mõistmist ja toetaks iga meeskonnaliikme motivatsiooni. Meeskonnaliikmete ootus programmis osalemisele oli tõhustada meeskonna toimimist, arendada ennast noorsootöö valdkonnas, arendada meeskonnas ühtsustunnet ning õppida teineteist tundma 13\n14 ning tegutseda eesmärgipäraselt. Lisaks sellele toodi ootusena coachinguprogrammile, et see oleks huvitav ja kasulik, et kõik toimiks plaanipäraselt ja vastaks eesmärgile, et programm toetaks meeskonnaliikmete motivatsiooni, võimaldaks õppida, areneda ja saada teadmisi coachingust. Meeskonnaliikmete ootused olid juhtide ootustega võrreldes mitmekesisemad ja paljus ka ise enda vajadustele suunatud. Üheksa inimest ei osanud oma ootusi programmile sõnastada. Seega, kui juhtide ootused olid selgelt suunatud meeskonna toimimise tõhustamisele, siis meeskonnaliikmete ootused olid osalt samuti suunatud meeskonna toimimise tõhustamisele, kuid paljus ka ise enda vajadustele antud hetkes ning coach-superviisorile (programmile). Programmi lõppedes andsid meeskonnaliikmed hinnangu läbitud programmi mõjule nii iseendale kui ka meeskonnas toimunud muutustele. Meeskonnaliikmete kirjeldustest selgub, et programmis osalemise tulemusel on meeskonnaliikmed: muutunud avatumaks:...tunnen end meeskonna tegevuses vabalt ;...suhtleme kokku saades vabalt, arutame oma muresid-rõõmusid... ; suhtlen tiimiga avatumalt, võtan selgemad seisukohad... ; ma olen ise ka taas avatum, kasvõi kallistamine ; coaching tegi mu avatumaks, julgen rohkem oma arvamust avaldada ; mõistsin, et alati tuleks olla pigem avameelne meeskonna kaaslastega ja mitte asju rääkimata jätta ; muutunud julgemaks abi küsimisel: julgen rohkem abi küsida ; muutunud enesekindlamaks: enesekindlamaks olen muutunud ; olen julgem kaasa rääkima ja küsima ; olen saanud rohkem enesekindlust oma mõtete väljendamisel ; enesekindlust olen juurde saanud ; arendanud enda analüüsimise võimet: olen enda analüüsivõimet saanud päris palju edasi arendada ; coachingu käigus sain enda kohta nii mõndagi uut teada ;...analüüsisin ennast nii meeskonnaliikme kui ka juhi rollis. Mõtlesin ja arutasin kogu aeg, et mis meetodeid ise kasutada, kuidas suhtlemisprotsesse paremaks muuta, kuidas noorsootööd paremini korraldada, et meie tulemus oleks efektiivsem. Arvan, et sain rohkem selgust ning tean, mis on kellegi ootused ja mis moel on keegi valmis panustama ; coaching on aidanud mul end analüüsida ; see aitas mul rohkem endasse vaadata, ennast analüüsida ; leidnud oma koha meeskonnas ning teadvustanud enda rolli: tunnen end kuhugi kuuluvat, saades kolleegidega kokku on hea ja soe tunne, arutame olulisi ja ka vähem olulisi asju ; minu koht meeskonnas on mulle selgem... ; tunnen end veel kindlamalt, tean et ajan õiget asja ;...panustan enam töö tõhustamisse ja arendamisse ;...tunnen teisi meeskonnaliikmeid ja sain selgeks oma rolli ja olulisuse ;...olen tajunud enda rolli meeskonnas ja mõistnud, et see on praeguseks muutunud... ; mul on hea tunne sellesse meeskonda kuuluda ; oskan oma energiat suunata sinna, kus seda vajatakse ;...näitas ära, mis on meeskonna ootused minule ja üksteisele üldiselt, et asjad toimiksid ; 14\n15 teadvustanud meeskonna eesmärgi:... saan aru, mis meie meeskonna eesmärk on. Meeskonnaliikmete hinnangul on coaching muutnud neid avatumaks ja enesekindlamaks, julgemaks abi küsimisel, arendanud enda analüüsimise võimet, aidanud teadvustada enda rolli ja kohta meeskonnas ning meeskonna ühist eesmärki. Antud hinnangutes rõhutati kõige enam programmi mõju analüüsivõimele. Sellest võib järeldada, et coaching on avaldanud positiivset mõju meeskonnaliikmete eneserefleksiooni võimele: loonud võimaluse end analüüsida, teadvustada enda kohta ja rolli meeskonnas. Enese teadvustamine situatsioonis loob võimaluse sügavamaks muutuseks ka meeskonnatasandil. Lisaks sellele tõid meeskonnaliikmed välja, et coachinguprogrammi käigus: Mõned asjad on saanud selgemaks ja mõned segadused läbipaistvamaks. Vaadatud on erinevaid olukordi erinevast vaatevinklist. See oli vaadet avardav, hea teada, et meil on meeskond. Aga igapäevatöös tuleb loota endale. Sain enim vast vahendeid mida noortega kasutada. Kuus inimest ei osanud coachingu mõju endale välja tuua ja üks inimene vastas, et ei ole täheldanud mõju, sest ei osalenud ka selles suurel määral. Meeskonnaliikmete arvates avaldub coachinguprogrammi mõju meeskondadele selles, et: on suurenenud ühtsete eesmärkide tajumine:...meil on selgem tulevikuvaade ; kujunes välja meeskond, kellel on ühtne siht ja eesmärk, paigas on tegevused mida lähiajal teha ; saime paika konkreetsemad plaanid-reeglid ; ühtsustunne, ühised eesmärgid ja saime üksteist ka rohkem tundma õppida ; on tekkinud/süvenenud ühtsustunne:...kõik on kokkuhoidvad ning toetavad ; suurem ühtsus on tekkinud, regulaarselt saadakse kokku ja suheldakse... ; tunnen, et meie meeskond on tugevam, vabam ja hoiab rohkem kokku ; meeskond kõlab paremini kokku ning suhtlemisel on tunduvalt vähem barjääre ;...meeskond on kokkuhoidev, osaleme ühisüritustel ja suhtleme omavahel pingevabalt ; coachingu mõju on meeskonda ühendav ; oleme kokkuhoidvamad, mõtleme arenguvõimalustele ; muutusime ühtsemaks ; meeskond on liikmetest teadlikum ; tööprotsessid on muutunud selgemaks ja tulemuslikumaks: oleme paika pannud täpsemalt kuidas info liikuma peaks ; meeskonnal on reaalsed kokkulepped, millest peetakse kinni ; meil on kindlad kokkulepped, millest kinni peame ja austame üksteist ;...paika on pandud töö tegemise põhimõtted ; oskame üksteisega rohkem arvestada ja koosolekutel peame teemadest kinni ; meil on selged ja arusaadavad kokkulepped, mis ka kehtivad ; me suhtleme rohkem, ära on jäänud tühised kokkusaamised, mis on nimetatud koosolekuteks, nüüd saame kokku, et teha reaalseid tegevusi enda meeskonna eesmärkide täitmiseks ; 