Pariisi linnapea unistab "15-minuti-linnast": Mida see tähendab ja kuidas seda saavutada? | Digigeenius\nPariisi linnapea unistab “15-minuti-linnast”: Mida see tähendab ja kuidas seda saavutada?\nUmmik Pariisis möödunud suvel.Foto: Shutterstock.\nPariisi linnapeal Anne Hildalgol on ambitsioonikas visioon: muuta Prantsusmaa pealinn selliseks linnaks, kus elanikud igale poole 15 minutiga jõuavad. Sääraseid “15-minuti-naabruskondi” on igas linnas ja tavapäraselt tähendab see, et inimene jõuab oma elukohast 15 minutiga tööle või kooli.\nTerve suurlinna puhul on säärane liikumisvõimekus aga ennekuulmatu. Näiteks New Yorgis kulub keskmisel elanikul tööle jõudmiseks umbes 43 minutit ja seda mitte isegi jala.\nHidalgo, kes tänavu valimistel teist ametiaega püüdleb, on omaks võtnud nn 15-minutilise-linna idee. “See on linnaosade linn, kus sa leiad kõik 15 minuti kaugusel kodust,” teatas ta hiljuti Twitteri vahendusel.\nPariis on juba praegu võtnud omaks tänapäevaste linnade põhimõtted ja püüdleb sarnaselt teistele suurlinnadele selle poole, et üha enam inimesi autode kasutamisest loobuma panna. Selleks on linna rajatud uusi rattaradu, mille tulemusena kasvas ratturite arv linnas ainuüksi möödunud aastal 54%.\nVananeval raudteevõrgustikul tuleb siiski viivitusi ette ja linnaelanikud ei ole kuigi aldid autodest loobuma. Täna on enam kui pooltel linnaelanikel 45-minutiline teekond tööle ja paljudel inimestel veelgi pikem. Ühes küsitluses selgus, et enamik pariislasi oleksid nõus vähem palka saama, kui see vähendaks tööl käimiseks kuluvat aega.\nKuidas suurlinna 15-minuti-naabruskondi tekitada?\n“Veerandtunni linn leevendaks kahte tõsist probleemi, mis pariislasi kimbutavad: õhusaaste, mis tapab aastas 3000 inimest ja mille põhjustajaks on suuresti autoliiklus; ja kaotatud aeg, mis inimestel tööl käimiseks kulub,” sõnas Delhipne Grinberg, Pariisi autovastase liikumise grupi liige.\nHidalgo plaan näeks ette lisakontoreid naabruskondades, kus neid hetkel pole, et inimesed kodule lähemal tööl käia saaksid. Osa inimesi saaks töötada ka ühiskontorites või kaugtööna. Üheks suurimaks katsumuseks võibki olla tööandjate veenmine, et inimesi kaugtööd tegema võimaldada.\nÜheks oluliseks punktiks on ka olemasolevate hoonete efektiivsem ära kasutamine. Raamatukogusid, staadione ja teisi hooneid võiks saada kasutada ka väljaspool nende tavalisi töötunde, samas kui ööklubid võiksid päevasel ajal jõusaalidena toimida.\nKuna Pariisis on rohelust hetkel suhteliselt vähe, soovib Hidalgo avada ka rohkem parke ning suurendada taimede ja puude osakaalu linnapildis. Üheks ettepanekuks on näiteks tavalise tänava muutmine mitte auto-, vaid jalakäijakeskseks. See tähendaks kõnniteede laiemaks muutmist ja parkimiskohtade asendamist puude ning kohvikute terrassidega.\nLinnapea soovib ka rattaradade võrgustikku laiendada, eesmärgiga muuta Pariis “100% rattalinnaks”.\nPariislaste transpordimurede lahendamine on üks osa suuremast eesmärgist linn sajandi keskpaigaks süsinikuneutraalseks muuta, kuid samuti on olulisel kohal linnaelanike ja selle ümber elavate inimeste elu mugavamaks ja lihtsamaks muutmine.\nMärksõnad: nutilinn, Pariis, rattarada, transport, tuleviku linn\nKuula: 12.04 Digitund: Fiibri jaoks kraavi kaevamas\n13. aprill 2021 kell 11:11\n12. aprill 2021 kell 18:05\n12. aprill 2021 kell 16:48\n12. aprill 2021 kell 15:53\n12. aprill 2021 kell 15:24\n12. aprill 2021 kell 13:51


Elutuba PRESTIGE Umber Birch (STATUS)\nElutuba Umber Birch PRESTIGE\n• Ettemaks: 30% • 66.00€\n• text_leasing_no 18.33€\nElutuba PRESTIGE Umber Birch osta\nElutuba PRESTIGE Umber Birch on valmistatud Itaalia mööblivabrikus Status, mis on tuntud üle maailma ning kus töötavad tõelised Itaalia mööblimeistrid-virtuoosid. See on parim valik inimestele, kes hindavad mugavust ja kvaliteeti. Elutoa mööbel PRESTIGE Umber Birch sarjast ühendab endas tänapäeva efektiivsust, samuti traditsioone ning esindlikkust. Status vabriku disainerid ja insenerid on kindel, et interjööri viimistlemine ja mööbli ostmine on suurepärane investeering. Seetõttu Itaalia modern mööbel valmistatakse ainult kõrgkvaliteedilistest ja ökoloogilistest materjalidest. Puidust elutuba PRESTIGE Umber Birch toob hubasust ning harmoonilise õhkkonda. Elutuba PRESTIGE Umber Birch - kergesti osta e-poest ning vajadusel saate tasuda kauba eest osadena, kasutades Liisi järelmaksu. Rohkem infot järelmaksu vormistamise ja soodustuste kohta saate teada allpool nimetatud telefoni teel või kirjutage meile e-mailile.\nElutuba PRESTIGE Umber Birch kirjeldus\nTootja: STATUS vabrik (Itaalia)\nMaterjal: puit, mööbliplaat, spoon\nElutuba PRESTIGE Umber Birch kohaletoimetamine\nE-mööbel24.ee toodete tarnimine osutatakse vastavalt eelnevale kokkuleppele kliendiga. Rohkem infot saate teada allpool nimetatud telefoni teel või kirjutage meile e-mailile, kasutades vormi meie kodulehel. Tarnime elutoamööbli PRESTIGE Umber Birch üle Eesti, Euroopa sh Venemaa. Leiate rohkem infot meie poolt pakutavatest transpordi teenustest siit\nElutuba LISA WHITE\nElutuba OREST C\nElutuba PIAGIO II\nPeriood, kuud* 3 6 9 12 (1 gads) 18 24 (2 gadi) 36 (3 gadi)\nIntress %* 1% 2% 3% 4% 5% 6% 7% 8% 9% 10% 11% 12% 13% 14% 15% 16% 17% 18% 19% 20% 21% 22% 23% 24% 25%\nSissemaks, EUR* 0.00 EUR\nOsamakse, EUR* 0.00 EUR


HISPAANIA PÄEV VILJANDIS – Iberofest\nHISPAANIA PÄEV VILJANDIS VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA Posti 1, Viljandi\n19märts16:0020:00HISPAANIA PÄEV VILJANDISTÜ VILJANDI KULTUURIAKADEEMIA\nIberofest kutsub Hispaania päevale Viljandi kultuuriakademias. Kell 16:00 saab uudistada, kuidas valmib üks Hispaania köögi armastatumaid roogi paella. Selle kuulsa riisroa teeb valmis Hispaania suursaatkonna kokk Ángel Alonso. Loomulikult saab toitu\nIberofest kutsub Hispaania päevale Viljandi kultuuriakademias.\nKell 16:00 saab uudistada, kuidas valmib üks Hispaania köögi armastatumaid roogi paella. Selle kuulsa riisroa teeb valmis Hispaania suursaatkonna kokk Ángel Alonso. Loomulikult saab toitu ka kohapeal degusteerida.\nKell 18.00 jätkub üritus filmiõhtuga. Näitame 2015. aastal valminud komöödiat „Kuidas olla normaalne“ (Requisitos para ser una persona normal).\nMaria de las Montañas on kolmekümneaastane noor naine, kelle vastu pole elu lahke olnud: tal puudub töö, kodu ja elukaaslane. Kui ühel töövestlusel talt küsitakse, milline inimene ta on, mõistab ta, et ei vasta ühelegi kriteeriumile, mille alusel võiks teda normaalseks inimeseks pidada. Maria otsustab ses osas midagi ette võtta ja iga hinna eest normaalseks hakata. Talle ulatab abikäe sümpaatne ülekaaluline Borja, kellega lepitakse kokku, et Maria aitab tal kaalust alla võtta, kui Borja on nõus aitama tal normaalseks saada.\nFilm on hispaania keeles, ingliskeelsete subtiitritega.\nÜritused toimuvad TÜ Viljandi kultuuriakadeemias peamajas (Posti 1).


