K I R J U T U S A L U S E D\nHetkel on koostamisel 2021 aasta kirjutusalused, valikuga saate tutvuda vasakus menüüs.\nSiit leiate infot Pretty Reklaamibüroo OÜ poolt välja antavate patenteeritud kirjutusaluste kohta!\nHuvi korral võtke ühendust meie müügiesindajatega!\nPretty reklaamibüroo on ainus ettevõte Eestis, kes koostab ja jaotab tasuta juba 1996 aastast erinevate linnade ja -temaatikaga kalender kirjutusaluseid. Kirjutusalused on kvaliteettoode, mis jõuab tasuta igal aastal kümnete tuhandete Eesti firmade laudadele igapäevaseks kasutamiseks. Võime julgelt öelda, et tegemist on täiesti ainulaadse kommunikatsioonivahendiga ja tänu sihtgrupi kindlale määratlemisele kirjutusaluste jaotamisel ka väga heaks reklaamikanaliks ettevõtetele.\nTäname oma olemasolevaid ja tulevasi koostööpartnereid, kes teavad, et kirjutusaluse näol on tegemist praktilise kontoritarvega ja efektiivse reklaamikanaliga.\n* Kirjutusalused jaotame ettevõtetele tasuta\n* Tarbijale mugav ja kiire tasuta info leidmise võimalus (reklaammoodulid)\n* Teie ettevõte reklaam on nähtav 365 päeva aastas\n* Soodne kontakti hind arvestades reklaami maksumust\n* Meeldiv ja praktiline kingitus oma koostööpartneritele ja ka tulevastele klientidele\n* Mugav ja pehme alus tööks paberitega\n* Linna kaart\n* Formaat A2 (590 x 390 mm)\n* Aasta kalender\n* PRAKTILISEL ASJAL TOIMIB REKLAAM ALATI!\nKoostame ja toodame järgmiseid kalender kirjutusaluseid:\nTegevusalade Eri kirjutusalused\nJaotame üle Eesti otseselt autondusega tegelevatele ettevõtetele tasuta. Need on autopargid, taksopargid, bussipargid, autotranspordiga tegelevad ettevõtted, autode esindused, autoremonditöökojad ning rahvusvahelise transpordiga tegelevad ettevõtted jne.\nJaotame üle Eesti metsandusega tegelevatele ettevõtetele tasuta. Need on metsatööd ja -materjalid, metsamasinad ja -tehnika, puidutööstus ja saeveskid, puidutöötlemisseadmed jne.\nJaotame üle Eesti tasuta ehitusega seotud ettevõtetele. Ehituse peatöövõtjatele ja üldehitustöödega tegelevatele firmadele, ehitusmaterjale tootvad ja müüvad firmad, eriehitustöid teostavad firmad ja ehitusmasinad jne.\nJaotame tasuta järgmistes linnades üle Eesti\nLääne-Eesti - Pärnu, Haapsalu, Kuressaare\nKesk-Eesti - Viljandi, Rapla, Paide/Türi\nLõuna-Eesti - Tartu, Võru/Valga/Põlva\nVirumaa - Rakvere\nMeie poolsel kujundamisel on kujundamistasu 15€ / 1 moodul, lisatööde korral rakendub kujundamistasu 32€ / tund.\nKui ei leidnud sobivat kirjutusalust ettevõtte reklaami avaldamiseks, siis valmistame ka eri tellimusel Teie firma isikliku kirjutusaluse või hiiremati.\nHelistage või saatke meile e-mail ning leiame Teile kindlasti parima lahenduse.\n© Copyright 2014-18 - Pretty Reklaamibüroo - Kõik õigused kaitstud.


Investorid on keskpankades pettunud\n2. august 2016 kell 19:19\nJaapani hiljutine katse stimuleerida majanduskasvu ebaõnnestus ning see tuletab meelde fakti, et globaalsetel poliitikutel on majandudkasvu ergutamiseks järele jäänud vaid piiratud hulgal vahendeid.\nPoliitikud on viimastel päevadel avaldanud mitmeid plaane inflatsioonimäära kasvu kiirendamiseks lootuses süstida majandusesse pisut optimismi.\nTäna teatas valitsus 274 miljardi dollarini ulatuvast fiskaalsüstist; Jaapani keskpank aga teatas eelmisel nädalal oma plaanist kahekordistada börsil kaubeldava fondi osakute ostu ligi 60 miljardile dollarile.\nTasuks said nad tugevama valuuta, kukkunud globaalsed aktsiate hinnad ja võlakirjade tootlikkused ning pettunud turu, et Jaapani juhid ei olnud valmis tegema enamat pikaaegselt kannatanud majanduse heaks.\nJaapan on üritanud oma majandust ergutada lugematul arvul kordadel viimase 25 aasta jooksul, kuid pikaajalisi tulemusi need andnud ei ole.\nHoolimata kõigist ettevõetud sammudest, on riigi majandus kasvanud vaevalt 1% aastas.\nKa USAs ei ole mitmed majanduse ergutamise paketid märkimisväärseid tulemusi andnud.\nFöderaalreserv seisab nüüd aga silmitsi usaldusprobleemiga ehk investorid ei kahtle mitte ainult Föderaalreservi võimekuses majanduskasvu probleemidega tegeleda vaid küsimus seisneb ka poliitiliste avalduste tõepärasuses, prognooside paikapidavuses ning kahtlustes, kas keskpank suudab ootamatu kriisi korral kiiresti reageerida.\nFöderaalreserv aga seisab silmitsi sama probleemiga: juba aastaid on fiskaalpoliitika paigal seisnud ning majanduse ergutamine ei ole andnud soovitud tulemusi.\nCoheni nõuanne klientidele on see, et keskpanka ei tasuks enam kuulata.


Tatrapuder pluss psühhoanalüüs - Eesti Ekspress\nTatrapuder pluss psühhoanalüüs\nKadri Tamre Viini saia ei söö, Viini šnitslit kui, siis haruharva. Aga arhitektuuritegemist Austrias armastab.\nEestisse tulles läheb Kadri Tamre (26) teatrisse ja mere äärde jalutama (“Doonau jõgi pole ikka see...”) ning sööb tatraputru. Noore arhitekti peamiseks elukohaks on praegu hoopis Viin, kuhu ta pärast vahetusüliõpilasena oldud aega lihtsalt edasi õppima-töötama jäi. Korraks peatumisest on talle eneselegi märkamatult saanud neli ja pool aastat. Miks? Arenguruumi on veel Austrias palju. “Viini juures lihtsalt on midagi erilist. Mul on perioode, mil see linn väga meeldib, ja aegu, mil üldse ei meeldi.” Ja klassikat parafraseerides: “Viin on ilmselt ainus linn maailmas, kus Freud sündida sai.”\nEesti Kunstiakadeemiast läks Kadri Viini Tarbekunstiülikooli (Universität für Angewandte Kunst Wien), mis vähemalt arhitektuuri osas on hetkel üks Euroopa parimaid. Oma stuudiod on seal gurudel Greg Lynnil, Zaha Hadidil ning Wolf D. Prixil. Just nimelt viimase tudengkonda Kadri kuuluski. Nii pole ime, et kiitusega magistrikraadi kaitsnud Tamre tehtud projektidest paistab Coop Himmelb(l)au nimelise büroo juhtfiguurile omane ekspressiivne hübriidne keskkond, kus majades paiknevad ruumidki pole niivõrd “toad” kui mõnus, kuid põnevalt keerukas maastik.\nKui maineka Wolfgang Tschapelleri büroos kavandab Kadri Tamre praegu koos kolleegidega viie tärni spaahotelli, siis koolis sai tehtud näiteks hüppavat maja. Mängulises projektis liikus pikakoivaline ehitis edasi ruume kokku surudes ja venitades. Külalisõppejõu Kivi Sotamaa juures prooviti aga kätt Chicago kõrghoonega. Kontseptsiooniks oli “ErotechSkin” ehk siis erootilis-tehniline nahk, maja, mis ei peegeldaks loomisprotsesse, vaid paneks enesesse suisa armuma. Kadri töö oli üks silmapaistvamaid ning pääses seetõttu ka eriala tutvustavasse kogumikku. “Püüdsin selles projektis külmutada hetke, kui midagi on just hakanud juhtuma.\nKus äärmiselt erinevate seisundite kohalolek loob võimaluse millegi senitundmatu toimumiseks ning kus pole võimalik öelda, kas kogu süsteem järgmisel hetkel puruneks tükkideks või sulanduks harmooniliseks tervikuks. Looduses on mõnikord selliseid kontraste.” Lõikelt vaadatuna on näha, kuidas kaks kõrgustesse pürgivat tiiba ristuvad, lõimuvad, siis jälle kaugenevad ning oma hapruses otsekui kohe murduma hakkaksid.\nVaat et muljetavaldavamgi oli Tamre lõputööks esitatud versioon ühiskondlikust linnaruumist. “Tahtsin argise anonüümse avaliku ruumi asemel pakkuda superisiklikku elamust, luua omamoodi hübriidi väljaku ja hoone vahel. See oleks vastand tühjale väljakule, mis ikka kipub külmade kõrgete majade vahele tekkima.” Asemele pakub autor kooriku- või koopalaadset ja seega turvaliselt mõjuvat moodustist, mis kasvab orgaaniliselt välja olemasolevast struktuurist. “Ei pea alati olema sein ja uks. Piire võib tekitada ka pehmemate vahenditega.”\nKogetut rikastavad eri materjalid oma krobeduse, külmuse, mahedusega, kumade ja lõhnadega.\nKodumaal saab loodetavasti Tamre pärisasja, ja mitte paberarhitektuuri, õige varsti oma käega paitada. Tartu vaksali uue ootepaviljoni tarbeks korraldatud kutsutud konkursi võitis arhitektuuribüroo Urban Mark, kelle esitatud töö arhitektuurse kontseptsiooni ning disaini on loonud Kadri Tamre koos austerlannast õpingukaaslase Elisabeth Brauneriga. Siiski rõhutab (mu meelest superandekas) Kadri ka kõikide teiste osaliste, nagu insenerid, joonestajad, projektijuhid jne, tähtsust: “Hea arhitektuur pole peaaegu kunagi üksiku geeniuse looming.”\nPlaanitava paviljoni ruumi siduvaks elemendiks on peavarju pakkuv horisontaalne pind, mis moodustub üksteise kõrval asuvatest, raudteega samas suunas kulgevatest lineaarsetest liimpuitribidest. Nende deformeerimisel tekkinud “pauna” on mahutatud piletikassa, tualetid ning abiruumid. Suurte klaaspindadega maja peaks tulema efektne ning tänu õhulisusele jätma ka piisavalt ruumi tsaariaegse tüüpse, ent imposantse vaksalihoone mõjukusele.\nSeda projekti vedanud ning mitme muu asja juures temaga kokku puutunud arhitekt Indrek Tiigi leiab: “Kadri on tagasihoidlik ja särav ühtaegu. Tema töös ja muidu toimetamises hakkab silma ääretu süsteemsus, mis on üles ehitatud töökusevundamendile. Tugev kogus boheemlikku ellusuhtumist Kadri maailmavaates hoiab samal ajal perspektiivi selge ja suuremad sihid meeles. Oma suure töökuse kõrval oskab ta laisk ka olla, kuid teeb seda imekspandava süsteemsusega. Kadri peab väga oluliseks isiksuse mitmekülgset arendamist ja on minu hinnangul selles ise olnud väga tulemusrikas. Arhitektina on Kadri lihtsalt andekas ja sellele polegi muud lisada.”\nOma tulevikku helge loomuga Kadri, keda ei morjenda ka lumelauasõidu õppimisega kaasnevad sinikates põlved ega suur konkurents arhitektuurivallas, ainult Austriaga siduda ei kavatse. Ta leiab: “Elu Viinis on ikkagi õppimise ja arenemise periood (ma loodan vähemalt) ning ma olen eesti arhitekt, ükskõik kus mu “püsielukoht” parasjagu on. Eesti on ja jääb minu koduks ning minu jaoks on ju kõiges, mida teen, tegemist ikkagi Eesti ehituskunstiga.” Ja koju tuleb ta kindlasti tagasi.


Rosmariiniõli ja peanahk | Nahahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nRosmariiniõli ja peanahk 06.09.13 / Nahahaigused\nMul on kergelt ärrituv ja sügelema hakkav peanahk ning nagu juuksur ütleb - paksud, kuivemapoolsed ellipsikujulised juuksekarvad. Samuti konstanteeris ta hiljuti fakti, et juuksed on kuidagi "lahti". Olen seda isegi märganud, et pealagi on hõrenenud. Juuksur soovitas rosmariiniõli lisada šampoonile - ühe korra olen kasutanud ka.\nUurisin netist ja soovitavad teisedki. Kuid osad kirjutavad, et seda võiks otse peanahale kanda mingiks ajaks ja siis maha pesta nt hommikul. Teised kirjutavad, et ei tohiks otse peanahale panna, et ärritab tugevasti. Kumba versiooni uskuda? Ning kas on mingi sagedus, mida selle kasutamisel ei tohiks ületada? Kas rosmariiniõli võib põhjustada mingeid täiendavaid probleeme nahale?\nDermatoloogid ravivad patsiente tavaliselt retseptiravimitega ja seetõttu puudub isiklik ravikogemus rosamariiniõliga. Üldiselt eeterlikke õlisid nahale otse kanda ei ole soovitav, toime võib olla liiga intensiivne.\nRosamariiniõli kasutusjuhises soovitatakse 3-5 tilka õli segada 10 g šampooniga. Viimane variant tundub mulle mõistlik.\nLubatud kasutusaja pikkuse kohta mul andmed puuduvad, kuid soovitan, et kui probleem väheneb, siis kasutage kindlasti vahepeal tavalisi šampoone, et nahk eetrliku õliga liialt ei harjuks.