15\n16 omavaheline suhtlusstiil on muutunud avatumaks ja konstruktiivsemaks:...meeskond on avatum, me teame teineteisest rohkem... ; me oleme saanud rohkem tuttavamaks ;...coachingu mõju avaldub meeskonna suhtumises ja suhtluses ;...oli abi teiste mõistmiseks ; me oleme lähedasemad, lihtsam suhelda...; meil on oma postkast, kõik mured ja rõõmud saavad kirja ; arutatakse rohkem ja uuritakse otse ; meeskond on võimeline mõnikord ühiselt tegutsema... ; on rohkem koosolekuid ja omavahelist suhtlust ; oleme saanud kindlasti lähedastemaks, suhtleme rohkem ja vabamalt ; see on aidanud meil pusida lahti mitmeid sõlmi, et jõuda edasiste sammude juurde ja julgeda vaadata ka neile sõlmedele otsa, mis on juba ammu olemas olnud ja ilma milleta ei saa edasi liikuda ; ma arvan, et see on olnud hea, sest me saame kuidagi paremini läbi ja tööd on hea koos teha ; kõik meeskonna liikmed püüavad olla üksteise vastu avameelsed, et ei tekiks pingeid ; räägime ka oma igapäeva töös juhtunud asjadest, probleemidest ning püüame koos lahendusi leida ; suurenenud on rollide selgus meeskonnas:...rollide selgus on suurem ; Lisaks sellele toodi välja, et coachinguprogrammi käigus:...meeskonnal on jõudu rohkem edasi liikuda ; tunneme üksteise tugevaid külgi ; õppisime koos olema ausamad ja julgemad, julgemad öelda oma arvamusi ja mõtteid ;...oskame rohkem arvestada piirkondlike eripäradega ; saime teada, millega me ei tegele. Üks inimene vastas: ei tea öelda. Meeskonnaliikmete hinnangul on coachingu mõjul omavaheline suhtlusstiil muutunud avatumaks ja konstruktiivsemaks: on rohkem koosolekuid ja omavahelist suhtlust, julgetakse rääkida asjadest avatult, räägitakse probleemidest ja otsitakse koos lahendusi. Tööprotsessid meeskonnas on muutunud tulemuslikumaks: paika on pandud infoliikumine, sõlmitakse kokkuleppeid ja peetakse nendest kinni, astutakse konkreetseid samme eesmärkide saavutamiseks. Coachingu tulemusel on suurenenud ühtsustunne ja eesmärgi tajumine ning selginenud on rollid meeskonnas. 16\n17 KOKKUVÕTE Eesti ANK üle Eesti läbi viidud coachinguprogrammis Kogemuste kullaproov osales lõpuni üheksa noorsootöö meeskonda. Projekti eesmärgiks oli toetada Eesti noortekeskustega seotud meeskondade tõhusamat toimimist, sh haldusreformijärgsete uute meeskondade ülesehitamist ja teenuste paremat disainimist, rakendades juba olemasolevaid häid kogemusi, kaasaegseid juhtimispõhimõtteid, noorsootöö olemust, hetkeolukorda ja piirkondlikke vajadusi. Coachinguprogramm koosnes järgmistest tegevustest: 1) juhtide individuaalcoachingu sessioonid - 3 sessiooni igale juhile, 2) mis vaheldusid meeskonnacoachingu sessioonidega - 3 sessiooni igale meeskonnale; 3) lisaks oli juhtidel võimalik osaleda aastas kuni neli korda toimuvates juhtide grupisupervisioonides. Programmi eesmärgid olid mitmetahulised, kuid enamus olid seotud meeskonnatöö käivitamisega ja meeskonna toimimise toetamisega. Tulemusliku ja mõjusa meeskonna coachingu läbiviimisel tuleb coachil-superviisoril arvestada mitmete tulemusliku meeskonnatöö aluseks olevate teguritega nagu eesmärgi selgus meeskonnas, enda rolli selge tajumine meeskonnas iga meeskonnaliikme poolt, koostööprotsesside toimimine meeskonnas ja milline on omavaheline suhtlus meeskonnas. Mõistmaks, millist mõju coachinguprogramm meeskondadele ja nende liikmetele avaldab, saatis programmi mõju uuring. Mõju-uuringu käigus hinnati coachinguprogrammi mõju nelja faktori alusel: eesmärgid, rollid, koostööprotsessid, suhtlusstiil ja omavaheline koostoimimine. Ning otsiti vastust küsimusele: millist mõju meeskonnale ja selle liikmetele avaldab coachingus osalemine eesmärkide, rollide, koostööprotsesside, suhtlusstiil ja omavahelise koostoimimise seisukohast. Uuringu tulemustest selgus et programmis osalenud juhtide motivatsioon püsis kogu programmi vältel väga kõrge (keskmine 7-st 6,9 punkti). Viiel meeskonnal oli meeskonnaliikmete motivatsioon programmi lõpuks tõusnud ning neljal veidi langenud. Motivatsioon on muutuste elluviimise sisukohast oluline tegur. Antud meeskondade puhul võib väita, et juhid on siinkohal olnud oma meeskondade vedurid ning hoidnud enda motivatsiooni kõrgel isegi siis, kui see meeskonnaliikmetel veidi langes. Enamuse juhtide ootus programmis osalemisele oli saada oma meeskond toimima. Coachingus nähti võimalust rohkem omavahel tutvuda, õhus olevaid tulevikuga seotud pingeid ja muresid vähendada. Juhtide ootustest meeskonnale peegeldus kõige enam meeskonnaliikmete programmis osalemise ja panustamise ootus. Programmi lõppedes tõid juhid välja, et coachingu mõjul on omavaheline suhtlusstiil ja koostoimimine meeskonnas muutunud vabamaks, julgemaks, 17\n18 koostööaltimaks ja avatumaks probleemidest rääkimisel. Coaching on avaldanud positiivset mõju tööprotsessidele: asju arutatakse omavahel läbi, sõlmitakse kokkuleppeid, koosolekud on muutunud tulemuslikumaks, tehakse reaalseid samme eesmärkide ellu viimiseks. Tänu coachingule on meeskondades suurenenud ühtsete eesmärkide taju ning motivatsioon panustada. Uuringu tulemustest võib järeldada, et juhtide ootus saada oma meeskond toimima on osaliselt kindlasti täitunud. Kuna coachingu mõjul on omavaheline suhtlemine muutunud avatumaks ja protsessid selgemaks, siis on see vähendanud meeskondades ka pingeid, mis enne programmi algust meeskondades olid. Programmis osalemise kõrge motivatsioon kinnitab seda, et meeskonnaliikmed on programmis osalenud ja meeskonnatöösse panustanud, mis oli ka üks juhtide ootustest programmi eel. Juhid tõid välja, et coachingu mõjul on nad täiustanud enda juhtimisstiili ja lähenemist meeskonnale, teadvustanud enda rolli juhina ning hakanud end oma rollis kindlamalt tundma, teadvustanud enda võimeid ja seniseid saavutusi, arendanud emotsionaalset intelligentsust ja enesekehtestamise