Kaevandamise bassein: Aurora Pool\nKaevandamise bassein: 0.7%\nAurora Pool asub U.S.A,America ja sa saad seda kasutada minu jaoks ETH . See toetab Prop maksetüüp ja keskmine tasu, mida see bassein võtab, on väga madal, see on ainult 0.7% ja tasu laiendatakse 0.7% . See pakub Vardiff,Stratum,Monitoring Omadused. See teeb not toetada koondatud kaevandamist ja tehingutasu jagada kaevuriga. Mining pool minimaalne väljamakse on 0.05 ETH. Seda basseini saab jälgida Twitter samuti saate uurida rohkem üksikasju ja häälestusjuhendit veebilehel.\nTx. Kaevandajaga jagatud tasu\nToetatud mündid ETH\nBasseini funktsioonid Vardiff Stratum Monitoring\nServeri asukohad U.S.A America\nMaksete tüübid Prop\nMining pool minimaalne väljamakse 0.05 ETH\nTasu laiendatud 0.7%\nLoetelu seotud cryptocurrency kaevandamise basseinid, et oleks lihtne näha, kas bassein on hea tegeleda või mitte. Kas nende teenused ja server pakuvad teile parimaid elujõulisi funktsioone või mitte, kas tasu on liiga kõrge, kas saate parima pakkumise, kui saaksite kasutada ka teatud kogumit, et teada saada, millised on parimad võimalused alustada.


Teabevara tund: puhkus tööandja ja töövõtja seisukohast | Grant Thornton\nTeabevara tund: puhkus tööandja ja töövõtja seisukohast\nMiks on hea koostada puhkuste ajakava ja mis võib juhtuda, kui seda pole?\nPuhkuse liikidest ja eripäradest, puhkusetasudest, täiendavatest puhkustest ja tuleval aastal kehtima hakkavatest muudatustest isapuhkuse võtmisel räägivad õigusnõustajad Kristel Tiits ja Kaili Kallastu Grant Thornton Balticust.\nSaatejuhid on personalijuhtimise teabevara peatoimetaja Külli Gutmann Talentorist ja Äripäeva teabevara toimetaja Piret Frey.\nKuulake saadet järgi siit:\nKuulake kõiki meie spetsialistidega saateid Äripäeva raadios järgi siit\nTööõigus Õigusnõustamine Palgaarvestus\nTööõigus Järgmisel aastal muutub lapsepuhkuse süsteem Alates 1. aprillist 2022, mil töölepingu seaduses muutub lapsepuhkuse võtmise süsteem, tekib kõigil alla 14-aastase lapse vanematel õigus saada kümme tööpäeva tasustatud lapsepuhkust iga alla 14-aastase lapse kohta. Lugege kogu artiklit\nTööõigus Töökeskkonna riskianalüüsi esitamise tähtaeg läheneb Vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse seadusele (TTOS) peab tööandja koostama töökeskkonna riskianalüüsi. See on kohustuslik neile tööandjatele, kel on vähemalt üks töötaja (välja arvatud julgeolekuasutused). Lugege kogu artiklit\nTöö- ja puhkeajaseadus Riigipühadel töötamine tuleb topelt tasustada Riigipühad ja topelt tasu: jaanipäev ja võidupüha ei ole enam kaugel, mistõttu on õige aeg juhtida tähelepanu riigipühadel töötamisele. Kas ja millal on töötajal lühendatud tööpäev või õigus vabale päevale? Millised on erandjuhud? Lugege kogu artiklit


Aktiivsusmonitor Huawei Band 4, 55024460\nNooruslik disain koos ergonoomilise mugavusega\n2,5D puutetundlik värviline ekraan pakub hämmastavat visuaalset kogemust, kaasahaaravat kasutajaliidest ja nutikaid sõnumiteateid.\nTänu professionaalsetele optilistele seadmetele, protsessori kiibile ja tehisintellekti algoritmile jälgib HUAWEI TruSeen™ sinu pulssi väga täpselt.\nToo välja oma unikaalsus\nVäljenda ennast, andes oma seadmele nii palju isikupära, kui parasjagu soovid.\nHUAWEI Watch Face Store pakub erinevaid sportlikke, intelligentseid ning multifilmi ja kõrgtehnoloogilises stiilis displei kujundusi. Muuda oma stiili vastavalt tujule.\nLihtne laadimine ja pikk kasutusaeg\nVabane erinevatest kaablitest ja laadijatest. HUAWEI Band 4 sisseehitatud USB-otsik sobib tavaliste USB-laadijatega, nii et saad seda laadida kus ja millal iganes. Ühe laadimisega saad üle kuue päeva kasutusaega.\nNutikas pulsisageduse jälgimine\nTänu professionaalsetele optilistele seadmetele, protsessori kiibile ja tehisintellekti algoritmile jälgib HUAWEI TruSeen™ sinu pulssi väga täpselt. See pakub ka intelligentseid meeldetuletusi vibratsiooni kaudu, kui pulss ületab maksimaalset keskmist pulssi. Öörežiimis tagab parema une vähem tähelepanu äratav "nähtamatu" valgus.\nHoolitse oma parema une eest\nHea une kvaliteet on tervisliku elu alus. HUAWEI TruSleep™ 2.0 jälgib sinu pulssi une ajal, et ära tunda nelja une faasi ja analüüsida une kvaliteeti. Lisaks 6 tüüpi uneprobleemide tuvastamisele pakub see ka soovitusi, mis aitavad sul paremini magada.\nSaa aktiivseks ja püsi aktiivsena\nVäli- ja sisetingimustes jooksmine, jalutamine ja jalgrattasõit 6, elliptiline trenažöör, sõudmine, vabatreening. Vali mugavalt üheksa treeninprogrammi hulgast ja jälgi oma treeninguid. HUAWEI Band 4 pakub üksikasjalikke andmeid treeningtulemuste kohta, näiteks pulss, pulsisageduse tsoon, sammud, distants, kiirus, kalorid ja palju muu. Nii saad end kohandada edukamateks treeninguteks.\nAssistent sinu randmel\nTeated sõnumite või telefonikõnede kohta, leia minu telefon funktsioon, Remote Shutter - kõik see ainult sõrmepuudutusega randmele. Ela efektiivselt koos HUAWEI Band 4-ga.\nkuni 9 päeva\nstopper, kellaaeg, kuupäev\nkell, kiirjuhis, ohutusteave ja garantiikaart