Never Back Down - Page 8\nPealkiri: Re: Never Back Down 27/2/2015, 15:00\nMa saan mõnikord lauaarvutist kommenteerida, nii et siin ma siis olen Kirjutan praegu nii palju kui jõuan...\ntead, et sa oled väga kuri. Paned kaks osa nii tihedalt üles ja mina pean sulle topelt kommentaari kirjutama Ära mind süüdista, kui liiga pikaks läheb\nVaene õde! Kogu aeg peab edasi-tagasi jooksma Natuke pani imestama, et ma seal jutus ühtegi teist õde ei kohanud... Kas ta oli seal üksi? Raske uskuda\nLaura ja Elena olid nii tublid! Aga Laura oli ikka tublim. Elena viilis lõpuks ära Ja mis põhjendusega veel? Ei peagi olema arst, selleks et teisi aidata\nMulle meeldis miskipärast väga see poiss seal esimeses voodis, aga arvan, et temast rohkem juttu ei tule...\nLugedes hakkas nendest patsientidest lihtsalt niii kahju Ma ei kujuta ettegi, kui valus peab inimesel olema, kui ta valust lausa karjuma hakkab... Eriti meestel peaks just kõrgem valulävi olema.\nHetkeks arvasin ma, et viimases voodis oli Alex ise, aga kuna teadvusetud isikud ilmselt ei räägi, siis... Tegelikult oleks vahelduseks päris põnev olnud lugeda, kuidas Laura Alexi voodi juures nutab ja... Siis oleks saanud ka teada, kes teda külastama tulevad, ja milline ta perekond on ja... Peab tunnistama, et Laura meeleheidet oleks ka väga lahe lugeda olnud. Appi, ma olen nii kuri!\nKusjuures tundus, nagu oleks jutus läinud aega mingi üks tund, mitte terve öö. Seda aja kulgemist võiks järgmine kord ka natuke rõhutada...\nUps, peab minema!\nPealkiri: Re: Never Back Down 27/2/2015, 20:07\nVaimude Tund: Oii, ma ei osanud oodatagi, et veel üks kommentaar siin ootamas on..\nJa ma ei ole üldse kuri, kuigi millegipärast vahel arvatakse seda (Ma ei süüdista kunagi selle pärast, kui kommentaar liiga pikaks läheb )\nAaa, ma unustasin vist teised õed mainimata... hm\nElena viilis ära.. haha võibolla tõesti. Ta oleks meelsamini Patricku seljatagust ehk kaitsnud.\nPoisist jah rohkem juttu ei tule kahjuks\nMa arvan, et mõtlesin seda osa kirjutades hetkeks, kas panna Alex kuskile sinna voodisse või mitte, aga mõtlesin siis, et ei saa nõnda teha...\nAja kulgemine... jah, selge\nSaan isegi kiiremini osa lisada, kui algul arvasin, aga ma arvan, et järgmine osa ei tule vist kiiremini, sest mul lõppevad ettekirjutatud osad kohe-kohe ära\nMa istusin enda voodil, vaadates Elena't ja tundes kadedust, et ei olnud võimeline ise praegu nõnda magama. Ruumis oli nüüd juba rohkem inimesi, kes kõik mulle võõrad olid, ja ma ei suutnud kuidagi magama jääda. Kuigi enamus noormeestest tegeles oma asjadega või magas, oli siiski paar-kolm tüüpi, kes meie poole irvitades pilke saatsid. Need olid Scott'i-taolised tüübid, keda ei saanud usaldada. Ja kuigi ma olin kohutavalt väsinud, otsustasin ma siiski Cam'i ära oodata, enne, kui söandan silmad sulgeda.\nPatrick'u jutu järgi võisime me Cam'i usaldada. Ma küll alles kohtusin temaga, aga tundus, et Patrick oli temaga hea sõber ja käitumiselt tundus ta samuti viisakas, kuigi ta pilku endal tunda oli natuke kummaline olnud. Minu õnneks saabus ta just sel hetkel, kui ma temast mõtlesin.\nTal oli rätik käes, mis viitas sellele, et ta oli just pesemast tulnud, ning mida lähemale ta mulle jõudis, seda laiemaks läks ta naeratus. Ta viskas rätiku enda voodile ja võttis istet. „Miks sa ei maga? Patrick'u sõnul vajate te puhkust.“\nMa kehitasin õlgu, üritades mitte toas ringi vaadata, sest oleks piinlik tunnistada olnud tegelikku põhjust. „Ma ei tea. Ma... ilmselt ootasin sind.“\nCam puhkes naerma, saades ikkagi aimu mu ruumis kahtlustavalt ringi vaatava pilgu järgi tegelikust põhjusest. „Nad ei teeks teile midagi. Ja isegi, kui üritaks, on siin enamus sellised, kes taolisi asju ei kannata.“\nTema täheldus pani mind end veidi kergemini tundma. Magama jäädes mõtlesin ma sellele, et tema usaldama hakkamine võttis hoopis vähem aega, kui Alex'i puhul, kelles ma ei saanud siiani kindel olla.\nMind äratas meeste karjumine. Silmi avades nägin kõiki ringi tormamas ja kuulsin, kuidas nad üksteisele midagi hõikasid. Nende rõõmsa häältekõla järgi võis öelda, et midagi hullu lahti ei ole. Ma pöördusin Elena't vaatama ja nägin, et nüüd oli tema see, kes voodi äärel istus ja mureliku näoga ringi vaatas. Cam'i aga ei olnud enam enda voodis.\nMa tõusin istukile ja enne, kui midagi küsida jõudsin, ütles Elena: „Nad lähevad seekord ise rünnakule. Tahavad teisele maailmale kätte maksta. Muidugi on nad naiivselt lootusrikkad.“\nKas tõesti neile ei piisanud senistest kaotustest ja tahtsid veel rohkemate eludega riskida? Ringi vaadates võis arvata, justkui läheksid nad peole, olles kõik rõõmsalt meelestatud. Kõigest päev oli möödas sellest, kui teine maailm oli rünnanud... võimalik, et isegi vähem. Ja nad tormasid otse surmasuhu, hoolimata sellest, et riskivad kõik enda eludega. Ma sain aru nende kättemaksuhimust, aga rünnakut tuli ikka plaanida päevi, enne kui sellega riskida võis.\n„Musikesed, see on teie eest,“ hüüdis üks tüüp ja saatis meile laia naeratuse, mispeale mõned ta sõpradest naerma puhkesid. Paari minuti pärast oli ruum täiesti tühi. Keegi neist ei tulnud isegi hüvasti jätma? Ei Patrick ega...\n„Patrick teadis, et ma hakkaks protesteerima,“ ütles Elena mõru muigega, lugedes justkui mu mõtteid, ja langetas pilgu.\n„Ma oletan, et meid oodatakse sel juhul jälle alla haiglasse,“ ohkasin, aga Elena raputas pead.\n„Ei-ei, Cam ütles, et me läheksime alles siis, kui keegi õdedest meid kutsub või kui nad tagasi on saabunud. Mine tagasi magama, sa said vaid kuus tundi puhata, seda pole piisavalt.“\nTa ise sammus akna juurde ja ma tegin, nagu ta ütles, sest tundsin ka ise, et ei suudaks ikka veel jalgel püsida. Seekord läks mul samuti aega, enne kui uinusin, sest ma mõtlesin pidevalt Patrick'ule ja teistele, kelle elud ohus olid praegu. Ma jäin magama mõttega, et nad ei pruugigi sealt enam naasta...\nMa tõusin ehmatusega istuli, olles külma higiga kaetud. Aga, mõistes, et see oli vaid uni, hingasin kergendunult. Ma heitsin endal teki pealt ja sulgesin silmad, mõeldes, mida ma just näinud olin. Kujutluspilt minust ja Juhist seismas keset tühja välja oli nii reaalne tundunud. Seal oli nii rahulik ja ilus olnud, aga siis hakkas mul järsku külm. Algul Juht naeratas mulle, aga mida enam moondus ta ilme, seda kümem mul hakkas. Lõpuks ma lausa värisesin, mis ilmselt ärtaski mind üle. Ma ei vaevunud selle unenäo tagamaade üle isegi juurdlema hakkama, sest teadsin, et see jääks mulle mõistmatuks... nagu paljud asjad.\n„Ma mõtlesingi, millal sa lõpuks üles tõused.“\nMa pöördusin ja nägin uksevahel Arianna't seismas, vaadates mind tüdinud ilmel. Kui ma temast ära pöördusin, kuulsin ma ta samme lähenevat.\n„Kui sind huvitama peaks, siis poisid on tagasi ja tähistavad enda võitu,“ lausus ta, jäädes akna juures seisma ning silmitsedes huvitult sealt välja.\n„Tõesti?“ küsisin püsti tõustes.\nNii, et nad olid siis suutnud teist maailma üllatada? See oli muidugi hea uudis ja ausalt öeldes olin ma tegelikult juba kartma hakanud, et mu unenägu võis nende jaoks midagi halba tähendada. Aga paistis, et nii see siiski õnneks ei olnud.\n„Ah, et huvitabki siis või?“ küsis ta sarkastiliselt, toetudes aknalauale ja silmitsedes mind kulmukergitusega. „Tõesti, tõesti. Nad pummeldavad kõik praegu söögisaalis. Isegi su armas sõbrannakene Elena, kes paistis sinu täiesti unustavat, kui Patrick enda väikeste lahinguhaavadega kohale ilmus. Ja see teine... Claudia istub samuti enda vigastustest taastuva kutiga seal, kuigi too näeb välja nagu hakkaks iga hetk nutma. See vangistus ei mõjunud talle just hästi.“\nMa kortsutasin kulmu, mõeldes, kuidas nad said tähistada, kui sõda alles käis. Ja see oli alles väike võit ega tähendanud suures plaanis eriti midagi, nii et ma ei leidnud, et pidustusteks erilist mõtet oleks olnud. Aga selline oli kord juba nende loomus- mitte muretseda väikeste asjade pärast. Eriti veel Patrick'ul, Scott'il ja taolistel... Ma imestasin vaid, et ka Alex nendega kaasa läks.\n„Aga, et... lähme sulandume siis kampa või?“ küsis Arianna, manades laia naeratuse näole.\n„Nalja teed või? Erinevalt mõnest mõistan ma olukorra tõsidust ega...“\n„Aah, lõpeta see jama,“ vastas Arianna, sammudes minuni ning haarates mul käest. „Tule, vaata, kuidas meie kangelased pidutseda oskavad.“\nTa vedas mind alumisele korrusele söögisaali ukseavasse, kus ta seisma jäi, lastes mul vaatepilti jälgida. Mõned olid lausa nii täis, et ei suutnud oma jalgadelgi püsida, samas, kui teised nukrutsesid üksinda viinapudeliga nurgas. Mu pilk jäi pidama laua ääres istuval paaril- Patrick'ul ja Elena'l. Elena istus Patrick'u süles ja oli näha, et tagasi nad küll end ei hoidnud. Patrick'u käsi libises Elena seeliku alla ja see oli viimane asi, mida ma nägin, enne kui vastikustundega pilgu eemale pöörasin.\nArianna kõndis edasi ja ma järgnesin talle, aga kahetsesin kohe seda, sest lähedalolevad tüübid olid lausa nii jultunud, et hakkasid n-ö juhuslikke puudutusi tegema. Need inimesed olid siin justkui metsistunud, see ei olnud enam isegi lõbus. Ja uskumatu, et Elena üks neist oli ning Patrick'uga nii avalikult...\nAga kõigel sellel oli mõistlik põhjus, pidin ma endale tunnistama. Nad olid just enda elu eest võidelnud, mida ei saanud just igaüks öelda. Kindlasti olid nad kõik šokis olnud, et pidid järsku nii suure vastutusega toime tulema. Ja see, mis siin praegu toimus, oli järelmõju- pinge langus.\nArianna võttis ühe purjakil tüübi käest pooltäis veinipudeli ja võttis sealt tubli sõõmu ning ulatas selle siis mulle. Ma vaatasin talle algul kahtlevalt otsa, aga võtsin selle siis vastu ja üritasin sama palju võtta, kui tema, aga see oli liiga kange ning hakkas vastu. Ma olin jätkuvalt arvamusel, et šampus on parim.\n„Ära kohe vaata, aga su ihaldusväärne mitte-poiss-sõber istub vasakul pool lauas koos mingite kuttidega,“ rääkis Arianna, võttes veinipudeli mu käest.\nMa eirasin ta kohe-vaatamise keeldu ja nägin teda samuti sinnapoole vaadates. Ta istus seal koos kolme võõra tüübiga, ees pooltühi klaas, milles ilmselt oli alkoholi sisaldav jook, aga võis ka mitte olla. Ta justkui oleks teadnud, et ma teda vaatan, suunates enda pilgu mulle. Ma olin just endalt küsimas, kus on siis Lorena, aga sekundi pärast hõivas ta tooli Alex'i kõrval. Ma eemaldasin silmad Alex'i omadelt, kahtsedes, et olin üldse kiusatusele teda näha kasvõi sekundiks järele andnud.\n„Ilmselt mitte nii ihaldusväärne tegelikult sinu jaoks, sest sa oled vist ainuke tüdruk, kes võimalust ei kasutanud ja temaga voodisse ei läinud,“ naeris Arianna, ulatades pudeli uuesti mulle.\n„Miks... Misasja? Miks sa arvad, et...“ laususin, suutmata enda lauset piinlikkustundest lõpetada. Ma ei saanud aru, miks ta esiteks sellise teema valis ja teiseks, kus kohast teadis ta infot minu voodielu kohta. „Ma ei hakka seda sinuga küll arutama.“ Tegelikult sain ma aru, miks ta sellise teema valis- ta oli ju Arianna.\n„Ole nüüd,“ ütles ta, jätmata seda teemat. „On ju näha, et ta on sinust huvitatud, aga ilmselgelt annab too rämps ta kõrval lihtsamini kätte ja no... ehk seepärast ongi tema huvitavam teema momendil.“\nArianna vihje, nagu Alex oleks Lorena'ga vaid seksi pärast koos, sundis mind võtma suuremat lonksu, kui oleksin tahtnud. Et tõrjuda enda peas küsimust, kas Arianna'l võis siiski õigus olla, võtsin ma veel, veel ja siis veel ühe lonksu.\n„Appikene,“ ohkasin, nähes, et ilmselgelt purjus Patrick ja Elena saalist lahkuvad. Ma pöörasin end teistpidi, võttes järjest paremini maitsvast veinist aina suuremaid lonkse.\n„Mida?“ naeris Arianna. „Ära ütle, et sa ei ole enne näinud paare, kes suunduvad...“\n„Palun ära lõpeta seda lauset,“ segasin vahele ja pöördusin uuesti ümber, kui arvasin, et Patrick ja Elena lahkunud on.\nAga siis nägin ma taas pilti, mida näha ei oleks tahtnud, seekord veidi šokeerivamant. Ka Alex ja Lorena lahkusid ruumist- koos. Ma panin ruttu veinipudeli lauale ja läksin sõnagi lausumata neile järele, nii et nad mind ei näinud. Ma olin kindel, et Arianna jäi mulle lolli näoga järele vaatama, aga ma ei saanud viivitada, kui tahtsin teada, kas Alex'il ja Lorena'l on tõepoolest midagi tõsisemat. Nad rääkisid nii vaikselt, et ma ei kuulnud sõnagi nende jutust. Üleval korrusel läksid nad aga lahku, minu kergenduseks, sest ma olin tõesti hakanud kõige hullemat arvama. Siiski puudutas Lorena enda käega Alex'i oma enne minekut ja mul oli tunne, et võin talle kohe kallale minna, aga suutsin end õnneks tagasi hoida. Lorena läks koridori pealt edasi, aga Alex sisenes ühte tuppa, sulgedes enda järel ukse. Ma läksin ukse taha ja kuulatasin veidi, enne kui selle tasakesi avasin.\nPealkiri: Re: Never Back Down 17/4/2015, 17:31\nJa kuhu sinu uued osad jäävad siis? Mina olen siin juba vahepeal vaikselt siniselt kollasele üle läinud, arvuti korda saanud ja üritan uuesti foorumimaailma sukelduda... aga sinult pole ikka veel osa. No mis see siis nüüd on? Marss kirjutama!\nMa ei tea, kas viitsin neid kommentaarita osi kommenteerima hakata... eks näeb