oskust. Seega, on coaching avaldanud juhtidele jõustavat ja toetavat mõju. Meeskonnaliikmete hinnangul on coachingu mõjul omavaheline suhtlusstiil muutunud avatumaks ja konstruktiivsemaks: on rohkem koosolekuid ja omavahelist suhtlust, julgetakse rääkida asjadest avatult, räägitakse probleemidest ja otsitakse koos lahendusi. Tööprotsessid meeskonnas on muutunud tulemuslikumaks: paika on pandud infoliikumine, sõlmitakse kokkuleppeid ja peetakse nendest kinni, astutakse konkreetseid samme eesmärkide saavutamiseks. Coachingu tulemusel on suurenenud ühtsustunne ja eesmärgi tajumine ning selginenud on rollid meeskonnas. Seega, tajuvad nii juhid kui ka meeskonnaliikmed meeskonnas toimunud muutusi sarnaselt. Meeskonnaliikmete hinnangul on coaching muutnud neid avatumaks ja enesekindlamaks, julgemaks abi küsimisel, arendanud enda analüüsimise võimet, aidanud teadvustada enda rolli ja kohta meeskonnas ning meeskonna ühist eesmärki. Antud hinnangutes rõhutati kõige enam programmi mõju analüüsivõimele. Sellest võib järeldada, et coaching on avaldanud positiivset mõju meeskonnaliikmete eneserefleksiooni võimele: loonud võimaluse end analüüsida, teadvustada enda kohta ja rolli meeskonnas. Enese teadvustamine situatsioonis loob võimaluse sügavamaks muutuseks ka meeskonnatasandil. Kokkuvõtteks võib öelda, et coaching on avaldanud projekti Kogemuste kullaproov võimaldatud mahus positiivset mõju selles osalenud meeskondadele. Uuringu käigus koguti hulgaliselt andmeid, mille analüüsimine jätkub ning neid kajastatakse Tiina Merkuljeva doktoritöös. 18\n19 KASUTATUD KIRJANDUS Biddle, B. J. (1986). Recent Developments in Role Theory. Annual Review of Sociology, 12(1), Hackman, J. R., & Oldham, G. R. (1980). Work redesign. Reading, MA:Addison-Wesley. Hackman R. (2002).Leading teams: setting the stage for great performance. Boston: Harvard Business Review. International Supervision and Coaching Institute MTÜ koduleht Merkuljeva, T., Vesso, S. (2013). Lastekaitsetöötajatele suunatud supervisioonisüsteemi väljatöötamine SV-s%C3%BCsteem-ISCI-kodulehele2.pdf Merkuljeva,T. (2018). Meeskonna coachingprogramm Selge suund mõju-uuring. Raport. m%c3%b5ju-uuring.pdf Raue S, Tang S, Weiland C, et al. (2013). The GRPI model: an approach for team development. The Systemic Excellence Group Website. Published February 18, Available at: pdf. Accessed May 30, Wong, Y. (2009). Engineering Management. Retrieved from Õuemaa, A.(2016). Coaching u mõju noortekeskuste juhtide tööle. Projekti Coachi mind! mõjuanalüüsi raport. Eesti ANK blogi 19\nEelarve ja planeerimise osakond_Meeskonnatunde suurendamine (1p)\nMEESKONNATUNDE SUURENDAMINE ehk kuidas rohkem omavahelist koostööd teha, tööd värske nurga alt näha ja sellest rohkem rõõmu tunda? Olukorra (probleemi) olemus Paljud meeskonnajuhid seisavad silmitsi sarnase\n(Microsoft Word - H. RAO L\_365put\_366\_366)\nTARTU ÜLIKOOL Pärnu kolledž Sotsiaaltöö korralduse osakond Hille Rao SOTSIAALTÖÖ SUPERVISIOONI TÕHUSUS PÄEVAKESKUS KÄO NÄITEL Lõputöö Juhendaja: PhD Tiiu Kamdron Kaasjuhendaja: Triin Vana Pärnu 2015 SISUKORD


Rakvere jõulupuu jõuab Keskväljakule hilinemisega - Galeriid - Virumaa Teataja\nRakvere jõulupuu jõuab Keskväljakule hilinemisega\n25. november 2019, 12:14\nKõik algas kenasti: Männimetsa talu punase kassi valvsa pilgu all saeti umbes 40-aastane kuusepuu jalalt maha ja tõsteti veokile. Aga siis läks auto katki.\nRakvere Keskväljaku tänavune jõulupuu kasvas Mõedaka külas Männimetsa talus. Kuna puu oli oma 40 eluaastaga sirgunud suureks ja käharaks, oli see hakanud varjama ja ka ohustama kõrval asuvat elumaja ning pererahvas pakkus sotsiaalmeedias levitatud üleskutse peale seda Rakvere linnale jõulukuuseks.\nArtistoni "kuusebrigaad" saagis puu maha ja laadis selle veokile pisut enam kui tunniga. Seejuures tuli umbes 15-meetrine kuusk pisut lühemaks teha, sest alles pärast alumiste okste laasimist selgus, et tüvi on väheke kõver.\nKeskpäevaks pidanuks jõulukuusk juba Rakvere Keskväljakul kõrguma, kuid paraku läks veok katki. Ka "kuusebrigaad" ise oli kurb, sest tänane päevakava nägi ette veel teisegi jõulukuuse kohale viimist – Padu külas kasvav puu hakkab kaunistama Põhja-Tallinna linnaosa.


Säästuaasta: aasta aega riideid ei osta! Kas 4000€ säästu? – @marimell.eu\n5. detsember 2018 6. jaanuar 2019 by marimell\t44 kommentaari\nKirjutasin eksperimendist: lähme säästurežiimile. Nüüd on aeg lahti seletada seal välja toodud punktid, kuidas siis aasta jooksul võimalikult palju säästa. Kui ma nii meie väljaminekuid vaatan, siis reaalne oleks isegi 20 000 kõrvale panna. Me jus aasta laristajad! Ideaalis oleksin ma õnnelik ka siis, kui meile 2019 detsembris 10 000 vastu vaataks.\nAlustame riietest. Ma olen vahepeal pannud endale mingeid asju kirja, aga väga järjepidev ma selles ei ole.\nMa võin eeldada, et aastas kulub meil riietele 3-4000 eurot. Ma pakun lampi, sest ma tegelikult ei tea. Aga kui ma löön kokku Londoni, Bulgaaria, Lissaboni ja Berliini, siis usun, et sellisesse suurjusjärku võib see jääda + kaltsukatiirud Eestis. Ma ei tea, kas sealt on suurem osa Meelise, minu või hoopis Hedoni oma. See teeb kuus keskmiselt 262 eurot. Seda on way too much!\nMul pole ühegi tripi kohta kirjas, palju meil konkreetselt riietele kulus (va Berliin), aga ma arvan, et Londonis mingi 500 kindlalt, Meelisel Lissabonis teist sama palju, mul Bulgaarias ehk 250 ja Berliinis 700€. Aasta algul Hurghadas ostsime ma arvan ka 500 eest, Tais raudselt mingi 400 eest.. Noh, kokku juba pea 3000. Paneme siia juurde mingid nipet-näpet ostud Eestis, kaltsukates jääb küll tavaliselt maha 15-30€, aga kuu lõikes teeb see juba 300 aastas lisaks. Aastas seega ongi mingi 3150€.\nKuidas see raha alles saaks jääda?