Psühhopatoloogiliste sündroomide klassifikatsioon sõltuvalt isiksuse kahjustuse sügavusest. - Unes kõndimine\nTeema asjakohasus: psühhiaatrias on diagnoosi üks olulisemaid etappe juhtiva psühhopatoloogilise sündroomi kehtestamine. Võime psüühikahäirete sümptomeid õigesti kvalifitseerida võimaldab erakorralise ravi õigeaegset määramist, samuti edasisi diagnostilisi ja terapeutilisi meetmeid.\nÜldeesmärk: õppida tuvastama psüühikahäirete juhtivat sündroomi ja pakkuda patsientidele piisavat abi.\n1. Piiripealsed mittepsühhootilised sündroomid, asteenilised, neurootilised (neurasteenilised, obsessiiv-foobsed, düsmorfofoobsed, hüsteerilised), depressiivsed, hüpohondrilised, somatoformid.\n2. Psühhootilised sündroomid: depressiivne, maniakaalne, paranoiline, paranoiline, düsmorfomaniline, katatooniline, hebefreeniline, deliiriline, oneiric, amengive, asteeniline segasus, hämarik teadvuseseisund, hallutsinoos.\n3. Puudulikud orgaanilised sündroomid: psühhoorganiline, Korsakovi amnestiline, oligofreenia, dementsus, vaimne hullumeelsus.\n4. Lapsepõlve peamised psühhopatoloogilised sündroomid: neuropaatia, lapseea autism, hüperdünaamika, lapseea patoloogilised hirmud, anorexia nervosa, infantilism.\n5. Psühhopatoloogilise sündroomi diagnoosi väärtus meetodi valikul\nerakorraline ravi ja patsiendi täiendav uurimine.\nPsühhopatoloogiline sündroom on enam-vähem stabiilne patogeneetiliselt seotud sümptomite kogum. Sündroomi määratlus (sündromoloogiline diagnoos) - diagnostilise protsessi algstaadium, millel on suur praktiline tähtsus.\nSündroomide liigitusi on erinevaid: vastavalt ühe või teise vaimse funktsiooni ülekaalukale kaotusele, vastavalt isiksuse kahjustuse sügavusele.\nPsühhopatoloogiliste sündroomide klassifitseerimine vastavalt teatud vaimsete funktsioonide valitsevale kahjustusele\n1. Sündroomid, kus domineerivad aistingute ja tajude häired.\n• hallutsinoosi sündroom (verbaalne, kombatav, visuaalne).\n• derealiseerimise ja depersonaliseerimise sündroomid.\n2. Sündroomid, kus domineerivad mnestilised häired\n• Korsakovi amnestiline sündroom.\n3. Mõttehäirete ülekaaluga sündroomid.\n• Paranoidne sündroom (hallutsinatoorselt-paranoiline, Kandinsky-Clerambo, hüpohondriaalne, düsmorfomaniline jne);\n4. Sündroomid, kus domineerivad vaimupuuded.\n• psühhoorganiline (entsefalopaatiline) sündroom;\n5. Emotsionaalsete ja efektor-tahtehäirete ülekaaluga sündroomid.\n• neurootiline (asteeniline ja neurasteeniline, hüsteeriline, obsessiiv-kompulsiivne sündroom);\n6. Sündroomid, kus ülekaalus on teadvuse häired.\n• mittepsühhootilised sündroomid (minestamine; kurtus; stuupor; kooma)\n• psühhootilised sündroomid (meeletu; oneiroid; amentive; teadvuse hämarik)\nI. Mittepsühhootilised piirisündroomid:\n1. Asteniline (asteno-neurootiline, asteno-depressiivne, astenohüpokondriaalne, astenoabuliline).\n3. Neurootiline ja neuroosilaadne (neurasteeniline, obsessiiv-kompulsiivne häire, düsmorfofoobne, depressiivne-hüpohondriaalne).\n4. Psühhopaatiline ja psühhopaatiline.\nII. Psühhootilised sündroomid:\n1. asteeniline segasus;\n6. teadvuse hämarikust.\n2. Depressiivne (psühhootiline variant);\n3. hallutsinoosi sündroom (verbaalne, kombatav, visuaalne);\n5. Paranoid (sh hallutsinatoorselt-paranoiliselt, hüpohondriaalne, düsmorfomaniline, Kandinsky-Clerambo vaimse automatismi sündroom);\nSh. Defektsed orgaanilised sündroomid:\n1. Psühhoorganilised (plahvatusohtlikud, apaatilised, eufoorilised, asteenilised variandid);\n2. Korsakovi amnestik;\n4. Dementsus (totaalne ja lakunaarne).\nPsühhopatoloogiline sümptom on psüühikahäire üks kliiniline tunnus. Psühhopatoloogiline sündroom - patogeneetiliselt seotud sümptomite kogum.\nAsteeniline sündroom (kreeka a - puudumine, steno - tugevus) avaldub väljendunud füüsilise ja vaimse väsimuse korral, mis tekib pärast väiksemat pingutust. Patsientidel on raske keskenduda ja nad ei mäleta seetõttu hästi. Ilmub emotsionaalne uriinipidamatus, labiilsus, suurenenud tundlikkus helide, valguse, värvide suhtes. Mõtlemistempo aeglustub, patsientidel on raskusi keeruliste intellektuaalsete probleemide lahendamisel.\nAsteno-neurootilistes seisundites kaasnevad kirjeldatud asteenia nähtustega iratiivsus, suurenenud ärrituvus, pisaravool, tujukus.\nAsteenilis-depressiivsetes seisundites on asteenia nähtused ühendatud meeleolu langusega.\nAsteeniliste-hüpohondriaalsete - asteeniliste sümptomitega kaasneb suurenenud tähelepanu nende füüsilisele tervisele, omistavad patsiendid suurt tähtsust mitmesugustele siseorganitest tulenevatele ebameeldivatele aistingutele. Neil on sageli mõtteid ravimatu haiguse olemasolust..\nAsteenilise-abulilise sündroomi korral väsivad patsiendid, alustades mis tahes tööd, nii kiiresti, et ei suuda praktiliselt isegi kõige lihtsamaid ülesandeid täita ja muutuvad praktiliselt passiivseks.\nAsteeniline sündroom erinevates variantides esineb kõigi somaatiliste, eksogeensete-orgaaniliste, psühhogeensete haiguste korral.\nNeurootiline sündroom on sümptomite kompleks, mis hõlmab suurenenud vaimse ja füüsilise kurnatusega emotsionaalse, tahte- ja efektorsfääri ebastabiilsuse nähtusi ning kriitilist suhtumist oma olekusse ja käitumisse\nSõltuvalt isiksuseomadustest võib neurootiline sündroom olla neurasteeniline, hüsteeriline ja psühhasteeniline..\nNeurasteenilist sündroomi (ärritunud nõrkuse sündroom) iseloomustab ühelt poolt suurenenud erutuvus, afekti pidamatus, kalduvus vägivaldsetele afektiivsetele reaktsioonidele koos tahtelise ebastabiilsusega, teiselt poolt suurenenud kurnatus, pisaravool, tahte puudumine.\nHüsteeriline sündroom - mida iseloomustab suurenenud emotsionaalne erutuvus, teatrikäitumine, kalduvus fantaseerida ja petta, vägivaldsetele afektiivsetele reaktsioonidele, hüsteerilised krambid, funktsionaalne halvatus ja parees jne..\nObsessiiv-kompulsiivne häire (obsessiiv-kompulsiivne häire) ilmneb obsessiivsete mõtete, foobiate, obsessiivsete soovide ja tegude kaudu. Obsessiivsed nähtused tekivad reeglina äkki, ei vasta hetkel patsiendi mõtete sisule, patsient on nende suhtes kriitiline ja võitleb nendega.\nObsessiiv-kompulsiivne häire esineb neurooside, somaatiliste, eksogeensete-orgaaniliste ajuhaiguste korral.\nDüsmorfofoobne sündroom - patsiendid hindavad oma füüsilise puude olulisust üle, otsivad aktiivselt abi spetsialistidelt, nõuavad iluoperatsioonide tegemist. Kõige sagedamini esineb puberteedieas psühhogeense mehhanismi abil. Näiteks kui teismelised on veendunud, et nad on ülekaalulised, piirduvad nad tõsiselt toiduga (vaimne anorsia).\nDepressiiv-hüpohondriakaalset sündroomi iseloomustab see, et patsiendil ilmnevad mõtted mis tahes tõsise, isegi ravimatu haiguse esinemisest, millega kaasneb melanhoolne meeleolu. Sellised patsiendid pöörduvad järjekindlalt arstide poole, nõuavad mitmesuguseid uuringuid, määravad ravimiteraapiat.\nPsühhopaatiline sündroom on enam-vähem püsiva olemusega emotsionaalsete ja efektor-tahtehäirete sümptomite kompleks, mis määrab neuropsühhilise reaktsiooni ja käitumise peamise tüübi, mis on tegelikule olukorrale tavaliselt ebapiisavalt adekvaatne. Hõlmab suurenenud emotsionaalset põnevust, vabatahtlike tegevuste ja tegude ebapiisavust, suurenenud kuulekust vaistlikele ajenditele.\nSõltuvalt kõrgema närvilise aktiivsuse tüübi omadustest ja kasvatusoludest võib sellel olla asteeniline, hüsteeriline, psühhasteeniline, erutuv, paranoiline või skisoidne iseloom. See on aluseks mitmesugustele orgaanilise ja muu päritoluga psühhopaatia vormidele ning psühhopaatilistele seisunditele. Sageli kaasnevad seksuaalsed ja muud väärastumised.\nDeliiriline sündroom (ladina keelest deliirium - hullumeelsus) - teadvuse hallutsinatsiooniline hägustumine, kus domineerivad tõelised visuaalsed hallutsinatsioonid, visuaalsed illusioonid, kujundlik deliirium, motoorne põnevus, säilitades samal ajal eneseteadvuse.\nAmentsiivne sündroom on teadvuse suur hägustumine kooskõla mõtlemisega, täielik ligipääsmatus kontaktile, desorientatsioon, järsud tajupettused ja raske füüsilise kurnatuse tunnused.\nÜhe kilpnäärme teadvuse hägustumine. Seda eristab psühhootiliste kogemuste erakordne fantastiline olemus. Iseloomustavad ambivalentsus, vastuolulised tunded ja teod, globaalsete muutuste tunne maailmas, katastroof ja pidustused üheaegselt.\nDepressiivset sündroomi iseloomustab depressiivne triaad: depressiivne, kurb, kohutav meeleolu, aeglane mõtlemine ja motoorne alaareng.\nManiakaalne sündroom - maniakaalne triaad on iseloomulik: eufooria (ebapiisavalt kõrgendatud meeleolu), assotsiatiivsete protsesside kiirenemine ja motoorne põnevus aktiivsussooviga.\nHallutsinatoorne sündroom (hallutsinoos) on rikkalike hallutsinatsioonide (verbaalne, visuaalne, kombatav) sissevool selge teadvuse taustal, mis kestab 1-2 nädalat (äge hallutsinoos) kuni mitu aastat (krooniline hallutsinoos). Hallutsinoosiga võivad kaasneda afektiivsed häired (ärevus, hirm), aga ka pettekujutelmad. Hallutsinoosi täheldatakse alkoholismis, skisofreenias, epilepsias, aju orgaanilistes kahjustustes, sealhulgas süüfilise etioloogias.\nParanoidset sündroomi iseloomustab mitmesuguse sisuga süstematiseerimata luululiste ideede olemasolu koos hallutsinatsioonide, pseudohalutsinatsioonidega. Kandinsky-Clerambo sündroom on paranoilise sündroomi tüüp ja seda iseloomustavad vaimse automatismi nähtused, s.t. aistingud, et keegi juhib patsiendi mõtteid ja tegevusi, pseudohallutsinatsioonide olemasolu, kõige sagedamini kuulmis-, eksitavad mõte mõjust, mentism, mõtete avatuse sümptomid (tunne, et patsiendi mõtted on ümbritsevatele inimestele kättesaadavad) ja mõtete pesitsemine (tunne, et patsiendi mõtted on võõrad, talle üle antud).\nParanoia sündroomile on iseloomulik süstematiseeritud deliiriumi olemasolu, kui puudub taju ja vaimsed automatismid. Pettekujutelmad põhinevad tegelikel faktidel, kuid kannatab patsientide võime selgitada reaalsusnähtuste vahelisi loogilisi seoseid, faktid valitakse ühepoolselt, vastavalt pettekujutelmale.\nParafreeniline sündroom - süstematiseeritud või süstematiseerimata luulude kombinatsioon vaimse automatismiga, verbaalsed hallutsinatsioonid, fantastilise sisuga konfabulatsioonikogemused, kalduvus meeleolu tõsta.\nDüsmorfomanilist sündroomi iseloomustab märkide triaad: füüsilise puude luululised ideed, luululised suhted, madal meeleolu. Patsiendid püüavad aktiivselt oma puudusi kõrvaldada. Kui neile operatsioon keelatakse, üritavad nad mõnikord oma koledaid kehaosi ümber kujundada. Täheldatud skisofreenia korral.\nKatatooniline sündroom - avaldub katatoonilise absurdse ja mõttetu põnevuse või tuimusena või perioodilise muutusena nendes olekutes. Täheldatud skisofreenia, nakkuslike ja muude psühhooside korral.\nHebefreeniline sündroom on kombinatsioon heebefreenilisest põnevusest rumaluse ja häiritud mõtlemisega. Täheldatud peamiselt skisofreenia korral.\nApaatia-abuliline sündroom on ükskõiksuse, ükskõiksuse (apaatia) ja aktiivsuse stiimulite puudumise või nõrgenemise kombinatsioon (abulia). Seda täheldatakse kurnavate somaatiliste haiguste korral, pärast kranotserebraalset traumat, mürgitust, skisofreeniat.\nPsühoorganiline sündroom - seda iseloomustavad kerged intellektipuuded. Patsientidel on vähenenud tähelepanu, fikseerimismälu, neil on raskusi oma eluga seotud sündmuste ja tuntud ajalooliste sündmuste meenutamisega. Mõtlemistempo aeglustub. Patsientidel on raskusi uute teadmiste ja oskuste omandamisel. Toimub kas isiksuse tasandamine või iseloomuomaduste teravnemine. Sõltuvalt sellest, millised emotsionaalsed reaktsioonid valitsevad, eristatakse plahvatusohtlikku varianti - patsientidel märgitakse plahvatuslikkust, ebaviisakust, agressiivsust; eufooriline variant (ebapiisav lõbusus, hoolimatus), apaatne variant (ükskõiksus). Osaline pöörduvus on võimalik, sagedamini toimub järk-järguline süvenemine ja dementsuse sündroomi areng. Iseloomulik eksogeensete orgaaniliste ajukahjustuste korral.\nKorsakoffi amnestiline sündroom - sisaldab mäluhäireid praeguste sündmuste korral (fikseeritud amneesia), retro- ja anterograadset amneesiat, pseudo-meenutusi, konfabulatsioone ja amnestilist desorientatsiooni.\nDementsus on intelligentsuse taseme püsiv langus. Dementsust on kahte tüüpi - kaasasündinud (oligofreenia) ja omandatud (dementsus).\nOmandatud dementsust põhjustavad skisofreenia, epilepsia, samuti orgaanilised haigused, mille korral aju sisus esinevad atroofilised protsessid (süüfilise ja seniilsed psühhoosid, aju vaskulaarsed või põletikulised haigused, rasked traumaatilised ajukahjustused).\nSegadussündroomi iseloomustab toimuvast arusaamatus, arusaamatus esitatud küsimustest ja mitte alati piisavad vastused. Patsiendi näoilme on segaduses, hämmeldunud. Nad esitavad sageli küsimusi: "mis see on?", "Miks", "miks?" Esineb koomast väljumisel, samuti paranoilise sündroomiga.\nFrontaalne sündroom on totaalse dementsuse tunnuste kombinatsioon spontaansusega või vastupidi - üldise disinhibitsiooniga. Seda täheldatakse aju orgaaniliste haiguste korral, kus domineerivad aju frontaalsete piirkondade kahjustused - kasvajad, TBI, Picki tõbi.