Kuidas valida mootoriõli. 7 reeglit | Õige õli valik automootori jaoks\nMootoriõli valik auto jaoks on alati vaja täita vastavalt selle tootja nõuetele, kuid tasub kaaluda ka viskoossust, standarditele vastavust, auto töötingimusi, mootori temperatuurirežiimi ja muidugi , teie valitud õlibrändi hinna ja kvaliteedi suhe. Mootoriõlide omadusi on palju, kuid üldiselt ei saa enamikku neist süveneda, et valida konkreetsel juhul automootori jaoks optimaalne õli.\nÕli vedelgaasiga mootoritele\nVastus küsimusele: "millist mootoriõli on parem valida", isegi kui võtate arvesse kõiki nõudeid, juhindub alati see vastus - originaal, mitte võlts ja keskmisest kõrgema hinnaga.\nÕige mootoriõli valimiseks tuleb kõigepealt arvestada tootja soovitused... Auto kasutusjuhendis on alati selgelt välja toodud viskoossuse väärtused, standardid, õlitüübid, mida on lubatud mootorisse valada. Siin peitub aga peensus selles, et sageli on lubatud kasutada erineva viskoossusega õlisid isegi ühe mootori jaoks.\nNiisiis, kuidas valida mootoriõli viskoossus autole talveks, suveks ja väljaspool hooaega? Kõigepealt peate mõistma, et viskoossus sõltub otseselt õli temperatuurist ja kulumisest (mootori läbisõit koos sellega). Seetõttu võime detaile välja jätta, nii öelda - talveks sobib paremini madala viskoossusega õli, millel on sobiv madala temperatuuri viskoossus (teisisõnu vedelam). Näiteks 0W-20, 0W-30, 5W-20, 5W-30. Sellisel juhul on madalam esimene näitaja, seda madalam temperatuur on kompositsioon mõeldud.\nKui masinat kasutatakse keskmistel või lõunapoolsetel laiuskraadidel, siis on mõistlik valida kõrge madala temperatuuriga ja kõrge temperatuuriga viskoossusega mootoriõli. Näiteks 5W-40, 10W-30, 10W-40. Kuid sel juhul eeldatakse, et mootoril on suhteliselt väike läbisõit, kuna vastasel juhul on vaja keskenduda kõrge temperatuuri viskoossusele.\nHooajavälisel ajal sõltub viskoossuse valik enamasti mootori halvenemisest, see tähendab teisest numbrist. Niisiis, mida suurem see on, seda paksem on õli algsel (kasutamata) kujul. Seetõttu on parimad võimalused 5W-30 või 5W-40.\nMida rohkem on mootor kulunud (suure läbisõiduga, näiteks 150 ... 200 tuhat kilomeetrit või rohkem ilma suurema remondita) - seda kõrgem peaks olema õli kõrge temperatuuriga viskoossus. Näiteks 5W-40, 5W-50 ja isegi 5W-60 (viimasel juhul võite enne kapitaalremondi tegemist kasutada sarnast kompositsiooni).\nPaljudes kaasaegsetes mootorites (eriti Euroopa tootjad) näeb disain ette õhukesed õlikanalid, mistõttu neile ei sobi kõrge viskoossusega õlid. Vastupidi, nende jaoks peate kasutama selliseid tööriistu nagu 5W-20, 5W-30. Ja vastupidi, vanad, näiteks nõukogude autod, mis on mõeldud muu hulgas vanamoodsate mineraalõlide kasutamiseks, võivad hästi "süüa" viskoosseid õlisid, näiteks 5W-40, 5W-50, 10W- 40, 15W-40, 15W-50 jms.\nPaar sõna turbomootoritest ... Fakt on see, et töötamise ajal kiirendab turbiin väga suurt nurkkiirust, mis viib selle olulise soojenemiseni. Just sel põhjusel on kõik autotootjad soovitavad turboülelaaduriga mootorite jaoks kasutada viskoossemaid õlisidnt 0W-40, 5W-40, 5W-50, 10W-40.See on tingitud asjaolust, et õli veeldub töö käigus ja töökanalid pole selle põlemisproduktidega ummistunud.\nMootoriõli valik peab alati vastama rahvusvahelistele standarditele, mille autojuht juhendis märgib. Peamised standardid on järgmised:\nSAE J300... See standard kirjeldab eelmises osas kirjeldatud viskoossuse omadusi. Näitab madala temperatuuri ja kõrge temperatuuri viskoossust.\nAPI... See standard kirjeldab jõudlusomadusi. Praegu on bensiinikategooriad SJ, SL, SM, SN. Praegu on diislikütuse kategooriad CH-4, CI-4, CJ-4. Mootorites on lubatud kasutada moodsamaid kategooriaid, kuid vastupidine kasutamine on välistatud. Pange tähele, et enamik kaasaegseid õlisid on mitmeotstarbelised, st neid saab kasutada nii bensiini- kui ka diiselmootorites. Mõnikord leiate aga spetsiaalselt ühte või teist tüüpi mootoritele mõeldud preparaate ja see erinevus kajastub API-s.\nACEA... Euroopa standard. Auto käsiraamatus on selgelt välja toodud, milliseid selle kategooria õlisid on lubatud konkreetses mootoris kasutada. Seetõttu peate mootori õli valimisel vaatama sildi märgistust, kuna teatud mootorid ja väljalaskesüsteemid nõuavad konkreetseid tehnilisi nõudeid.\nKõik mootoriõlid on jagatud kolme põhiliiki - mineraalsed, poolsünteetilised ja täissünteetilised.\nMineraalseid kompositsioone ei kasutata praktiliselt mitte kusagil, välja arvatud pehmel pesemisel, kuna neil on kõige halvemad omadused ja kõrge viskoossus. Kasumlikkuse ja tehnilise jõudluse huvides valatakse mootoreid sageli vanadesse autodesse (või vanematesse mootoritesse). Näiteks VAZ-klassikute, "moskvalaste", klassikaliste UAZ-ide ja muu endiselt nõukogude tehnoloogia jaoks. Parim on seda mitte kasutada 1990. aastatest ja noorematele autodele.\nPoolsünteetilised ühendid on tavaliste autoomanike seas kõige tavalisem õlimootorite tüüp. Need tagavad optimaalse jõudluse, nagu viskoossus, läbisõit ja hind. Seega, kui auto käsiraamatus pole otseselt märgitud, et mootoris on vaja kasutada sünteetilisi aineid, oleks kõige optimaalsem variant "poolpatu" kasutamine.\nSünteetilisel õlil on kõige progressiivsem jõudlus, see tagab mitte ainult mootori maksimaalse kaitse, vaid ka pika tööea. Sellise õli valimisel tasub üksikasjalikult tutvuda selle tööomadustega ja mootori nõuetega. Uuesse võõrasse autosse ei tasu midagi peale sünteetika valada.\nSpetsiaalne "gaasi" õli\nGaasiseadmetega (LPG) autode omanikke huvitab sageli küsimus - millist õli gaasimootorit täita? Paljud mootoriõlide tootjad toodavad spetsiaalselt eraldi preparaate, mis sobivad väidetavalt paremini gaasiga töötamiseks. Selliste kompositsioonide kasutamise peamine argument on põlemiskambris gaasi ja bensiini süttimistemperatuuri erinevus. Niisiis on bensiini vastav temperatuur umbes + 2000 ° C ... + 2500 ° C. Metaani puhul - + 2050 ° С ... + 2200 ° С ja propaani / butaani puhul - + 2400 ° С… + 2700 ° С. Seega järgneb esimene järeldus - kui mootor töötab metaanil, peate kasutama sama õli, mis on bensiini jaoks ette nähtud, ja "ärge häirige".\nMis puutub propaani ja butaani, siis sõltub palju nii õlis kui ka otseselt gaasis leiduvatest lisanditest. Eelkõige võib põlemiskambris kõrgel temperatuuril kütusesegu põlemisel aja jooksul ladestuda seintele rohkem tuhka, mis saastab mootorit. Paljud kaasaegsed autotootjad toodavad autosid, mis on mõeldud madala tuhatasemega õlide kasutamiseks.Nende määrdeainete eesmärk on vähendada mootori tuhasisaldust ja tagada heitgaaside puhtus. Sama saab teha ka HBO kasutamise korral.\nSiin on siiski kaks probleemi. Esimene on see, et kõigis mootorites ei saa kasutada madala tuhasisaldusega õlisid, seega peaksite alati juhinduma autotootja määratud ACEA tolerantsidest. Energiasäästlikud (madala tuhatasemega) õlid on tähistatud C1, C2 ja C3 (madal SAPS ja keskmine SAPS). Teine probleem on see, et madala tuhasisaldusega õlid on kallimad kui tavalised määrdeained. Seetõttu seab nende ost HBO kui sellise kasutamise kahtluse alla.\nSeega vastus küsimusele, millist õli vedelgaasiga täita, on järgmine - sama mis bensiini puhul. Iga kaasaegne õli (kui see pole otsene võlts) on võimeline töötama kõrgendatud temperatuuridel, eriti lühiajaliselt. Peamine on mitte unustada seda õigeaegselt muuta.\nAutokaupluste riiulitel esitatakse näiteks erinevate mootoriõlide tootjate tooteid - Shell, Mobil, Castrol, Rosneft, Lukoil ja paljud teised. Pealegi on igal tootjal oma liinid, mis sisaldavad neis sisalduvate õlide eripära. Millise kaubamärgi konkreetsel juhul valida, on autoomaniku otsustada. Siiski on selle kohta mõned näpunäited.\nEelkõige süüdistavad paljud autojuhid võltsimisega silmitsi halva kvaliteediga kaubamärki, mille all seda või teist õli toodeti, teadmata, et neil on võlts käes. Seetõttu on kõigepealt mainimist väärt tootja, kes kaitseb oma tooteid võimalikult hästi. Vastavad tehnoloogiad arenevad pidevalt, eelkõige kasutatakse kontrollimiseks nutitelefoni rakendusi, tootja veebisaite, kus kanistris on ühekordne koodikontroll, SMS-sõnumeid, ultraviolettkiirgusega taskulampe jne.\nImporditud mootoriõlisid saab toota nii SRÜ riikides kui ka välismaal. Praktika näitab, et viimasel juhul on võltsinguid palju vähem. Seetõttu proovige osta õlisid, mis on toodetud kõikjal Euroopa Liidus, Jaapanis, Ameerika Ühendriikides ja teistes arenenud riikides. Teavet päritoluriigi kohta leiate kanistrist otsese või krüpteeritud kujul.