\nAlgul mõtlesime, et äkki peaks iga kuu alguses tegema ümbrikud, kuhu panema sisse raha, mis sel kuul millelegi mõeldud on. Noh, ala ümbrik “riided” keskmine kuu kulu muidu 262 eurot, paned selle sinna sisse ja ei osta midagi. Kui just mingi SOS ei ole, et ma ei tea, mis juhtub. Suures plaanis peaks ju hakkama saama aasta ilma ostmata.\nKuu lõpus saab jäägid kokku tõsta kuskile suuremasse ümbrikusse ja seda raha ei puutugi ja aasta lõpus lööme kokku, palju me säästa suutsime. Oleks see vast rahapidu. Samas, võiks seda ka kuskile kinnisele kontole panna, et ikka näeksid kogu aeg, palju kogunenud on. Teistpidi, oleks aasta lõpus raha kokku lugedes emotsioon ilmselt suurem. Aga kes hoiab raha kodus ümbrikus?\nOkei, siin otsustasime Meelisega, et teeme lisaks kinnise konto, kuhu kanname iga kuu alguses selle 262€ “riietele kuluvat raha”. Välja arvatud.. Noh, erand kinnitab reeglit, eks.\nMulle ei meeldi kanda riideid, millega keegi mulle vastu võib jalutada, seega eelistan osta oma riided välismaalt. Ja kuna me juba Taisse lähme ja ühe perereisi aastas ka endale lubame, siis jätame selle riideraha varuks, juhuks kui peaks midagi head silma hakkama. Meile meeldib teadupärast eristuda ja samade riietega mitu korda erinevatel üritustel käia ei taha. Aga see selleks, järgmine aasta on igas mõttes väljakutse.\nAga märk siis maha: aasta jooksul 2620€ riiete arvelt kogumiskontole!\nSee tähendab seda, et kui firma X kingib meile saapad, kingad, kleidi, mantli koostöö raames, siis seda me sinna sisse ei arvesta, ei ole ka praegusel juhul arvestatud.\nJärgmises postituses räägin reisimisest. Kas tõesti paneme meie reisihullusele punkti?\naasta aega uusi riideid ei osta, kui palju kulub riietele aastas, paneme raha kõrvale, säästuaasta\n44 arvamust: “Säästuaasta: aasta aega riideid ei osta! Kas 4000€ säästu?”\n5. detsember 2018, 16:16\nKui tahaks midagi osta siis saad oma riideid riisaiklisse myyki panna ja saadud raha eeest midagi uut asemele osta.\n6. detsember 2018, 08:37\n5. detsember 2018, 16:38\nHaha, mina korjan kodus raha ümbrikusse :D meeldib ikka aeg-ajalt vaadata palju seda seal on, ei leia ,et selles midagi imelikku oleks. :)\n6. detsember 2018, 08:38\nMeil on ka üks purk kus sulraha natuke on, mõnikord vaja kohe kellelegi anda vms, siis olemas :) kuigi mida aeg edasi siis, ok, anna arve nr, teen kohe telefonist ÜK ära.\n5. detsember 2018, 17:03\nNüüd tuleb üks pikk postitus.\nMa loen ja imestan fb- postituse lingi all olevaid kommentaare. Kuidas saab 262€/ kuus riietele per kolmeliikmelise pere olla liiiiiga palju?\nLapsed kasvavad nii kiiresti. Meie laps on 4-aastane ja ma arvestan, et igal hooajal vaja osta uued õueriided. Mina ei julge osta järelturult lapsele kombekat, kuna välimuselt võib see olla terve ja kena, aga kui seda on pestud 100x või valesti, siis ei pea ta enam vett ega tuult. Minu lapse rühm käib iga ilmaga õues ja ta on suur maas püherdaja. Tahan 100% kibdel olla, et tal on soe ja kuiv olla. See tähendab, et talvel ja kevadel ja/või sügisel ostan uue kombeka (Reimatex), jope (+traksipüksid), jalanõud goretex (nt Viking), mütssalli/tuukrika, müts+torusall, kindad. Üritan osta neid alede ajal. Kokku on üks komplekt õueriideid+ jalanõud jm selleks vajav vähemalt 200€. Samas aasta vältel on vaja lapsele osta ka retuuse, dresse, tuunikaid, särke, pusasid, sokke ja pesu ja kvaliteetseid jalanõusid.\nSeega kulub vabalt meie peres ainult lapse riietele ja jalanõudele vähemalt 100€/ kuus. Lihtsalt üks kuu vähem ja teine vähem. Ma usun, et vähemalt 100€ kulub minul ja sama palju ka mehel. Ilmselgelt selliste summade juures ei osta me riideid Guessist või DenimDreamist. Riideid ostame vastavalt vajadusele ning spontaanseid oste praktiliselt puudub. Samas kanname kõik kvaliteetseid jalanõusid (Geox, Ecco, jne) ja jopesid/parkasid.\nAhjaa, naiste pesu on ülimalt kallis. Ostan aastas vähemalt 2/3 uut Triumphi pesukomplekti. Üks pesukomplekt on juba vähemalt 50€ :D Samas ma ei käi juuksuri juures ja mul pole ülikalleid meigitooteid ja ikka kulub meie perel vähemalt 300€ riietele ja jalanõudele.\nSeega ma ei saa aru, kuidas mõnel perel kulub vaid 1000€ aasta jooksul. ULME!!!!\nNo võibolla neil on kolm last ja iga värskem laps saab kanda vanema lapse riideid, kellele on kunagi ostetud korralik kombe ja seda nõuete kohaselt pestud.\nMa ise arvan sama, et kui ma suudan mitte midagi osta järgmisel aastal, siis Hedonile võib vaja minna. Mul ka see jama, et olen iga aasta ostnud aled ajal ette.. ja kui aeg käes, siis väike. Seega sellega ma enam ei riski. Ostan siis kui reaalselt vaja. Mul praegugi kapis hunnik asju, mis talle hetkel suured, loodame siis et saavad õigel ajal parajaks :)\n6. detsember 2018, 12:11\nMina olen näiteks täielik minimalist. Mind ahistab, kui mul on palju riideid. Vastik tunne on. Mul on kapselgarderoob ja kõiki asju saab omavahel kombineerida. Lisaks on korraga 1-2 pidulikumat riietust. Ma ostan uusi riideid endale väga harva. Mees on samasugune. Kui ostame, siis korralikku ja kvaliteetset, mis kestab kaua.\nMeil on kaks last ja neil on rohkem riideid, aga päris kindlasti mitte nii palju, et kahepeale kokkugi läheks selliseid summasid kuus. Me ei ostagi neile igakuiselt riided. Koolieelikud ei kasva enam nii kiiresti, et selleks mingit vajadust oleks.\nÕueriided ostame kvaliteetsed, enamasti pikendatavad Didriksonsi asjad, mida saab kaks hooaega julgelt kanda, praeguste kombedega läheb lastel kolmas. Kõik omadused on endiselt säilinud ja kulunud asjad kusagilt ei ole. Poriseks ajaks on kummiriided, mis on pmst igavesed ja puhastatavad lapiga, seega samuti väga pikalt kantavad.