Telliskivid » Kuidas Luua Telliskivi - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidTelliskivid - kuidas sa seda teed?\nMitte kõik seinad, kus soovite, on tegelikult tellised. Kuid seda saab aidata. Seda, mida saate teha, ja milliseid valikuid on, et varjata seina telliskiviga ja millise hinnaga peate ootama, lugege selles postituses.\nPõhimõtteliselt saate riietada seina erinevate ehitusmaterjalidega. Selleks on mitmeid võimalusi:\nPlaadid nagu imitatsioonid (ka siin on telliskivi välimus, kuid mitte suur valik)\nPlaadid on kindlasti kõige lihtsam seina katmiseks. Kivi imitatsiooniplaatide valik on siiski üsna piiratud. Tänu imitatsiooniplaatide kaasaegsele fotorealistlikule kvaliteedile ja märkimisväärselt parematele võimalustele pinna struktureerimisel on tänapäeval telliskivide plaadid tõesti pettuslikult sarnased tõelise tagaseinaga.\nHinnad võivad oluliselt erineda, samuti tuleb lisada plaatide paigaldamise kulud.\nKividest seinapaneelidel on plaatidega võrreldes oluline eelis: nad on ka demonteeritud (plaaditud põrandakattest keeldumine üüritud korterist väljumisel oleks tõeline absurd). Paljude telliste ja loodusliku kivi välimusega tooteseeria on näiteks MSD kivipaneelid.\nNeed paneelid on valmistatud GRP-st (klaaskiust armeeritud plastikust) ja kaetud loodusliku kivipulbriga. Vaata ja tunne on petlikult sarnased looduslike tellistest seintega. Plaadi suurus on tavaliselt 2,30 m kuni 3,30 m, millest igaüks on umbes 1,30 m lai. GRP paneelide kaal on ruutmeetri kohta suhteliselt madal, 6–7 kg. GRP-st valmistatud paneelid on nii paindlikud, et neid saab kasutada ka võlvitud lagedel.\nTellised on saadaval ka riistvara kaupluses. Need võivad koosneda erinevatest materjalidest:\nkvaliteetsed tellised on valmistatud looduslikust kivist (halli hallist) või kiltkivist (siledam pind)\nAlternatiiviks on ka kerge betoon\nmõned tellised on samuti valmistatud kipsist (on eriti kerged)\nPortselanist kivist telliskivid on eriti kergesti hooldatavad ja vastupidavad, praktiliselt plaadid\nPlastist spoonid on väga kerged ja väga vastupidavad, kuid ikka veel haruldased, kuna neid pole veel laialt levinud\nTelliskiviga telliseid nimetatakse tavaliselt "rihmadeks". Hinnad algavad umbes 15 - 20 EUR / m² kohta (odavate plastkonstruktsioonidega), portselanist kivist telliskiviga telliskivid on ruutmeetri hindadega umbes 20-25 eurot m² kohta. Muude materjalide hinnad on kuni 70 eurot m² kohta täiesti võimalikud.\nStrappy võib olla suurepärane võimalus luua tellise välimus seinale siseruumides. Paljud materjalid sobivad kasutamiseks ka väljas. Väliste nurkade ümber on isegi nurgakivid.\nVideo Board: Very Unusual Troubles


Laps ärkab öösel ja karjub hüsteeriliselt - mida teha? - Psühhoteraapia May\nTantrumi öösel laps 1,5 aastat.\nPaljude ööd järjest 1,5 aastat vana laps ärkab öösel hüsteerikasse... Ta hüüab, ei reageeri oma vanematele, ei võta pudelit, lööb... Hommikul on kõik korras, nagu oleks midagi juhtunud. Nädal tagasi võõrutati. Kes silmitsi sarnaste? Mis see võiks olla. Enne GW lõpetamist oli meil neuroloog, joomine http://m.baby.ru/pharmacy/phenybut/ (hüperaktiivsus). Ilma selleta veel hullem.\nMeil ei olnud seda, võib-olla just lapse stress... See läheb ajaga.\nMinu pott ei tunne ära\nJa isegi ei puuduta teda\nJah, see juhtus ja nüüd juhtub, kuigi tihti kõhul, ma annan Nurofenile 15 minutit hiljem magama... Ja 1,5 korda ma isegi karjusin kiirabi eest juba pikka aega, ei suutnud üldse rahuneda... Esimene õudusunenägu ütles, oli unistus, lastearst kinnitas, neuroloog kohe kinnitas hüperaktiivsus... Üldiselt, nüüd 2,6-ni, näen ma juba erinevust ärkamise ja haiget tegemise vahel ning lihtsalt uuesti pingestamist ja oli õudusunenägu... Nii tugevad närvid teile... Arstid kasvavad, kui arstid ütlevad!\nNaabrid olid nii. Ta ärkab, ta on 30-40 hüsteeriline, ta ei kuule oma vanemaid, ta ei taha midagi, siis juua vett ja magab. Neuroloog ei avaldanud patoloogiat, nad läksid 3 kuud hiljem.\nSee on meie juhtum\nKõrvad ei kontrollinud Lauraga? see oli meiega otiitis\nMinu arvates oli meil kõigil)))))).\nSee aitas kõrva sosistada sellest, et kõik bunnid magavad ja hiired magavad... kõik loomad võtavad kordamööda, nukud ja autod... ja Masha peab magama... igaüks magab öösel... ma ei tea, mis see oli, kuid ei tea, mis see oli, aga see ei olnud teada.\nTa lööb mind otse, surub mind.\nVõib-olla unistab midagi. Te saate muusika taustal. Või looduse helid.\nLaps ärkab öösel hüsteerikaga: põhjused, miks aidata\nIgas vanuses lastele on uni väga oluline. See ei ole ainult puhkus pärast tegevust, sel ajal on imendunud teave, mida laps saab päevas, tema vaimne areng on paranenud. Seetõttu peab unistus olema tugev ja tervislik, nii et uuel päeval jõuab ta jõuliselt, valmis uutele muljetele. Mitte kõik lapsed ei saa kogu öö magada. On normaalne, kui laps saab füsioloogilistel põhjustel üles või kui ta on näljane. Kuid sageli ärkab laps öösel hüsteerikaga ja vanemad ei tea, kuidas teda maha rahustada, et mitte hirmutada ja kahjustada.\nMida peetakse hüsteeriliseks\nPaljud emad tõusid vähemalt kord oma 2-3-aastase lapse, kes vaikselt maganud, nutmise pärast, kui ta ärkas tualetti või suupisteid. Tantrum tavalisest öösel ärkamisest on lihtne eristada. See on tugev närviline põnevus, sageli kontrollimatu, väljendub nuttes, pisarates. Loksutamine on võimalik, käte ja jalgade kontrollimatud liikumised. Hädane laps ei pruugi tunnustada oma vanemaid, surudes neid ära ja isegi neid silmatorkavalt.\nÖise tantrumeid segatakse sageli kapriisidega, mis avalduvad nagu lapse päevasõidud. Laps hakkab nutma, sest ta vajab tähelepanu. Niipea, kui ema on lähedal või ta saab seda, mida ta tahab, rahustab ja magab ta ise.\nKui vanemad ei suuda neid maha rahustada, siis vastupidi, laps nutab raskemini puudutamisest, murdub, hingamine muutub katkendlikuks, tema otsmik on kaetud higiga, see on hüsteeriline. Need võivad olla üksikud, korrata pika aja pärast või üldse mitte. Kuid enam häiriv on sarnane olukord, mis kordub peaaegu igal õhtul. Siin tasub mõelda varakult tegutsemisest.\nArstid ei soovita seda haigust patoloogiatele kohe omistada. Üldjuhul ei ole siin vaimseid ja neuroloogilisi kõrvalekaldeid. Enamikul juhtudel kulub aeg ja lapsed kasvavad selle perioodi vältel. See ei tähenda, et peaksime hetkeks ootama, tegemata midagi. Põhjuseid on vaja mõista.\nUne füsioloogia on üsna keeruline. Sleep koosneb kiirest ja aeglasest faasist, mis asendavad üksteist öösel. Ja kui täiskasvanul valitseb aeglane faas, kui keha on lõdvestunud ja aju toetub, siis lastel, eriti noorematel, valitseb REM-une faas.\nSelle aja jooksul tegeleb aju päeva jooksul saadud teabe töötlemisega. Te saate jälgida, kuidas lapse silmad liiguvad suletud silmalaugude all, ta tõmbab käed ja jalad, kõlab helisid, sõnu, isegi terveid lauseid.\nImikutel täheldatakse kogu öö jooksul kiiret une. Mida vanem laps muutub, seda pikem on aeglane, sügav uni. REM-une faasis tekivad unenäod, mis on kõige sagedamini põhjustatud paljude laste hüsteeriast. See võib olla nii halb unenäod, õudusunenäod kui ka lihtsalt muljeid. See on võrreldav ärkveloleku hetkega, kui laps hüüab kurnatuse ja paljude emotsioonide pärast. Sama juhtub ka siis, kui ta magab, ainult ta kogeb seda unes, ei suuda eristada unistust ja tegelikkust.\nLapsele öösel öösel hüsteeria põhjustab see, mida vanemad peaksid selgitama.\nVäikesed lapsed on negatiivse energia suhtes väga tundlikud. Kui majas on pingeline õhkkond (tülid, skandaalid või pidevalt väsinud, ärritunud ema), mõjutab see kindlasti lapse psüühikat. Päeva jooksul, kui täiskasvanud valjusti suhet, solvavad üksteist, on lapsel võimalik varjata üksildane nurk ja vaikselt vaadata, mis toimub, ja öösel kogeb seda hirmu jälle. Tundes ema ja isa nõrka kaitset, näeb beebi luupainajaid ja ärkab pisarates.\nSee on oluline! Sa pead õppima asju väljaspool ruumi, kus on lapsi. See on ideaalne, kui täiskasvanud õpivad dialooge läbi viima ilma oma häält tõstmata. Sa ei saa konflikti vastu panna! Lapsed lagunevad emad peaksid meeles pidama, et väikseim ärritus on poja või tütre jaoks suur tragöödia.\nHirmud ja luupainajad\nNightmare'i unistused on tavaliselt seotud emotsionaalse stressi suurenemisega. Kui ema lapse päevas tõsiselt murdis, tülitses ta mänguväljakul sõbra juures, vaatasin enne magamaminekut kaua televiisorit, kus nad näitasid kohutavat Baba Yagat või täiskasvanud filmist "inetu ja kurja onu". tõenäoliselt ei õnnestu.\nOn vaja piirata teleri vaatamist, eriti enne magamaminekut. Kui hüsteerika juhtus, siis peaksite rahu rahustama, pekses oma pead ja sosistades talle soojaid sõnu. Vajadusel lülitage sisse pehme valgus (öölamp või väga nõrga hõõguga lambid sobivad ideaalselt lasteaia jaoks). Hea tava on lapse korrastamine lemmik pehme mänguasjaga, mis “kaitseb” halbadest unistustest.\nMõned kaasaegsed vanemad populariseerivad haridust "ilma raamita": saate teha müra ja sõita kõikjal, kus teie lemmik laps tahab, ja saate soovi korral süüa ja puhata. Aga midagi head pole see, et laps ärkab õhtusöögiks ja sobib ööseks sügavale keskööni, ei. Närvisüsteem on ammendatud, unega on probleeme.\nIgapäevane rutiin tuleb normaliseerida. Magamamineku protseduur peaks olema meeldiv ja kestma vähemalt tund: mängige huvitavaid, kuid vaikseid mänge, võtke soe vanni, võib-olla lastearsti soovitatud rahustavate maitsetaimedega, lugeda raamatuid või kuulata muusikat.\nÜha enam neid mehi on, sest tänapäeva elu dikteerib oma reeglid. Vanemad, kes üritavad lapsi geniaalseks muuta, on seda kahjuks tihti üle. Esmaspäevast pühapäevani külastab poiss palju ringe, sektsioone, sündmusi. Kuid neil ei ole alati sarnast rütmi.\nMõnikord juhtub, et hüperaktiivne laps vajab sellist rikka elu, kuid peate mõtlema, kas tal on aega oma eakaaslastega mängida või oma lemmikaktiivsust ise uurida. Helge igapäevaelu kannab suurt koormust, mida laps ei tunne. Aga öösel ilmneb see kõik ülekoormamisest tulenevate kapriiside kujul.\nMärkus: Lapse arendamine on hädavajalik, kuid seda ei tohiks tervisele vaatamata teha. Vanemad peaksid jätma aega "lapsepõlve", et poeg või tütar saaksid kasvada mitte ainult arukalt ja terviklikult arenenud, vaid ka tervislikuks.\nLoomulikult võivad lapse öösel tantrumi põhjuseks olla terviseprobleemid. Väikestel lastel on sagedamini hambad, koolikud ja neuroloogilised probleemid. Siis on see küsimus arstiga parem. Soovitav on küsida nõu, kui olukord ei ole 7-8-aastases vanuses paranenud (praegu peatuvad laste tantrumid öösel).\nVideo: "Vanemate olemine on lihtne." Psühholoogi ja perenõustaja Inna Morozova nõuanne\nPeaksid meeles pidama, et vanemad, kelle lapsed ööd sageli ärkavad, on nii hirmunud, tõenäoliselt halb unenägu, et sa ei peaks teda enam hirmutama. Sa ei saa lapse peale karistada, püüdes teda täielikult üles äratada, järsult valada või loksutada vett, eriti külma. Sa ei saa põskedele lüüa ja isegi rohkem, et võita, ükskõik kui väsinud vanem oli.\nMõned emad jagavad oma kogemusi, kui öösel nördinud öösel on nende nägu terav löök. Kuid see, mis ühega tekkis, ei ole alati teiste jaoks tõhus. Kui seda praktikat ei ole rakendatud, siis on parem mitte seda kasutada. Kui naise puhub näole, tekitab see ajutise hinge kinni (millele meetod põhineb), kuid lapse võimetus hingata võib teda veelgi hirmutada ja siis hüsteerik muutub paaniks. Selle tagajärjed võivad olla kõige ootamatud: kerge hirmust kuni tõsiste neuroloogiliste probleemideni, nagu peksmine.\nKuidas tulla toime öösel\nKõigepealt peaksite välja selgitama ja kõrvaldama põhjused, miks laps ärkab ööd:\nKorraldage päevane raviskeem, määrates ööpäevase une aega kuni 5-6-aastastele lastele.\nÖö une väljumine peaks olema rahulik, välja arvatud liiga aktiivsed ja lärmakas mängud.\nMõnda aega, kui tantrumeid korratakse, on parem, kui ema magab beebi toas, nii et kui ta ärkab õudusunenäost, ei hirmuta teda veelgi enam, vaatamata vanematele. Alternatiivina pakuvad psühholoogid pehmet mänguasja, millega laps magama hakkab.\nÜliaktiivsed lapsed näitavad lastearsti ja lastearsti neuroloogi. Võib-olla soovitavad nad ravimeid, mis on mõeldud spetsiaalselt lastele, eemaldades liigse erutuse.\nParim asi, mida ema saab teha, on lapse haaramine ja proovida leevendada teda löögiga, kerge rütmiline koputus seljal, sosistades, et ta on lähedal, midagi halba ei juhtu.\nKui laps aktiivselt võitleb, ei ole võimalik teda maha rahustada, ei tohiks oodata, et hüsteeriline lõpeb iseenesest, sest see ei pruugi juhtuda. Mõnel juhul on eriti muljetavaldavatel lastel palavik, krambid, isegi epileptilised krambid. Pehme lapiga, mis on kastetud jahedasse (kuid mitte külma) vett, aitab lapse meeli tunda. Ta peaks hõõruma otsaesist, põske, rindkere, kõhu, lapse jalgu ja käsi. Temperatuuride kontrastist tulenevalt saabub laps tõenäoliselt oma meeltesse, lõpetab karjumise ja võitleb tagasi ning siis saab teda kiirendada.\nKui laps saab rääkida, peate hommikul küsima talle hüsteeria põhjust. Näiteks suudavad ema ja isa selgitada õudusunenägu, öeldes murenema, et kõik näinud pole reaalsus. Ja keegi ei julgenud poja või tütre solvata.\nSee võtab aega üsna vähe ja öösel tantrid, mis armastatud lapsele piinasid, mööduvad. Statistika kohaselt kaovad nad neli kuni viis aastat täielikult. Kui probleem on püsiv ja päev käitub laps väga agressiivselt, siis peaksite olema ettevaatlik. Selline käitumine näitab neuroloogilist haigust, näiteks suurenenud koljusisene rõhk, mida vanemad ise ei tunne.