Melvin Gregg Bio, suhe, vallaline, netoväärtus, rahvus, palk, vanus, rahvus, pikkus, näitleja, Interneti-sensatsioon - Biograafia\nMelvin Gregg Bio — 2021\n32 aastat 3 kuud\n22. september , 1988\nSuhete statistikaMelvin Gregg\nMis on Melvin Greggi perekonnaseis? (vallaline, abielus, suhtes või lahutus):\nKas Melvin Gregg on gei?\nNoor ja andekas näitleja ning internetisensatsioon Melvin Gregg arvatakse praegu olevat vallaline isiksus, kuna Melvin Greggi abieluelu ja abielutseremoonia kohta pole mingeid uudiseid. Võib-olla on Melvin Gregg oma armueluga väga privaatne ja tahab avalikus maailmas väga saladuses hoida, et see on kaugel igasugustest suhetega seotud kuulujutudest. 28-aastase Vineri ja näitleja Melvin Greggi varasematest suhetest rääkides pole Melvin Greggi armusuhete kohta ühtegi teavet, milles ta aktiivselt osales. Seega on Viner ja näitleja Melvin Gregg väga privaatne inimtüüp ning ühegi meedia kaudu ei ole mingit teavet Melvin Greggi abielu kohta.\ncami elliott abielus brennan elliottiga\nKes on Melvin Gregg?\nMelvin Gregg on Ameerika näitleja ja Interneti-sensatsioon, kes on tohutult silmapaistev oma töö eest YouTube'i mängijana ja näitlejana, kes on rollis filmides Alfa maja ja Maja pole kodu. Ta on väga mitmekülgne ja tohutult populaarne nüüdseks kadunud videorakenduses viinapuu.\nMelvin Gregg : Sündide faktid, perekond ja lapsepõlv\nMelvin Gregg sündis 22. septembril 1988 Ameerika Ühendriikides Virginias Portsmouthis. Tema rahvus on ameeriklane ja rahvus on Põhja-Ameerika.\nMelvin Gregg sündis Ameerika vanematel ja kasvas üles samas kohas, kus ta sündis. Teda kasvatasid tema vanemad koos noorema õega. Juba varases elueas oli ta huvitatud karjääri tegemisest meelelahutusvaldkonnas.\nMelvin Gregg : Hariduse ajalugu\nRääkides Melvin Greggi hariduslikust taustast, puudub teave nende õppeasutuste ja õppeainete kohta, kus ta õppis.\nMelvin Gregg: tööelu ja karjäär\nMelvin Gregg alustas oma näitlejakarjääri maandumisrolliga mängufilmides 'Alfa maja' ja 'Maja pole kodu' ning saate 'Mis iganes' 4 osas. Kuid ta seadis ta järk-järgult Vineriks ja YouTuberiks ning teda peetakse üheks nõudlikuks Vineriks USA-s. Tal on Vine'is üle 3,8 miljoni jälgija ja teda nimetati Vine'i isiksuse Top 100 isiksuseks. Lisaks on tal YouTuberis üle 200 000 tellija ja Instagramis 2,5 miljonit jälgijat. Ta on teinud koostööd tippviineritega nagu Curtis Lepore, Anwar Jibawi, Logan Paul ja palju muud.\nMelvin Gregg: palk ja puhasväärtus\nNähes tema tulemusi selles valdkonnas, võime eeldada, et ta teenib head palka ja netoväärtust.\nMelvin Gregg: Kuulujutud ja poleemika\nOma karjääri jooksul pole ta olnud osa ühestki märkimisväärsest vaidlusest. Lisaks pole praegu tema ja tema karjääri kohta kuulujutte.\nMelvin Gregg: Kehamõõtude kirjeldus\nMelvin Greggi kõrgus on 6 jalga 2 tolli ja kaal 79 kg. Tema juuksevärv on must ja silmavärv pruun. Tema jalanõude suurus pole teada.\nMelvin Gregg: sotsiaalmeedia profiil\nMelvin on aktiivne sotsiaalmeedias. Ta kasutab Facebooki, Instagrami, Twitteri, Youtube'i. Tema Facebooki kontol on üle 5,4 miljoni jälgija, Instagrami kontol üle 2,8 miljoni jälgija, Twitteri kontol üle 114,1 000 jälgija. Tal on Youtube'i kanalil üle 478 tuhande tellija.\nLisateavet sünnitegude, pere, lapsepõlve, hariduse, elukutse, auhindade, netoväärtuse, kuulujutude, kehamõõtude ja sotsiaalmeedia profiilide kohta Logan Paul , Jake Paul ja Beau Brooks palun klõpsake linki\nkui vana on chris chrisley\nkui vana on kadeem hardison\nkui palju raha lester holt teenib\nkui vana on nõbu Kenny Vaughan


emotsionaalne töö - keyword\n1. Lasteaiaõpetajate emotsionaalse töö seos emotsionaalse mõjutatavuse, psühholoogilise kapitali ja emotsionaalse kurnatusega. The connection of emotional contagion, psychological capital and emotional exhaustion to the emotional labour of kindergarten teachers Hindreus, Anneliis08.06.2016 master's theses\n2. Emotsioonid advokaatide töös: emotsionaalse töö, emotsionaalse heaolu ja psühholoogilise elastsuse vahelised seosed Eesti Advokatuuri näitel. Emotions in the attorneys work: relations of emotional labour, emotional wellbeing and psychological resilience based on the example of the Estonian Bar Association Marjamaa, Sandra11.06.2019 bachelor's theses\n3. Klienditeenindaja emotsionaalse töö seotus tööstressiga. The relations between emotional labour and work-related stress in customer service Niilikse, Kadi-Krõõt11.06.2019 bachelor's theses\n4. Õpetajate emotsionaalse intelligentsuse ja psühholoogiliste põhivajaduste seosed tööga seotusega. The relationship between emotional intelligence, basic psychological needs, and work engagement of teachers Peterson, Merit11.06.2019 bachelor's theses\n5. Vanglaametnike emotsionaalne töö, emotsionaalne mõjutatavus, emotsionaalne kurnatus ja toimetulek. Emotional labour, emotional contagion, emotional exhaustion and psychological capital of correctional officers Poom, Maria09.06.2017 bachelor's theses