\n5. detsember 2018, 20:40\nKui ma millegi eest maksaks siis reisimise eest :) Muus osas olen nõus koonerdama :)\n6. detsember 2018, 08:34\nMe olemegi kõik raha reisimisele kulutanud :D Sellest tuleb ka järgmine postitus…\n5. detsember 2018, 22:14\nMõtlen, et kui hakkate raha kõrvale panema, siis võiks selle panna ju teenima ning tegeleda natuke investeerimisega. Oleks summa aasta lõpuks veel tsipa suurem :)\nMa ei hooma biiti eriti :)\n5. detsember 2018, 22:28\nMa ei usu teie lubadusi, te olete ostusõltlased. Eriti meesMarimell.\n6. detsember 2018, 08:33\nirw@ meesmarimell :D\n6. detsember 2018, 18:23\nPean kahjuks nõustuma – olete endast ikka väga shopahoolikute mulje jätnud. Terve aasta tundub algatuseks liiga palju. Soovitan seda perioodi vähendada\n7. detsember 2018, 09:03\nKui juba, siis juba! Ja mis shopahoolik ma olen, kui ostan endale elementaarseid riideid? :D\n7. detsember 2018, 09:42\n“Imelik on mitu suve sama kleidiga pildile jääda” … ja palju teised sarnased argumendid Et sellist eksperimenti edukalt teha, tuleb enne endale probleemi tunnistada- shopahoolik. Te mõlemad!\n7. detsember 2018, 11:46\nTore, kui ma ostan 3-4€ kleite ja olen shopahoolik :D\n7. detsember 2018, 16:27\nAga oledki ju. Ostusõltlast ei tee sinust nende kleitide hinnad, vaid kogus ja suhtumine (just seesama, et ei taha ühe kleidiga mitu korda pildile jääda).\n8. detsember 2018, 11:13\nHästi. Ma ise end ostuhulluks ei pea :)\n6. detsember 2018, 07:44\nElan kaasa. Mina tegin küll teistmoodi – panin paika kuu- ja nädalaeelarve (nädala lõikes oli lihtsam vastu pidada) ning ülejäänud raha üritasin mitte kulutada. Korter nüüdseks olemas :D\nMnja…võimelised 20 000 aastas kõrvale panna. Selle järgi on teil aastane teenistus kahepeale tugevalt üle 50 000 EUR ja te ei ole suutnud endale oma kodu osta…huvitavad vabandused ainult varuks. Kas teil meeldib uhkustada rahaga mida teil ei ole või teil tõesti on selline raha olemas aga finantskäitumine on nagu 8 aastasel?\n6. detsember 2018, 14:43\nSu arvutused on õiged, kui ma väga tahaks, elaks kolm aastat väga kesiselt ja ostakski kodu. Välja. Aga ma ei taha elada kesiselt. Tahan elu nautida.\n6. detsember 2018, 15:58\nNo 4000+ neto euriga kuus peaksite saama 3-6 kuuga korteri sissemaksu raha, kas siis kesisemalt või siis natukene kokku hoides elades aga valite siiski pisikese üürikorteri ja raha tühja tampimise??….bunch of BS. Ma ütlen küll,et te panete siin ikka kõvasti “nulle” oma jutule juurde… aga võib-olla selline jutt müüb paremini, nii et petke end ja teisi edasi (Y)\nMiskipärast te ei tundu sellised, kes endale kunagi kinnisvara ehk päris oma kodu soetavad. Te ei saa sellega hakkama. Laps on juba päris suur ja JUBA 3 aasta pärast algab reaalselt kooliminek. Järgnevad kolm aastat läheb linnulennul. Selleks, et teil mingigi võimalus oleks oma kodule, peaksite te juba nüüd väga usinasti ja tõsiselt raha koguma sissemaksuks ja unustama mingiks ajaks reisimised ja tühja-tähja peale raha laristamised.\nSa oled mitmeid kordi kirjutanud, et kui leiate endale püsiva sissetuleku/töökoha, saate pangast laenu võtta. Noh, nüüd käite ju tööl, on püsiv sissetulek, aga oma kodu sissemaksuks teil raha ikkagi kogutud pole, et üldse pangaga laenust rääkima minna, et oma kodu soetada. Sellele lisaks õige ja sobiva kodu leidmine võtab ka aega, keskmiselt kuus kuud kuni aasta ja tihti rohkemgi. Kahjuks te tundute/olete seda tüüpi inimesed, kes jäävadki pendeldama üürikorterite vahet (elu lõpuni). Teis puudub see teatud iseloom, mida on vaja selleks, et soetada midagi oma ja püsivat.\nTeete suvest saati üsna kummalisi pilte teist kahest. Mälestuspilte. Ilmselt teie alateadvus juhib seda tegema, et oleks hiljem pilte vaadates meenutada – kahekesti koosoldud aega. Annab edasi teatud (kurba)sõnumit.\n6. detsember 2018, 14:42\nMa ei saa aru. Mis piltidest sa räägid? Neist, mis Instas ilmuvad? Paaripildid? Perepildid? Väga kummaline mõttekäik sul…\nNii ja siis ma veits vaidleks muus osas vastu. Esiteks, on ühel meil kindla kuupalgaga sissetulek. Teiseks.. kolm aastat on piisavalt pikk aeg, et sissemaksu koguda. Kolmandaks, jah, ma eelistan olla vaba ja sõltumatu, ilma laenude ja kohustusteta. Mugav. Teistpidi, küll me selle oma kodu ka kunagi ostame :)\n6. detsember 2018, 18:31\nOh ära und näe. Kolme aasta pärast PEAKS teil juba oma kindel kodu olemas olema, et selle kodu järgi Hedon vastavasse kooli panna. Kui sa praegu mõtled nii, et sul on tervelt kolm aastat aega ainult sissemaksuks raha koguda, siis oled lootusetult hiljaks jäänud selle kogumisega. Siin öeldi tabavalt, et finantskäitumine ja mõtlemine on tõesti kui 8 aastasel. Usu mind, te ei ole oma tüübilt sellised, et te sellise investeeringu teete. Olen varemgi sattunud lugema neid teie oma kodu teemasid. Te reaalselt kardate sisemas seda teemat. Kolme -nelja aasta pärast olete juba pea 40 aastased, keskealised, ilma oma koduta ja siis te mõtlete, et ah, enam pole asjal mõtet, sest vanus tuleb hooga peale. Ja järgmiseks olete juba pensionieas. Nii et kannatab küll venitada üürikorteritega. Ja siis, kui olete kuldses keskeas, ootate ja loodate et ehk täiskasvanud laps on targem kui teie ja oskab arukalt investeerida tulevikku. Nii et üsnagi lootusetu seis teie puhul. Muidugi sa võid vastu vaielda, keegi ei keela, aga a ütlen veelkord; te ei saa oma kodu.\n7. detsember 2018, 09:02\nNii lahe, et sina tead, mis me saame või ei saa. Inimeste huvid ja prioriteedid on erinevad :)\n6. detsember 2018, 18:16\nKas üüri maksmine ei ole kohustus?\nOlen aru saanud, et teil on üsna väike see makstav summa, aga päris paljud maksavad pangalaenu samuti üpris naeruväärses suurusjärgus.