Arvustus: «Üheotsapilet» sõidab veel kaugele - Arvustused - Kultuur\nKlaudia Tiitsmaa (valge Ingel) ja Uku Suviste (paha Vaim) telesarjas «Üheotsapilet»\nRežii: Indrek Simm, Toomas Kirss\nStsenaarium: Eleonora Berg\nOsades: Klaudia Tiitsmaa, Uku Suviste, Carmen Mikiver, Janek Joost, Natali Lohk, Guido Kangur, Maria Avdjushko, Ireen Kennik, Jüri Tiidus, Maria Soomets, Hans Kaldoja, Mari Lill, Markus Luik, Britta Soll.\nTV3 esmaspäeval 21.30\nŽanr: fantastiline suhtedraama. Ingel (Klaudia Tiitsmaa) juhatab surnud inimesi teispoolsusesse, aidates neil klaarida oma sassis suhteid mahajäänud lähedastega.\nKui vaadata Eesti meediat, eeskätt naisteportaale ja -lehti, siis paistab sealt läbi varjamatu igatsus müstika järele. Soov uskuda, et mitte me ise ei vastuta oma tegude eest, kuskil on kõrgemad jõud (inglid, vaimud, reptiilid), kes meid suunavad, põhjustavad kordaminekuid ja õnnetusi inimeste maises elus.\nTeiselt poolt kubisevad need (harrastus)psühholoogide ja suhtespetsialistide nõuannetest stiilis «andesta endale», «lase möödunust lahti», «ära süüdista end» jne. Mõlemad komponendid aitavad eluga toime tulla inimestel, kes tunnevad, et maailm on neid halvasti kohelnud, kuid ei ole võimelised või tahtelised oma elu ise juhtima. Seega on olemas suur, enamasti naissoost potentsiaalsete vaatajate hulk.\nKirss valis peaossa televaatajale vähetuntud, kuid sümpaatse Ugala näitlejanna Tiitsmaa, kes ei ole jõudnud telepublikut veel ära tüüdata. Ta on koduekraaniline ilmunud vaid «Kättemaksukontori» ja «Kelgukoerte» üksikutes osades. Teine läbiv tegelane on seksisümbol Uku Suviste mängitud (paha) Vaim ja sedagi võib õnnestumiseks pidada.\nLisame siia veel Kirsi salapärase ihustsenaristi Eleonora Bergi, kes suudab eelkirjeldatud sihtgrupi mängeldes ümber oma sule mässida. Lõpuks veel Hendrik Sal-Salleri kirjutatud ja Smilersi esitatud siirupine tunnuslugu «Et sa teaks» ning nõiduslik segu on valmis.\n«Üheotsapileti» esimene jagu oli kokku pandud nagu iga teine Eesti suhteseriaal. Kunstilisi liialdusi või originaalset mõtlemist endale siin ei lubata ja pole vajagi. Selle žanri madalaim ühisnimetaja on vist küll «Saladused» ja Kirss teab hästi, et inimene tahab ikka tuttavat ja turvalist. Võitlusel koha eest televaadatavuse TOP10s pole uutel ideedel kohta.\nSihtgruppi meelitatakse esimese jao lõpus veel palja mehetagumiku liputamisega, mis küll siinkirjutaja jaoks natuke hea maitse piiridest väljus. Nagu ka see, et Ingel käib pärast surma oma meest kummitamas ja piilumas.\nEsimest jagu kriitiliselt lahates jäid silma mõned ebaustavused. Miks laseb Carmen (Carmen Mikiver) Inglil end kohe pärast surma viia eksmehe, siis õe ja alles siis tütre juurde, olgugi, et nende suhete olulisus nõuaks just vastupidist järjekorda? Olgu, saame siis stsenaristist aru, kellel oli jao vältel vaja pidevalt tõusvat pinget saavutada.\nTeiseks, surnud Carmen suhtleb oma lähedastega dialoogivormis, ehkki meile on selgeks tehtud, et elavad ja surnud teineteist ei taju. Tundub, et siingi valisid lavastaja ja stsenarist keerulise ülesande lahendamiseks nurga lõikamise.\nAga sihtgruppi see ei häiri. Nii TV3 kui sarja enda Facebooki kontod kubisevad õhkamisest stiilis: «Sügav ja samas nii lihtne....», «Terve ülejäänud õhtu mõtlesin väärtustele ja hinnangutele mus eneses, vahepeal sai ka pisaraid vaikselt kuivatatud.», «Väga hea sari, ootan järgmist osa, paneb mõtlema ja see on hea!» jne. Väärib tähelepanu, et kommenteerijad, nimede järgi valdavalt naised, tunnistavad, et sari pani nad mõtlema. Kahjuks ei avaldata järeldusi, millele mõttetöö viis.\nArvustajat huvitab aga see, millele mõtles Selveri turundusosakond, kui ostsid oma brändipaigutuse seriaali, kus nende töötajaid kujutatakse kui vaeseid, üksikuid, endaga mitte toime tulevaid inimesi, kes 52 aasta vanuselt oma töökohal surevad.\nHoolimata suurepärasest sihtgrupitunnetusest ja professionaalsest teostusest läheb «Üheotsapiletil» televaadatavuse tippu pürgimisel raskeks. Konkureeriv Kanal 2 on esmaspäevaõhtusse sättinud samaks ajaks järjest saated «Köök», «Kodutunne» ja «Naabriplika» (viimane algab «Üheotsapiletiga» samal ajal, teised varem). Kõik need olid eelmisel nädalal telesaadete vaadatavuse esikümnes. Raske saab see kanalinupu vajutamine olema, inerts on suur.


Pärandkultuuri jäädvustamise fotokonkurss – Külauudised\nPärandkultuuri jäädvustamise fotokonkurss\nEesti Erametsaliit kutsub metsaomanikke osalema foto- ja jutukonkursil “Pärandkultuur minu metsas”, mis kestab 1. augustini. Konkursi eesmärk on jäädvustada metsades leiduvaid pärandkultuuriobjekte, kuid mitte ainult – konkursi mõte on otsida pildis ja sõnas metsaomanikuks olemise tähendust. Olgu Teie mets kodu lähedal ja läbini tuttav või koguni veel avastamata, tehke tänavuse kultuuripärandi aasta puhul oma metsas suvine ringkäik ja jäädvustage seda pildis ning sõnas. Püüame igaüks oma metsa ja iseenda kaudu avada pärandkultuuri mõiste sügavama sisu.\nKorraldajad eelistavad fotosid, millel on jäädvustatud tähendusrikas hetk ja südamele armas või mõtlemapanev paik teie kodumetsas. Koos fotoga on oodatud ka lugu, mis aitab pildil olevat lahti mõtestada. Miks jäädvustasite just selle paiga, hetke? Miks pildil kujutatu on Teie jaoks oluline ja tähendusrikas? Millised on olnud Teie metsas senised avastused ja leiud, mis on teile jutustanud möödunud aegadel samas paigas toimunud tegevustest, inimeste ellusuhtumisest? Milline on Teie tegevuse jälg metsas? Millisena tahaksite metsa jätta oma järeltulevatele põlvedele? Milline on Teie kodutee metsa? Mis teeb Teie metsast selle “oma” ja kordumatu?\nErametsaliit loodab et piltide ja mõtete vahetamine aitab metsa ja metsaomanikuks olemise tähendust paremini mõista nii neil endil kui ka kõigil teistel, kes Eesti metsa meie ühiseks väärtuseks peavad. Konkursitööd tuleb saata e-posti aadressil erametsaliit@erametsaliit.ee. Täpsem info Eesti Erametsaliidu kodulehel www.erametsaliit.ee. Põnevamate tööde autoritele on kobedad auhinnad.\nPostitatud 09/07/2013 09/07/2013 Autor Aksel LõbuRubriigid EestiSildid Eesti Erametsaliit,fotokonkurss,kultuuripärandi aasta,pärandkultuur\nEelmine Eelmine postitus: Kuremaa lossis kõlavad laulud tuntud poppmuusikutelt\nJärgmised Järgmine postitus: Maablogi: kas me vajame rikastatud toitu?


Kas kulme tuleks samamoodi pesta nagu juukseid? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nKas kulme tuleks samamoodi pesta nagu juukseid?\n30. oktoober 2015, 11:29\nKulmudele, ka neile, mis näevad loomulikud välja ega vaja palju hoolitsust, pööratakse üha rohkem tähelepanu. Aga kas sina oled kursis sellega, kuidas tuleks kulme puhastada? Kuna kulmud võivad olla üsna paksud ja tihedad, kas neid peaks pesema samamoodi nagu juukseid?\nSania Vucetaj, kes vastutab nii mõnegi kuulsuse kaunite kulmude eest, sõnas, et kulmukarvad on palju pehmemad ja õrnema karvanääpsuga kui juuksed. Samas on need mustuse, kõõma ja rasu suhtes sama vastuvõtlikud kui kiharad, mis tähendab seda, et kulme tuleks aeg-ajalt puhastada, kirjutab Marie Claire.\nHea uudis on aga see, et kui pesed või puhastad oma nägu, siis saavad ka kulmud puhtamaks. Kui hakata kulme lisaks näopesule veel eraldi puhastama, siis võib juhtuda, et eemaldad kulmudest loomuliku rasu ja kulmude all olev nahk muutub väga kuivaks – sama juhtub ka peanahaga, kui juukseid väga tihti pesta.\nKui oled aga märganud, et su kulmudes on vahel veidi kõõma, tasuks kõigepealt tuvastada, millest on see tingitud. Tihtipeale on asi erinevates ilutoodetes, mille jäänused võivad kulmukarvade vahele takerduda.\nVucetaj lausus, et tugevate, tihedate ja tervete kulmude nimel tuleks kulme tegelikult üsna vähe näppida. Erinevad ilutooted võivad karvanääpse ummistada ja takistada karvade normaalset kasvu. See on ka põhjuseks, miks vanemaks saades muutuvad kulmud hõredamaks – erinevad näokreemid ummistavad karvanääpse. Kui lased karvanääpsudel loomulikult hingata, siis võid kindel olla, et sul on tugevad ja kaunid kulmud.