\nPeamised psühhopatoloogilised sündroomid\nSündroom on sümptomite kompleks. Psühhopatoloogiline sündroom on keeruline, enam-vähem tüüpiline seestpoolt (patogeneetiliselt) omavahel seotud psühhopatoloogiliste sümptomite kogum, mille kliiniliste ilmingute iseärasustes väljenduvad vaimsete funktsioonide kahjustuse maht ja sügavus, patogeense kahju aju mõju raskus ja massilisus.\nPsühhopatoloogilised sündroomid on erinevat tüüpi vaimse patoloogia kliiniline väljendus, sealhulgas psühhootiliste (psühhoos) ja mittepsühhootiliste (neuroosid, piirjooned) vaimuhaigused, lühiajalised reaktsioonid ja püsivad psühhopatoloogilised seisundid.\nPositiivsed psühhopatoloogilised sündroomid\nÜhtset vaadet positiivsete ja vastavalt ka negatiivsete sündroomide kontseptsioonile praegu praktiliselt pole. Sündroome peetakse positiivseteks, mis on kvalitatiivselt uued, normis puuduvad, sümptomite kompleksid (neid nimetatakse ka patoloogilisteks positiivseteks, "pluss" - häired, "ärrituse" nähtused), mis näitavad vaimuhaiguse progresseerumist, muutes patsiendi vaimset aktiivsust ja käitumist kvalitatiivselt.\n6.1.1. Asteenilised sündroomid. Asteeniline sündroom - neuropsühhilise nõrkuse seisund - on kõige levinum psühhiaatrias, neuroloogias ja üldmeditsiinis ning on samal ajal valdavalt kvantitatiivsete psüühikahäirete lihtne sündroom. Juhtiv ilming on vaimne asteenia ise. Asteenilisel sündroomil on kaks peamist varianti - emotsionaalne-hüperesteetiline nõrkus (hüpersteeniline ja hüposteeniline).\nEmotsionaalse-hüperesteetilise nõrkuse korral tekivad kergesti ja kiiresti lühiajalised emotsionaalsed reaktsioonid rahulolematusest, ärrituvus, viha väiksematel põhjustel ("mängu" sümptom), emotsionaalne labiilsus, nõrkus; patsiendid on kapriissed, sünged, õnnetud. Ka atraktsioonid on labiilsed: söögiisu, janu, toidusõltuvused, libiido ja potentsi langus. Iseloomustab hüperesteesia valju heli, ereda valguse, puudutuste, lõhnade jms suhtes, sallimatus ja halb sallivus ootamise suhtes. Asendatakse vabatahtliku tähelepanu ammendumisega ja selle keskendumisega, tähelepanu hajumine, tähelepanu hajumine suureneb, keskendumine muutub raskeks, ilmub meeldejätmise ja aktiivse meenutamise mahu vähenemine, mis on ühendatud mõtlemisraskuste, loogiliste ja ametialaste probleemide lahendamise kiiruse ja originaalsusega. See kõik raskendab ka neuropsühholoogilist jõudlust, ilmnevad väsimus, letargia, passiivsus, soov puhata..\nTavaliselt on arvukalt somato-vegetatiivseid häireid: peavalud, hüperhidroos, akrotsüanoos, kardiovaskulaarse süsteemi labiilsus, unehäired, peamiselt pindmine uni koos arvukate igapäevaste unistustega, sagedased ärkamised kuni püsiva unetuseni. Sageli somato-vegetatiivsete ilmingute sõltuvus meteoroloogilistest teguritest, ületöötamine.\nHüpoteenilises variandis tulevad esile füüsiline asteenia, letargia, väsimus, nõrkus, kiire väsimus, pessimistlik meeleolu koos töövõime langusega, suurenenud unisus koos unega rahulolu puudumisega ja nõrkuse tunne, raskustunne peas hommikul..\nAsteniline sündroom esineb somaatiliste (nakkuslike ja mitteinfektsioossete) haiguste, mürgistuste, orgaaniliste ja endogeensete vaimuhaiguste, neurooside korral. See on neurasthenia (asteeniline neuroos) olemus, mis läbib kolme etappi: hüpersteeniline, ärritunud nõrkus, hüposteeniline.\n6.1.2. Afektiivsed sündroomid. Afektiivsete häirete sündroomid on väga erinevad. Moodne afektiivsete sündroomide klassifikatsioon põhineb kolmel parameetril: afektiivne poolus ise (depressiivne, maniakaalne, segatud), sündroomi struktuur (harmooniline - disharmooniline; tüüpiline - ebatüüpiline) ja sündroomi raskusaste (mitte-psühhootiline, psühhootiline).\nTüüpiliste (harmooniliste) sündroomide hulka kuuluvad kohustuslike stgmptoomide ühtlaselt depressiivsed või maniakaalsed triad: emotsioonide patoloogia (depressioon, maania), muutused assotsiatsiooniprotsessi käigus (aeglustumine, kiirenemine) ja motoorsed tahtehäired / letargia (substupor) - inhibeerimine (agitatsioon), hüpobulia - hüperbulia /. Peamine (pöördeline) neist on emotsionaalne. Täiendavad sümptomid on: enesehinnangu langus või tõus, eneseteadvuse nõrgenemine, obsessiivsed, ülehinnatud või petlikud ideed, rõhumine või suurenenud ajendid, enesetapumõtted ja tegevused depressiooni korral. Kõige klassikalisemas vormis esinevad endogeensed afektiivsed psühhoosid, mis endogeensuse märgina hõlmavad V. P. Protopopovi somato-vegetatiivset sümptomite kompleksi (arteriaalne hüpertensioon, tahhükardia, kõhukinnisus, mioos, hüperglükeemia, menstruaaltsükli häired, kehakaalu muutused), igapäevaseid afektide kõikumisi (enesetunde paranemine) pärastlõuna), hooajalisus, sagedus ja autohtoonsus.\nEbatüüpilisi afektiivseid sündroome iseloomustab fakultatiivsete sümptomite (ärevus, hirm, senestopaatia, foobiad, kinnisideed, derealiseerumine, depersonaliseerimine, mitte-golotüümsed luulud, hallutsinatsioonid, katatoonilised sümptomid) ülekaal peamiste afektiivsete sündroomide suhtes. Segatud afektiivsed sündroomid hõlmavad häireid, mis näivad olevat sisse viidud vastupidisest triaadist (näiteks motoorne erutus melanhoolia - depressiivse erutuse - mõjuga).\nOn ka subafektiivseid. (Subdepressioon, hüpomania; need pole ka psühhootilised), klassikalisi afektiivseid ja keerulisi afektiivseid häireid (afektiivsed-luulud: depressiivsed-paranoilised, depressiivsed-hallutsinatiivsed-paranoilised, depressiivsed-parafreenilised või parafreenilised-paranoilised., matsnak-parafreeniline).\n6.1.2.1. Depressiivsed sündroomid. Klassikaline depressiivne sündroom hõlmab depressiivset triaadi: väljendunud melanhoolia, surutud sünge meeleolu koos elujõulisusega; intellektuaalne või motoorne alaareng. Meeleheitel melanhooliat kogetakse sageli vaimse valuna, millega kaasnevad valulikud tühjusetunded, raskustunne südames, mediastiinumis või epigastimaalses piirkonnas. Täiendavad sümptomid on pessimistlik hinnang praegusele, minevikule ja tulevikule, jõudes holotimistlike ülehinnatud või petlike ideedeni süü, enese alandamise, enesesüüdistamise, patuse, madala enesehinnangu, aktiivsuse eneseteadvuse halvenemise, elujõu, lihtsuse, identiteedi, enesetapumõtete ja -toimete, unehäirete, unetuse kujul, uneagnoosia, madal uni koos sagedaste ärkamistega.\nSubdepressiivset (mitte-psühhootilist) sündroomi esindab mitte väljendunud melanhoolia koos kurbuse, igavuse, põrna, depressiooni, pessimismi varjundiga. Muude põhikomponentide hulka kuuluvad hüpobulia letargia, väsimuse, väsimuse ja vähenenud tootlikkuse näol ning assotsiatsiooniprotsessi aeglustumine sõnade valimise raskuste, vaimse aktiivsuse vähenemise ja mäluhäirete kujul. Täiendavad sümptomid - obsessiivsed kahtlused, madal enesehinnang, aktiivsuse eneseteadvuse halvenemine.\nKlassikaline depressiivne sündroom on iseloomulik endogeensetele depressioonidele (maniakaal-depressiivne psühhoos, skisofreenia); subdepressioon reaktiivse psühhoosiga, neuroosid.\nEbatüüpiliste depressiivsete sündroomide hulka kuuluvad subdepressiivsed sündroomid. suhteliselt lihtne ja keeruline depressioon.\nSubdepressiivsete sündroomide hulgas on kõige levinumad:\nAsteno-subdepressiivne sündroom - madal meeleolu, põrn, kurbus, igavus koos elujõu ja aktiivsuse kaotuse tundega. Valitsevad füüsilise ja vaimse väsimuse, kurnatuse, nõrkuse ja emotsionaalse labiilsuse sümptomid, vaimne hüperesteesia.\nAdünaamiline subdepressioon hõlmab madalat meeleolu ükskõiksuse varjundiga, füüsilist tegevusetust, letargiat, soovi puudumist, füüsilise jõuetuse tunnet.\nAnesteetiline subdepressioon on madal meeleolu koos afektiivse resonantsi muutumisega, lähedustunde, kaastunde, antipaatia, empaatia kadumisega jne. koos aktiivsuse motivatsiooni vähenemisega ning pessimistliku hinnanguga olevikule ja tulevikule.\nMaskeeritud (varjatud, varjatud, somatiseeritud) depressioon (MD) on ebatüüpiliste subdepressiivsete sündroomide rühm, kus esiplaanile tulevad fakultatiivsed sümptomid (senestopaatiad, algia, paresteesia, obsessiivsus, vegetatiivne-visneraalne, narkomaania, seksuaalhäired) ja subdepressiivsed ilmingud ( kustutatud, väljendamatu, ilmuvad taustale. Valikuliste sümptomite struktuur ja raskus määravad MD erinevad variandid (Desjatnikov V.F., Nosachev G.N., Kukoleva I.I., Pavlova I.I., 1976).\nTuvastatakse järgmised MD variandid: 1) algiline-senestopaatiline (kardiaal-, tsefalgia-, kõhu-, artralgiline, panalgiline); agripniline, vegetatiivne-vistseraalne, obsessiiv-foobne, psühhopaatiline, narkomaania, seksuaalsete häiretega MD variandid.\nMD algia-senestopaatilised variandid. Valikulisi sümptomeid esindavad mitmesugused senestopaatiad, paresteesiad, algia südames (kardiaalne), peas (tsefalgiline), epigastrilises (kõhuõõnes), liigestes (artralgia), mitmesugustes "kõndides" (panalgiline). Need moodustasid patsientide kaebuste ja kogemuste peamise sisu ning subdepressiivseid ilminguid hinnatakse sekundaarseteks, tähtsusetuteks..\nMD agripnilist varianti esindavad väljendunud unehäired: uinumisraskused, madal uni, varajane ärkamine, unetunde puudumine jms, samas kui esineb väsimust, meeleolu langust, letargiat.\nMD vegetatiivne-vistseraalne variant sisaldab vegetatiivsete-vistseraalsete häirete valulikke mitmekordseid ilminguid: pulsi labiilsus, kõrgenenud vererõhk, dipnoe, tahhüpnoe, hüperhidroos, külmavärinad või palavik, madal palavik, düsüürilised häired, vale vajadus roojamiseks, gaaside tekkimine ja nii edasi. ja oma olemuselt sarnanevad need dientsefaalsete või hüpotalamuse paroksüsmidega, bronhiaalastma episoodidega või vasomotoorsete allergiliste häiretega.\nPsühhopaatilist varianti esindavad käitumishäired, enamasti noorukieas ja noorukieas: laiskuse, põrna, kodust lahkumise, sõnakuulmatuse perioodid jne..\nMD narkootiline variant avaldub subdepressiooniga alkoholi- või narkojoobe episoodidena, millel puudub selge seos väliste põhjuste ja põhjustega ning ilma alkoholismi või narkomaania tunnusteta.\nMD variant seksuaalsete düsfunktsioonidega (vahelduv ja hooajaline impotentsus või frigiidsus) subdepressiooni taustal.\nMD diagnoosimisel on märkimisväärseid raskusi, kuna kaebusi esitavad ainult valikulised sümptomid ja ainult spetsiaalne küsitlus võimaldab meil tuvastada peamised ja kohustuslikud sümptomid, kuid neid hinnatakse sageli kui sekundaarseid isiklikke reaktsioone haigusele. Kuid kõiki MD variante iseloomustab kohustuslik esinemine kliinilises pildis, lisaks somato-vegetatiivsetele ilmingutele, senestopaatiatele, paresteesiatele, afektiivsete häirete algiatele subdepressiooni kujul; endogeensuse tunnused (nii juhtivate kui ka kohustuslike sümptomite ööpäevased hüpotenmilised häired ja (valikuline; sagedus, hooajalisus, autohtoonne esinemine, MD kordumine, depressiooni erinevad somato-vegetatiivsed komponendid), somaatilise ravi puudumine ja antidepressantide edu.\nSubdepressiivseid häireid esineb neuroosides, tsüklotüümias, tsüklofreenias, skisofreenias, involutionaalsetes ja reaktiivsetes depressioonides, aju orgaanilistes haigustes.\nLihtne depressioon hõlmab järgmist:\nAdünaamiline depressioon - melanhoolia kombinatsioon nõrkuse, letargia, impotentsuse, motiivide ja soovide puudumisega.\nAnesteetiline depressioon - vaimse anesteesia ülekaal, valulik tundetus koos valulike kogemustega.\nLacrimal depressioon - depressiivne meeleolu koos pisaravoolu, nõrkuse ja asteeniaga.\nÄrev depressioon, kus igatsuse taustal valitseb ärevus koos obsessiivsete kahtluste, hirmude, suheideedega.\nKompleksne depressioon - depressiooni kombinatsioon teiste psühhopatoloogiliste sündroomide sümptomitega.\nDepressioon koos tohutute pettekujutelmadega (Kotari sündroom) - kombinatsioon kõledast depressioonist koos megalomanilise fantastilise sisu nihilistlike pettekujutlustega ja enesesüüdistuste, süütunde rasketes kuritegudes, kohutava karistuse ootuse ja julmate hukkamistega..\nDepressiooni koos tagakiusamise ja mürgituse pettekujutelmaga (depressiivne-paranoiline sündroom) iseloomustab pilt melanhooliast või ärevast depressioonist koos tagakiusamise ja mürgituse luuludega.\nDepressiivsed-paranoilised_mndroomid hõlmavad lisaks eeltoodule ka depressiivset-hallutsinatoorset-paranoilist, depressiivset-parafreenilist. Esimesel juhul on koos melanhoolia, harvemini äreva depressiooniga süüdistava, hukkamõistva ja halvustava sisuga verbaalsed tõesed või pseudohallutsinatsioonid lk. vaimse automatismi nähtused, tagakiusamise ja mõjutamise luulud. Depressiiv-parafreeniline sisaldab lisaks loetletud sümptomitele megalomanilisi luululisi ideid nihilistilisest, kosmilisest ja apoplektilisest sisust kuni depressiivse kilpnäärmeni.\nTüüpiline afektiivsete psühhooside, skisofreenia, psühhogeeniate, orgaaniliste ja nakkuslike vaimuhaiguste korral.