Peugeot` maaletoojaid esindanud Kaarel Talvoja jätkab Amservi turundusjuhina - Logistikauudised\nAutor: Jaana Pikalev • 28. detsember 2010\nPeugeot` maaletoojaid esindanud Kaarel Talvoja jätkab Amservi turundusjuhina\nBaltikumi ühe suurima autode edasimüügi ning teenindusega tegeleva kontserni, Amservi, turundusjuhiks on alates detsembrist Kaarel Talvoja (28).\nKaarel Talvoja on lõpetanud Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ning käsil on Rahvusvahelise ärijuhtimise magistriõpingute lõpetamine Estonian Business Schoolis. Viimased 4,5 aastat töötas Kaarel Talvoja Peugeot’ maaletooja ettevõtetes, neist viimased 2,5 aastat kommunikatsioonijuhina.\nKaarel Talvoja näeb suurimat väljakutset seoses Amservi kaubamärgiga. „Minu eelkäijad on teinud suurepärast tööd Amservi kaubamärgi välja töötamisel ja juurutamisel, võtan suurima tõsidusega selle rakendamist efetkiivselt jätkata,“ lausus Talvoja.\nSeni selles ametis töötanud Anu-Mall Naarits jätkab oma isikliku turunduse koolituse ja konsultatsioonifirma arendamist ning jääb Amserviga seotuks strateegiliste projektidega.\nAmserv Grupp on üks suuremaid autode edasimüügi ning teenindusega tegelevaid kontserne Baltimaades. Ettevõttel on kokku 11 esindust Tallinnas, Pärnus, Tartus, Paides, Viljandis ja Riias. Kontsern esindab Toyota, Opeli, Chevrolet’, Hyundai, Peugeot’, Lexuse ja Saabi kaubamärke. Amserv Grupp müüs 2009. aastal 2815 uut ja kasutatud autot ja teenindas ligi 200 000 järelteeninduse klienti. Amserv Grupis töötas 2009. aasta lõpus 404 inimest.


Praktiline juhend ruunide maailma – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / E-raamatud / Esoteerika / Praktiline juhend ruunide maailma\nView Cart "Praktiline juhend ruunide maailma" lisati ostukorvi.\nE-raamat: Praktiline juhend ruunide maailma\nRaamatu nr: 11457\nFaili maht: 3.31 MB\nSee raamat aitab teil avastada ruunide oraakelliku olemuse ja õpetab, kuidas kasutada neid kui maagilist tööriista ettekuulutuste, kaitse ja õnne jaoks. Kokkuvõtvast praktilisest õpetusest leiate:\nPõhjaliku selgituse 24 vanema Futharki ruuni ja tühja ruuni WYRDi kohta.\nLiitruunide ja ruunikirjade erinevuse.\nNeli ruunipaigutust ning ruunide üksikasjalikud tõlgendused, sealhulgas selgitused tagurpidi ilmunud ruunide kohta.\nRuunide graveerimise ja talismanide valmistamise õpetuse.\nRuunide tähendused ja kasutamise loitsimisel.\nKas olete mõelnud, et oleks huvitav ruunidest rohkem teada saada? Võib-olla isegi soovinud endale ruunikomplekti? See on teie võimalus. Lisa Peschel on kokku kogunud ruunitargaks pürgijale vajalikud algtõed ja -teadmised ning esitab need asjast huvitatutele lihtsal ja meeldival moel.\nRaamatu nr: M03342818


Voskoboinikov viiesest kaitseliinist: see ei ole nii, et eile mõtlesime välja ning täna on mängijad selleks valmis - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nVoskoboinikov viiesest kaitseliinist: see ei ole nii, et eile mõtlesime välja ning täna on mängijad selleks valmis (0)\n19. MAI 2017, 23:08 PREMIUM LIIGA\nTäna vahetusmeeste pingilt Tallinna Flora vastu mängu sekkunud FCI Tallinna ründaja Vladimir Voskoboinikov nentis mängujärgselt, et mängusaatuse otsustasid kaks rumalat eksimust, mis rohesärkidele väravad kinkisid.\n"Ei ole mõtet sellest rääkida, et me ebaõnnestusime täielikult ning Flora mängis meid selgelt üle," ütles Voskoboinikov Soccernet.ee-le. "Mäng oli esimese väravani täiesti võrdne ja siis tuli meie poolt rumal eksimus. Sama eksimus ka teise värava puhul. Arutasime poistega riietusruumis, et need kaks eksimust otsustasid mängu."\n"Kes mängu ei näinud, võivad öelda, et Flora hävitas Infoneti. Neile, kes olid stadkal, jäi teistsugune mulje. Pärast teist väravat muutus mäng lahtiseks ja Floral oli rohkem võimalusi."\nTiitlikaitsja mängis tänavu esmakordselt viiest mängijast mehitatud kaitseliiniga ning selle põhjuseks oli minimaalne meestevalik keskväljale. Mängukeelu tõttu pidi kohtumise vahele jätma poolkaitsja Pavel Dõmov.\nVoskobinikov kommenteeris formatsioonis tehtud muudatust järgmiselt: "Pavel Dõmov ei saanud mängida, meie keskväljamootor [Sergei] Tumasjan puudus - kaks põhimängijat oli väljas. Olime sunnitud midagi muutma. Uus skeem nõuab sisseharjutamist - mitte niisama - okei, eile mõtlesime, et mängime viie kaitsjaga ning mängijad on selleks valmis."\nKaotus tähendab tiitlikaitsjale seda, et 12. vooru järel jäädakse esimesel kohal paiknevast Florast juba 15 punkti kaugusele. "Head sõnad on adidase reklaamis: "Nothing is impossible". Seni, kui meil on teoreetilised võimalused olemas, usun, et kõik on veel võimalik," oli ründaja optimistlik.\nMullu Premium liigas tosin väravat löönud Voskoboinikov ei ole tänavu veel püssi paukuma saanud. "Ei taha tulla need väravad. Hooaja algus on kuidagi tervel meeskonnal viltu läinud. Olen kogenud ja usun endasse ning oma meeskonda."