Kümme | Seitsme maa ja mere taga Hispaania kuningriigis\n← Veebruar: pilte\nDaniel tšätib paberi-messengeris →\nMar, veebruar 20, 2020\nHuuh, kuulge, ma ei teagi kohe. Kas tähistada või mitte, kas kümme aastat on pikk aeg või lühike, kas ta on lennanud või tundub hoopis sada aastat olevat. Kas meenutada ja üles kirjutada, või mitte.\nEnivei, ma lähenen sellele verstapostile üsna kahetiste tunnetega, sest ma olen raudpolt kindel, et Artjom unustab täitsa ära. No nagu ikka kõik tähtpäevad ja värgid. Sünnipäev ilma kingi ja lilledeta – been there, done that. Pulmaaastapäev, mida me ei tähista – samuti ei midagi üllatavat. Tegelikult ma ikka kõik esimesed aastad korraldasin igasuguseid põnevaid üllatusi ja asju, aga kui nägin, et need on enamasti ühepoolsed, siis jäi kuidagi soiku lõpuks. Nii et siin ma nüüd siis olen. Tahaks nagu öelda, et vaau, kümme aastat, PAAARTYY, et nii kaua vastu oleme pidanud!!! Aga samas nagu tahaks hoopis ära unustada, et üldse mingi special päev on. Täitsa nõme, et kuigi mul on ülihalb numbrimälu, siis tähtpäevad ei lähe ikka kohe üldse meelest. Ja oi, kuidas ma iga kord kadedusega vaatan, kui mõne paari meespool neid mäletab ja igasugu romantilisi värke välja viitsib mõelda. Vastikud tüübid noh, teevad teiste meeste elu ka raskeks oma usinuse ja žestidega noh 😀\nJa siis olen mina, kes ütleb, et whatever, polegi ju tähtis, aga pärast nädal aega ei räägi temaga, eksole… 😀 Ja järgmine aasta jälle. Ja siis jälle.\nOk, sai pikk sissejuhatus. Aga tegelikult tahtsin ikka rääkida, kuidas me siis üksteist tookord rajalt maha jooksime.\nEsiteks – päev varem käisin ma rockiklubis Rolli sünnipäevaüritusel, oli mingi teemapidu, 20ndad vist? (vot sellepärast ma peangi kirja panema juba nüüd kümnendal aastapäeval kõik, sest kahekümnendaks olen raudselt enamuse loost ära unustanud) Tants ja trall, juuhuu! Ja aastaid oli mul siis 26 😀 Jube raske, kui mitu õhtut järjest on tantsupidu, eriti talvel, kui õues on pime ja külm ja lumi ja tahaks hoopis põhku pugeda. Nii et ilmselt tuleb Karinit süüdistada, et end kodusest laoruumist ikka välja Genklubisse viitsisin ajada. Või aeti? Aga ikkagi ska-pidu, seda ei saa ju ometi vahele jätta 🙂\nAhjaa, taustalugu ka. Kakskend kuus, lootus uus, nagu öeldakse. Ma olin kuskil 3-4-5 kuud üksik olnud ja proovisin oma eelnevate suhete pealt kokkuvõtteid teha, et keda ma siis üldse otsin, mis omadused on must-have ja mis mitte ja vanemad vist kartsid üldse juba, et jään peale viimase, 4-aastase suhte lõppu üleüldse nüüd vanatüdrukuks. Sest noh, 26 juba, niiiiii vana ju 😛\nJõudsin isegi kaardimoori juures käia. Või noh, mis moori, ilus noor neiu oli 😀 Amita mustamäelt. Jep, häbenen, aga tunnistan, et läksin ta juurde tegelikult hoopis ta nägusa venna selgeltnägija Sergei pärast 😀 (kes ilmselgelt oma õe kaardiladumis-sessioonide juures ei passinud ja keda mul ei õnnestunudki kohata :D) Sai ikka noor ja rumal oldud, jep…\nJa siis laob Amita kaarte ja räägib, et oo, tuleb sinust noorem mees, loominguline, ja õnn ja armastus ja särgid-värgid ja kogu kupatus! (Mina oma peas tõlkisin selle kohe ümber, et mhmm, jaa, su vennake on tõesti noor ja nägus ja loominguline.)\nJa selle infoga ma siis olin ja ootasin ja käisin ajaviiteks tantsupidudel.\nNagu ma juba ütlesin, siis kaks päeva järjest tantsupidu pole muidugi nalja-asi. Muudkui mingid tüübid ka piiravad igast suunast ega lase rahulikult sõbrantsidega olla. Kutsuvad tantsima, aga ise ei oskagi, ja kleepuvad külge ja lahti neist ei saa ja igast sada häda nendega noh.\nÜks tüüp oli mulle jälle muudkui pinda käinud ega lasknud korralikult päris-tantsida, kui nägin, et Artjom astub uksest sisse. Ma küll isiklikult ei tundnud teda, aga olin paar kuud tagasi just nende kontserdil käinud ja seega umbes teadsin, et see peab suht ok tüüp olema võrreldes nende kleepekatega, kes iga nurga pealt varitsevad. Nii et tõkestasin kohe ta tee mingi eriti hullu tantsuga. Ise arvasin, et jube naljakas, kindlasti tüüp kohmetub. Ja siis saame Kariniga rahulikult edasi tantsida ja võb olla isegi natuke itsitada ta üle…\nJa kujutate ette – tüüp tantsis vastu. Aga mitte nii nagu enamus, et kohe vaja ümbert kinni krabada, vaid päriselt tantsis, jättes ruumi ja olles täitsa normaalne. Ma olin ausalt üllatunud. Ma olin teda ju vene rokki laulmas näinud ja teadsin, et ta on metal-bändis ka, aga nüüd vihub hoopis ska-rütmide järgi tantsu nagu vana proff? Mingi eesti tšikiga. Täitsa hull noh.\nMuide, minu kujuteldavas ideaalmehe tingimuste nimekirjas oli tantsuoskus aja jooksul üsna esikohale tõusnud. Ei meeldi mulle need variandid, et pean üksi sõpradega välja tantsulkale minema ja mees jääb koju passima, sest ei viitsi kaasa tulla. Või see, et kui mees ei tantsi, siis mingi skandaal sellest tuleb, kui mina peole lähen. Või kui oleme koos peol, aga tansima minna ei saa, sest meespool ei oska või häbeneb aga sõbrantse parasjagu pole. Jne kõik muud variandid. Seega – mees peab tantsima ja punkt. Sest mina lihtsalt arrrrmastan tantsimist!\nJa nii me siis tantsisimegi hommikuni välja, kumbki alla ei andnud, õhus oli elektrit ja sädemeid juba pildus. Vaeseke oma nahkpükstes ja sõrmkinnastes…\nMe olime tegelikult vist mõlemad kohe algusest peale üsna jalust rabatud. Kuigi mina sisendasin veel mitu päeva endale, et damn, oli nüüd seda tüüpi veel vaja siia elu keeruliseks ajama, mul ju saatuse poolt ettekuulutatud prints valgel hobusel ennustajamoori venna näol juba tulemas ja kõik plaanid tehtud ju.\nJa siin me nüüd siin oleme, kümme aastat, kaks last, hunnik seiklusi ja muidugi poole vähem närve ja poole rohkem kortse hiljem 😀 Nii heas kui halvas noh, nagu lubatud sai.\n6 Responses to Kümme\nveebruar 20, 2020, 16:55\nPalju õnne teile! Ja õnn, et sul on kohtumise lugu, mida päriselt jagada! Meil saab ka põhimõtteliselt 10 aastat nüüd varsti, aga kuna minu mees oli suhtes ja natuke otsustusvõimetu siis nagu ei kõlba tähistada. Isegi kui ta oma eksi maha jättis lõpuks, oli meil päris pikalt selline pool-elu, nii et kuupäeva nagu polegi. Abielus ka ei ole, nii et kuskilt pole kinni hakata. Ja seda “kuidas te kokku saite”- lugu ka väga ei reklaami, mis ma ikka räägin, et ahh, lõin teiselt naiselt üle..\nveebruar 20, 2020, 19:44\nOhtlik naine 😆\nAga tead, ongi parem ilma kindla tähtpäevata, üks asi vähem mille pärast stressata 😅\nveebruar 21, 2020, 13:31\nPalju õnne! Te olete nii armsad ja vinged koos! Pikki ja õnnelikke ühiseid aastaid!\nMeil saab kohe-kohe kaheksa aastat, kaks last ja sada seiklust. Uskumatu, alles ju kohtusime! Lapsed oma kasvamisega ainult näitavadki, et tegelikult on ikka päris pikk aeg 🙂\nveebruar 21, 2020, 16:48\nAitäh 🙂 Lapsed jah, magic kuidas nad just olid ju beebid ja nüüd sekundike hiljem on täitsa suured inimesed nagu…\nlendav konn ütles:\nveebruar 8, 2021, 18:24\nHehee, Sergei on mu väimees:)\nveebruar 8, 2021, 18:41\nOmg, maailm on ikka nii väike, ei ole midagi öelda! Aga täiega äge 🙂 (ja natuke piinlik kah muidugi)\nMa saadaks tervitusi talle, aga õige küll, ei tunne ju tegelikult 😀 Nii et tervitused ta õele siis! :))\nVasta lendav konn-le Tühista vastus\nÄratuskell oktoober 10, 2021\nToidusoovitused: kas taimetoitlastel ka Lõuna-Hispaanias midagi süüa on? september 30, 2021\nOlukorrast riigis september 27, 2021\nMuusika september 21, 2021\nPõletavad teemad september 20, 2021\nStella K. Wadowsky, Äratuskell\nMar, Toidusoovitused: kas taimetoit…\nPiret, Toidusoovitused: kas taimetoit…\nArhiiv Vali kuu oktoober 2021 september 2021 august 2021 juuli 2021 juuni 2021 mai 2021 aprill 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 aprill 2018 märts 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014\nSiin ja paegu\nMeri on äge, mäed on ägedad, a mis saaks veel parem olla - kaljud meres ofc!\nKes veel mäletab, siis kunagi lugesin ma oma kleidid üle ja eneselegi üllatuseks oli neid palju rohkem, kui arvasin.\nKanaarid ja Cumbre Vieja vulkaan La Palmal on küll Málagast päris kaugel, aga täna on siingi rannad vulkaanituhka täis.\nPalun üks kobar rosinaid.\nNeed reeded, eks.


Eesliide 531 on Paraguari suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 6411444 ja suunakoodi 531 jaoks tuleb valida number 531 6411444. Paraguari asub Paraguay.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 6411444, suunakoodi 531 (Paraguari) ja Riigi suunakood 00595 jaoks tuleb valida number 00595 531 6411444. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 531.\nKui te ei asu Paraguay ja soovite helistada inimesele Paraguari, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Paraguay Riigi suunakood on +595 (00595), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Paraguari, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +595 531. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 6411444, suunakoodi 531 (Paraguari) ja Riigi suunakood 00595 jaoks tuleb valida number 00595 531 6411444.


Vene võitkond on mänginud üle ootuste hästi\n15:50 26. Veebruar 2020\nEesti jalgpallur: tribüünidel venelastest kõvemini karjuda on raske\n09:57 21.06.2018 lühendatud link\nSputnikuga jagas oma muljeid Peterburi staadionilt Venemaa ja Egiptuse vahelist jalgpallimatsi - mille tulemusena on Venemaa meeskond endale praktiliselt play-offi pääsu taganud - jälginud Tartu klubi "Tammeka" jalgpallur Mihhail Slaštšov.\nTALLINN, 20. juuni — Sputnik. Slaštšov nimetas Venemaa ja Egiptuse meeskondade vahelise mängu tulemust alagrupis lihtsalt uskumatuks. Tema sõnul on kahju, et venelased ühe palli siiski oma väravasse lasid, kuid üldist muljet ei mõjutanud see kuidagi.\n"Kui aus olla, siis on eile toimunu lihtsalt uskumatu! Olen selle üle väga õnnelik," ütles jalgpallur.\n© Фото : JK Tammeka\nTartu "Tammeka" klubi kaitsemängija Mihhail Slaštšov\nRääkides publiku toetusest, meenutas Slaštšov, et pärast Moskvas toimunud kohtumist Saudi Araabiaga kaebasid Venemaa mängijad pealinna fännide ebapiisava toetuse taseme üle. Peterburis oli Eesti mängija sõnul kõik teisiti — fännid osutasid meeskonnale väga võimsat tuge. Mihhail Slaštšov märkis, et tribüünidel oli palju oma meeskonda toetavaid egiptlasi. Venelastest ülekarjumiseks nende arvust mõistagi ei piisanud.\nEesti jalgpallur hindas ka Venemaa grupist väljalangemise võimalusi.\n"De-jure ei ole nad veel edasi pääsenud, kuid de facto tundub mulle, et teistsugust sündmuste käiku järgneda ei saa," märkis ta.\nSlaštšovi sõnul ei ole arvamus, et Saudi Araabia Uruguayd võidab, tõsiseltvõetav. Ka play-offis võivad venelased kedagi võita, sest iga mänguga üllatab Vene meeskond üha enam.\nNagu Sputnik Eesti juba kirjutas, võitis Vene jalgpallikoondis maailmameistrivõistluse A-alagrupiturniiri teises voorus Egiptuse meeskonda. Peterburis toimunud matš lõppes seisuga 3:1. Egiptuse koondise kapten Ahmed Fathi lõi 47. minutil palli oma väravasse. Seejärel oli edukas Deniss Tšerõšev (58. minutil) ja Artjom Dzjuba (62. minutil). Egiptuse koondise mängija Mohamed Salah realiseeris karistuslöögi (73. minutil).\nInglise vutifännid: "Ärge uskuge seda, mida ajalehtedest loete" >>\nSelle võiduga tagas meeskond endale praktiliselt pääsu play-off mängudele, kuid teoreetiliselt on veel võimalik, et teatud tingimustel saavad venelased A-alagrupis kolmanda koha ega pääse edasi. Teoreetiliselt on Venemaal "võimalus" play-off mängudele mitte pääseda, kui meeskond kaotaks Uruguayle ja Saudi Araabia võidaks mõlemad mängud ning tal saab olema parem väravate vahe kui venelastel, mis on aga väga ebatõenäoline.\nInglise vutifännid: "Ärge uskuge seda, mida ajalehtedest loete"\nA-alagrupp, play-off, Jalgpalli MM, FIFA, Uruguay, Saudi Araabia, Egiptus, Venemaa


Väljakuulutamise kuupäev: 22.02.2016\nVõistlustööde esitamise tähtaeg: 18.05.2016 15:00\nArhitektuurivõistluse eesmärk on leida parim ja sobivaim disain kaksiklinna ühise kesklinna avalikule ruumile koos keskväljaku ja jalakäijate tänavaga, et luua sel moel kohalikele elanikele ja külalistele õdus ja ainulaadne avalik ruum.\nTulevast keskväljakut peab saama kasutada igapäevaselt ja mugavalt kohandada erinevateks üritusteks, nagu piiriturg ja linnafestival. Uus jalakäijate tänav peaks ühendama Valka kesklinnas asuva Lugaži kiriku ja Valga kesklinnas asuva Jaani kiriku. Nii keskväljakule kui ka jalakäijate tänavale tuleb planeerida ruum väikestele kohalikele ettevõtetele ning hobitegevuste ala nii elanikele kui linna külalistele, sest see aitab elavdada kaksiklinna kesklinna.\nValga linnapea Kalev Härk sõnab: „Piiriülene Valga-Valka linnakeskus saab olema unikaalne peatuskoht ja huvipunkt, kus kohtuvad kahe riigi kultuur ja ettevõtlus. Näeme seda justkui suure väravana, mis on alati avatud ja kutsub naaberriiki avastama.“\nParima ja kõige sobivama ettepaneku autoritel on õigus sõlmida leping tehnilise projekti väljatöötamiseks.\nVõistlus algas kutse avaldamisega Eesti riigihangete registris täna, 22. veebruaril 2016. Kavandid tuleb esitada hiljemalt 18. mail 2016 kell 15.00. Arhitektuurivõistlus lõppeb võitjate nimekaartide avaliku avamise ja võitjate väljakuulutamisega juuni alguses 2016. Kutse viitenumber riigihangete registris on 169679.\nVõistlus toimub inglise keeles. Võistluse žürii on rahvusvaheline ning sellesse on kaasatud nii Eesti kui ka Läti arhitektid.\nFilm konkursialast: https://www.youtube.com/watch?v=k0zuiq51Q2g\nLisatud foto vaatega Bussijaamast, turust ja Rimi kaubanduskeskusest (vaade Lugaži kirikutornist, allikas Valga LV)\nLähem info: Jiri Tintera, Valga linnaarhitekt, tel: 5683 1218, e-post: jiri.tintera@valgalv.ee