\n6.1.2.2. Maniakaalsed sündroomid. Klassikaline maniakaalne sündroom hõlmab väljendunud maania, millel on mõõtmatu õnne, rõõmu, rõõmu, ekstaasi tunne (kohustuslik sümptomatoloogia on paljude plaanidega maniakaalne hüperbulia, nende äärmine ebastabiilsus, märkimisväärne tähelepanu hajumine, mille põhjuseks on mõtlemise produktiivsuse rikkumine, selle tempo kiirendamine, ideede "hüpe", ebajärjekindlus loogilisi toiminguid ja suurenenud füüsilist aktiivsust võetakse paljude asjade jaoks, lõpetamata ühtegi neist, need on mahukad, räägivad lakkamatult. Täiendavad sümptomid - nende isiksuse omaduste ülehindamine, ebastabiilse suuruse, mahasurumise ja suurenenud draivide holotimaalsete ideedeni jõudmine.\nHüpomaniline (mittepsühhootiline) sündroom hõlmab enesekindlalt väljendatud meeleolu suurenemist koos olemise rõõmu, lõbu, rõõmsameelsuse tunde ülekaaluga; subjektiivse loometõusu ja suurenenud tootlikkuse tundega, mõningase mõtlemiskiiruse kiirenemisega, piisavalt produktiivse tegevusega, ehkki häirivate elementidega ei kannata käitumist jämedalt,\nEbatüüpilised maniakaalsed sündroomid. Mitteproduktiivne maania hõlmab kõrgendatud meeleolu, kuid sellega ei kaasne aktiivsussoov, kuigi sellega võib kaasneda assotsiatiivse protsessi kerge kiirenemine.\nVihamaaniale on iseloomulik kõrgenenud meeleolu koos pidamatuse, ärrituvuse, valivuse ja üleminekuga vihale; vastuolu mõtlemises ja tegutsemises.\nKomplekssed maania_— maania kombinatsioon teiste mitte-afektiivsete sündroomidega, peamiselt luulud. Maniakaalse sündroomi struktuurile lisatakse tagakiusamise, suhete, mürgituse (maniakaal-paranoiline), verbaalse tõsi- ja pseudohallutsinatsiooni ideed, vaimse automaatika nähtused koos mõjukate pettustega (maniakaalsed-hallutsinatiivsed-paranoilised), fantastilised pettekujutelmad ja suursugususe pettekujutelmad - (tähendavad kuni parafreeniliseks). üks kilpnääre.\nManiakaalseid sündroome täheldatakse tsüklofreenia, skisofreenia, epilepsia, sümptomaatilise, joobeseisundi ja orgaaniliste psühhooside korral.\n6.1.2.3. Segatud afektiivsed sündroomid. Ärritatud depressiooni iseloomustab ärev afekt koos kohmetu ärevuse ja eksitavate ideedega hukkamõistust ja enesesüüdistamisest. Ärritava ärevuse võib asendada motoorse sissetungimisega, ärevus kuni depressiivse raptuseni koos suurenenud enesetapuohuga.\nDüsfooriline depressioon, kui igatsuse, pahameele tunne asendub ärrituvuse, nurisemise, levitamisega kõigele ümbritsevale ja teie heaolule, raevupuhangud, agressioon teiste vastu ja auto-agressioon.\nManiakaalne stuupor tekib maniakaalse põnevuse kõrgusel või üleminek depressiivsest faasist maniakaalseks, kui kasvava maaniaga kaasneb (või asendatakse) püsiv motoorne ja intellektuaalne pärssimine.\nNeid esineb endogeensete psühhooside, nakkuslike, somatogeensete, joobeseisundi ja orgaaniliste vaimuhaiguste korral.\n6.1.3. Neurootilised sündroomid. On vaja eristada neurootilisi sündroome ja häirete neurootilist taset. Häire neurootiline tase, piiripealsed neuropsühhiaatrilised häired) hõlmab enamuse kodumaiste psühhiaatrite arvates ka asteenilisi sündroome, mittepsühootilisi afektiivseid häireid (subdepressioon, hüpomania)..\nNeurootiliste sündroomide hulka kuuluvad obsessiiv (obsessiiv-foobiline, obsessiiv-kompulsiivne häire), senestopaatilised ja hüpohondriakaalsed, hüsteerilised sündroomid, samuti depersonaliseerimise-derealiseerumise sündroomid, ülehinnatud ideede sündroomid.\n6.1.3.1. Obsessiiv-kompulsiivne häire. Kõige sagedamini eristatakse obsessiivseid ja foobilisi sündroome..\n6.1.3.1.1. Obsessiivsündroom hõlmab peamiste sümptomitena obsessiivseid kahtlusi, mälestusi, ideid, obsessiivset antipaatiatunnet (jumalateotust ja jumalateotust tekitavaid mõtteid), “vaimset närimiskummi”, obsessiivseid ajendeid ja nendega seotud motoorseid rituaale. Täiendavate sümptomite hulka kuuluvad emotsionaalne stress, vaimse ebamugavuse seisund, jõuetus ja abitus kinnisideede lahendamisel. "Puhtal" kujul on afektiivselt neutraalseid kinnisideesid harva ja neid esindavad obsessiiv filosofeerimine, loendamine, unustatud terminite, valemite, telefoninumbrite jms meeldejääv meenutamine..\nObsessiivsündroom (ilma foobiateta) esineb psühhopaatiate, loid skisofreenia, orgaaniliste ajuhaiguste korral.\n6.1.3.1.2. Foobilist sündroomi esindavad peamiselt erinevad obsessiivsed hirmud. Kõige ebatavalisemad ja mõttetumad hirmud võivad tekkida, kuid kõige sagedamini haiguse alguses täheldatakse selget monofoobiat, mis kasvab järk-järgult "nagu lumepall" koos üha enamate foobiatega. Näiteks liituvad kardiofoobiaga agarofoobia, klaustofoobia, thanatofoobia, fobofoobia jne. Sotsiofoobiat saab pikka aega isoleerida.\nKõige tavalisem ja mitmekesisem nosofoobia: kardiofoobia, vähifoobia, AIDS-i foobia, alienofoobia jne. Foobiatega kaasnevad arvukad somato-vegetatiivsed häired: tahhükardia, kõrgenenud vererõhk, hüperhidroos, püsiv punane dermograafia, peristaltika ja antiperistaltika, kõhulahtisus, oksendamine. motoorilised rituaalid, muutudes mõnel juhul täiendavateks obsessiivseteks toiminguteks, mis tehakse patsiendi soovi ja tahte vastaselt, ning abstraktsetest kinnisideedest saavad rituaalid.\nFoobiline sündroom esineb kõigi neurooside, skisofreenia, aju orgaaniliste haiguste vormis.\n6.1.3.2. Senestopaatilised-hüpohondriakaalsed sündroomid. Need sisaldavad mitmeid võimalusi: alates "puhtast" senestopaatilisest ja hüpohondriakaalsest sündroomist kuni senestopatoosini. Sündroomi neurootilise taseme jaoks saab hüpohondrilist komponenti esindada ainult ülehinnatud ideede või kinnisideede abil.\nSündroomi arengu algfaasis ilmnevad keha erinevates osades arvukad senestopaatiad, millega kaasneb matt puudus, ärevus ja kerge ärevus. Järk-järgult tekib monotemaatiline ülehinnatud idee hüpohondriaalse sisalduse kohta ja see moodustub senestolatite põhjal. Tuginedes ebameeldivatele, valulikele, äärmiselt valusatele aistingutele ning suhtlemis-, diagnoosimis- ja ravikogemustele, arendab tervishoiutöötajate otsust: nad kasutavad senestopaatiaid ja tegelikke asjaolusid, et selgitada ja kujundada patoloogilist "haiguse mõistet", mis võtab patsiendi kogemustes ja käitumises märkimisväärse koha ning vaimse tegevuse korrastamise.\nÜlehinnatud ideede koha võivad võtta obsessiivsed kahtlused, hirmud seoses senestopaatiaga, lisades obsessiivsed hirmud ja rituaalid kiiresti.\nNeid leidub mitmesugustes neuroosivormides, loid skisofreenia, aju orgaanilised haigused. Hüpokondriaalse isiksuse arengu, loid skisofreenia, hüpohondriaalse ülehinnatud ideedega senestopaatilised häired muudetakse järk-järgult paranoiliseks (luululiseks) sündroomiks.\nSenestopaatia on kõige lihtsam sündroom, mida esindavad monotoonsed senestopaatiad, millega kaasnevad autonoomsed häired ja tähelepanu hüpokondriaalne fikseerimine senestopaatiatel. Esineb aju talamo-hüpotalamuse piirkonna orgaanilistes kahjustustes.\n6.1.3.3. Depersonaliseerimise-derealiseerumise sündroomid. Kõige ebaselgem üldises psühhopatoloogias. Eneseteadvuse halvenemise sümptomeid ja osaliselt on kirjeldatud peatükis 4.7.2. Tavaliselt eristatakse järgmisi depersonaliseerimise võimalusi: allopsühhiline, autopsühhiline, somatopsühhiline, kehaline, anesteetiline, luululine. Kahte viimast ei saa seostada häirete neurootilise tasemega..\n6.1.3.3.1. Depersonaliseerimise sündroom neurootilisel tasandil hõlmab aktiivsuse eneseteadvuse, "mina" ühtsuse ja püsivuse, eksisteerimispiiride valguse hägustumise rikkumisi (allopsühhiline depersonaliseerimine). Tulevikus muutub eneseteadvuse, “mina” (autopsühhilise depersonaliseerimise) ja elujõu (somatopsühholoogilise depersonaliseerimise) piiride hägustumine keerulisemaks. Kuid kunagi ei täheldata jämedaid muutusi eneseteadvuse piirides, “mina” võõrandumine ja “mina” stabiilsus ajas ja ruumis. Seda leidub neurooside, isiksushäirete, neurosopoodi skisofreenia, tsüklotüümia, aju jääkorgaaniliste haiguste struktuuris.\n6.1.3.3.2. Derealiseerumise sündroom hõlmab juhtiva sümptomina ümbritseva maailma moonutatud tajumist, patsiendid tajuvad keskkonda kui “kummituslikku”, ebaselget, ebaselget, “nagu udus”, värvitut, tardunud elutut, dekoratiivset, ebareaalset. Samuti võib täheldada üksikuid metamorfoose (häired objektide üksikute parameetrite - kuju, suuruse, värvi, koguse, suhtelise asendi jne) tajumisel..\nTavaliselt kaasnevad mitmesugused halvenenud eneseteadvuse, subdepressiooni, segasuse, hirmu sümptomid. Kõige sagedamini esineb aju orgaaniliste haiguste korral, epilepsia paroksüsmide korral koos mürgitusega.\nDerealiseerimine hõlmab ka: "juba kogetud", "juba nähtud", "kunagi näinud", "kunagi kuulnud". Need esinevad peamiselt epilepsia, aju jääkorgaaniliste haiguste ja mõnede mürgistuste korral.\n6.1.3.4. Hüsteerilised sündroomid. Psüühikahäirete, motoorika, tundlikkuse, kõne ja somatovegetaatika funktsionaalsete polümorfsete ja väga varieeruvate sümptomite ja sündroomide rühm. Hüsteeriliste häirete hulka kuuluvad ka häirete psühhootiline tase: afektiivsed (hüsteerilised) teadvuse hämariku seisundid, ambulatoorsed automatismid (transid, Ganseri sündroom, pseudodementia, puerilism (vt punkt 5.1.6.3.1.1.).\nHüsteerilistele sümptomitele on ühised egotsentrism, selge seos traumaatilise olukorraga ja selle isikliku tähtsuse määr, demonstratiivsus, väline teesklus, patsientide suur sugestiivsus ja enesehüpnoos (teiste haiguste ja sündroomide "suurepärane simulaator"), võime nende valulikust välisest või "sisemisest" kasust välja tõmmata seisund, mida patsient halvasti mõistab või ei tunnusta üldse (haigusesse lendamine, haiguse ilmingute „soovitavus või tingimuslik meeldivus”).\nPsüühikahäired: raske asteenia koos füüsilise ja vaimse väsimusega, foobiad, subdepressioon, amneesia, hüpohondriaalsed kogemused, patoloogiline pettus ja fantaasiad, emotsionaalne labiilsus, nõrkus, tundlikkus, muljetavaldavus, demonstratiivsus, enesetapuväljendused ja enesetapu ettevalmistavad ettevalmistused.\nLiikumishäired: klassikaline suur hüsteeriline krambihoog (“motoorne torm”, “hüsteeriline kaar”, klounaad jne), hüsteeriline parees ja halvatus, nii spastiline kui loid; häälepaelte halvatus (aphonia), stuupor, kontraktuurid (trismus, torticollis-torticollis, strabismus, liigesekonstruktsioonid, pagasiruumi painutamine nurga all - kaptokormia); hüperkinees, professionaalsed düskineesiad, astasia-abasia, hüsteeriline tükk kurgus, neelamishäired jne..\nSensoorsed häired: mitmesugused paresteesiad, tundlikkuse vähenemine ja anesteesia nagu „kindad“, „sukad“, „argpüksid“, „jakid“ jne; valulikud aistingud (valud), meeleelundite funktsiooni kaotus - amauroos (pimedus), hemianopsia, skotoomid, kurtus, lõhna-, maitsetundlikkuse kaotus.\nKõnehäired: kogelemine, düsartria, afoonia, mutism (mõnikord surdomutism), afaasia.\nHüsteeriliste häirete korral on kõige suurem koht somato-vegetatiivsetel häiretel ja need on kõige mitmekesisemad. Nende hulgas on silelihaste spasmid õhupuuduse kujul, mis mõnikord simuleerib astmat, düsfaagiat (häired, söögitoru läbimine), seedetrakti parees, simuleerib soole obstruktsiooni, kõhukinnisust, kusepeetust. Esineb oksendamist, luksumist, regurgitatsiooni, iiveldust, anoreksiat, gaase. Kardiovaskulaarsüsteemi häired pole haruldased: pulsi labiilsus, vererõhu kõikumine, naha hüperemia või kahvatus, akrotsüanoos, pearinglus, minestamine, valulikud aistingud südames, südamehaiguste simuleerimine.\nVahel võib esineda asendusveritsust (tervelt nahalt, emaka ja kurgu verejooks), seksuaalhäireid, valerasedust. Reeglina põhjustavad hüsteerilisi häireid psühhogeensed haigused, kuid neid esineb ka skisofreenia, aju orgaaniliste haiguste korral.\n6.1.3.5. Anorektiline sündroom ("anorexia nervosa" sündroom) Seda iseloomustab enese järkjärguline piiramine toidus, patsiendi valikuline toidu kasutamine koos väheste arusaadavate argumentidega vajadusest "kaalust alla võtta", "rasva välja tõrjuda", "näitaja korrigeerida". Vähem levinud on sündroomi buliimiline versioon, kui patsiendid tarbivad palju toitu ja põhjustavad seejärel oksendamist. Sageli koos düsmorfomaania sündroomiga. Esineb neurootilistes tingimustes, skisofreenia, endokriinsed haigused.\nSelle sündroomide rühma lähedal on psühhopaatilised sündroomid, mis võivad hõlmata nii positiivseid kui ka negatiivseid sümptomeid (vt lõik 5.2.4.).\n6.1.3.6. Geboidi sündroom. Selle sündroomi peamisteks häireteks peetakse ajamishäireid valuliku intensiivistumise kujul ja eriti nende väärastumist. Tekib noorukieale iseloomulike afektiivsete ja isikuomaduste liialdamine ja väärastumine, ilmnevad liialdatud opositsioonilised tendentsid, negatiivsus, agressiivsed ilmingud, kõrgemate moraalsete hoiakute (hea ja kurja, lubatava ja ebaseadusliku kontseptsiooni jne) arengu kadumine, nõrgenemine või aeglus esineb seksuaalseid väärastumisi, kalduvusi hulkurile, alkoholi, narkootikumide tarvitamisele. Esineb psühhopaatiates, skisofreenias.\nPettekujutelmade sündroom on ebastabiilne, muutlik, väliselt sarnane deliiriumiga, arutledes fantastilise sisuga. Läheduses mõnele psühhopaatilisele isiksusele, kalduvus unistama ja "unistama".