Hero of the Week: Moelooja Reet Aus: “Mingil põhjusel meie ühiskond ei väärtusta ebaõnnestumisi.” | Digigeenius\nHero of the Week: Moelooja Reet Aus: “Mingil põhjusel meie ühiskond ei väärtusta ebaõnnestumisi.”\nReet Aus on moe-, teatri- ja filmikunstnik, kelle eesmärgiks on keskenduda loomingule, mis on keskkonnasäästlik ja jätkusuutlik. Selleks on ta kasutusele võtnud väärtustava taaskasutuse ehk upcycling protsessi, mille abil saab suunata tootmises tekkivaid jääkmaterjale tootmisesse tagasi.\nReet on teinud tööd nii Bangladeshis ja Indias ning tal on rahvusvaheliselt tunnustatud karjäär. “Mind on aidanud minu teekonnal võime kohaneda, õppida ja ennekõike teadlik tegutsemine,” sõnab ta.\nPeamiselt tegeleb Reet ringdisainiga, kus on tähelepanu suunatud mittebioloogiliste ressursside ja materjalide taaskasutusele ning korduskasutusele. Toode disainitakse silmas pidades protsesse, mis järgnevad toote esmase kasutuse lõpule – lineaarse majandusmudelilt ringmajandusmudelile üle minemine disaini kaasabil. Peale selle tegeleb ta väärtustava taaskasutuse ja ümbertöötlusega tekstiili- ja moetööstuses, mille eesmärgiks on vähendada tööstuse keskkonnamõju.\nReet rääkis meile lähemalt nii oma tööst, väljakutsetest kui ka õppetundidest, mis on tema karjääris ette tulnud.\nKuidas sinu töö(rutiin) välja näeb?\nKuna minu töö on väga mitmekesine, töötan lisaks Eesti Kunstiakadeemias vanemteadurina ja reisin seetõttu ka keskmisest rohkem, siis paraku mul igapäevast rutiini väga ei ole. Küll aga on distsipliin. Asjad, mis tuleb ära teha, saavad tehtud. Seega olen rohkem selline, et istun lihtsalt sobivas kohas maha ja töötan, sest kogu mu töö on sülearvutis. Kavandite tegemiseks on mul pliiats ja vihik alati kotis. Olen kollektsiooni valmis joonistanud ka rongijaamas kohvri otsas istudes.\nOled taaskasutuse ja moeteemadega pikalt tegelenud. Mis sind motiveerib?\nTõestada, et ka moetööstus võib olla jätkusuutlik. Kas see nüüd just motivatsioon on, aga pigem olen keeldunud disainimast asju, mille tootmisel on negatiivne mõju meie keskkonnale ja teistele elusolenditele. Ehk siis teadlik valik asju teha eetiliselt.\nMis on ettevõtjana sinu jaoks olnud kõige suuremad väljakutsed? Kuidas väljakutsetega toime tulla?\nKui teha midagi esimest korda, siis iga uus etapp tootearenduses on väljakutse. Sest infot lihtsalt ei ole. Väljakutsetega aitab toime tulla ainult teadlik tegutsemine. Kogud infot, katsetad, katsetad uuesti. Kindlasti ei tohi lasta ebaõnnestumistel ennast teelt kõrvale juhtida. Mingil põhjusel meie ühiskond ei väärtusta ebaõnnestumisi. Tuleb aru saada, et need on elu normaalne osa ja sinu edasiminek sõltub sellest, kuidas sa ebaõnnestumistega hakkama saad. Nendest tuleb võtta parim – mõista, mis sa valesti tegid ja seda enam mitte kunagi teha. Nii me täiustumegi.\nPalun räägi mõnest enda väljakutsest. Kuidas sellega toime tulid ja mida sellest õppisid?\nBangladeshis või Indias tootmisliini käivitamine on otsast otsani väljakutseid täis. Kõige suurem on olnud vast isegi lihtsalt kultuuriline erinevus. Meie põhjamaine konkreetsus suhtlemisel on nende jaoks ääretult ebaviisakas. Mul võttis aastaid enne, kui seda mõistsin ja kohanesin. Keeruline on see siiani. Me lihtsalt ei ole harjunud sellise hulga teejoomiste, isiklikel teemadel vestlemiste ja kingituste tegemisega.\nMilline on olnud sinu kui ettevõtja kõige parem õppetund?\nIntuitsioon töötab ka äris. Iga asi juhtub põhjusega. Kui alustasin 15 aastat tagasi väärtustava taaskasutusega, oli mul ainult intuitiivne taipamine, et see valdkond muutub järjest olulisemaks. Enamik inimesi ei saanud üldse aru, miks ma millegi sellisega tegelen. Protsesside muutused, mida ma olen oma erialal ette aimanud, on selles suunas ka läinud. Kiiremini, kui ma isegi oleks osanud arvata.\nIsiklikus plaanis – areng TMK ja Krija jooga kaasabil. Suures plaanis ei näe ma midagi elevust tekitavat, pigem nõutust. Mind teeb nõutuks inimeste suutmatus oma harjumusi muuta. Teadlased on andnud meile 12 aastat, et peatada kliimamuutused. Me teame, mida teha selleks, et elu planeedil säiliks, aga mingil segasel põhjusel me vaidleme õlle hinna üle. Kas see ei tee siis nõutuks?\nArukad inimesed, kellel vaatamata kõigele silm särab.\nKeda pead sina arukaks inimeseks?\nRealistlikku inimest. Kes vaatab elule ausalt otsa ja näeb seda sellisena, nagu ta on. Ja isegi, kui ta näeb keerukusi, ta naeratab.\nMärksõnad: eesti, startup day\nHero of the Week: Tartu Ülikooli ärinduse ja majanduse erialad on tõusnud THE edetabelis 201.–250. kohale\nLaura Dekker: „Võitlus oma unistuste ja eesmärkide nimel on alati seda väärt!”


ÜLEVAADE | Stilist Merit Boeijkens on moenädala suhtes kriitiline: ei piisa, et näidatakse ainult ilusasti õmmeldud riideid - Anne & Stiil - Delfi Lood\n18. oktoober 2019 4 min.\n1. Huvilised olid kohal\nMoodi ei dikteeri enam ammu disainerid, vaid inimesed, kes moe “ellu äratavad”. Inimesed, kes seda kannavad just nii, nagu neile meeldiks. Moepubliku hulgas oli naisterahvaid väga noortest preilidest väärikate daamideni – minu taga istusid kolm julgelt 80+ vanuses prouat, kes arutasid laval nähtu üle aktiivselt kaasa. Lisaks kohaliku moemaailma võtmeisikud, kuulsused, moemaanid, blogijad, ajakirjanikud. Ägedad naised ja mehed. Olen uhke, et meil on väike oma moenädal, kuhu on oodatud tõepoolest kõik moehuvilised.\nVaata siit õhtu kõige stiilsemaid külalisi.\n2. Erilised esemed\nKui külalised poseerisid põnevate outfit’idega fotoseina ees, siis huvitavaid lugusid kannavad ka nende rõivad, kes on fotokaamera taga. Näiteks jäin juttu rääkima fotograaf Kalev Lilleoruga, kes rääkis, et ta pani spetsiaalselt moenädalal töötamiseks selga erilise särgi – Ivo Nikkolo, ostetud umbes kümme aastat tagasi Pärnust. “Meestemood on igavavõitu, särgid teevad selle põnevamaks.\nSee on üks mu lemmiksärke, mida kannan paraku vaid paar korda aastas...” Miks nii vähe? “Ei raatsi rohkem, äkki juhtub midagi,” ütles Kalev.\n3. Jumestus ja soeng – eraldi vaatamisväärsused!\n“Mari-Liis! Eest!” hüüdis fotoseina ees töötav fotograaf Erlend Štaub mulle eile ikka mitmel korral, kui üritasin oma telefoniga taas pildistamiseks üles rivistunud modellidest lähedalt pilti teha. Kaamerad käisid ja ilmselgelt astusin ma ka jälle vales kohas kaadrisse… Aga muudmoodi ei ole võimalik jäädvustada seda ilu, millega moenädala ilumeeskond igal etendusel üllatab. Millised soengud, jumestused! Väga inspireerivad tööd, mis vääriks veel ja veel imetlemist.\n4. Arutelud stilistiga\nMoeetendusi vaatasime kõrvuti stilist Merit Boeijkensiga. Küsin temalt, kuidas stilisti silm nähtut hindab.\nBrand nr 8\n“Mulle meeldisid päris mitmed asjad – näiteks beež komplekt, kus kootud kampsuni juures oli satiinläikega seelik,kontrastiks glamuurne punane huul. Väga elegantne. Meeldis, et materjali ja värviga oli peenelt mängitud. Kollektsiooni algus oli tugevam. Lõpupoole toodi lavale riided, mis rõhutasid modellide ilusaid figuure, aga tänapäevases moepildis ei ole keha kaunite vormide ülistamine enam peamine. Oleksin oodanud rohkem uuenduslikkust.”\n“See oli pigem riiete esitlus kui moeshow. Kui näidatakse igapäevaselt kantavaid praktilisi riideid, siis moenädalal võiks stilistikaga natuke rohkem pingutada. Sisuliselt oli tegemist rõivaste demonstratsiooniga. Moenädal aga eeldab seda, et lavale jõuaks midagi inspireerivat ja uuenduslikku. Sellest ei piisa, et näidatakse ainult ilusti õmmeldud riideid. Stilistina otsin kollektsioonist midagi, mis loob terviku, on uudne ja inspireerib. Minu jaoks seal seda ei olnud. Kõik oli maitsekas ja ilus, aga TFW kontekstis, oleks oodanud lihtsalt enamat. Mida lihtsamaid ja kantavamaid asju näidatakse, seda enam peab aksessuaarid ja stilistika läbi mõtlema. Rõivad ise ei ole head ega halvad, aga peavad sobima koha ja kontekstiga. Piltlikult öeldes, ühtede riietega lähed metsa matkama, teistega lähed õhtul teatrisse.”\n“Tema tugevaim külg ja mille poolest just fännid teda armastavad, on palju tülli ja nukulik siluett. Võib olla leevendab see lapsepõlve kättesaamatut unistust saada muinasjutuprinsessiks või unistust kanda valget kleti... Samas on terve ühiskond, nii ka mood, ehitatud kontrastidele. Kes armastab lihtsust ja elegantsi, kes küllust ja paduromantikat. Kõigile midagi!”\nVaata siit ka Alexanderlingi moeetenduse pilte:\n5. Ivo Nikkolo sai 25\nPalju õnne! Neid kodumaiseid moebrände, kes saavad sellist tähtpäeva moenädalal tähistada, on ülivähe… Ja seda enam õnnelik olin selle üle, mida nägin! Kantavad, stiilsed, aga ka mõned selgelt eristuvad šõunumbrid paitasid silma ja juhivad mind tõenäoliselt varsti Ivo Nikkolo kauplusesse.