LPG-lipomassaaž Foto: ALDO LUUD\nLiia Merino, 4. aprill 2015 12:13\nAparaadid lubavad sulatada rasvu, siluda sidekoe siredaks ja tantsitada tagumiku trimmi. Selgitame, kellele, kui palju ja kas üldse need salendavad hooldused mõeldud on.\nKehahooldused, mis lubavad veretu vahelesekkumiseta ihu väljanägemist parandada, on nutikad, tõhusad ja näevad kohati ulmelised välja. Operatsioonivabade liftingute viisid võivad aga erineda kui öö ja päev. Nii näiteks läheb Ameerikas popp meetod krüolipolüüs rasvavarude kallale soojaeemaldusega, häirides rasvarakke madala temperatuuriga sel määral, et neid saaks lõpuks ainevahetuse kaudu ära transportida.\nSeevastu üks Euroopa lemmikuid, termoteraapia, just soojendab kudesid, et liigset väljutada. Külmade ja soojade õhumassidega manipuleerimise vahele jääb aga veel kümneid protseduure.\nLühendit LPG teab ilmselt enamik tselluliidiraviga kokkupuutunuid. Ilu- ja tervisekeskuse Roosmarii endermoloog Helina Vende mainib, et LPG endermoloogilise hoolduse puhul võetakse kogu keha kui tervikut ja toimetatakse pindmises rasvkoes, kus on tselluliit, kuid LPG-lipomassaaž on mõeldud eelkõige süvarasvkoe padjanditele, nii-öelda sangakestele.\nToulouse’is tegutseva Insermi ehk Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (tervise- ja meditsiiniuuringute rahvuslik instituut) teadusdirektori professor Max Lafontani uuringute kohaselt on neid süvakihtides paiknevaid padjandeid võimalik mõjutada, aktiveerides rasvarakkude mahu vähenemist LPG-lipomassaažiga.\n• Kuidas? Tavaliselt alustatakse kuuri endermoloogiliste hooldustega, et ergutada ainevahetust ja eemaldada pindmisest rasvkoekihist jääkaineid. Protseduur toimub massaažilaual kostüümis, millel hakatakse väikse vaakumotsikuga rullima. Pärast esialgset aktiivset kuuri kolm korda nädalas toimub hooldus 1–2 korda nädalas ja kui tulemus saavutatud, tuleks käia hoolduses kord kuus.\n“Kui oleme keha tööle pannud, organism on puhastunud jääkainetest ja jäävad padjakesed, siis teame, et nüüd on süvahoolduse aeg käes ja inimene valib 1–2 enim häirivat piirkonda, padjakest või sangakest ning alustame lipomassaažiga. Siin on oluline juba visuaalne pool. Töötame niikaua, kuni lahendus leitud, ja võtame järgmise probleemse piirkonna,” ütleb endermoloog.\nLipomassaaži tehakse 1–2 korda nädalas, korraga umbes 40 minutit. Lipomassaažile oleks hea lisada väikese pulsisagedusega sportlik tegevus, kuna see aitab kehal paremini hapnikku omastada. Hapnik on aga oluline lipolüüsi ehk rasvkoe lammutamise aktiveerimiseks. Kui koormus on väga suur ja lühiajaline, väheneb hapniku omastamise võime.\n• Mõju? Tselluliidi kadumise kohta mainib pea 20aastase kogemusega Helina, et vähesed on saanud 10 korraga hakkama, ja on ka selliseid, kellel on kehapuhastuseks kulunud pool aastat. Jääkainete massi vähenemisega väga suurt kaalulangust ei teki, kuid edaspidi, ainevahetuse normaliseerudes, järgneb ka kaalulangus ja lipomassaaži tulemusel vähenevad rasvapadjandid.\n“Meie jaoks ei ole sentimeetrid ja kaalunumbrid kõige tähtsamad,” paneb Helina Vende südamele.\n“Mind huvitab meedikuna, et inimese keha funktsioneeriks hästi, et käed-jalad ei külmetaks, ainevahetus oleks aktiivne, ja kui kõik need protsessid on tööle lükatud, puhastub keha ka naisi nii väga häirivast tselluliidist. Kui su keha töötab, ei jää sa haigeks ja isegi viirustele paned paremini vastu,” ütleb Helina Vende.\n• Vastunäidustused. Pahaloomulised protsessid ja diabeet, häiritud perifeerne vereringe, ägedad põletikud, palavik, antikoagulantravi, rasked südame- ja neeruhaigused ning rasedus. Hoolduse kestel ei puudutata veenilaiendeid, songi, haavu ega nahapinnast kõrgemaid nahamuutusi.\nMüostimulatsioon, presso- ja termoteraapia, RF-lifting\nÜheainsa hoolduse jooksul võid massaažilaual lebades ära õppida hulgaliselt võõrsõnu, kirjeldamaks protseduure, mida sinu peal umbes tunni kestel rakendatakse. Varvara Tukurejeva salongist Royal Esthetic väljutab sururõhu abil ehk pressoteraapiaga kehast toksiine, paneb lihased elektroodidega sundvõimlema ehk teeb müostimulatsiooni ning eemaldab tselluliiti infrapunakiirte ehk termoteraapia abil.\n• Kuidas? Pressoteraapia tähendab masinaga tehtavat lümfidrenaaži, kus eemaldatakse jalaveenidest ja lümfidest turseid, liigset vedelikku ja tselluliiti. Seansil pannakse selga täispuhutav ülikond ja rõhu kaudu avaldatakse soontele järkjärgulist survet, nii et tagasivool veenidesse oleks kergem ja vereringe paranenud.\nPressoteraapiale järgneb elektromüostimulatsioon, kus lihased tõmbuvad elektroodide abil kokku, vajalikele kehapiirkondadele tekib koormus ja rasvarakkudest hakatakse energiat võtma. Spetsialisti sõnul on võimalik pingutada ka neid lihaseid, mis asuvad sügaval ja mida jõusaalis treenida ei õnnestu. Paljud nimetavad müostimulatsiooni trenniasenduseks, kuna see vormib hästi lihaseid, ütleb Varvara.\nSiiski on soovitatav ka treenida. Kaalulangetuseks oleks kasulik 2–3 korda nädalas üht ja sama lihasrühma töödelda. Keskmine kuur koosneb 10 protseduurist.\n“Efekti näeb tavaliselt pärast kolmandat korda. Kindlasti mõõdame näitajaid enne ja pärast protseduuri ning jälgime neid mitu kuud järjest,” sõnab Varvara Tukurejeva.\nLõpetuseks võib teha termoteraapiat, milleks tuleb jalga tõmmata infrapunapüksid, milles lümfi- ja veresooned soojendatakse 40–50 kraadi juures sügavuti läbi, parandades sellega nii maksa verevarustust kui ka hapniku ja toitainete omastamist. Muidugi ei ole aga nii, et kui oled pool päeva head ja paremat sisse vitsutanud, saad infrapuna-saunaga patud libedasti välja nuhelda.\nPärast intensiivset hooldust võib sageli juhtuda, et nahk muutub lõdvaks ja vajub rippu. Sellisest vaatepildist vabanemiseks, aga ka venitusarmide korral kasutatab Varvara Tukurejeva raadiosageduslikke elektromagnetilisi impulsse ehk RF-laineid. Probleemsete piirkondade töötlemise ajal tajub klient jahedat kuni mõõdukalt kuuma tunnet. Raadiosageduslikud impulsid üritavad õige temperatuuri abil tihendada kollageenkude. Kui palju inimene liftinguprotseduure vajab, otsustab asjatundja, kuid tavaliselt kulub tulemuse saavutamiseks vähemalt kolm hoolduskorda.\n• Vastunäidustused. Pressoteraapial: veenilaiendid, tromboos ja kõikvõimalikud tursed, mis kaasnevad maksa-, neeru- ja südame-veresoon-konna haigustega, samuti kasvajad.\nMenstruatsiooni ajal tuleks protseduur vahele jätta ja ka rasedatele pole see sobilik.\nMüostimulatsioon ei sobi lahtiste haavade, palaviku, põletiku ja epilepsia korral ega inimestele, kellel on südame-stimulaator. Elektroode ei paigutata kaelaarterile, kaela esiküljele, kõrisõlmele ega südame piirkonda. Mängust jääb välja ka suuremate metallimplantaatide, näiteks kunstpuusaliigeste piirkond.\nInfrapunakiirguse vastunäidustused on värsked põletikud, liigesevigastused, gripp ja südame-veresoonkonna haigused, koagulopaatia, diabeet ja tromboos. Mis tahes haiguste ja kahtluste korral on targem konsulteerida meedikuga. Kui inimesel, kellel on kirurgilised implantaadid, esineb protseduuri ajal valusid, tuleb seanss katkestada. Osa arste välistavad infrapunasauna Addisoni tõve ja multi-skleroosi korral.\nRF-liftingus kehtivad piirangud verehüübimist takistavate arstimite võtjatele ja neile, kellel on raskekujulised ainevahetushaigused, allergiline dermatiit, aktiivsed liigesehaigused, tromboos, südamestimulaator või metallimplantaadid. Rasedad ja imetavad emad jätku samuti raadiolained vahele!\nSuurt populaarsust on kogunud rasva-ladestuste eemaldamine kavitatsiooniga. Kavitatsioon on füüsikaline nähtus, kus järsu rõhulanguse tõttu tekivad voolavas vedelikus tühikud. Kui see tarkus kehahooldusse üle kanda, tähendab see mullikeste tekkimist rasvarakkudes, mis ultraheli- ja surulainete toimel kukuvad sissepoole kokku. Selline plahvatus vallandab järjekordse tõukelaine, mille mõjul rakumembraan ehk rasvarakkude kaitsekiht muutub läbistatavaks ja laseb kogunenud rasval väljuda.\n• Kuidas? Aesthetic Health & Spa direktor Karina Vinstein kommenteerib: “Itaalia kavitatsiooniaparaadil CavitaLipo on kaks režiimi. Esimene on kavitatsioon ultraheliga 40 kHz, kus suurema otsikuga töödeldakse keharasva. Teine on tselluliidi vastu, kus metallplaadid sagedusega 3 MHz toimivad rohkem naha pealispinnal. Geel aitab ultrahelil toimida ja tavaliselt töödeldakse üht piirkonda. Ei ole mõtet teha siit natuke ja sealt natuke.”\nKuur kestab keskmiselt 6–10 korda ja nädala järel on esimene efekt näha – nahastruktuur paraneb ja pärast esimest protseduuri kaob 2–5 cm, kuid see oleneb ka inimesest ja tema elustiilist.\n• Mõju? Kavitatsioon on mõeldud ülekaalulistele inimestele, kellel on vaja pekist lahti saada. “Protseduuri abil läheb rasv vedelamaks ja pehmemaks. Pärast protseduuri läheb klient WCsse, et šlakke väljutada.”\nKavitatsiooni on vaja teha kas koos massaaži, drenaaži, infrapunasauna või LPGga 48 tunni jooksul, et jääke kiiremini välja viia. Protseduur on lubatud kord nädalas, mitte rohkem.\n“Nende protseduuride abil saavutame küll tulemuse kiiresti, kuid see on valejutt, et trennis ei pea enam käima, kui hoolduses käid. Tervisele tuleb mõelda, sa ei saa kogu aeg elektrist elada!” tõdeb Karina Vinstein.\n• Vastunäidustused. Karina Vinstein ütleb, et kavitatsioon on küll kõigist protseduuridest tõhusaim, aga ka ohtlikem. Kavitatsiooniaparaadiga peaksid töötama üksnes meditsiiniharidusega, koolitatud spetsialistid.\nKuna efekt saabub ruttu, väljuvad ka jääkained organismist kiiresti. Seega peab tervis korras olema, eelkõige neerude ja maksa töö, kahtlemata on oluline ka enesetunne.\nTähtis on ka see, millist aparaati kasutatakse. Sagedus 40 kHz on tervisele sobilik, aparaat peab olema sertifitseeritud ja sertifikaadinumbriga varustatud. Seda peaks klient enne kindlasti uurima. “Inimese keha on selline, et probleem võib ka pärast välja lüüa, aga põhjust on siis raske kindlaks teha,” hoiatab Karina Vinstein.\nKeha 17. mai 2015 16:55\nKeha 15. aprill 2015 13:19


Eile liikusid kõrgemale kõik kolm Balti börsiindeksit – Tallinn (+0.25%), Riia (+0.17%) ja Vilnius (+0.72%). Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist ühe suhteliselt aktiivse börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 537 tehingut koguväärtuses 817 tuhat eurot, millest ligikaudu 428 tuhat eurot (171 tehingut) tehti Tallinna börsil ja 361 tuhat eurot (335 tehingut) Vilniuse börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli eile Silvano FG (+5.85%), millega sooritati 66 tehingut kogumahus 234 tuhat eurot (millest ligikaudu 104 tuhat eurot moodustas 1 plokktehing hinnaga EUR 1.80). Silvano FG-le järgnesid Klaipedos Nafta (-6.57%) ja Šiauliu Bankas (+1.59%) vastavalt 101 ja 92 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid eile SIlvano FG (+5.85%, käive EUR 233,8k, tugevad I kvartali tulemused), PST (+2.83%, käive EUR 24,8k) ja Šiauliu Bankas (+1.59%, käive EUR 91,6k). Enim langesid Klaipedos Nafta (-6.57%, käive EUR 101,1k), Nordecon (-3.67%, käive EUR 739) ja Grindeks (-2.50%, käive EUR 6,7k).\n•\tTäna kell 10.00 toimub Arco Vara aktsionäride korraline üldkoosolek (börsiteade);\n•\tHomme on Harju Elekteri aktsiakapitali vähendamise ex-kuupäev (börsiteade);\n•\tHomme on Apranga ja Harju Elektri dividendide ex-kuupäev;\n•\tNeljapäeval on oodata Tallinki ja Nordeconi I kvartali tulemusi.\nEesti Töötukassa: Registreeritud töötuse määr vähenes aprillis 4,8 protsendile\nSelle aasta aprillis vähenes registreeritud töötus kiiremini kui eelmise aasta aprillis, kuivõrd uusi registreeritud töötuid lisandus vähem ning ka registreeritud töötusest tööle liikujaid oli rohkem.\nTöötukassa juhatuse esimees Meelis Paavel: "Eelmisel kuul oli meil vahendada enam kui 5000 uut töökohta, mis on läbi aegade suurim arv aprillis lisandunud töökohti. Ka eelnevatel kuudel oli meil töökohti vahendada üle 30% enam kui eelmisel aastal. See annab põhjust loota, et olukord tööturul liigub paremuse suunas ka järgnevatel kuudel."