\n6.1.3.7. Ülehinnatud ideede sündroomid. Sündroomide rühm, mida iseloomustavad tegelikest oludest tulenevad ja tegelike faktide põhjal tehtud hinnangud, omandades meeles patsiendi juhtiva patoloogilise monotemaatilise ühepoolse, mõjutavalt küllastunud arvamuse, mis ei kanna moonutatud, naeruväärset sisu, mis ei haara patsiendi kogu maailmavaadet. Need võivad olla iseseisev sündroom, nad on osa teiste keerukamate psühhopatoloogiliste sündroomide struktuurist. Sisu poolest võivad need olla hüpohondrilised, leiutised, armukadedus, reformid, kverulandid jne. Neid leidub psühhopaatiate, reaktiivsete haiguste, skisofreenia, orgaaniliste vaimuhaiguste korral..\n6.1.3.7.1. Düsmorfofoobia ja düsmorfomania sündroom on valulik mure oma füüsiliste omaduste pärast, mis tunduvad teistele äärmiselt ebameeldivad ja loovad seetõttu patsiendi suhtes vaenuliku suhtumise. Kõige sagedamini nähakse vigu nende näol, harvemini figuuris. Enamasti leitakse noorukieas skisofreenia, neurooside, reaktiivsete seisunditega.\n6.1.3.7.2. „Metafüüsilise (filosoofilise joobeseisundi) sündroom“ on monotoonselt abstraktne intellektuaalne tegevus, mille eesmärk on iseseisvalt lahendada mõtlemine ja „igaveste probleemide“ „lahendamine“ - elu mõttest, inimkonna eesmärgist, sõdade likvideerimisest, filosoofiliste, religioossete ja maailmavaateliste süsteemide otsimisest. ideed leiutamisest, enesetäiendamisest, igasugustest intellektuaalsetest ja esteetilistest hobidest.\nNeile lähedal on patoloogiliste hobide sündroom (“patoloogiline hobi”). Vastupidiselt eelmisele sündroomile vaadeldakse siin mitte niivõrd unistamist, fantaasiat ja mõtisklusi, kuivõrd jõulist tegevust, mida iseloomustavad kinnisidee, ebatavalisus, pretensioonikus ja ebaproduktiivsed hobid. Leitud neurooside, skisofreenia korral.\n6.1.4. Hallutsinatoorsed luulusündroomid. Sündroomide rühm, mille peamisteks sümptomiteks on erineva sisuga pettekujutelmad ja erinevat tüüpi hallutsinatsioonid, illusioonid, senestopaatiad.\n6.1.4.1. Paranoidne sündroom. Esmased süstematiseeritud pettekujutlused (tagakiusamine, leiutised, armukadedus, hüpohondriaalne jne) koos mõtlemise põhjalikkuse ja afekti stenentsusega, arenevad muutumatu teadvusega. Lisaks nendele eksitavatele ideedele on vähem levinud reformismi monotemaatiline jama, erootiline, kõrge päritoluga, kohtuvaidlus (querulant)..\nSõltuvalt kursist on ägedad ja kroonilised paranoilised sündroomid..\n6.1.4.1.1. Äge paranoiline sündroom esineb haiguste korral rünnaku vormis. Seda iseloomustab “läbinägelikkus”, äkiline mõte, mis moodustab tõlgendava deliiriumi, mille süstematiseerimine toimub ainult üldiselt, ilma üksikasjaliku detailita. Kaasnevad afektiivsed häired (ärevus, hirm, ekstaas), segasus.\n6.1.4.1.2. Kroonilist paranoilist sündroomi iseloomustab deliiriumi graafiku järjepidev areng, selle laienemine, süstematiseerimine ning sageli väljendunud detailimine ja „kõver loogika“. Kaugelearenenud sündroom on ühendatud aktiivsuse suurenemisega (avatud võitlus oma ideede eest) ja kergete afektiivsete häiretega.\nEsineb skisofreenia, psühhopaatiate, aju orgaaniliste vaimuhaiguste, involutionaalse psühhoosi korral.\n6.1.4.2. Hallutsinoos. Sündroomide rühm, mida kurnavad peamiselt rikkalikud hallutsinatsioonid, enamasti ühte tüüpi, mõnikord sekundaarsed pettekujutelmad ja millega ei kaasne teadvuse hägustumist. Sündroomi variante on vastavalt hallutsinatsioonide tüübile - verbaalne, visuaalne, kombatav, haistmisvõimalus; esinemise dünaamika järgi - äge ja krooniline.\n6.1.4.2.1. Verbaalne hallutsinoos - verbaalsete (verbaalsete) hallutsinatsioonide või pseudohallutsinatsioonide sissevool monoloogi (monovokaalne hallutsinoos), dialoogi, mitmekülgse erineva sisuga (ähvardav, hädavajalik, näägutamine jne) vormis (ähvardav, hädavajalik, näägutamine jne), millega kaasneb hirm, ärevus, liikumine sageli kujundlik deliirium. Kuulmispseudohallutsinoosi korral lokaliseeruvad peas "hääled", "vaimsed", "tehtud" või kuulevad neid kosmosest, teistest linnadest ja riikidest. Esineb meta-alkohoolse psühhoosi, skisofreenia, aju orgaanilise vaimuhaiguse korral.\n6.1.4.2.2. Visuaalset hallutsinoosi iseloomustab eredate, liikuvate, mitmete stseenitaoliste visuaalsete hallutsinatsioonide sissevool. Visuaalse hallutsinoosi variante on mitu. Lermitte visuaalset hallutsinoosi (pedunkulaarset hallutsinoosi), mis tekib patoloogilise protsessi käigus aju jalgades, iseloomustavad liikuvad, mitmekordsed, kääbus, animeeritud visuaalsed hallutsinatsioonid ning sellega kaasneb nende kriitilisel hindamisel üllatus ja huvi. Kapoti visuaalne hallutsinoos, mida täheldati nägemise kaotuse korral või äärmuslikus vanemas eas, areneb ägedalt tasapinnalistest, liikuvatest, mitmekordsetest nägemis hallutsinatsioonidest. Van Bogarti visuaalne hallutsinoos esineb entsefaliidi alaägedal perioodil ja seda iseloomustavad mitmekordsed, värvilised, liikuvad, zooptilised hallutsinatsioonid.\n6.1.4.2.3. Taktiilset hallutsinoosi (Ekbomi dermatozoaalne deliirium) iseloomustab kohalolu ja liikumise tunne keha erinevates osades, nahapinnal, väikeste elusolendite (putukad, ussid, putukad jne) naha all. Hallutsinoos kombineeritakse tavaliselt naha parasiitide kinnisidee pettekujutelmaga, harvemini nihilistlike pettekujutelmadega.\n6.1.4.2.4. Haistmis hallutsinoos on üsna haruldane iseseisev sündroom, kus juhtiva koha hõivavad haistmis hallutsinatsioonid mädaniku, fekaalide lõhna kujul, mis levivad kõige sagedamini patsiendi kehast. Hüpokondriliste ja parfüümide düsmorfomaaniaga ülehinnatud või luululiste ideede saatel.\nHallutsinoos esineb somaatiliste, nakkuslike, joobeseisundi psühhooside, skisofreenia korral.\n6.1.4.3. Paranoidne sündroom. Tõlgendavate või tõlgendavate-kujundlike tagakiusamispettuste (tagakiusamise, suhtumise, mürgituse, jälgimise, kahjustamise jms) ja taju patoloogia (hallutsinatsioonid, illusioonid) ja aistingute (senestopaatia) kombinatsioon.\nEristage sündroomi ägedat, alaägedat ja kroonilist kulgu.\nPaljud psühhiaatrid tuvastavad paranoilise sündroomi vaimse automatismi sündroomiga. Tõepoolest, mitmete vaimuhaiguste korral (näiteks skisofreenia korral) sulanduvad paranoiline sündroom ja vaimse automatismi sündroom, sealhulgas esimeste pseudohallutsinatsioonide korral vaimse automatismi nähtused. Siiski on terve rühm haigusi, näiteks psühhogeenne paranoia, maantee paranoia, indutseeritud paranoia, kus vaimse automatismi sümptomid puuduvad täielikult..\n6.I.4.4. Vaimse automatismi sündroom Kandinsky-Clerambault (välise mõju sündroom, võõrandumise sündroom)\nSee hõlmab võõrandumise, kaotuse, kinnisidee, vaimsete protsesside täiuslikkuse nähtusi koos selgelt väljendatud eneseteadvuse rikkumistega lihtsuse, identiteedi, püsivuse, „mina” läbitungimatuse suhtes, millega kaasnevad vaimse ja füüsilise mõju ja tagakiusamise luulud. Vaimset automatismi on kolme tüüpi: assotsiatiivne (ideetoriaalne, ideoverbaalne); sensoorne (senestopaatiline, sensuaalne); mootor (motoorne, kinesteetiline).\n6.1.4.4.1. Assotsiatiivne automatism hõlmab tahtmatut mõtete sissevoolu (mentism), mõttepause (sperrung), "paralleelset", "ristuvat", "obsessiivset" mõtet; mõtte avatuse sümptom, kui patsiendi mõtted ja tunded saavad teistele kuidagi teada; "kajamõtete" sümptom, kui teised patsiendi arvates hääldavad, kordavad tema mõtteid valjusti. Kui variant muutub keerulisemaks, lisatakse „vaimsed vestlused“, „telepaatiline vaimne suhtlus“, „mõtte edastamine“, „helitu läbirääkimised“, millega kaasnevad ärevus, depressiivne afekt. Võib täheldada transiivismi - veendumus, et mitte ainult nemad ei kuule sisemisi hääli, vaid tunnevad mõju.\n6.1.4.4.2. Sensoorset automatismi iseloomustavad senestopaatiad, mille komponent on kinnisidee, kinnisidee, esilekutsumine, mõju aistingutele, siseorganitele ja füsioloogilised funktsioonid. Patsiendid teatavad pigistamise, kitsendamise, keerdumise, põletamise, külma, palaviku, valu jms aistingutest; mõju füsioloogilistele funktsioonidele: põhjustada peristaltikat ja antiperistaltikat, tahhükardiat, seksuaalset erutust, urineerimist, suurendada rõhku jne..\n6.1.4.4.3. Motoorne (kinesteetiline) automatism avaldub liikumiste ja toimingute võõrandumisega. Patsiendid on veendunud, et kõik nende tehtud liigutused ja tegevused on sunniviisiliselt põhjustatud nende välisest mõjust. Oma motoorsete tegude ebaloomulikkuse ja võõrandumise tõttu nimetavad nad end robotiteks, nukkudeks, kontrollitavateks nukkudeks. Kuuldes ja mõtete tekkimisel on huultel, keeles, kurgus liikumistunne kuni tõeliste liigenduste, vägivaldse kõnelemiseni (Seglé kõne-motoorsed hallutsinatsioonid).\nVaimse automatismi nähtuste esinemine kõikides vaimse tegevuse sfäärides (assotsiatiivne, sensoorne, kinesteetiline automatism) võimaldab meil rääkida vaimse automatismi laienenud sündroomist Kandinsky-Clerambault.\n6.1.4.4.4. Vaimse automatismi sündroomil on ka luululisi ja hallutsinatiivseid variante. Pettekujutatavas variandis on juhikohal füüsilise, hüpnootilise või telepaatilise mõju, meisterlikkuse, tagakiusamise eksitused koos igat tüüpi automatismide fragmentidega. Hallutsinatiivse variandi korral domineerivad kuulmispõhised ja hilisemad pseudohallutsinatsioonid koos ekspositsiooni, tagakiusamise ja muude vaimse automatismi sümptomite fragmentidega.\nDünaamika järgi eristatakse sündroomi ägedat ja kroonilist varianti. Sündroomi ägeda arengu korral esitatakse ägedalt tekkiv afektiivne-hallutsinatiivne-luululine sündroom, mida iseloomustavad väljendunud afektiivsed häired (hirm, ärevus, depressioon, maania, segasus) kokkupuute, tagakiusamise, lavastamise, verbaalsete hallutsinatsioonide, elavate sensoorsete automatismide tundetute luulude abil. Sellega võivad kaasneda valikulised sümptomid, nagu katatoonia (erutus või stuupor).\n6.1.4.4.5. Capgrase sündroom. Peamine sümptom on inimeste häiritud äratundmine. Patsient ei tunnista oma sugulasi, tuttavaid, räägib neist kui võltsidest inimestest, kaksikutest, paarilistest (negatiivse topeltnähu sümptom). Muudel juhtudel peetakse vastupidi võõraid nägusid üldtuntuks (positiivse duubli sümptomiks). Fregoli sümptom on tüüpiline, kui "jälitajad" muudavad oma välimust pidevalt, et jääda tundmatuks. Capgrasi sündroom hõlmab ka petlikke ideid tagakiusamisest, mõjust, "juba nähtud", "kunagi näinud" nähtustest koos vaimse automatismi nähtustega.\n6.1.4.5. Parafreeniline sündroom. Kõige keerulisem luululine sündroom, mis hõlmab fantastiliste, konfabuleerivate suursugususe pettekujutelmate peamisi sümptomeid ning võib sisaldada ka tagakiusamise ja mõjutamise luulusid, vaimse automatismi nähtust, hallutsinatsioone. Mitmete haiguste korral on see sündroom kroonilise pettekujutluse algstaadium..\nEristage ägeda ja kroonilise parafreenia käigus. Parafreenilise sündroomi ägeda või alaägeda arengu korral on juhtpositsioonil sensuaalsed, ebastabiilsed, fantastilised pettekujutelmad suurusest, reformismist, kõrgest päritolust, verbaalsetest ja visuaalsetest pseudohallutsinatsioonidest, konfabulatsioonidest ja afektide väljendunud kõikumistest ärevusest-melanhooliast ekstaatilisse-eufoorilisse. Täiendavad sümptomid, mis näitavad sündroomi arengu raskust, koosnevad intermetamorfoosi luuludest, valetuvastustest, erilise tähendusega luuludest. Esineb paroksüsmaalse skisofreenia, nakkuslike ja joobeseisundi psühhooside korral.\nKroonilist parafreeniat iseloomustavad stabiilsed, monotoonsed eksitavad ideed suurusest, vaesusest ja afekti monotoonsusest ning varasemate pettekujutuslike sündroomide, peamiselt hallutsinatoorsete-pettekujutelmate, vähesed asjakohased sümptomid.\n6.1.4.5.1. Parafreenilise sündroomi variandid. Isegi E. Kraepelin (1913) eristas parafreeniat süstematiseeritud, ekspansiivseks, konfabuleerivaks ja fantastiliseks. Praegu on tavaks eristada süstematiseeritud, süstematiseerimata, hallutsinatoorset ja konfabuleerivat parafreeniat..\nSüstematiseeritud parafreenia hõlmab süstematiseeritud kujul tagakiusamise ideid, antagonistlikke pettekujutlusi ja suursugusust..\nSündroomi ägedas arengus täheldatakse süsteemitut parafreeniat.\nHallutsinatoorset parafreeniat iseloomustab verbaalsete tõeliste hallutsinatsioonide või kiitva, ülendava ja antagonistliku sisu pseudohallutsinatsioonide sissevool, mis määravad suursugususe, harvemini tagakiusamise sisu.\nKonfabuleerivat parafreeniat esitatakse konfabulatsioonide juhtivate sümptomitena koos mälestuste lõdvestumise sümptomiga, määratledes suursugususe, kõrge päritolu, reformismi, rikkuse pettekujutelmad.\n6.1.4.5.2. Cotardi sündroom. Teda iseloomustab nihilistlik-hüpohondriaalne deliirium koos tohutute ideedega. Patsiendid väljendavad ideid kahjustamisest, maailma hävitamisest, surmast, enesesüüdistamisest, sageli ulatuslikust sisust. Kõiki neid sümptomeid seostatakse ärevus-depressiooni või depressiooni sündroomiga (vt lõik 5.1.2.1.).\nEsineda keskmise progresseeruva pideva skisofreenia, involutioniaalsete psühhoosidega.