\nMind aga huvitab see, et millist kodu te tulevikus üldse soovite? Talllinnas, kindlas rajoonis? Korterit? Mis hinnaklassis? Oo, see on nii põnev maailm :)\n7. detsember 2018, 09:05\nOleme kunagi sellest bloginud…\n6. detsember 2018, 21:48\n20 000 eurot aastas kõrvale panna, tähendab ju umbes 1666 eurot kuus. See pole reaalne isegi keskklassil Lääne-Euroopas, rääkimata siis eesti oludest. Ka 10 000 euro kõrvale panemine pole teostatav, kui vaid ühel on püsiv töökoht ja teise tulud on ebastabiilsed. Plaanid võiks reaalsemad olla, siis ehk õnnestuks teil ka midagi säästa. Näiteks esialgu 300 eur kuus ja siis tõsta 500 euro peale. Reisid, shoppamised, ilusalongid, väljas söömised-joomised peaks mõneks ajaks ära unustama, siis on lootust mingi varu endale tekitada. Kui korteri sissemaksu raha on koos, siis edaspidi pangalaen + kommunaalid on ilmselt täiesti talutavad, kui alustate väiksema korteriga ja olete valmis natuke ise remontima jne.\n7. detsember 2018, 09:01\nNovot, siin lähevad me mõtted laiali. Ma ei ole enam 20. Kui osta, siis osta asi, kus ma näen end elamas 20 aastat, mtite, et ostan praegu midagi, kus elan kolm aastat ja kolin edasi. Ehk siis.. las me nokitseme omaette. Meil on plaan olemas. Lihtsalt see ei käi kokku suurema osa inimeste arvamusega :D\n7. detsember 2018, 09:27\nSee asi, kus end 20aasta pärast ka näed, maksab mingi 150 000 miinimum, ja sa kirjutad üleval pool, et kui tahaks, saaksid kolme aastaga koguda ja korteri VÄLJA osta. See tähendab 50 000 aastas kõrvale panna. See on 4 tonni kuus :D\nSuvaline paneelikas Mustamäel, keskmiselt korras ja 2-toaline maksab Tallinnas juba ca 80 000 eurot, isegi kui sellist mõtlesid, siis 3 aastat järjest 25 000 eurot aastas kõrvale panna oma tonnise palga kõrvalt, pluss sinna juurde natuke reklaamitulu ja jõuluvana-juhutöid? Kuidas see võimalik on?\nKeegi ei tea!\n9. detsember 2018, 09:31\nMaksuamet peaks kohe asja uurima\n9. detsember 2018, 09:38\nMisasja? Et mul on firma? Raamatupidamine? Et ma küsin reklaampostituse eest raha? Et ma mida? Lasku käia :)\n7. detsember 2018, 18:52\nJah, ma olen seda juttu juba lugenud. Kui sa märkasid, siis ma ei küsinud, et kas soovite osta uberikku. Küsisin kolm lihtsat küsimust. Arusaadav, kui ei taha vastata, siis ei vasta. Aga pole mõtet mingit ümmargust mulli ajama hakata, küsimustest kõrvale viilima. Õudne, kui vastumeelne see on, täpselt nagu mingi ähmase pilguga poliitiku püüe asjast kavalalt välja tulla ja samas rahvale vägisi armsaks jääda. Halloo – nii ei jää! Mulle jäi praegu mulje, et mind peetakse lolliks. Esimest korda tulin midagi küsima, sest see on tõesti põnev teema, vastuseks ainult mingi vana häma.\nMuide, Tallinna kesklinn on täis täiesti normaalseid kortereid, kus ei pea mingit remonti tegema ja mis ei maksa veel ka hingehinda. 100 000 saab kolmetoalise juba kätte küll. Te räägite viimasel ajal väga suurtest rahanumbritest, aga vist pole enam kedagi, kes ei arvaks, et see on teil niisama jutt ainult. Ja see uberiku teema… te elate praegu ühetoalises uberikus, kus ühes nurgas magab laps ja teises nurgas seltskond veinitab, see peaks juba ära näitama, et teie latt tegelikult ei ole kuigi kõrgel.\nMa vabandan, et teravaks läksin, olen teid siiani hoopis teises valguses lugenud, aga nii ajas hinge täis praegu.\n8. detsember 2018, 11:08\nNii! Sa küsisid.. mu vastus ei sobinud, vastan siis personaalselt!\nKas üüri maksmine ei ole kohustus? Jah, on!\nJah, hetkel maksame kokku üüri ja kommunaale sellises summas, mis ilmselt oleks ka pangalaenu summa.\nMind aga huvitab see, et millist kodu te tulevikus üldse soovite?\nSooviks osta midagi, kus elaks tulevikus 10+ aastat, mitte, et ostan natuke suurema kui meil praegu on, et paar aastat elada.\nTalllinnas, kindlas rajoonis? Korterit? Mis hinnaklassis? Oo, see on nii põnev maailm :)\nIdeaalis Tallinnas. Ideaalis Uues Maailmas. Ideaalis korter, kus on samasugune hoovikasutusvõimalus nagu meil. Või maja. Aed on musthave. Paneelikasse ei ostaks.\nMis hinnaklassis? Mida soodsam seda parem. Hinnad hetkel nii laes, et ei ole mingi aasta asga vist vaadanudki midagi.\n8. detsember 2018, 11:11\nPalun linki, kus 3toaline kesklinnas maksab alla 100000 ja ob elamiskõlbulik!\nMe räägime reaalsetest enda numbritest. Mul pole mingit põhjust öelda, et teenin 500 kui teenin 1000 v öelda, et teenime 5000 kui tegelt teenime 2000.\nMeie korter, kus pole 99% lugejatest käinud, ega tea selle “ülesehitust”, ei saa seda küll siin kuidagi kritiseerida. Kui see ei vastaks meie standarditele, me ei elaks siin :)\n8. detsember 2018, 12:55\n8. detsember 2018, 22:39\nEsimese puhul oleks meil kuumakse 520-560€, mulle ei meeldi see korteri plaan, köök on kohutav! Seal pole parkimist ega hoovi!\nTeise puhul oleks juba mõeldavam, asukoht ok, hoov, parkimine, isegi väike köök kompenseerib üldmulje.. aga miks, ütle miks ma peaks pmst sama raha eest kolima 4rm suuremasse korterisse lihtsalt selle pärast, et seal on rohkem seinu?\n8. detsember 2018, 23:44\nSeepärast, et raha tühja ei maksaks ja lõpuks oleks teie oma kodu (isegi, kui vahepeal müüte ja suuremasse kolite). Teiseks lapsel oleks privaatsus. Teil oleks privaatsus. Ütle parem mis põhjustel MITTE sinna teise korteri sarnasest kolida?\n9. detsember 2018, 13:24\nMa ei näe pointi kolida 4ruutu suuremasse kohta, võtta kaela laen.. teha sellest oma kodu ja siis sealt minema kolida. Mul on praeguses üürikas superkodutunne, lähen siit ära – hea et ma ei ütle, jalad ees, aga siis kui lähen päris päris oma koju. Mingit ajutist vahepeal ei tahaks.\nAga palun ütleb:\n9. detsember 2018, 23:14\nJust selle tõttu, et sama raha eest saaksid oma kodu. Kui igal juhul on plaan oma üürikasse elu lõpuni jääda, siis lihtsalt töötad selle nimel, et kellelgi teisel oleks kinnisvara ja kindlus. Teil aga kindlus? Tegelikult te ju kunagi ei tea, millal teie korteri omanik teiega lepingu lõpetab. Võib juhtuda, et mõnel sugulasel läheb elamispinda vaja või korraga suuremat summat vmt – te pole omaniku jaoks keegi ja teid välja tõsta on imelihtne.\nKuidas teil kuumakse siis 500 eurot oleks, kui väidetavalt kolme aastaga korteri raha kokku saaksite? Siis ostategi kohe otse välja, kui sellised rahabossid olete ja ei tule mingit kodulaenu ega kuumakset :)