Demokraatia tulevik – kaardistades 21. sajandi ökodigikodanike ängi | Müürileht\nDemokraatia tulevik – kaardistades 21. sajandi ökodigikodanike ängi\n21. sajandi poliitikat hakkavad suuresti kujundama viis võimsat allhoovust: identiteedipoliitilised kultuurisõjad, globaliseerumise vastuoksused, keskklassi hääbumine, tehnoloogiline revolutsioon ja kliimamuutus. Milline on nende viie makrotrendi mõju tulevikus nii demokraatiale kui ka poliitikale laiemalt?\nTõnis Saarts. Foto: Heiko Kruusi / Õhtuleht\n21. sajandi edenedes hakkab demokraatia välja nägema tunduvalt teistsugune kui see, millega oleme seni harjunud. Me peame olema valmis täiesti uuteks ühiskondlikeks vastuoludeks (tehnoloogiahiiud vs. kodanikud, kliimaegoistid vs. planeedipäästjad), uuenduslikeks kodakondsusmudeliteks (digikodanikud ja ökokodanikud) ning seninägematuteks demokraatia vormideks (vikidemokraatia ja kosmopoliitne demokraatia). Ilmselt vaadatakse aastal 2099 meie ajastule tagasi samasuguse imestuse ja mõistmatusega, nagu meie vaatleme poliitikat sõdadevahelisel perioodil (1920–1939): üht-teist on tuttavlikku, aga kõik näib kuidagi primitiivne ja üsna mõistetamatu. Kontrast võib olla isegi suurem, kui me ehk praegu aimame.\n20. sajandi teise poole sotsiaalteaduste kõige suuremaks valearvestuseks oli eeldus, et mitmed algupärased identiteedid, nagu rahvus- ja usuidentiteet, on vaikselt välja suremas ning inimeste poliitilised huvid taanduvad edaspidi peaasjalikult majanduslikule ratsionaalsusele. Kiputi ignoreerima sotsiaalpsühholoogias hästi tuntud tõika, et identiteedid mängivad inimeste vaimse heaolu seisukohast üliolulist rolli, sest nendega seostuvad väärikus, sotsiaalne tunnustatus ja staatus.\nKui alates 1970. aastatest hakkasid majanduspoliitilised lahkarvamused erakondade vahel järjest tasanduma ning klassikonflikt kaotas oma senise mobiliseeriva jõu, siis ebavõrdsus ja ilmajäetuse tunne ei kadunud sellega paraku kuhugi. See andis sõnaosavatele poliitikutele võimaluse hakata mängima identiteedipoliitilistele narratiividele, kus peamiseks sõnumiks oli see, et sinu „hõimult” on ebaõiglaselt midagi ära võetud ja sa väärid enamat. Kui vasakpoolsed kutsusid inimesi koonduma n-ö progressiivsete identiteetide (sugu, rass ja seksuaalne orientatsioon) lipu alla, siis nad ei kujutanud ette, et parempoolsed võivad sama edukalt taaselustada rahvus- ja usuidentiteedi. Nõnda oleme me jõudnud 21. sajandi esimesteks kümnenditeks täiemahulise kultuurisõja lävele, kus iga identiteedigrupp üritab propageerida oma väärtusagendat, arendada oma ohvrinarratiivi ning, mis kõige hullem, oma visiooni teistele kompromissitult peale suruda.\nDemokraatia pole äärmusliku polariseerituse tingimustes jätkusuutlik, sest oma olemuselt on ta üles ehitatud tasakaalude otsimisele, mitte „võitja võtab kõik” loogikale.\nSeda uut kultuurisõda analüüsides toob Francis Fukuyama oma hiljuti ilmunud raamatus välja kaks peamist põhjust, miks seesugused identiteedipõhised konfliktid võivad 21. sajandi demokraatiale eriti halvavaks muutuda. Esiteks näeme me seda, kuidas olemasolevad „hõimud” killustuvad järjest väiksemateks kogukondadeks. Igaühel neist on oma eripärased poliitilised nõudmised ja ohvrinarratiiv. Liigne ühiskondlik fragmenteeritus muutub demokraatiale aga mingist punktist hallatamatuks. Teiseks oleme me tunnistajaks sellele, kuidas eri gruppide vahel tekivad järjest ületamatumad lõhed ja polariseeritus matab enda alla igasuguse ratsionaalse demokraatliku dialoogi: üksteist ei kuulata, kompromisside leidmist peetakse nõrkuseks, mitmekülgsed koalitsioonid eri ühiskonnagruppide ja klasside vahel muutuvad järjest võimatumaks. Vana tõde on aga see, et demokraatia pole äärmusliku polariseerituse tingimustes jätkusuutlik, sest oma olemuselt on ta üles ehitatud tasakaalude otsimisele, mitte „võitja võtab kõik” loogikale.\nVõib muidugi küsida, et mis on praegu teisiti kui ligi sadakond aastat tagasi sõdadevahelisel perioodil, mil äärmuslus ja polariseeritus samuti maad võtsid ja paljudes kohtades demokraatiale saatuslikuks said. Toona ju suudeti sellest ometi välja tulla. Tõsi, ühest küljest oleme võrreldamatult paremas seisus kui 1930. aastatel – demokraatlik kultuur on nii tugevalt Lääne ühiskondade DNAsse kirjutatud, et seda niisama lihtsalt välja juurida ei õnnestu. Teisalt aga muudab interneti ja sotsiaalmeedia tulek meie ülesande üha keerukamaks. Liiga paljud on sulgunud oma „kõlakambrisse”, kuhu kostab vaid mõttekaaslaste seisukohti ning dialoogi vastaspoolega ei teki. Sotsiaalmeedia on murendamas pluralistliku demokraatia üht kõige olulisemat tugisammast – avalikku sfääri. Avalikku sfääri kui ühtset kommunikatsiooniruumi, milles enamik ühiskonna liikmetest osaleb ja peab enam-vähem ratsionaalset ja argumenteeritud diskussiooni.\nDemokraatlik kultuur on nii tugevalt Lääne ühiskondade DNAsse kirjutatud, et seda niisama lihtsalt välja juurida ei õnnestu.\n20. sajandi demokraatia pidi selleks läbi tegema kaks maailmasõda ja suure majanduskriisi, et ära õppida, kuidas äärmusliku polariseerituse tingimustes ikkagi lõpuks keskpõrandale kokku tulla. Mis katastroofe peame me kogema 21. sajandil, mõistmaks, et kultuurisõdadest kantud identiteedipoliitilised nullsummamängud pole jätkusuutlikud? Ja isegi kui me jõuame sellele arusaamale, siis kas me saame hakkama jätkusuutliku demokraatia ehitamisega „kõlakambrite” ja üksteisele vastanduvate „hõimude” maailmas? Tõepoolest, tuleviku demokraadid peavad olema ülimalt leidlikud ja pühendunud, et luua selleks täiesti uut tüüpi institutsioone, mille kaudu edendada laialdasi ja ühendavaid identiteete.\nGlobaliseerumise võitjad ja kaotajad\nTänapäevastest kultuurisõdadest, „hõimustumisest” ja polariseerumisest kõneledes ei saa me kuidagi jätta mainimata populismi temaatikat. Populismi esilekerkimist on üritatud seletada mitmel viisil. Üks neist teooriatest haakub juba eespool kirjeldatud väärtuspõhiste kultuurisõdade teesiga. Nimelt on alates 1970. aastatest toimunud läänemaailmas nn vaikne väärtusrevolutsioon (Silent Revolution), mille käigus on just noorema põlvkonna hoiakud muutunud järjest sallivamaks ning ühiskondlikku kirjusust soosivamaks. Samas peab vanem põlvkond endiselt au sees traditsioonilisi väärtusi ning nad tunnevad ennast selles mitmekesistuvas ja hägustuvate piiridega maailmas järjest ebamugavamalt. Trump ja Brexit polnud seega midagi muud kui vanema põlvkonna meeleheitlik appikarje: „Peatage rong!”\nTeine seletus on aga majanduslik ja seostub ennekõike globaliseerumise mõjudega. Viimased 40 aastat domineerinud neoliberaalne globaliseerumismudel on põhinenud riigi vähesel sekkumisel majandusse, inimeste ja kaupade vabal liikumisel. Sellest mudelist on ennekõike võitnud haritud keskklass, kelle karjääri- ja teenimisvõimalused on tänu üleilmastumisele märgatavalt laienenud. Puutudes kokku peaasjalikult vaid samasuguste jõukate ja edukatega, on neil vähe aimu, mis elu elavad globaliseerumise kaotajad. Teisisõnu inimesed, kes kogevad iga päev üleilmastumise pahupoolt: peavad tulema toime langevate ja stagneeruvate sissetulekutega, tunnevad muret olemasolevagi töökoha kaotamise pärast ettevõtete Aasiasse liikumise tõttu, näevad pöördumatult muutuvat kultuurimiljööd lähimas naabruskonnas, kuhu saabuvad immigrandid jne. Enamik neist inimestest kuulub töölisklassi ja tunneb, kuidas globaliseerumise võitjad neile ülevalt alla vaatavad, neile nagu kantslist oma multikultuurseid ja liberaalseid väärtusi jutustavad ning kuidas lipsustatud kosmopoliitse eluhoiakuga poliitikud ei taha kaotajate muredest juba aastakümneid midagi kuulda. Globaliseerumise kaotajad on vihased – koguni nii vihased, et võivad viia riigi välja EList ja vallutada parlamendihoone.\nKestliku globaliseerumise mudel peaks võimaldama valitsustel senisest enam sekkuda turgude toimimisse, reguleerida globaalseid finantsvooge ning tugevdada heaoluriiki, et pakkuda võimalusi ja turvatunnet ka globaliseerumise kaotajatele.\nJah, koroonakriis võib küll globaliseerumise tempot mõnevõrra maha võtta, kuid üleilmastumist vaevalt enam tagasi keerata õnnestub. Globaliseerumise võitjate ja kaotajate vastasseis on miski, mis hakkab paratamatult punase niidina läbima kogu 21. sajandi demokraatiat ja poliitikat. Näeme juba praegu selle uue lõhe kinnistumist ja süvenemist parteipoliitikas, mille väljenduseks on parempopulistide ootamatu edu paljudes riikides.\nMida siis teha? Tuntud majandusteadlane Dani Rodrik toob välja nn globaliseerumise paradoksi. Üleilmastumisega seostub kolm võtmetemaatikat: globaal-majanduslik integratsioon, rahvusriiklik suveräänsus ja demokraatia süvenemine. Rodriku väitel saab neist korraga edendada vaid kaht, kuid mitte kunagi kolme. Globaal-majandusliku integratsiooni ja rahvusriikliku suveräänsuse kombinatsiooni on valinud autoritaarne Hiina. Läänemaailma ja liberaalse demokraatia ellujäämise seisukohast oleks ilmselt kõige optimaalsem valik rõhuda rahvusliku suveräänsuse taastamisele koos demokraatia süvenemisega rahvusriiklikul tasandil. Rodrik kutsub seda kestliku globaliseerumise mudeliks. Demokraatia on selles mudelis muidugi liberaalse näoga (mitte populistlik ja autoritaarne, nagu soovivad paremäärmuslased). Kestliku globaliseerumise mudel peaks võimaldama valitsustel senisest enam sekkuda turgude toimimisse, reguleerida globaalseid finantsvooge ning tugevdada heaoluriiki, et pakkuda võimalusi ja turvatunnet ka globaliseerumise kaotajatele. Ühesõnaga, mainitud uudne lähenemine peaks ravima mitmeid senise uusliberaalse globaliseerumise liialdusi. Küsimus on, kas me suudame seesuguse jätkusuutliku üleilmastumise mudeli üles ehitada. Kas meil on selleks poliitilist tahet? See muutub demokraatia saatuse seisukohast otsustavaks küsimuseks, sest vanamoodi jätkamisel pole tulevikku.\nKui see tõepoolest õnnestub, siis võib-olla suudame sajandi lõpuks liikuda juba uuele tasandile ning hakata eksperimenteerima kosmopoliitse demokraatiaga, mida viivad ellu maailmakodanikud ning kus on maailmaparlament ja tõeliselt mitmekülgne globaalne kodanikuühiskond.\nKeskklassi hajumine robotiseerimise tuultes\nLähimate aastakümnete jooksul võib läänemaailmas kaduda robotiseerimise ja digitaliseerimise tõttu hinnanguliselt kuni 45% töökohtadest. Esialgu ähvardab see mehaanilisi lihttöid, kuid mida aeg edasi, seda enam automatiseeritakse ka vaimsemat pingutust nõudvaid keskklassi spetsialistide tööotsi. Daniel Susskind rõhutab oma põnevas raamatus tööhõive tuleviku kohta, et robotiseerimine ei toimu suure pauguga, vaid on järkjärguline protsess, mis viib meid kummalisse olukorda, kus majandus küll kasvab tänu pidevale tehnoloogilisele innovatsioonile, kuid sellega ei käi enam kaasas võrreldavat hõive tõusu. Töö ei kao päriselt, kuid seda jätkub järjest vähematele ülivõimekatele.\nKui juba muretsetakse selle pärast, et kapitalilt teenitud tulu ületab tegelikku tootlikkust ja see süvendab ebavõrdsust, siis praegune seis võib olla tuleviku kõrval lapsemäng.\nPole raske aimata, kuidas seesugused arengud mõjutavad klassistruktuuri ja kihistumist. Kuid meie õnnetuseks hakkab ebavõrdsust võimendama ka teine sama ohtlik tendents – kapitali ja omandi täiesti pretsedenditu kontsentratsioon. Rikkus koondub tulevikus järjest väiksema arvu edukate tehnoloogiafirmade ja digihiidude kätte. Neid tehnoloogiagigante ei saa niisama lihtsalt väiksemateks tükkideks lõhkuda või kergekäeliselt uutega asendada. Kui juba muretsetakse selle pärast, et kapitalilt teenitud tulu ületab tegelikku tootlikkust ja see süvendab ebavõrdsust, siis praegune seis võib olla tuleviku kõrval lapsemäng.\nPõhimõtteliselt võime sattuda silmitsi olukorraga, kus väikesele majanduseliidile ja nende värvatud üksikutele õnnelikele töötajatele vastanduvad töötute ja vaeste massid. Keskklass on määratud selles olukorras hääbuma. Kuid just demokraatia seisukohast on viimase püsimine hädavajalik. Fukuyama toob välja mitmed põhjused, miks keskklass on demokraatia tugisammas. Esiteks, kui keskklass moodustab ühiskonnas enamuse, toetavad nad mõõdukat ümberjagamist ja stabiilsust ega lähe kaasa äärmuslike revolutsiooniliste loosungitega. Teiseks, just keskklassi hulgas on kõige enam levinud sallivad ja liberaalsed väärtused – need on aga lääneliku demokraatia alusmüüriks. Kolmandaks, tänu meritokraatlikule eluhoiakule on keskklass väga valvas korruptsiooni ja võimu kuritarvituste suhtes.\nMe vajame uut New Deal’i, millega riik võtab kohustuse seista suurema sotsiaalse õigluse eest, et inimeste staatus ja eneseteostus säiliksid ka olukorras, kus töötegemine muutub kohustusest privileegiks.\nNiisiis on keskklassi ja tema elujärje hoidmine ka robotiseerimise ja digitaliseerimise tingimustes tuleviku demokraatia jaoks üks tõsiseimaid väljakutseid. Kuigi kujuteldav on ka n-ö tööjärgne paradigma, kus inimese sissetulek, staatus ja eneseteostus ei ole enam tööga seotud, siis selle lähenemise juurutamine võtab aega inimpõlvi. Lahendusi on vaja palju kiiremini: olgu selleks siis kodanikupalk, haridussüsteemi ja ümberõppe põhjalik ümberkorraldamine, tehnoloogiahiidude ja kapitali maksustamine, usurfakturatsioon (ettevõtte kasumi ja omandiõiguse jagamine), kodanikele tasu maksmine nende genereeritud digiandmete kasutamise eest, riiklik vaba aja poliitika vms. Teisisõnu paistab, et me vajame uut New Deal’i, millega riik võtab kohustuse seista suurema sotsiaalse õigluse eest, et inimeste staatus ja eneseteostus säiliksid ka olukorras, kus töötegemine muutub kohustusest privileegiks. Ilma selle uue ühiskondliku lepinguta pole võimalik päästa keskklassi ja sellega koos ka demokraatiat.\nKodanike ja digihiidude võitlustanner\nJamie Susskind väidab oma raamatus „Future Politics”, et tulevikudemokraatia võtmeküsimuseks saab see, kuidas, mis määral ja mis tingimustel me lubame (digi)tehnoloogial dikteerida ühiskonnas ja poliitikas toimuvat. Järjest võimekamaks muutuv ja meie igapäevaelu igasse sfääri tungiv tehnoloogia hakkab dikteerima, kuidas me mõistame selliseid poliitika sõlmküsimusi nagu vabadus, võim, sotsiaalne õiglus ja demokraatia.\nMe ei tohi unustada, et tulevikumajanduses domineerivate digihiidude kätte ei koondu ainult majanduslik kapital, vaid ka info valdamisest tulenev poliitiline võim. Tehnoloogia mõju aina kasvab, et piirata meie vabadusi, kujundada meie meelsust ja käitumist ning reguleerida ligipääsu hüvedele ja ühiskondlikule tunnustusele. Sellele kõigele lisandub suurenev tehnoloogiline võimekus meie käitumist pidevalt jälgida – järelevalveühiskond pole enam orwellilik utoopia, vaid saab reaalsuseks. Tuleviku kodanikuühiskonna suurimaks väljakutseks saab võitlus selle nimel, et tehnoloogiafirmad ega ka riik ei kahmaks endale neis küsimustes liigset võimumonopoli. Seega kujuneb 21. sajandi kodanikust ennekõike digikodanik – tahab ta seda või mitte.\nMilline võiks siis tuleviku demokraatia digitehnoloogia peadpööritava arengu kontekstis ikkagi välja näha? Teatud tendentse näeme me juba praegu: valimiskampaaniad kolivad järjest enam sotsiaalmeediasse, kus kasutatakse sihtgruppide mõjutamiseks tehisintellekti ja suuri andmemassiive; me räägime e-demokraatiast ja e-valitsemisest; kodanikud ise kasutavad sotsiaalmeediat poliitiliseks osaluseks ja mobiliseerumiseks (näiteks tänu Facebookile võimalikuks saanud revolutsioonid ja liikumised). See kõik on aga tegelikult harjumuspäraste praktikate jätkamine uute vahenditega. Tõelised uuendused demokraatia vallas seisavad alles ees. Näiteks võib internet pakkuda uut hingamist nii arutlevale kui ka otsedemokraatiale, kui me suudame veidigi leevendada juba eespool kirjeldatud avaliku sfääri fragmenteerituse ja „kõlakambrite” ründava labasuse probleemi, tuues arutelud tagasi viisakale ja argumenteeritud pinnale. Kuid kujuteldavad on veelgi fantastilisemad demokraatia vormid. Mõelgem näiteks vikidemokraatiale, kus kodanikud saavad panustada seaduste ja poliitiliste dokumentide loomesse umbes samas vormis nagu Vikipeedia artikleid kirjutades. Brasiilias ja Uus-Meremaal on seda juba katsetatud. Või kuidas oleks andmedemokraatiaga (data democracy), kus valitsus teeb otsuseid suurandmete pealt, mis võimaldab teha üsna täpselt kindlaks kodanike tegelikke hoiakuid, ootusi ja käitumist? Veelgi rohkem edasi arendatud versioon oleks tehisintellektidemokraatia (AI democracy), kus tehisintellekt suudab teha meie kohta teadaolevate andmete baasil palju optimaalsema ja ratsionaalsema otsuse kui me ise, vastata valitsuse igapäevastele nanoküsitlustele jne. Tõsi, viimase kahe demokraatiavormi puhul on probleem, et kaob ära kodanik kui subjekt ja ka poliitilise osaluse vajadus – kas nendeta on demokraatia ikka veel demokraatia?\nMe peame olema valmis, et meid kodanikena ja meie demokraatiat tervikuna ei hakkaks kujundama süsteemid, mis pole päris meie kontrolli all ja mille toimimisloogikat me lõpuni ei adu.\nTulevikudemokraatias tuleb ilmselt leida mingi tasakaal nende eri vormide vahel, kus ühest küljest on väärtustatud arutelu ja osaluse komponent (arutlev ja vikidemokraatia), kuid teisalt ratsionaalsus ja tulemuslikkus (andme- ja tehisintellektidemokraatia). Nii või teisiti peame olema valmis, et meid kodanikena ja meie demokraatiat tervikuna ei hakkaks kujundama süsteemid, mis pole päris meie kontrolli all ja mille toimimisloogikat me lõpuni ei adu. Võitlustanner kodanikud versus tehnoloogia on alles kujunemas, kuid muutub peagi juba otsustavaks.\nLisame võrrandisse kliimamuutuse\nTunnustatud poliitikateadlane ja võimusuhete uurija Michael Mann on väitnud, et 21. sajandil hakkavad meie tulevikku kujundama kaks peamist ideoloogiat: roheline maailmavaade ja paremäärmuslus. Teise puhul on asjad üsna selged – piisab vaid viimase kümnendi hoiatavate arengute jälgimisest. Kliimamuutus ja sellega vältimatult kaasnevad tagajärjed avavad aga demokraatia tuleviku jaoks täiesti uued perspektiivid.\nMõelgem ise eespool toodu kontekstis, et kui me lisame võrrandisse, kus on juba ees kultuurisõjad, globaliseerumise varjuküljed, automatiseerimine, töökohtade kadu ning tehnoloogia kõikjale ulatuv mõju, ka kliimamuutuse, siis mis tulemuse me saame. Täiusliku tormi, sest kliimamuutusega hakkavad kaasas käima seninägematud rändevood, ressursipuudusest tingitud sõjad, genotsiid, täiesti uued ühiskondlikud ja poliitilised vastasseisud. Viimase puhul võime näiteks kujutleda, kuidas uuenenud poliitspektri ühel tiival võtavad koha sisse planeedipäästjad ja teisel kliimaegoistid. Planeedipäästjad kutsuvad üles oma riigis kohe midagi ette võtma, kuid tunnevad kaasa ka kliimapõgenikele piiri taga. Kliimaegoistid aga see-eest ütlevad, et kliimamuutus pole meie süü ning meie seetõttu ohverdusi tegema ei hakka. Üks on aga selge: 21. sajandi kodanikust saab öko- või kliimakodanik, isegi kui ta seda ise ei taha. Kliimamuutuse väljakutse on lihtsalt nii tõsine ja vältimatu, et see ei jäta palju valikuvõimalusi.\nKas demokraatia elab selle täiusliku tormi üle? Praegu me seda veel ei tea, sest töötavaid lahendusi kliimamuutusega rindapistmiseks tegelikult pole. Paljud autorid maalivad pilte antikapitalistlikust ökodemokraatiast, mis põhineb ülemaailmsel solidaarsusel, võrdsusel ja koostööl. Täna paistab see utoopilise soovmõtlemisena, homme võib-olla enam mitte…\nLõpetuseks tuleb tõdeda, et väljakutsed, mis demokraatial 21. sajandil ees seisavad, tunduvad olevat veelgi tõsisemad kui sõdadevahelisel perioodil ligi sadakond aastat tagasi. Toona päästis meid mitmete riigimeeste südikus, väljaspool kasti mõtlemine ja kõigutamatu usk, et demokraatia on väärtus, mille säilitamise nimel tasub pingutada. Jääb vaid loota, et kui seesugused riigimehed pole juba meie seas, siis nad on vähemalt sündimas.\n Fukuyama, F. 2018. Identity: Contemporary Identity Politics and the Struggle for Recognition.\n Norris, P.; Inglehart, R. 2019. Cultural Backlash: Trump, Brexit, and Authoritarian Populism.\n Diamond, P. (toim.) 2018. Crisis of Globalization: Democracy, Capitalism and Inequality in the Twenty-First Century.\n Kriesi, H.; Grande, E. jt. 2012. Political Conflict in Western Europe.\n Rodrik, D. 2012. Globalization Paradox: Why Global Markets, States, and Democracy Can’t Coexist.\n Bray, D; Slaughter, S. 2015. Global Democratic Theory: A Critical Introduction.\n Susskind, D. 2020. World Without Work: Technology, Automation and How We Should Respond.\n Piketty, T. 2014. Capital in the Twenty-First Century.\n Fukuyama, F. 2014. Political Order and Political Decay: From the Industrial Revolution to the Globalization of Democracy.\n Susskind, J. 2018. Future Politics: Living Together in a World Transformed by Tech.\n Mann, M. 2012. Sources of Social Power: Volume 4, Globalizations, 1945–2011.\n Wainwright, J.; Mann, G. 2017. Climate Leviathan: A Political Theory of Our Planetary Future.\nTõnis Saarts on Tallinna Ülikooli võrdleva poliitika dotsent. Ta on analüüsinud juba kaks aastakümmet eri väljaannete veergudel Eesti poliitilisi arenguid. Oma akadeemilises töös on ta keskendunud erakondadele, valimistele, ühiskondlikele lõhedele, demokraatiale ja populismile.