\n6.1.5. Lucid katatoonilised sündroomid. Lucid katatoonilised sündroomid tähendavad motoorse sfääri häireid formaalselt muutumatu teadvuse taustal, stuupori või põnevuse kujul, ilma patoloogiata muudes vaimse tegevuse piirkondades.\nPsühhomotoorne erutus ja stuupor võivad olla kohustuslikud ja abisümptomid paljude psühhopatoloogiliste sündroomide korral (maniakaalne, depressiivne, meelepetteline, hallutsinatiivne stuupor või maniakaalne, depressiivne, luululine, hallutsinatiivne põnevus koos segasussündroomidega).\n6.1.5.1. Katatooniline stuupor. Peamised sümptomid on hüpokineesia, parakineesia. Kõige sagedasemad ja esimesed sümptomid on motoorne aeglustumine letargiast, passiivsusest (substupor) kuni täieliku liikumatuseni, maskitaolise näoga hüpo- ja amimia, mutism. Parakineesiaid esindavad tavaliselt aktiivne ja (või) passiivne negatiivsus, kehahoiakute pretensioonikus ja maneer, suurenenud lihastoonus (katalepsia, sealhulgas "õhupadja", "vaha paindlikkuse", "probosci", "kapuutsi" embrüonaalse asendi sümptomid) jne) Samuti on kohustuslikud neuro-vegetatiivsed häired: naha rasvasus akne vulgarisega, akrotsüanoos ja kõrva- ja ninaotste, harvemini käte tsüanoos, naha kahvatus, tahhükardia, vererõhu kõikumised, sagedamini hüpotensiooni suunas, valu tundlikkuse vähenemine kuni anesteesiani, kõõluse hüperrefleksia, naha ja limaskestade reflekside vähenemine, iiveldus, oksendamine, anoreksia kuni kahheksiaga toidu täieliku keeldumiseni. Valikulisi sümptomeid võivad esindada killustatud pettekujutelmad, haiguse kulgu eelmistest etappidest säilinud hallutsinatsioonid, näiteks pideva paroksüsmaalse skisofreenia korral.\nParakineesia raskusastme järgi eristatakse mitut katatoonilise stuupori varianti, mis mõnikord toimivad stuupori arengu etappidena.\n"Räpane" stuupor - hüpokineesia, mida esindab letargia, passiivsus, mis ei saavuta väljendunud või täielikku liikumatust (substupor). Parakineesiatest märgitakse passiivset negatiivsust ja passiivset kuulekust.\nVahalise paindlikkusega stuupor avaldub üldise motoorse pidurdumiseni kuni täieliku liikumatuseni. Parakineesiatest - väljendunud passiivne negativism koos aktiivse negativismi elementide ja episoodidega väljendub selgelt vaenulik paindlikkus pretensioonika maneeriga, lihastoonuse märkimisväärne tõus.\nTuimus tuimus - püsiv, täielik liikumatus koos väljendunud aktiivse negatiivsusega koos toidu täieliku keeldumisega, uriinipeetusega ja roojamisega. Lihastoonus suureneb järsult, mille puhul valitseb pingutus paindjates, millega kaasneb rohke parakineesia.\n6.1.5.2. Katatooniline agiteerimine. Sisaldab - peamiste sümptomitena - katatoonilisi hüperkineesiaid ja parakineesiaid. Hüperkineesiaid esindab kaootiline, destruktiivne, impulsiivne psühhomotoorne agitatsioon. Parakineesia hulka kuuluvad ehhopraksia, ehhoolia, motoorsed ja kõne stereotüübid, pretensioonikus, asendite maneerilisus, passiivne ja aktiivne negatiivsus, impulsiivsus. Sageli kombineeritakse parakineesiaid paratüümiatega, ajamite, impulsside, tegevuse motiivide väärastumistega (homitsidomania, enesetapp, enesevigastamine, koprofaagia jne). Täiendavad sümptomid on kõne kiirendamine, verberierimine, visadus ja katkine kõne.\nImpulsiivset katatoonilist põnevust iseloomustavad äkilised lühiajalised impulsiivsete ja sageli agressiivse ja hävitava sisuga tegevused. Kõige sagedamini tekib impulsiivne erutus episoodina, mis vaheldub katatoonilise uimastusega..\nVaikset katatoonilist erutust esindab raske hüperkineesia koos mutismiga, motoorsed stereotüübid ja kaja sümptomid,\nHebefreenilist erutust peetakse katatoonilise erutuse variandiks või etapiks ning iseseisvaks sündroomiks. Juhtivateks sümptomiteks on pretensioonikus, käitumine, grimassimine, antics, ehhoolia, ehhopraksia, ekhotimia. Pretensioonikus, maneerilisus, grotesksus puudutavad nii pantomiimi, näoilmeid kui ka kõnetegevust (stereotüüpsed kõnekäändud, intonatsioonid (puerilism), neologismid, killustatus, verbigatsioon, lamedad naljad). Valikuliste sümptomite hulka kuuluvad fragmentaarsed fragmentaarsed luulud ja episoodilised hallutsinatsioonid..\nSelgeid katatoonilisi seisundeid leidub pidevalt progresseeruva skisofreenia, orgaaniliste ajuhaiguste, neuroinfektsioonide, kraniotserebraalsete traumade, kolmanda vatsakese piirkonna kasvajate, hüpofüüsi, optilise tuberkuloosi ja basaalganglionide korral..\n6.1.6. Teadvushäirete sündroomid. Teadvushäired jagunevad vastavalt nende struktuurile - seiskamised (mittepsühhootilised või kvantitatiivsed teadvushäired) ja varjutused (psühhootilised või kvalitatiivsed teadvushäired) ning dünaamika järgi - tekivad paroksüsmaalselt ja mitteparoksüsmaalselt. Eristatakse järgmisi teadvushäirega sündroomide variante: mitteparoksüsmaalne • - uimastamine: deliirium, oneiroid, amentia: seiskamine: uimastamine, stuupor, kooma ja paroksüsmaalne - varjutus: teadvuse hämarused, teadvuse erilised seisundid, teadvuse aura; seiskamine - suured ja väikesed krambid (vt punkt 5.1.7.).\nTeadvuse väljalülitamine on peegeldava vaimse tegevuse täielik rikkumine, mis seisneb mahu ja sügavuse järjepidevas või ühekordses vähenemises kuni vaimse funktsiooni täieliku kadumiseni. Teadvuse kvantitatiivse kahjustuse järjestikust arengut kirjeldatakse allpool. Teadvuse väljalülitamise sündroomidele viidatakse kui kiireloomulistele ravimitele ja need vajavad kiiret kvalifitseeritud meditsiinilist abi, kuna nende kasvuga kaasnevad südame-veresoonkonna, hingamisteede ja aju häired ning see võib põhjustada surma.\nTeadvuse hägustumine on kogu vaimse tegevuse täielik lagunemine, sealhulgas juhtivate sümptomitena K. Jaspersi levinud tunnused - desorientatsioon ajas, olukorras, kohas ja minas: irdumine reaalsest maailmast, mõistmishäired ja ummikute mäluhäired. Peaaegu kõiki psühhopatoloogilisi sümptomeid kohtab täiendavate sümptomitena: hüper- ja hüperesteesia, senestopaatia, illusioonid, hallutsinatsioonid, psühhosensoorsed häired, pettekujutelmad, valed äratundmised ja mälestused, eredad afektiivsed häired (ärevus, hirm, eufooria, depressioon, ükskõiksus), erinevad psühhomotoorsed sümptomid ( agitatsioon, stuupor, kõnehäired), mäluhäired. Vastupidiselt teadvuse väljalülitamisele pilveajal peegeldub objektiivse reaalsuse fragmentaarne segunemine kvalitatiivsete psüühikahäiretega.\nPuudunud teadvuse mitteparoksüsmaalset arengut iseloomustab järjestikune järkjärguline muutus teadvushäire sügavuses ja mahus, nii väljalülitumine (uimastamine - stuupor - kooma) kui ka teadvuse hägustumine (näiteks deliiriumi arengu 3 etappi). Areng võib kiiruse poolest olla erinev: äge, alaäge, krooniline. Lisaks eristatakse mitteparoksüsmaalseid teadvushäireid sümptomite püsiva pika kestuse tõttu..\nTeadvushäirete paroksüsmaalne areng toimub äkki, nende arenguetappide puudumisel. Valulik seisund saabub äkki, kohe laiendatud kujul, haarates kogu patsiendi vaimse tegevuse, kestab mõnest sekundist, minutist, harva päevas, kuust.\n6.1.6.1. Teadvuse mitteparoksüsmaalsed seiskamised. (uimastamine, stuupor, kooma)\n6.1.6.1.1. Uimastamine on teadvuse kõige kergem mitteparoksüsmaalne sulgemine. Sündroomil on kolm sügavusastet: kerge (obnulatsioon), keskmine ja sügav (unisus) uimastamine.\nUimastamise peamisteks ilminguteks on raskused, lihtsustamine, vaesumine ja kogu vaimse peegeldava tegevuse mahu ja sügavuse märkimisväärne vähenemine, kus kõige ilmsemateks rikkumisteks on aja, olukorra, koha ja mina desorientatsioon..\nKerge uimastamise (obnibulatsiooni) raskusastet iseloomustab ajas desorientatsioon: patsient ei saa õigesti paigutada oma tegevuse etappe, öelda haiguse ilminguid, nimetada õigesti praegust kuupäeva, nädalapäeva ning sageli ka kuud ja aastat. Arusaamine on keeruline ja aeglane, peamiselt seoses keerukama teabe, otsuste langetamisega. Passiivne tähelepanu, praeguste sündmuste mälu on keeruline. Patsiendid on aeglased, sageli segaduses. Spontaanne tegevus, suhtlemissoov langeb. Kõne muutub ühesilbiliseks, lakooniliseks. Emotsionaalsed ilmingud on tasandatud, vaesunud, valitseb ükskõiksus. Sümptomid võivad virvendada valgustatuse suunas ("kirkad aknad").\nUimastamise keskmine aste sisaldab kõiki eelmise kraadi sümptomeid, millele järgneb selle süvenemine ja vaesumine. Desorientatsioon muutub keerulisemaks, lisaks ajas desorientatsioonile lisandub desorientatsioon olukorras ja keskkonnas. Patsiendid ei hinda, kus ja miks nad on, kes on nende läheduses, mida neilt küsitakse. Valdab segaduse ja hämmelduse mõju. Ainult lihtsaid küsimusi seoses passiandmetega (perekonnanimi, nimi, isanimi, sünniaasta, mõnikord aadress) on raske mõista. Spontaanne tegevus, tegevus, suhtlemine puudub. Tähelepanu tõmbavad väga raskelt tugevad ja eluliselt tähtsad stiimulid. Endalegi jäetud haiged lebavad voodis, sageli avatud silmadega, täiesti ükskõiksed, ükskõiksed, passiivsed või "tukastavad", jättes mulje magamisest.\nSügavat uimastamist (unisust) iseloomustab täielik desorientatsioon (desorientatsioon ajas, kohas, iseendas). Patsiendid ei mõista neile suunatud kõnet, keskkonda. Ainult väga tugevad, eluliselt olulised (valulikud) stiimulid põhjustavad ligikaudse tüübi nõrku reaktsioone - patsient avab silmad, pöörab pilgu ja pöörab pea kõneleja poole, kuid reaktsioon on väga lihtne ja primitiivne - väikeste motoorsete ja näo reaktsioonide kujul. Patsiendid on adünaamilised, passiivsed, passiivsed, ükskõiksed ja jäetakse enda kätte voodisse monotoonsesse asendisse.\nUimastusest väljumisel osaline õnnitlus (koos hävitamisega) ja täielik amneesia (mõõduka ja sügava astmega).\nSõltuvalt põhihaiguse raskusastmest võib uimastamise sügavus mõnel juhul taandareneda, mõnel juhul areneda, muutudes stuuporiks.\n6.1.6.1.2. Stuupor on teadvuse sügavam seiskumine, mida iseloomustab täielik desorientatsioon, isegi nõrkade diferentseeritud orientatsioonireaktsioonide kaotus, sealhulgas valu stiimulitele. Vastuseks valulikele stiimulitele tekivad diferentseerumata motoorsed ja näo reaktsioonid. Psüühiline peegeldus puudub täielikult. Naha ja limaskestade refleksid kaovad, kõõluse refleksid säilivad ja nõrgenevad. Kaitserefleksid lisaks valule, termilistele, köha-, oksendamis-, neelamis-, sarvkesta refleksidele säilivad. Täielik nõrkus, ehkki stereotüüpsed motoorsed toimingud on võimalikud, kuni põnevuseni voodis. Soporist lahkumisel - täielik amneesia. Kui stuupor muutub raskemaks, tekib kooma.\n6.1.6.1.3 Kooma - teadvuse väljalülitamise sügavaim aste - arefleksia. Vaimne aktiivsus, naha-, limaskestade ja kõõluste refleksid puuduvad täielikult, säilivad ainult tingimusteta refleksid, mis täidavad keha elutähtsaid funktsioone - südame-veresoonkonna ja hingamisteede aktiivsus, termoregulatsioon jne. Pärast koomast väljumist on täielik amneesia. Kooma süvenemisega hakkab häirima keha elutähtsate seisundite tingimusteta refleksregulatsioon, mis viib südame ja hingamisteede aktiivsuse, veresoonte toonuse, termoregulatsiooni rikkumiseni, mille tagajärjeks on surm.\nKoomast väljumine toimub vastupidises järjekorras koos keha füüsiliste, neuroloogiliste ja vaimsete funktsioonide vastava taastamisega: kooma - sopor - sügav uimastamine - keskmine - kerge uimastamine.\nTeadvuse mitteparoksüsmaalne väljalülitamine kuulub kiireloomulise meditsiini alla ja nõuab arstilt lisaks kiirele ja õigele diagnoosimisele ka kiiret kvalifitseeritud meditsiinilist abi. Need tekivad joobeseisundis, somaatiliste (ureemia, maksapuudulikkus, hüpo- ja hüperglükeemia jne), ravimite (opiaatid, barbituraadid, neuroleptikumid, trankvilisaatorid jne), narkootiliste (opiaatid, alkohol jne), tööstuslike (tetraetüülplii, süsinikoksiid) ajal jt), raskete kiiritusvigastuste, asfüksiaga, meningiidi, entsefaliidi ja ajutrauma ägedas staadiumis, ajuõnnetustega (verejooks, isheemia, tromboos, emboolia jne), koljusiseste kasvajatega.\nLisamise kuupäev: 2018-09-20; vaated: 345;


Reedel algab Tulbifestival - Tallinna Botaanikaaed\nReedel algab Tulbifestival\n13.-22. mail toimub Tulbifestival, mida korraldab Tallinna Botaanikaaed juba viiendat aastat järjest. Avaüritus toimub pühapäeval, 15. mail. Festivali raames on 13.-15. mail avatud näitus “Tulbid ja kevadised sibullilled” ning 19.-22. mail näitus “Lummavad säntpooliad”.\nTulbid on ühed värviküllasemad ja armastatumad kevadekuulutajad. Neid on aedades kasvatatud sajandeid, juba 17. sajandi alguses puhkes Hollandis tõeline tulbivaimustus. Botaanikaaias on tulpe kasvamas 700 ruutmeetril. Suurematele massistutustega aladele on paigutatud 80 erinevat tulbisorti, kokku on kollektsioonis pea 350 liiki ja sorti tulpe. Lisaks suurele hulgale tulpidele saab näha ka arvukaid samal ajal õitsevaid nartsissi- ja hüatsindisorte ning palju erilisi ja haruldasi taimi teistet sibullilleperekondadest.\n15. mail toimuval avaüritusel loob meeleolu perebänd Vaigla ning toimuvad tulbiekskursioonid eesti ja vene keeles. Lisaks on võimalus soetada endale kauneid tulpe Jardini lillepoelt ning toredaid aiatooteid ettevõttelt Tuuleveskid ja Aiakaunistused. Lapsi rõõmustab näomaalingute ja glitter tätoveeringutega Glimm.