Horisont 2020 | Loov Euroopa\nFoto: Annika Haas / Tallinna Valgusbiennaal\nHorisont 2020 näol on tegemist Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni uue rahastamisprogrammiga, mille alla koondatakse kõik praegused EL teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisvahendid: teadusuuringute raamprogramm, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi tegevused. Programmil on kolm prioriteeti – tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemid – millest kultuurivaldkonnal on puutepunkte viimasega.\nPrioriteet Ühiskonnaprobleemid kajastab Euroopa 2020 strateegia poliitilisi eesmärke ning tegeleb kodanike ühiste muredega nii Euroopas kui ka mujal. Probleemipõhise lähenemisega koondatakse eri valdkondade vahendid ja teadmised, tehnoloogia ja teadusharud, sealhulgas sotsiaal- ja humanitaarteadused.\nAlajaotuse Kliimameetmed, ressursitõhusus ja toormaterjalid all on põgusalt mainitud ka kultuuripärandi teadusuuringuid. Toetatakse peamiselt piiriüleseid tipptasemel teadusuuringute projekte. Eesti Teaduagentuuris on antud alajaotuse puhul konsultandiks Ülle Napa (Tel: 730 0322, E-post: ulle.napa@etag.ee).\nAlajaotuse Kaasav, innovaatiline ja kaasa mõtlev ühiskond all on meie valdkonnal puutepunkte teadusuuringutega, mis käsitlevad sotsiaalset ühtekuuluvust (sh lõimumist), sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni seoseid („loomesektor on peamine vahend ühiskonna ja konkurentsivõimega seotud probleemide lahendamiseks“), kultuuripärandit ning selle esindatust kultuuri- ja teaduskollektsioonides, arhiivides ja muuseumides. Antud alajaotuse puhul on Eesti Teadusagentuuri kontaktideks Ülle Must (Tel: 730 0330, E-post:ulle.must@etag.ee), Terje Tuisk (Tel: 730 0333, E-post: terje.tuisk@etag.ee), Kristin Kraav (Tel: 730 0337, E-post: kristin.kraav@etag.ee), Oskar Otsus (Tel: 731 7350, E-post: oskar.otsus@etag.ee).\nKrasznai_Cultural Heritage_H2020 - CAC Council 31012014


Mullivann Camargue Skärgård Skaraborg Duo Premium\nStiilne kahekohaline Skaraborg Duo Premium mullivann kõikide hüvedega. Uus ergonoomiline disain ja massaažidüüsid tagavad lõõgastava vanniskäigu. Vastupidavast ja kaunist sanitaarakrüülist. 18 massaažidüüsi, segisti, esi- ja külgpaneel ning 28 cm peatoed...\nStiilne kahekohaline Skaraborg Duo Premium mullivann kõikide hüvedega. Uus ergonoomiline disain ja massaažidüüsid tagavad lõõgastava vanniskäigu. Vastupidavast ja kaunist sanitaarakrüülist.\n18 massaažidüüsi, segisti, esi- ja külgpaneel ning 28 cm peatoed. Vanni sügavus 31/41 cm.\nDüüside arv 18\nJalamassaažidüüsid: 2 + 2 tk\nKaitse: 230 V, min 10 A\nVeepump: 1125 W / 1,5 hj\nPneumaatiline käivitus: jah\nKomplektis on vann, esi- ja külgpaneel, lame vannisegisti, 1125 W veepump, 230 V min 10 A kaitse, massaažidüüside regulaator, veepuhasti, pneumaatiline käivitus, keevitatud raam jalgadega, vesilukk, ülevool, sifoon ja peatoed.


Stockholm - Piletid | Fienta\nL 18. mai 2019 kell 14:15 - 16:45\nPsühholoogiline draama "Stockholm" põhineb tõsielulool, selle peaosades mängivad Ethan Hawke (“Poisipõli”, “Treeningpäev”), Noomi Rapace (“Lohetätoveeringuga tüdruk”, “Prometheus”) ja Mark Strong (“Kingsman”, “Imiteerimismäng”). "Stockholmi" lavastaja ja stsenarist on Robert Budreau.\n"Stockholm" põhineb absurdsel tõestisündinud lool 1973. aastal toimunud pangaröövist ja pantvangikriisist, millest Daniel Lang kirjutas 1974. aastal New Yorkerile artikli “Panga draama”. Lars Nystrom (Hawke) üritab maskeeritult Stockholmis panka röövida. Ta võtab seal inimesed pantvangi, et sõpra Gunnarit (Strong) vanglast päästa. Pantvangide hulgas on ka abikaasa ja kahe lapse ema Bianca (Rapace).\nLäbirääkimised uurijatega jooksevad rappa, kui peaministri nõudel ei luba politsei Larsil pantvangidega lahkuda. Tundidest saavad päevad ja Lars peab pantvange ähvardama, samas aga ka nende heaolu ja ohutuse tagama. Pantvangidel tekib vangistajaga ärev suhe, mis on iseäranis keeruline Biancale, kel Larsi hoolivat loomust nähes temaga tugev side tekib. See side panigi aluse psühholoogilisele fenomenile nimega Stockholmi sündroom.


13:46 22.10.2017 (Uuendatud 16:40 22.10.2017)\nTALLINN, 22 oktoober — Sputnik, Aleksei Toom. Lääne- ja Ida-Euroopa riikide konflikt lähetatud töötajate pärast on jõudmas lõppstaadiumi. Liikmesriikide tööministrid hakkavad 23. oktoobril arutama muuhulgas uut eelnõu varianti, mis nõuab sissesõitnud töötajatele kohalikega sama palga maksmist. Seega poolakate, eestlaste, leedulaste ja bulgaarlaste suhteliselt odavad töökäed kaotavad Lääne ettevõtete jaoks oma ligitõmbavuse.\nTasub meenutada, et lähetatud töötajad on inimesed, kes sõlmivad töölepingu ühes, valdavalt Ida-Euroopa riigis ja siis saadab tööandja nad vastavalt oma läänes asuva partneriga sõlmitud lepingule justkui lähetusse välismaale tööle. Seal töötavad nad näiteks ehitusel, saades kohalike töötajatega võrreldes oluliselt väiksemat töötasu ja omamata kollektiivlepinguga ettenähtud boonuseid. On selge, et selline praktika on kasulik nii lähetaja riigi ettevõtetele, kes töötajaid palkavad, kui ka nende Lääne partneritele, kes sellise tööjõu kasutamiselt kokku hoiavad. See on kasulik ka riikidele, kust riigist töötajad lähetatakse, sest maksud tasutakse seal. Kasulik on see ka Ida-Euroopa riikide töötajatele endile, sest selliste lepingutega teenivad nad ikkagi rohkem, kui oleksid teeninud kodumaal.\nSellise skeemiga töötab EL heaoluriikides tuhandeid eestlasi, lätlasi ja leedukaid. Brüsseli ligikaudsete hinnangute kohaselt on lähetatud töötajaid umbes 3 miljonit. Kuigi see arv ei ole Euroopa mastaabis teab mis suur, tekitab "töötajate lähetamine" meelehärmi Lääne-Euroopa ametiühingutele ja võimudele, kes maksurahast ilma jäävad.