NODSU: Üllatajad ja üllatused aias\nPostitaja: Nodsu kell 18:45\nisehakanud lillekasvataja 22. august 2010 21:46\nAijah. See pisike kukehari on minu aias umbrohi, eks ta tuli siis Sulle ka. Aga mulle ta meeldib, teeb selliseid padjakesi, õitseb ka. Kogume teda naabrinaisega kiviktaimlaisse, tead, paar paekivilatakat, vahel pisut mulda ja seal tunneb ta end mõnusalt\nMUHEDIK 22. august 2010 22:28\nPuid saad kaitsta kitsede eest niimoodi, et sellest rohelisest aiavõrgust keerad rõnga umbes 50-60 cm läbimõõduga rõnga ümber tüve ja ta võib sinna jääda nii kauaks kuni puu suureks kasvab. Kitsed ei lähe võrgule nii lähedale, et võraoksi süüa ja puu kõige olulisem osa on ka jäneste eest kaitstud.\nSelline kaitse ei riiva silma ega sega muud aiakujundust. Ma saan aru, et oled mu blogi lugenud, kuskil seal peavad kindlasti paistma sellised rõngad, sest ka mina ei saa mitte kuidagi aiale tara ümber teha.\nKui tahad odavamat varianti, löö puu lähedale maasse ringis toikad ja keri selle ümber mingit nööri. Aitab samuti, aga sellised ehitised koristasime me suveks ära.\nKöögikata 22. august 2010 22:40\nSee nr 3 on, jah, looduslik valge kukehari. Mul ka kohati umbrohuna, aga armsa olemisega ja sugugi mitte liiga tüütu kuju.\nMul on tööaias siiani vaid hiirte vastu plastspiraalidest tüvekaitsed olnud, aga nüüd tunneb üks jänis end seal vaatamata koertele suisa peremehena. Peab ka mõtlema, kuidas puid-põõsaid kaitsta. Oeh. (3-meetriste hangedega üle aia sisse kalpsanud kitsega tegid aga koerad küll 1:0 ära. :o() See võrktoru on ju muidu hea küll, aga tema seest ei saa rohida ega niita.\nMUHEDIK 23. august 2010 13:33\nSaab küll, lihtsalt tõstad ta kohalt ära.\nNeid tüvekaitseid ei saa ju okaspuudel üldse kasutada, aga meil teevad kitsed kõige rohkem just nendele halba.