Real Madrid - Lehekülg 1158\nLehekülg 1158, kokku 1176 Esimene ... 1586581058110811481154115511561157115811591160116111621168 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 23 141 kuni 23 160, kokku 23511\n07.01.20, 04:09 #23141\nEelmise postituse jätkuks.. Courtois on tõesti nüüd ise ka korralike kaitseid tegema hakkanud aga arenguruumi on. Navas teenis au sellega, et Reali puuri pommitati pidevalt, meistriteliigas kus võeti 3 tiitlit järjest ja üldse pidi Navas saama hakkama Messi, Neymari, Mbappe, Lewa, Aguero, Griezmanni jne jne. Ja ta sai hakkama, hetkel on meil aga tiimitöö niivõrd hea ja stabiilne (loe Ronaldo lahkumine), et Courtois pole veel pallisadu kaela saanud.\nBenz ja Bale suutis heal ajal vigastuse teenida. Jäävad eemale Supercupist kahjuks. Hazard ka kahtlaselt kaua paraneb, enne jõuab Asensio tagasi...\nSupercupil ongi ründes ainult noored ja uued mehed, mis on suht masendav kohati. Loodan, et Mariano ja James saavad mänguaega ja olen kindel, et keegi särab, olgu see Vinicius, Rodrygo, Jovic, Mariano või lausa James.\n07.01.20, 23:50 #23142\nsessuhtes Jovic pole ju õnnestunud\nBienvenido Sorga? Tere tulemast Florasse, Jovic! ? (ehk jäi Jovicile silma kui visalt Flora madistas Frankfurtiga)\nokei aitab unistamisest. Homme tähtis mäng Valenciaga ja võimalus liikuda lähemale esimesele tiitlile see kümnend.\n08.01.20, 21:09 #23143\nTäna õhtul siis mäng ees Valenciaga, kahtlemata raske katsumus. Eeldatavalt täna siis Jovic alustab, koos Iscoga. Arvestades seda, et Jovic väga minuteid ei ole saanud ja võrk pole sahisenud, siis mees võib olla ülimotiveeritud täna lööma, eks näis mis saab. Valencia muidugi üks kõige ebamugavaim vastaseid meile Hispaanias. Ahjaa, mäng toimub jälle Lähid Idas #cashmoney ja eetika!\n08.01.20, 21:47 #23144\nZizou paneb hulluu... Hoolimata, et meil on pingil JAMES, VINICIUS, RODRYGO, MARIANO otsustas vend panna ründe ainult Jovici! Keskväljal Isco, Kroos, Modric ja poolikus Valverde, Casemiro. Väga üllatav.\nVariant A - Jovic saab kindlalt värava ja mitte ainult ühe, Variant B - põrume, KORRALIKULT!\nmuidu ok AGA ZIZOU mis sul on Jamesi vastu...\n08.01.20, 22:25 #23145\nKroos näitas just miks ta peetakse maailma kõige intelligentsemaks mängijaks.\n08.01.20, 22:28 #23146\nKroos on ikka täiesti maagiline vana. Trent Alexander-Arnoldi tegu kahvatus nüüd. Ja näitab lisaks mõtlemisele ka jala kvaliteeti, kui suudad nii kiiruga palli ikkagi otse nurgalöögist väravasse keerutada.\n08.01.20, 22:58 #23147\npoolajaks 0:2 juhime. Guess what Jovicilt 0 väravat. Ja ei saa jätta ütlemata, et postist põrke lõi väravavahile jalgadesse.\närme unusta, et enne mängu mainis Zizou, et Jovic on meie tulevik.\nisiklikult mängu parim osa oli näha Jamesi aga eriti Marianot väljakul\n2020.a esimene finaal. Vastane selgub homme\n09.01.20, 00:20 #23148\n09.01.20, 00:23 #23149\nPanna mehed nagu Isco, Modric , Kroos , Casemiro ja Valverde ühte algrivistusse..vist ainult Zidane ? Ja , mis välja tuli ? Pmst ei antud Valenciale variantigi, muidugi Jovic munes ühe asja küll ära , aga tihtilugu oli käsi püsti ja küsis tsenderdust, mida ei tulnud. Raske on tal ka nii skoorida, aga küll tuleb Modric oli ka ju esimene hooaeg La Liga flopp.\n09.01.20, 00:29 #23150\nMäng oli üllatavalt kindlalt meie kätes, Zidane keskväljavalik õigustas end täiesti. Meeskonnas tõesti ei näe ruumi Jamesile,Mariano võiks veel oma võimaluse saada, kuid James võiks minekut teha, kasvõi sinisesse Liverpooli. Isco taaskord väga hea, rõõm näha, eks kui kevadel otsustavad mängud kätte jõuavad siis ainult Benzema ja Hazard on need kes sinna 11 sse sisse saavad, ei näe teisel võimalust.\n09.01.20, 02:08 #23151\nIsco on ka tagasi. Täna tegi mingi isikliku söötude rekordi Reali karjääri jooksul ja ei saa mainimata jätta fakti, et meil oli Modric, Kroos, Valverde, Casemiro keskväljal mis peaks nagu kärpima Isco sööte. Ja muidugi värav ja post\n09.01.20, 11:29 #23152\nHea värav Kroosilt (Y) Mida see vv seal munes üldse? omastarust paigutas mehi?\n10.01.20, 02:07 #23153\nFinaal Atletico vastu pühapäev. Eelmise aasta formatsiooniga oleks finaalis olnud ainult Barca ja Valencia. Kasutame seda võimalust, sest peale eelmist hooaega kulub tiitel kenasti ära\ntglt kurb isegi, sest haavatavam Barca oleks magusam olnud :/\n12.01.20, 23:53 #23154\n13.01.20, 00:05 #23155\nAga väga hea ja kalkuleeritud, pole midagi teha, mehe mõte jookseb kiiresti. Järel olukorras, Carvajal sai küll tiba asjata kollase aga noh mis on finaal ilma draamata.\n13.01.20, 00:33 #23156\nNo ta on see hooaeg selline leid, et Paul võib saarel edasi tiksuda ja teda polegi vaja. Teiseks väga mitmekülgne. Depressioonis olnud puurilukk on ka sellest taastunud. Kuradi lahedalt paneb. Esimene mäng, kus Jovic tegi juba asju, mille eest see raha maksti. Rohkem aega anda ja hakkab tulema küll\n13.01.20, 00:55 #23157\nZinedine Zidane has now won all 9 (!) finals as a Real Madrid manager! (see bald on ikka parim!!!)\nMängust ise niipalju, et see taktika enam väga Atleticoga läbi ei läinud. Võimalusi oli pigem meil rohkem siiski eriti teisel poolajal ja lisaminutitel kus Rodrygo ja Mariano tegid pealelöögi aga otse väravavahile sülle. 115.minuti paiku sai aga korralikult Morata jooksma 1v1 Courtoisi vastu aga tagant tuli õnneks spurdiga Valverde kes võttis Morata maha ja teenis punase. Ühtlasi mängu parima tiitli\nKui sa võtad 115. minutil finaalis Morata 1v1 olukorras maha ja teenid punase ning saad Simeonelt hoopis platsilt tulles pai siis näitab ära kui reskpekteeritud on Valverde!\nCourtois on SUPER! Hea töö mängus ja penaltiseerias!\nRamos oli päris hea! Varane samuti! Carvajal stabiilset tema ise, sinna vajaks mingit uut venda.\nMendy nii ja naa. Isiklik arvamus aga eelistaks näha rohkem Marcelot. Eitea kas nüüd ongi minek :/\nJovic ilmselt andis parima, sest Benz peaks koha taas üle võtma. Üks olukord oli hea aga muidu weak for me..\nkeskväli tegi enamvähem korralikult tööd.\nHazardi vigastus venib ikka korralikult!\nMuidugi Morata skoorimine oleks ka küsimärk olnud... eks Atletico fännid teavad paremini mis jalg mehel on aga jättes selle kõrvale siis Courtois tuli korralikult vastu.. aga oleks on oleks. Läks õnneks niiviiisi:\n13.01.20, 09:23 #23158\n13.01.20, 17:11 #23159\n13.01.20, 18:07 #23160


Ants Vasar: Poepinna otsijaid helistab iga päev - Äripäev\nGea Velthut-Sokka 09. mai 2006, 14:01\nViru Keskuse juhi Ants Vasara sõnul saab ta kauplusepinna otsijatelt kõnesid iga päev.\n'Paarisaja kuni tuhande ruutmeetri suuruse pinna otsijaid on mõned nädalas, väiksemaid lausa iga päev,' ütles Vasar. 'Helistab ka päris suuri.'\nVasara sõnul on paljudel kaubanduspinna soovijatel juba kauplus olemas, kuid see on jäänud väikeseks või asub ebasobivas kohas. Kuna majanduskasv aitab kaasa ka jaekaubanduse arnegule, soovivad kauplused laieneda, ent seda takistab kaubanduspindade puudus.\nViru keskus tegi aprillikuus külastajate rekordi - keskmiselt 36 400 külastajat päevas, mis on enam kui näiteks detsembris. Aprillikuu käibenumbreid ei ole keskus veel kokku löönud. 'Esimeses kvartalis kasvas käive 25 protsenti, tunde järgi jätkame samas graafikus kui mitte kiiremini,' lisas Vasar.


TAI statistika: naisarstid saavad vähem palka? - Meditsiiniuudised\nTAI statistika: naisarstid saavad vähem palka?\nKuigi haiglad palgastatistika osas sõna võtma ei kipu, kinnitas mõnigi arst mees- ja naistohtrite ebavõrdset tasu.\nUuringud on kinnitanud, et naiste palk on enamikes maailma riikides keskmiselt madalam kui meeste palk. Statistikaameti teostatud töötasu uuring 2005. aastal näitas, et ka Eestis oli naiste keskmine tunnitasu meeste omast 25,4% madalam.


Seemnerüü – Vikipeedia\nHariliku jugapuu punane seemnerüü on seemnealgme muundunud jalg ehk funiikulus\nHariliku jugapuu seemnerüü areng. Seemnerüü on algul väike roheline kate seemne alusel, seejärel muutub pruuniks või punaseks ning kasvab ümber seemne, lõpuks muutub lihakaks ja erepunaseks.\nAkaatsia Acacia salicina kaun seemnete ja seemnerüüdega\nGranaatõun sisaldab seemneid, mis kumavad seemnerüüdest läbi\nMaitsva akipuu seeme ja seemnerüü\nHariliku kikkapuu seemned oranžide seemnerüüdega\nSeemnerüü ehk arill ehk arillus (arillus) on seemet osaliselt (mõnikord vaevalt nähtavana) või täielikult ümbritsev lihakas kate. \nTavaliselt moodustub ta seemnealgme jalast ehk funiikulusest või on muundunud seemnesoomus. Mõnel liigil tõlgendatakse seda ka sarcotesta jäänusena.\nSeemnerüü on sageli erksat värvi. Ta võib olla kollane, punane või isegi sinine. Värviline seemnerüü meelitab ligi loomi, kes söövad selle koos seemnega ära. Seemnerüü sisaldab tavaliselt taimerasva, parkaineid, valke ja tärklist. Seemned läbivad loomade seedekulgla ilma seedumata. Nii levivad seemned zoohooria teel.\nSeemet ümbritsev kate ei ole alati seemnerüü: piimalilledel on mikropüülide piirkond (eksostoom) lihakas: seda vormi nimetatakse seemnelisemeks.\nSeemnerüü moodustub mõnel paljasseemnetaimede sugukonnal: jugapuulistel, kivijugapuulistel ja peajugapuulistel. Teistele paljasseemnetaimedele iseloomuliku käbi asemel kasvab neil viljataoline moodustis.\nJugapuudel on seemnerüü ainus inimestele mittemürgine osa, sest ta ei sisalda taksiini.\nKatteseemnetaimedel esineb seemnerüü üksikutel perekondadel ja liikidel ning nad see võib olla mitmesuguse välimusega. Näiteks:\nKikkapuudel ümbritseb seemnerüü seemet täielikult.\nLõhnaval muskaadipuul nimetatakse seemnerüüd muskaatõieks ning ta on peenelt lõhestunud.\nVesiroosidel on seemnerüü õhku täis koti kujuline ning toimib ujupõiena.\nLitši söödav osa on hiina litšipuu seemnerüü, mangostani söödav osa mangostanipuu seemnerüü, longani söödav osa on longanipuu seemnerüü. Ka maitsva akipuu seemet ümbritsev viljalihataoline söödav osa on seemnerüü. Granadilli lihakad osad on purpur-kannatuslille seemnerüü. Duriani söödavad osad on hariliku durianipuu seemnerüüd.\nMaduväädil (Hibbertia), kannatuslillel (Passiflora), rüüpuul Prumnopitys andina ja kopsurohul (Pulmonaria) on samuti väga arenenud seemnerüü.\n↑ Toomas Kukk. Sissejuhatus taimeanatoomiasse: leht, õis, vili ja seeme\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Seemnerüü&oldid=5806469"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:16, 25. jaanuar 2021.