\nPresident Macron ikkagi võidab\nVaidlused lähetatud tööjõu kasutamist reguleeriva direktiivide erinevate variantide ümber on venima jäänud. Brüsseli ametnikud märgivad, et probleemi lahendamine nõuab igal juhul poliitilist lähenemist, sest kõiki pooli rahuldavat lahendust pole võimalik leida. Paistab, et järele peavad andma just Ida-Euroopa riigid.\nEuroopa Komisjoni väljapakutud uue direktiivi eelnõu sõnastuse kohaselt võivad lähetatud töötajad jääda sihtkohariiki mitte kauemaks kui 24 kuuks, misjärel muutuvad nad kohalikuks tööjõuks ja alluvad edaspidi täielikult sealsele tööseadusandlusele. Prantsusmaa president Emmanuel Macron läheb "kruvide kinnikeeramisega" veelgi kaugemale, pakkudes lühendada riigis viibimise kestust kõigest 12 kuuni. On olemas veelgi karmimaid riigis viibimise tähtaja piiramise ettepanekuid — mitte üle 6 kuu.\nVeokijuhid viidi aga hoopis omaette kategooriasse. Lääne-Euroopa veosevedajad süüdistavad oma Ida-Euroopa konkurente dumpingus: nood maksavad autojuhtidele vähem, mis vähendab kulusid ja loob neile konkurentsieelise. Kas rekkajuhte saab pidada lähetatud töötajateks, on raske öelda. Pariis näiteks leiab, et vägagi võib ja teda toetavad selles Berliin, Viin ja mitmed teised Lääne-Euroopa pealinnad.\nKaubanduskoda tegi ettepaneku muuta raskeveokite maksustamise põhimõtet >>\nRekkajuhid jäävad kättesaamatuks\nVastu on aga mitte ainult Ida-Euroopa riigid, vaid ka näiteks Hispaania, kelle furgoonautosid sõidab kõikidel Euroopa teedel palju ringi. Brüsseli pakutud eurodirektiivi eelnõu sisaldas algselt nõudmist tagada "vähemalt kolm päeva kuus kõrgema töötasumääraga riigi territooriumil viibivatele" välismaa veokijuhtidele samasuure töötasu tariifi, kui on nende kohalikel kolleegidel.\nEuroopa Komisjoni direktiivi projekt kukutati EL riikide, sealhulgas Eesti esindajate poolt ja ametiühingute protesti survel läbi. Praegu töötatakse uue variandi kallal, mille kooskõlastamine edeneb erakordselt visalt. Euroopa Liidu liikmesriikide tööministrid, sealhulgas Eesti minister Jevgeni Ossinovski kogunevad 23. oktoobril, et selles pikaleveninud vaidluses punkt panna. Ossinovski kinnitas 19. oktoobril "Raadiole 4" antud intervjuus, et lahendus selles küsimuses kindlasti leitakse.\nMinistrite ette pannakse lauale ilmselt direktiivi eelnõu kompromissvariant, mis kiideti heaks 16. oktoobril toimunud Euroopa Liidu parlamendi tööhõive- ja sotsiaalküsimuste komitees.\nKompromissvariant on ta sellepärast, et sätestab võrdse töötasu kohalikele ja lähetatud töötajatele, kaasa arvatud kõik soodustused ja boonused, kuid ei nõua lähetatu staatuse kehtivusaja piiramist. Mis puutub veokijuhte, siis tehakse EUobserveri andmetel ettepanek, et idapoolsete veoettevõtete "rünnaku" vastaste riikide hulk on piisav, et nad direktiivi mõjualast välja viia.\ntöö, ühiskond, Lääne-Euroopa, Ida-Euroopa


Gillette Mach3 või Fusion varuterade komplekt alates 7,70 €. Kohaletoimetamine kõikjale Eestis!— Купончо.ру\nGillette Mach3 või Fusion varuterade komplekt alates 7,70 €. Kohaletoimetamine kõikjale Eestis!\nЦена: 7€ 19€\nGillette Mach3 on 3 teraga raseerimissüsteem unikaalsete Guard ribadega, mis kaitsevad terasid. Sel on libisemist soodustav indikaatorriba, mis aitab märgata, millal tuleks terasid vahetada. Mach3 terad asuvad eri tasandeil, et saaksid liigsete liigutusteta sileda tulemuse. Viimane tera saab hakkama isegi madalate tüügastega\nGillette Fusion 5 teraga raseerimispind annab Gillette’i parima raseerimistulemuse. Fusioni raseerimisterad asetsevad võrreldes 3 teraga raseerijatega rohkem lähestikku ning see aitab vähendada hõõrdejõudu, et tagada ohutu ja mugav raseerimine. Lisaks on Gillette Fusionil 1 täpsustera, mis sobib ideaalselt keerulisemate kohtade raseerimiseks


Traagiline Surm- Suri Prantsusmaa Skandaalne ärimees | MinuAeg\nPüühapäeval suri Prantsusmaa ärimees, poliitik, laulja ja näitleja Bernard Tapie, keda spordifännid tunnevad kõige paremini Marseille Olympique’i endise presidendina.\nTa juhtis Prantsusmaa suurklubi nende hiilgeaastatel 1980ndatel ja 1990ndatel. Tema käe all võideti viis liigatiitlit ja 1993. aastal ka Meistrite liiga. Seni on Marseille ainuke Prantsusmaa klubi, kes Meistrite liigas on triumfeerinud.\nTema ametiaeg lõppes skandaaliga, sest nii tema kui ka Marseille tegevjuht Jean-Pierre Bernes mõisteti Valenciennes’i mängijatele altkäemaksu maksmises. Antud vahejuhtum leidis aset 1993. aasta mais.\nMarseille juhid otsustasid vastased kinni maksta, et mängijad ei peaks enne Meistrite liiga finaali liigselt energiavarusid raiskama. See tuli välja, kui Valenciennes’i mängija Jacques Glassman politseile asja välja rääkis.\nJärgnenud karistused olid karmid. Tapie ja Bernes mõisteti vangi ja nad said jalgpallis tegutsemise keelu. Lisaks võeti klubilt 1992. ja 1993. aasta meistritiitlid.\nEelmine Riigijuhtide salajane paljastus\nJärgmine Swedbank aitab oma kliendid välja\nKahjuks varem või hiljem on kõigel omadus lõppeda…\nAlar Karis lubab pöörata tähelepanu vaesusele ja varanduslikule ebavõrdsusele


Autojuht-lehekandja Viljandisse – Partnerweb\nSinu ülesandeks on ajakirjandusväljaannete, reklaamtrükiste, ja kirisaadetiste ettevedu jaotuskastidesse ning kojukanne postkastidesse.\nTöö sobib Sulle, kui vajad osalise ajaga tööd või lisateenimise võimalust.\nOled sobiv kandidaat kui armastad vara tõusta, naudid füüsilist aktiivsust, rutiini ja iseseisvat töötamist.\nVajalik on B-kategooria sõiduki juhtimise õigus ja isikliku sõiduki kasutamise võimalus.\nÜhisüritusi, kuhu saad kaasata oma pere.\nSulle on abiks:\nAutojuhi nüansside hea tundmine ja ning soov selles vallas areneda.\nVastutustundlikkus, ausus ning avatud suhtlemine kolleegidega.\nTöönädal toimub esmaspäevast laupäevani varahommikul , tööaeg ajavahemikus 03.-07.001,5 h kuni 4 h sobivas piirkonnas.