Eesti elatustase oli 1999. a vaid 37 protsenti Euroopa Liidu keskmisest tasemest, edestades k�ll ostuj�u poolest m�nev�rra L�tit ja Leedut. Baltimaadest on tagapool ainult Rumeenia, Bulgaaria ja T�rgi.\nTolli andmetel veeti meilt eelmise aasta detsembris kaupu v�lja 5,74 miljardi ja sisse 7,65 miljardi krooni v��rtuses. T�htsaim kaubanduspartner on olnud Soome.\nKristina �miguni topingu B-proov osutus negatiivseks ja meie parim naissuusataja on s�itnud Salt Lake Citysse ol�mpiam�ngudele.\n28. jaanuaril suri Stockholmis 94. eluaastal lastekirjanik Astrid Lindgren. Ta on kirjutanud ligemale 90 raamatut. 1989. aastal k�lastas kuulus kirjanik koos Ilon Wiklandiga ka Eestit.\nSai teatavaks, et 11. septembri terrorir�nnakud on USA majandusele toonud 639 miljardit dollarit kahju. Kadunud on kaks miljonit t��kohta.\nOtsustati, et Edelaraudtee pikendab juunis Tallinna�J�hvi rongiliini kuni Narvani.\nSelgus, et Tervisekaitseinspektsiooni andmetel ei vasta joogivesi 27 Eesti asulas n�uetele, eriti Rapla-, Ida-Viru- ja Saaremaa v�ikeasulates. Ei aitaks �ksnes torude l�bipesemine, vaja l�heb investeeringuid.\nSotsiaalminister Siiri Oviir teatas, et soovib muuta ravimipoliitikat. Ravimid on meil viie aastaga kallinenud 2,8 korda ning ainu�ksi soodusravimitele kulub ligi viiendik Haigekassa rahast.\nEesti Energia teavitas, et ta l�petab v�lglaste varustamise elektriga. Esmalt puudutab see neid, kes pole eelmisel aastal kordagi elektri eest maksnud ja kelle v�lg �letab tuhat krooni. 5 protsenti eratarbijatest on v�lgnikud. Aga ka elektri uuesti sissel�litamine on taaspingestamise t�ttu v�gagi kallis.\nTehtud uuringute j�rgi hakkavad eestlased eurooplastega �hesugust palka saama 60 aasta p�rast. Eestis on tarbijahinnad viimase k�mne aasta v�ltel kasvanud keskmiselt 30 korda, palgad on t�usnud 40 korda. T��tasu suhe Euroopa keskmisesse t��tasusse on t�usnud 0,45 protsendilt 18 protsendile.\nSotsiaalminister Siiri Oviir kutsus oma n�unikuks 30-aastase arstistaa�iga reformierakondlase Helje Hallika (53).\nEuroliit valis Hiiumaa seesuguseks katsealaks, kus hakatakse testima info�hiskonna loomist saareoludes.\nValmis Eestis jahipidamist tutvustav film �Jaht Eesti moodi�, selle autor on Rein Hanson. 13-aastane Mari-Liis Sirkel Saaremaalt v�itis Coca-Cola Jookide talvekampaanial 400 000 krooni maksva auto.\nIlmaennustajad lubavad, et talv kestvat aprilli l�puni. Veebruaris on oodata lumesadu ja pehmeid ilmu, m�rtsis on tuuline ning sajab keskmisest rohkem. Aprillis aga saabuvad madalr�hkkonnad Briti saartelt.\nMaailma pikim naine, 24-aastane ning 2,4 meetri pikkune Pakistani kodanik Zenab Bibi l�heb palver�nnakule Euroopasse ja P�hja-Aafrika riikidesse, et koguda raha orbude kodu ehitamiseks Pakistani. P�evas s��b see naine kaks kana, 5 kilo puuvilja, joob kaks liitrit piima ja 6 liitrit vett. Tema jalanumber on 50, kleidi �mblemiseks kulub aga koguni 12 meetrit riiet.


Eesti Energia võib ilma jääda suurklientidest\nTäna kohtuvad Moskvas Eestis asuva keemiaettevõtte Nitrofert omaniku Gazpromi peakorteris firmad, kes on seotud Kohtla-Järvele ligi kaks miljardit krooni maksva metanoolitehase ehitamisega. Kohtumine võib lõppeda otsusega rajada metanoolitehase jaoks oma elektrijaam.\nNitroferdi esindaja Vladimir Degtjarenko ütles, et ainus takistus, mis metanoolitehase rajamise alustamist segab, on pikaajalise elektrienergia tarne lepingu puudumine. «Me ei ole suutnud Eesti Energiaga kokku leppida, et oleks garanteeritud elekter 12 aastaks,» sõnas Degtjarenko. Ta kinnitas, et Moskvas arutatakse just nimelt metanoolitehase kõrvale oma elektrijaama ehitamist.\nEesti Energia suurim klient Nitrofert maksab elektrienergia eest umbes 120 miljonit krooni aastas. Uus elektrijaam, mis kataks kõik Nitroferdi praegused elektrivajadused, maksaks hinnanguliselt 200--250 miljonit krooni.\nMitmendat aastat üritab elektri- ja soojatootmise jaama ehk nn kombijaama rajada Kunda Nordic Tsement. Kunda jõujaama maksumuseks on plaanitud umbes 50 miljonit krooni.\nTallinna Soojusel on valmis arengukava, milles nähakse ette Iru soojuselektrijaama kõrvale veel ühe sarnase jaama rajamist. Investeeringu suurus ulatub miljardi kroonini.\nOma kombijaamast on rääkinud ka Kreenholmi Valdus.\nHiljuti Soome firmale Imatran Voima (IVO) müüdud Läänemaa elektrivõrk peab samuti plaane Haapsalu kanti 100--120 miljonit krooni maksev oma jaam ehitada. Elektrijaama rajamiseks on IVOga eellepingu sõlminud Kiviter.\nFirmajuhid on oma elektrijaama ehitamise ajendiks pidanud asjaolu, et energiakulud on pikas perspektiivis prognoosimatud ning neil ei ole nii võimalik oma ettevõtet arendada.\nEesti Energia finantsdirektor Sandor Liive ütles, et eks iga ettevõte arvestab, kuidas on majanduslikult otstarbekas tegutseda. «Aga ma arvan, et iga kingsepp peaks jääma oma liistude juurde,» lausus Liive. «Me keegi ei küpseta kodus leiba, seda pole mugav teha ja ilmselt tuleb poest ostes odavam ka, samuti on elektriga,» rääkis ta.\nLiive sõnul on Eesti Energias alustatud mitme arenguprotsessiga, mille eesmärk on hoida elektrienergia hinnad konkurentsivõimelised.\n«Iseasi on, kui mõni klient on ise väga suur ja saab näiteks supersoodsa gaasi hinna, nagu Nitroferdi omanike ringi järgi võiks arvata. Siis on muidugi võimalik, et nad saavad oma jaamast kokkuvõttes odavamalt elektrit,» nentis Liive. Tema sõnul on tõenäoline, et firmad kasutavad oma elektrijaama ehitamise plaane argumendina läbirääkimistel Eesti Energiaga.\nPeaministri majandusnõunik Heido Vitsur ütles, et riik peaks elektrienergia hinnatariifid tõsiselt üle vaatama.\nPraegu maksavad tööstustarbijad kodutarbijatega sisuliselt sama hinda, ehkki kulud, mis tulevad elektri ülekandmisel jaamast kodutarbijani, on tööstustarbijaga võrreldes tunduvalt suuremad.\nPraegu maksab tööstustarbija kodutarbijale tehtud kulutused kinni ja see pole Vitsuri sõnul normaalne. «Suurtarbijad peaksid elektrienergiat saama hinnaga, mis kajastab Eesti Energia tegelikke kulutusi ja kasumit,» sõnas Vitsur. «Miks mitte alustada raskesse olukorda sattunud Nitroferdist,» lisas ta.\nOtseselt tööstustele elektrienergiatoetuse maksmine oleks Vitsuri sõnul sama kehv lahendus kui näiteks sprotitehasele toetuse maksmine.\n«Erandjuhtudel on riigid seda teinud, aga ma ei ole kindel, et praegu see erandjuhtum on,» sõnas Vitsur.