Õhitud monument kerkib taas – Harju Elu\nEsileht / Õhitud monument kerkib taas\nÕhitud monument kerkib taas (0)\n“Sammas koosneb 30st erineva suurususega blokist. Suurematega on kõik korras, väiksematega on veel tegemist,” ütleb Harri Virkkunen.\nAastaid on peetud plaane taastada Kehra lähedal asunud üks vabadussõja vägevamaid mälestusmärke. Tänaseks on selge, et 30 graniitblokist koosnev sammas avatakse uue aasta kolmekuningapäeval.\nKiili vallas Paekna külas tegutsevas OÜ Renott Kivi angaaris ja kivihoovis on tegevus käinud alates septembrist. Ettevõtte juht Harri Virkkunen viipab graniidirahnudele ning juba valmis kuubikutele. Neist peabki valmima jaanuari alguseks Eesti üks võimsamaid vabadussõja monumente ehk Kehra lahingu sammas.\nTäpsemalt asub see linnast neli kilomeetrit idas, Lahinguvälja raudteepeatuse juures. Samba kõrgus on 6,5 meetrit ning see avatakse 6. jaanuaril 2019.\n“Kokku toodi Soomest 49 tonni graniiti. Varu peab olema, sest näiteks ühel kivil oli sees must laik. Samba kogukaal on 26 tonni,” seletab Virkkunen.\nMälestusmärgi avamiseni on jäänud veidi üle 40 päeva. Kas kõik saab ikka valmis? Ettevõtte juht ütleb, et tubli 70 protsenti kivist on kas lõigatud, töödeldud või põletatud. Vundament on Lahinguväljal ka juba valmis.\n“Suured kuubikud on korras, väiksematega on veel tegu. Ladumine algab detsembri lõpupoole ning jõuluks on sammas valmis. Kõik osad peavad klappima millimeetri pealt, et mitte ajada sammast viltu,” räägib Virkkunen. Kokku on monumendil 30 erineva suurusega kiviosa.\nKive tuleb põletada\nKõikide kivide ning samba üldise väljanägemise saavutamisel on meistritel abiks kujur Ernst Jõesaare 1938. aasta joonised. Samuti kaks haruldast fotot. Ometi ei tule kõik nii, nagu plaaniti 1930ndatel. “Näiteks see bareljeefiga plokk oli alguses sama suur kui teised. Aga valmistati lõpuks kõrgem ning sõduri nägu on ülevalpool. Taastame ikka sellisena, nagu sammas suvel 1940 välja nägi,” seletab Virkkunen.\nMiks on kiviplokke nii palju ja milleks neid põletada? Virkkuneni sõnul murti ja töödeldi kivi 1930ndatel käsitsi ning blokke veeti valdavalt hobustega. Kõik see võtab aga aega ning oleks praegusest 100 000-kroonisest hinnast poolteist korda kallim. Praegu tükeldavad plokke saed ja nii jäävad nende küljed siledad. 80 aastat tagasi olid kivid aga krobelised. “Et saada originaalile sarnane kare pind, tuleb neid põletada,” ütleb Virkkunen.\nEnamus sambast valmib Paeknas. Vaid võitleja bareljeefi ning tekstidega suurim blokk valmib Laagris Ars Monumentaali nn Urda küünis. Seal raiub Seaküla Simsoni pronksmudeli järgi bareljeefi kujur Aare Aljas. “Küünis valmis ka Eesti üks suuremaid kivikujusid ehk Jakob Hurda monument Tartus. Meie oleme valmistanud näiteks Tartu Tähtvere ja Kilingi-Nõmme vabadussõja monumendid. Samuti tegelesime Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaali graniitosadega,” tutvustab Virkkunen.\nAnnetusi oodatakse veelgi\nKehra lahingu sammas valmis suvel 1940, kuid jäi avamata. Hiljem see hävitati. Ülesehituse plaane on peetud aastaid. Nüüd kinnitab Anija vallavanem Arvi Karotam, et mälestussammas saab lahingu 100. aastapäevaks taastatud. “Selle eest eelkõige suur tänu ligi 400 annetajale ja paljudele toetajatele. Mälestussamba taastamismaksumus on ligi 100 00 eurot,” ütleb Karotam.\nSuurim toetaja on Anija vald ja seda ligi 50 000 euroga. Lisaks on tänaseks laekunud annetusi eraisikutelt, ettevõtetelt ja organisatsioonidelt kokku peaaegu 42 000 eurot. Riigi poolt on samba taastamise suurimad toetajad Eesti sõjamuuseum, kaitseliit ja erakonnad.\n“Samba lõplikuks taastamiseks vajame veel 8000 eurot. Seetõttu pikendasime annetuste laekumise tähtaega 28. novembrini. Taastatud mälestussamba juurde tuleb tänutahvel, kus on kirjas kõigi annetanute nimed,” teatab vallavanem. Teavet annetuste tegemiseks vaata Anija valla kodulehel https://anija.kovtp.ee/.\nVabadussõja Kehra lahingu mälestussamba pidulik avamine toimub koos lahingu 100. aastapäeva üritustega pühapäeval, 6. jaanuaril kell 11. Karotam selgitab, et 4. jaanuaril saabub Kehra raudteejaama sõjamuuseumi eestvõttel taastatud soomusrong nr. 1. Vagunites oleva vabadussõja ajaloo väljapanekuga on kõigil huvilistel 4. ja 5. jaanuaril võimalik kohapeal tutvuda. Taastatud soomusrong liigub 6. jaanuari hommikul Lahinguväljale, kus toimub enne pidulikku avamist sõjamuuseumi korraldusel näidislahing.\n“Avamisele ootame vabariigi juhtkonna esindajaid, meedia esindajaid ja inimesi, kes on samba taastamist toetanud. Pärast samba avamist liigub soomusrong Aegviitu,” ütleb Arvi Karotam.\nVAATA GALERIID SAMBA VALMISTAMISEST PAEKNAS


postitatud 01.10.2017 kell 02:31\nInetud sõnad Eeriku naise ja lapse kohta...\nSul on liiga palju vaenlasi ja see, et ähvardan ei tähenda, et tegude elluviija just mina olin. Teatud asju on raske tõestada. Kui asi korraldatakse õnnetusena on raske ka väita, et oli omakohus. Elus ikka juhtub igasuguseid asju, jäädakse auto alla, komistatakse ja kukutakse auku jne... Alibi mängib rolli õnnetuse või teo hetkel. Klähvitakse nagunii ja seda ei saa politsei arvestada võimalikuks rünnakuks (loe oma vaenlased kokku, neid on vast rohkem kui 3). Ma oleksin kindlasti kahtlusalune. Jah aga tänapäeval saab mobiili järgi asukohta tuvastada ja kaameraid on avalikes kohtades omajagu. Eriti siin kandis kus mina elan.\npostitatud 01.10.2017 kell 02:36\nEem, mingil moel peab ühendust saama täideviijatega.\nJa kuna selline tekst juba siin, siis jälgitakse üsnagi täpselt iga vihjet.\nMa saan aru, et CSI on huvitav aga sellel on üsna vähe seost reaalseusega, kõik on vaataja jaoks põnevaks tehtud lihtsalt.\npostitatud 01.10.2017 kell 02:42\nMa ei vaata seda sarja, ma lähtun maffia tegudest ja ajaloost. Samuti töötab Kapos kaks mu sugulast. Võta seda infot kuidas soovid. Ma olen öelnud lihtsalt, et Sul on liiga palju vaenlasi ja kui kõigil on alibi, siis jääb juhtum lahendamata. Nii nagu ikka vahel elus ette tuleb.\nÄra tekita vaenlasi juurde. Pigem püüa parem olla. Ma ei tunne end veel Su vaenlasena, pigem olen neutraalses tsoonis.\npostitatud 01.10.2017 kell 02:49\nSelleks, et keegi ära koksata peaks ika olema väga väga palju mõjuvam põhjus kui lihtsalt suvaline naise ja lapse ähvardamine.\nÄhvarduses peaks olema mingi reaalne sisu, et tõepoolest on oht pere elule ja tervisele.\nMidagi sellist. Mitte lihtsalt nii, et oi veebis mind ähvardati ja võtke nüüd midagi ette politseionud, usun teisse politseionud, kui te ette midagi ei võta, siis tuleb asju ajada omakohtuga.\nNo a la sellist teksti kirjutada ametiasutusse kus loodad õiguskaitse abile, samas ise vihjates seaduserikkumisele enda poolt. No kuulge. No mida, tõsiselt nagu või?\npostitatud 01.10.2017 kell 02:52\nJu oli mõjuv ähvardus, et toimik avati. Internet on hea, jälg jääb maha, tänaval kisades on raskem asju tõestada.\nEndiselt küsimus: mis tunne on olla peale ohvriks olemist kiusaja? Oled Sa rahul sellega kelleks muutusid?\npostitatud 01.10.2017 kell 02:58\nMis krdi kiusaja.\nKooliajal oled reaalse kiusamise ohver.\nTäiskasvanueas püüad sellest rääkida ja oled ka ohver.\nAlgul mõnituste ja siis pärast enese väljaütlemiste pärast krim karistuse kandja.\npostitatud 01.10.2017 kell 10:22\nKas solvamine ja ähvardamine pole verbaalne kiusamine ehk teisisõnu vaimne vägivald?\npostitatud 01.10.2017 kell 19:57\nSee ei ole õige, kuid kas seepärast peaks reaalselt kaebuse esitama?\nSeljuhul peaks kogu päevalehtede veebikommentaarium olema kohtuustetaga, kuna seal käib palju karmim verbaalne vägivald. Saan aru, et need on avaliku sektori inimesed kelle suunas sõnad lendavad kuid inimene on ikkagi üks kelle suunas solvanguid loobitakse.\nJa see pole küll vabanduseks, et kui ollakse avalikult pöördutud teatud murega siis peab olema valmis ka solvavateks arvamusteks. See on üsna rumal kui sellist asja õigustuseks tuuakse.\npostitatud 02.10.2017 kell 13:23\nNemad on ka need kiusajad aga seega oled ju ka Sina.\nOn inimesi seal ka, kes ei mõnita ja ei lähe isiklikuks.\npostitatud 06.10.2017 kell 21:40\nVahel tundub, et isiklikuks mitte minemine poleks nagu IN.\npostitatud 07.10.2017 kell 04:09\nKas Sa ise ei teadvusta seda, et käitud siin meiega samamoodi nagu kiusaja? Sa ei püüa end kõrvalt vaadata? Ma lihtsalt konstateerin fakti, ei muud.\nImelik tunne. Mina arvan just, et isiklikuks minemine ehk solvamine on OUT kuna see näitab inimese nõrkust. Inimene ei suuda fakte esitada, kaotab enesevalitsemise ja kukub lahmima ehk solvama. Ma tunnen, et kui vastan samaga, siis ma olen nõrk või tolle inimesega samal tasemel. See aga pole minu jaoks aktsepteeritav, minu ego on liialt suur, et end sel moel alandada.\npostitatud 07.10.2017 kell 21:53\nJustnimelt, sinu ego. Sulle meeldib seda väga rõhutada, sinu sinu sinu.\nMa hakkan vaikselt su mehele kaasa tundma juba.\nOlen ma viimasel ajal mingil moel käitunud selliselt, et Teie asutatud siinne kogukond end kiusatutena tunneksite?\npostitatud 08.10.2017 kell 09:39\nLoomulikult minu ego, ennekõike pean ma ju endaga hästi läbi saama. Kui ma ei armasta iseennast, siis kuidas oskaksin teisi armastada ja hinnata? Katkine inimene ei oska kasutada empaatiavõimet!\nÜhes teemas norisid taas Eerikut.\npostitatud 08.10.2017 kell 20:48\npostitatud 09.10.2017 kell 01:34\nÜhesõnaga võib Su kiusajatel kaitsjaks öelda, et miks nad poleks pidanud kui sobisidki kiusatavaks. Nojah kõlab vast jah samaväärsena.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0175500 sekundit


Koolide näitus – TAB\nTallinna arhitektuuribiennaali TAB 2022 rahvusvaheline koolide näitus „Käeline / Handful“ võtab vaatluse alla käelise töö ja materjalitarkuse kui vajalikud tööriistad tänapäeva arhitekti oskustepagasis.\nKas käeline meisterlikkus võiks olla midagi enamat kui romantiline igand? Kas manuaalne töö on osa tulevikust, mis viib meid aeglase arhitektuurini ja kasvujärgse majandusmudelini? Me pole ehk piisavalt naiivsed uskumaks, et käsitsi töötamine meid päästab, ent võib-olla aitab see laiendada meie kujutlusvõimet.\nNäitus keskendub käelisele haridusele ning uurib, kuidas see mõjutab ruumiloomet.\nRahvusvaheline arhitektuurikoolide näitus kuulub Tallinna arhitektuuribiennaali TAB 2022 põhiprogrammi ning sellest on kutsutud osa võtma arhitektuuritudengid, arhitektid ja ruumiloojad nii Eestist kui ka mujalt maailmast. Näituse kuraatoriteks on noored eesti arhitektid ja ruumikunstnikud: Merilin Kaup, Margus Tammik ja Ulla Alla.\n„Kas pole nii, et kui käsi on jäetud harimata, võiks niisama hästi rääkida poolikust haridusest, nagu siis, kui jutt on peast või südamest?“ 1\nKinesteetilise andekusega võib küll sündida, ent heade oskuste saamiseks on vaja õppida, harjutada ja katsetada. Käeline vilumus on tunnetuslik ja kaval, uute oskuste õppimise ladusus oleneb juba omandatud vilumustest. Mida rohkem tehnikaid ja materjaliomadusi me füüsiliselt läbi tunnetame, seda „soravamaks“ muutub meie käsi, lubades meil kombineerida olemasolevaid tehnikaid ning leiutada uusi.\nVõime kujutleda, et maailmas, kus domineerib ringmajandus ja taaskasutus, on arhitekt ennekõike brikolöör – macgyverlik käsitööline ja leiutaja, kes töötab olemasolevate, käepäraste vahendite ja materjalidega ning kombineerib neist leidlikul viisil uut maailma. Selline tööviis keerab pigem selja standarditele ja universaalsetele lahendustele, keskendudes igale ruumiolukorrale või loodavale esemele kui erijuhtumile.\n„Töötegemine teeb midagi tegijaga. See mõju on vaimne. Lõpptulemus ei ole seega üksnes mingi valmis ese, vaid ka panus inimese enesemõistmisesse. Oma kätt kasutades saab inimene rohkem inimeseks.“\nKätega töötamises on midagi teraapilist – see ilmneb iseäranis olukorras, kus arhitektid on suuresti kaotanud kontakti materjalidega, millest nad projekteerivad, ning füüsilised maailmas olemisega seotud kogemused taanduvad ekraani taga istutud tundide ees.\nMuu hulgas seisneb see teraapilisus kontsentreeritud kohalolus, mida meisterlik käsitöö nõuab. Meisterlikkus kätkeb endas riski ja inimlikku eneseületust, mis masinatöö puhul puudub. Käsitöö puhul ei ole lõpptulemuse kvaliteet ette määratud, vaid sõltub hindamisvõimest, osavusest ja hoolikusest, mida tegija üles näitab.\nTAB 2022 koolide näitus jaotub kaheks osaks – eksponeerimine ja õpetamine – mis keskenduvad ruumiloome käeliste oskustele ja teadmiste edasiandmisele. Arhitektuuri ja hariduse tarbimise ja ostmise asemel keskendume pigem vabavarale ja teadmiste jagamisele, demokraatlikult ja anarhiliselt. Näitusel osalevate ruumikunstnike ja meistritega koostöös korraldame ühepäevased töötoad, kus oskused ja teadmised antakse edasi uudishimulikele ja õpijanustele ruumihuvilistele. Staatilisest näitusest saab dünaamiline klassiruum ja stuudio.\nUsume, et digientusiastide kõrval leidub tänagi arvukalt ruumiloojaid, kes donquijotelikult tuuleveskitega võitlevad ning romantikutena käsitöömeetodeid õpivad, kasutavad ja edasi jagavad. Tallinna arhitektuuribiennaali 2022. aasta koolide näitusele „Käeline“ ootame osalema inimesi, kes käelisi oskusi õpivad ja õpetavad, olgu tegemist uue või vana tehnikaga, ennast tõestanud või eksperimentaalsete, vernakulaarsete või internatsionaalsete võtetega, digi ja käe hübriididega, uute masinate kavala või vanade tööriistade „vale“ kasutusega. Kutsume meistreid, oma meetodite leiutajaid, oskuste edasikandjaid, käsitöölisi ja õpipoisse ning teisi kätega mõtlejad osalema näitusel ja juhtima töötubasid.\nOotame töid nii tudengitelt, kooli lõpetanud praktiseerivatelt arhitektidelt ja ruumikunstnikelt kui ka kõigilt teistelt, kes kunagi on arhitektuurikoolis õppinud.\nNäituseprojekt jaguneb kolme etappi. 1. etapp: palume saata digitaalselt:\nmotivatsioonikiri, mis sisaldab tehnika või meetodi kirjeldust ning sellega kaasnevat tööfilosoofiat (maht u 1 A4);\nlisa – skeem / foto / kollaaž / diagramm / projekt / video (maht maksimaalselt 25 MB).\nTööd saata e-aadressile: schools@tab.ee Tähtaeg: 31.03.2022\n2. etapp: jätkub individuaalne töö väljavalitud projektide autoritega. Palume autoritel avada oma töömeetodeid ja tehnilisi nüansse, aga ka tööfilosoofiat. Eeltöö TABi näituseks ja avanädalaks.\n3. etapp: töötuba (käsitöötehnikate õpetamine) ja näituse avamine Tallinnas.\nNäituse avamisel 9. septembril eksponeerime väljavalitud tehnikaid ning külalistel on võimalus pärast avamist osaleda näituse raames korraldatud töötubades, kus saab nähtud tehnikaga kätt proovida.


Tallinna 21. Kool kutsub huvilisi Saksa-teemalisele kunsti- ja kultuurinädalale > Tallinn\nTallinna 21. Kool ku...\n7.–11. jaanuar 2019 viib Tallinna 21. Kool läbi traditsioonilise kunsti- ja kultuurinädala, kuhu on uudistama oodatud kõik huvilised. Seekord Saksamaale keskenduv nädal on sisutatud näituste, etenduste, mälumängude ja palju muu huvitava ja harivaga.\nNädal avatakse pidulikult 7. jaanuaril kell 14.00 kooli aulas, kus avasõnad ütleb kooli direktor Meelis Kond ning kooliperet tervitab Saksamaa suursaatkonna asejuht Martin Langer. Kohal on ka saatkonna kultuurinõunik Clemens Hellemeier ning Goethe Instituudi esindajad. Avatseremoonial esineb kooli kammerorkester, solistid, vokaal- ja tantsuansamblid.\nKoolimaja eri korrustel on avatud mitmeid põnevaid näitusi – SLV Suursaatkonna näitus „Üks keel – mitu lugu“, „Taaler, mark, kulden, euro – Saksa rahad kõik!“, Teaduskeskuse Deutsches Museum väike filiaal ja Eesti Rahvusraamatukogu rändnäitus.\nKavas on moedemonstratsioonid „Saksamaa läbi aegade“, Eesti Kunstiakadeemia külastused ja töötoad vilistlase Andres Ojari juhendamisel. Kooli liputoimkond esitab kooliperele õppetunni „Saksamaa ajalugu läbi lippude“. Toimuvad ringkäigud koolimajas, kus tutvustatakse maale ja illustratsioone, ei puudu ka põnevad spordivõistlused, näiteks kummikuviske võistlus.\nÕpilased saavad intensiivkursusena õppida saksa keelt, kunstiajalugu, otsitakse „pärle“ kirjandusest, vaadatakse lasteetendust „Hans ja Grete“, külastatakse BMW keskust ning võetakse mõõtu mälumängudes.\nNäha saab „Elavaid pilte Saksamaa ajaloost, ettelugemisele tulevad „Bremeni linna moosekandid“ ning PÖFF-i esindaja Mikk Granström võtab kokku Berlinale filmifestivali.\nAset leiab kunstikonkurss, pannakse kokku Ravensburger pusle, kaverdatakse laule, õpitakse tegema martsipani ning pannakse oma oskused proovile Saksa köögi töötubades. Linnamängus uuritakse Saksa kultuuri jälgi Tallinnas, peetakse jahti merelippudele ja räägitakse majandusest. Kohal on ka Väike nõid, Grimmi muinasjututegelased ning Saksa lambakoerad.\nKunsti- ja kultuurinädala kulminatsiooniks on 11. jaanuaril toimuv põnev ja meeleolukas mälumäng ning õhtune suurejooneline teemapidu.\nKõik huvilised on oodatud uudistama ja Tallinna 21. Kooli toredast lõimingõppest osa saama!\nXXXIII kunsti- ja kultuurinädala kava\nJuta Hirv, direktori asetäitja-arendusjuht


7 varjatud kulu, mis kaasnevad kroonilise haige hooldamisega, Haige ja valusalt kirjutada\nValu allosas kõhu ja valiku pärast toimingut\nSuurel osal juhtudest tekib hammustusekoha ümber migreeruv erüteem ehk iseloomulik punane laik. Viirus muudab seda rakku pääsemiseks happelisemaks, kuid kuna klorokviin on aluseline, aitab see raku nakatamist ära hoida. Muu hulgas katsetakse keha põletikulisuse vähendamiseks ravimit Actemra, mida kasutatakse muidu artriidi ja keha immuunsüsteemi alla surumiseks. Enamusel N-L haigetest on liikumine raskendatud. Samas oli üle aastaste suremuskordaja 20 protsenti.\nSain haigusest võitu ja nüüd hea mõnus olla. Selline umbne köha Mul oli ka. Püsti seistes polnudki nii hull, aga öösiti oli lausa jube. Mõtlesin juba eiteamis haiguste peale, aga siis sain tuttavaga kokku ja kaks "vana ja haiget inimest kurtsid oma tervisehädasid". Ükskõik, millises maailmanurgas me ka ei elaks — lähedase hooldamine osutub sageli märkimisväärselt kulukaks tegevuseks.\nSee võib sõltuda nii elukohast, riigi tervishoiusüsteemist kui ka iga inimese spetsiifilisest olukorrast. Kuigi suuremad kuluartiklid, nagu arstiabi ja retseptiravimid, on ilmselged, olen viimase kolme aasta jooksul avastanud, et sama suurt, kuigi vähem silmatorkavat ohtu kujutab endast väiksemate kulude kogunemine.\nSeepärast soovin tõsta esile järgmisi, sageli vähema tähelepanu osaks saavaid uusi või suurenenud kululiike, millega olen isiklikult kokku puutunud. Hooldamine on rohkem kui täisajaga töö, mistõttu on tähtis kasutada kõiki võimalusi, et aega või jõupingutusi säästa.\nKuid sellel on oma hind. Hea uudis on see, et internetist leiab rohkelt ajasäästlikke ja mugavaid teenuseid, nagu toidu ostmise teenus, tarne samal päeval, valmistoidu kojutarne jpm.\nHalb uudis on aga see, et paljud neist teenustest on üsna kulukad. Lisaks võivad kulutusi tekitada ka sellised internetivälised mugavusteenuste pakkujad, nagu erivalikuga lähedalasuvad supermarketid või pesumajad.\nNende kulude mõistmine ja igakuine haldamine on väga tähtis, sest väike summa siia, teine sinna võib anda tulemuseks suured ootamatud väljaminekud. Kommunaalteenused Enne abikaasa insulti olime mõlemad töötavad lapsevanemad.\nMiks on kõhu allosas valu\nHuvitaval kombel oli meil aga mõlemal ametikoht, mis võimaldas töötada kodust. Seetõttu olid meil juba varem keskmisest suuremad kommunaalteenuste kulud — peamiselt elektri, kütte ja jahutuse suurenenud tarbimise näol. See tulenes põhiliselt sagenenud pesupesemisest, samuti abikaasa mugavuse ja meelelahutuse tagamisest olukorrast tingituna on ta sunnitud vaatama väga palju telerit.\nNeuromuskulaarsed haigused Närvi-lihashaigused Närvi-lihashaigused N-L haigused on haigused, mille korral tahtele alluvad keha lihased või nende tegevust juhtivad närvid on kahjustatud ega tööta korralikult. Kahjustus võib tekkida mitmes kohas ja selle põhjused võivad olla väga erinevad. Suurel osal on tegu mingi geeni või kromosoomi häirega ning sel juhul kanduvad haigused edasi perekonniti. Need haigused, mis on seotud organismi immuunsüsteemi häirega, edasi ei kandu. Kui mingi osa närvist on haige, ei jõua impulsid mööda närvi lihasesse, lihas jääb väiksemaks - kõhetub ja tema jõud väheneb.\nLihas väsib tavalisest kiiremini ka siis, kui närv ja lihas ise on terved, kuid impulsi ülekanne närvilt lihasele on häiritud. Põhilised ilmingud N-L haiguste kõige üldisem sümptom on nõrkus.\nSageli on esimene kaebus see, et kõndida on raske. Raskusi võib olla jooksmise, trepist ülesminemise ja allatulemisega ning madalalt istmelt püsti tõusmisega.\nPuukborrelioosi nakkusallikateks ja pärisperemeesteks on närilised, veised, kitsed, hobused, põdrad, hirved ja muud loomad, kelle verest puugid toituvad. Mõnel pool levinud, näiteks ka Soome meediast läbi käinud väited, nagu haigust levitaks ka sääsed ja parmud, pole TÜ kliinikumi infektsioonikontrolliteenistuse haige ja valusalt kirjutada tõesed.\nTahaks nagu juhtmed välja tõmmata, aga sa ei saa. See ajas hulluks,» rääkis Indrek.\nMuddy sade uriinis\nJootmise alus luumurruga\nTa sai esmalt neli nädalat antibiootikumravi ja on jätkanud enda turgutamist loodusravimite abil. Nüüdseks on ravi kestnud kaks aastat ja kaks kolmandikku tervisest tagasi. Need on sümptomid, millega inimene harjub ja millega saab elada.\nVedude tõmmates kõhu all oleva kõhu all haripunkti\nPüüdsin reumatoloogile seletada, et vajaksin ortopeedi ja arvan, et mu põlv on lisaks põletikule ka katki.\nHooldamine Marc Lawrence uurib, millised suured ja väikesed kulud kaasnevad lähedase hooldamisega. Ükskõik, millises maailmanurgas me ka ei elaks — lähedase hooldamine osutub sageli märkimisväärselt kulukaks tegevuseks.\nSeejärel tõusis palavik ja üle keha tekkisid tugevad valud.\nJootmise vahud ja mudane\nTerav valu allosas kõht spasmi\nSagedane urineerimine tüdrukutes 10 aastat\nPõletamine millal ja pärast urineerimist


Eestiga seotud teadlased kanti maailmakaardile | Tartu Ülikool\nEestiga seotud teadlased kanti maailmakaardile\nNeljapäeval, 28. jaanuaril kell 16 esitleb TÜ ajaloo muuseum digitaalkaarti 188 geograafilise objektiga, mis on nime saanud 58 Eestiga seotud teadlase või maadeuurija järgi. Samuti avab muuseum Jaan Künnapi fotonäituse "Tõus Araratile 180 aastat hiljem".\n"19. sajandil ja 20. sajandi algul osalesid paljud Eestiga seotud teadlased Peterburi Teaduste Akadeemia ekspeditsioonidel, kus oli hea tava nimetada geograafilisi objekte oma teadusvaldkonna eeskujude järgi," ütles ülikooli ajaloo muuseumi ekspositsioonijuht Terje Lõbu. "Paljud nimetused vajusid ajapikku unustusehõlma, kuid siiski leidub ka tänapäeva maakaartidel mitmeid objekte, mis kannavad Eestiga seotud teadlaste nime."\nTartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli koostöös valminud digitaallahendus toob eraldi välja nii teadlased, kelle järgi paigad on nime saanud kui ka teadlased, kes neile need nimed on andnud. Kõik kaardile kantud objektid on kajastatud vanadel kaartidel, reisikirjades või muudes märkmetes.\nFotonäitus "Tõus Araratile 180 aastat hiljem" kajastab aga pildis 2009. aasta 9. oktoobrit, kui 19-liikmeline eestlaste rühm tõusis Ararati tippu. "Selle füüsiliselt raske ettevõtmise eeskujuks oli Tartu ülikooli geofüüsikaprofessor Johann Friedrich Parrot, kes 1829. aastal samal kuupäeval teadaolevalt esimese inimesena enam kui 5000 meetri kõrguse Ararati vallutas," ütles Lõbu. Seekordse ekspeditsiooni jäädvustas kaameraga alpinist ja fotograaf Jaan Künnap.\nDigitaalse kaardiga "Eestiga seotud teadlaste nimed maailmakaardil" saab tutvuda aadressil http://unite.ut.ee/teadus/\nKaardi koostasid Terje Lõbu Tartu Ülikooli ajaloo muuseumist, Veronica Irmann Tartu Ülikooli loodusmuuseumist ja Erki Tammiksaar Eesti Maaülikooli teadusloo uurimise keskusest. Projekti toetas Keskkonnainvesteeringute Keskus\nLisainfo: Terje Lõbu, Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi ekspositsioonijuht, tel 737 5671, 5198 3132, e-post terje.lobu [ät] ut.ee