Lähiajalugu | 4.5. Helsingi tippkohtumine ja külma sõja jätkumine\nLadina-Ameerika külma sõja perioodil\n❯ Vasakpoolsed liikumised Ladina-Ameerikas\n❯ Guatemala ja El Salvador\n❯ USA invasioon Grenadale\n❯ USA Panama invasioon\n❯ Falklandi sõda\nVasakpoolsed liikumised Ladina-Ameerikas\nErnesto Che Guevara (Allikas: Alberto Korda / Wikimedia Commons)\nKuuba revolutsiooni võit innustas Ladina-Ameerika riikide vasakpoolseid liikumisi, mida ühendas USA- ja laiemalt imperialismivastasus. USA aga kohtles Ladina-Ameerikat oma tagahoovina ning Kuuba revolutsiooni valusa kogemuse tõttu proovis iga vasakpoolsete võimuletulekukatse lämmatada. Osa Kuuba revolutsionääridest tegi juba 1960. aastatel katset revolutsiooni eksportida, kuid siis veel suurema eduta. Kuuba revolutsiooniekspordi ideoloog, argentiinlane Ernesto Che Guevara langes 1967. a Boliivias väikese sissiliikumise juhina.\nLadina-Ameerika riikides olid ühiskondlikud vastuolud suured ning rikka eliidi ja kirjaoskamatu vaese massi sissetulekute vahe väga suur. Paljud sissiliikumiste juhid tulid rikastest perekondadest, kuid olid 1960. aastatel USAs või ka Euroopas õppides innustust saanud marksistlikust jt pahempoolsetest ideoloogiatest. Sõjaväeliste diktatuuride või ka parempoolsete valitsuste vastu võitlevaid sissiliikumisi toetasid sageli Kuuba jt idabloki riigid. 21. sajandi alguses on paljudes Ladina-Ameerika riikides tulnud võimule pahempoolsed populistlikud presidendid, kes olid 1970. ja 1980. aastatel pahempoolsete sissiliikumiste juhid või aktivistid.\nSalvador Allende (Allikas: Tšiili Rahvuskongressi raamatukogu / Wikimedia Commons)\nAugusto Pinochet (Allikas: Tšiili välisministeerium / Wikimedia Commons)\n1970. a presidendivalimised Tšiilis võitis arst Salvador Allende, kes oli rahvaühtsuse valimisliidu kandidaat. Valimisliit ühendas enamiku pahempoolseid erakondi kommunistidest radikaalideni. Allende sotsialistlik sisepoliitika ja orienteerumine idabloki riikidele kutsus esile parempoolsete erakondade ja ka varasemate liitlase vastupanu. 1973. a kukutas CIA toetatud kindral Augusto Pinocheti sõjaväehunta Allende, kes riigipöörde ajal tapeti. Pinochet nimetati hiljem presidendiks ja ta valitses kuni 1990. a-ni.\nDaniel Ortega (Allikas: Ecuadori välisministeerium / Wikimedia Commons)\nNicaragua oli 1912–1934 USA okupatsiooni all. USA tahtis vältida Panama kanaliga konkureeriva kanali rajamist Nicaraguas. Kasvav vastupanuliikumine sundis ameeriklased lahkuma, kuid nende toetusel haaras 1936. a võimu diktaator Anastasio Somoza. Pärast tema tapmist sai presidendiks tema poeg Luis ja pärast viimase surma 1967. a teine poeg Anastasio Somoza. Somozade diktatuur oli korruptiivne ja vägivaldne. Riigi majanduse hävitas 1972. a võimas maavärin, milles sai surma tuhandeid inimesi.\nDiktatuuri vastu võitles alates 1960. aastate algusest pahempoolne Sandino-nimeline Rahvuslik Vabastusrinne (nn sandinistid), mida toetasid Kuuba, Mehhiko ja idabloki riigid. 1978. a algas pealinnas Managuas üldstreik ja augustis võtsid sandinistid pantvangi terve istungit pidava parlamendi. Somoza kontrollis veel ainult pealinna, seevastu maapiirkonnad olid sandinistide käes. 1979. a juulis astus Somoza tagasi ja loovutas võimu Rahvusliku Taassünni Huntale, mida juhtis sandinistide liider Daniel Ortega. Vaatamata ameeriklaste kartusele, et Ortega rajab teise Kuuba, säilis riigis demokraatia ja sõnavabadus, ehkki võim oli sandinistide käes. 1985. a valiti Ortega presidendiks. Ta orienteerus oma poliitikas Kuuba ja idabloki toetusele ning viis läbi rea reforme. Rahvusvaheliselt tunnustati kirjaoskamatuse kiiret vähendamist.\n1981. a algas riigis sandinistide vastane geriljasõda. Parempoolseid geriljavõitlejaid, nn kontraid, toetas relvade, raha ja väljaõppega USA. Kodusõjas tapeti kuni 30 000 inimest. Sõda lõppes, kui opositsioon võitis 1990. a presidendivalimised. Ortega valiti siiski 2006. a uuesti presidendiks ning ta võitis ka 2011. ja 2016. a presidendivalimised.\nGuatemala kodusõda valitsusvägede ja pahempoolsete geriljaliikumiste vahel kestis aastatel 1960–1996. Tapetute arvuks hinnatakse 140 000 kuni 200 000 inimest, põhiliselt riigi põliselanikud maia indiaanlased. Guatemala valitsust on süüdistatud genotsiidis maiade vastu.\nPärast 1979. a riigipööret kasvas El Salvadori pahempoolne vastupanuliikumine kodusõjaks. Farabundo Martí Rahvuslik Vabastusliikumine (FMLN), kuhu kuulus mitu revolutsiooniliikumist ja kommunistlik partei, võitles sõjaväehunta ning hiljem valitsusvägede, paramilitaarsete surmasalkade ja välismaa palgasõdurite vastu. Valitsusväed kaotasid umbes 7000, sissid ca 20 000 võitlejat, kuid surma sai ka kümneid tuhandeid tsiviilisikuid. Valitsusvägesid toetasid USA, Tšiili ja Argentiina, sissiliikumist aga Kuuba ja Nicaragua. 1992. a sõlmiti rahuleping. FMLN sai üheks kahest suurest erakonnast ning on võitnud 2009. ja 2014. a presidendivalimised.\nUSA invasioon Grenadale\n1983. a oktoobris tegi rohkem kui 7000 sõdurist moodustatud USA sihtüksus, mida hiljem rahuvalvajatena toetasid Kariibi mere saareriikide üksused, dessandi Grenadale (operatsioon Urgent Fury). Endine Briti koloonia oli saanud iseseisvaks 1974. a. Kahe Muhu saare suuruses väikeriigis elab umbes 100 000 inimest, enamasti omaaegsete neegerorjade järeltulijad. 1979. a oli marksistlik New Jewel Movement veretu revolutsiooniga kukutanud vihatud peaministri. Uueks riigijuhiks sai Maurice Bishop. Kuuba ja idablokk nägid selles võimalust mõju laiendamiseks Väikestel Antillidel, kus alates 1960. aastate lõpust oli iseseisvunud kümmekond pisikest saareriiki. Bishop oli õppinud 1960. aastatel Londonis ja tutvunud moodsate marksistlike õpetuste, aga ka Aafrika sotsialismi ideedega. Tema juhtimisel hakati Grenadal sotsialismi üles ehitama ja Kuuba abiga saavutati kiiresti edu eeskätt haridus- ja tervishoiuolude parandamisel. Peagi puhkesid aga Grenada revolutsiooniliikumise juhtkonnas vastuolud. Lühikeses relvakonfliktis hukati Bishop koos lähikondlastega ja võimule tuli üks tema erimeelseist kaasvõitlejaist.\nUSA kasutas konflikti ära saare vallutamiseks. Viis päeva kestnud lahingutes sai surma 19 ameeriklast, 45 Grenada sõdurit, 24 kuubalast ja 24 tsiviilisikut. Rünnaku ajendiks sai suure lennuvälja ehitamine Grenadale Kuuba abiga. USA sõjandusspetsialistid olid veendunud, et lennuvälja rajatakse idabloki eelpaigutusega lennuväljaks, et vastu võtta suuri lennukeid näiteks Ladina-Ameerika pahempoolsete sissiliikumiste relvadega varustamiseks.\nPärast ameeriklaste lahkumist 1983. a lõpus taastati Grenadal demokraatlik valitsemiskord.\nUSA Panama invasioon\nPanama eraldus Kolumbiast 1903. a. USA toetas Panama separatiste, sest tahtis saavutada kontrolli rajatava Panama kanali üle. 1904. a saigi USA suveräänsed õigused Panama kanali tsoonis. Alates 1968. aastast oli tegelik võim Panamas sõjaväelaste käes, kuigi presidendi- ja parlamendivalimised toimusid korrapäraselt. 1977. a sõlmisid USA president Jimmy Carter ja Panama diktaator kindral Omar Torrijos lepingu kanali üleandmise kohta Panamale 2000. a.\nDiktaator Torrijosi järeltulija oli kindral Manuel Noriega. Noriega oli juba alates 1960. aastatest olnud CIA teenistuses, kuid tema suhted ameeriklastega hakkasid nüüd kiiresti halvenema. Põhjuseks oli tema seotus rahvusvahelise narkokaubandusega, mis sai USA meedias avalikuks. Panama pankades pesti poolavalikult narkoraha. Samuti oli Noriega seotud Iraan-kontra tehinguga. President Reagan soovitas tal tagasi astuda ning 1987. a novembris lõpetas USA sõjalise ja majandusliku abi andmise. Noriega hakkas otsima toetust senistelt vaenlastelt, Nicaragua sandinistlikult valitsuselt, Kuubalt ja idabloki riikidelt. Nüüd hakkas USAle muret tegema kanali tsoonis elavate tuhandete ameeriklaste saatus. Õli valasid tulle ka 1989. a mai presidendivalimised. Kuna valimised võitis opositsiooni kandidaat, siis tühistas Noriega valimistulemused. USA nõudis rahva tahte austamist ja alustas oma üksuste tugevdamist kanali tsoonis. 1989. a oktoobris tegi rühm ohvitsere ebaõnnestunud riigipöördekatse. 15. detsembril teatas Panama parlament, et riigipöörde taga olid ameeriklased. Järgmisel päeval tapeti üks USA sõjaväelane.\n20. detsembril algas USA Panama invasioon (operatsioon Just Cause), mis lõppes aasta viimasel päeval ameeriklaste võidu ja Noriega vangistamisega. Hukkus 26 ameeriklast ja umbes 300 Panama sõdurit. Andmed tapetud tsiviilelanike arvu kohta ulatuvad 202-st (USA armee andmetel) kuni 3000-ni (Kesk-Ameerika inimõiguslased). Panamas taastati demokraatia, presidendiks sai opositsiooni kandidaat, kelle võit presidendivalimistel oli varem tühistatud. Uus president likvideeris sõjaväe. Selle asemele moodustati nn avalikud korrakaitsejõud, mis koosnevad politseist, piirivalvest ning õhu- ja mereväeüksustest.\nManuel Noriega viidi USAsse ja mõisteti 40-ks aastaks vangi. Pärast lühendatud karistusaja lõppu 2007. a anti ta välja Prantsusmaale, kus ta mõisteti süüdi rahapesus. Prantslased andsid ta omakorda 2011. a Panamale välja, kus ta mõisteti süüdi inimõiguste rikkumises.\nFilmisoovitus: Jumala lemmik Noriega (2000)\nLeopoldo Galtieri oli Argentiina president aastatel 1981–1982 (Allikas: Presidencia de la Nación Argentina / Wikipedia)\nFalklandi saared asuvad Atlandi ookeani lõunaosas ja on Briti valdus alates 1830. aastatest. Argentiina nimetab saari Malviinideks ega ole Briti ülemvõimu kunagi tunnustanud. Tegu on karmi kliimaga saartega (talvel keskmiselt +2°C ja suvel +9°C), mis on kokku umbes veerandi Eesti suurused ja kus elab umbes 3000 inimest, neile lisaks sõjaväelased.\n1976. a võtsid Argentiinas võimu sõjaväelased ja 1981. a tõusis hunta juhiks kindral Leopoldo Galtieri. Hunta oli ebapopulaarne veriste repressioonide tõttu, mille ohvriks langes tuhandeid inimesi, kes lihtsalt kadusid. Eriti kiusati taga hunta poliitilisi vastaseid. Ka majandusraskuste tõttu hakkas Galtieri populaarsus kiiresti kahanema. Ta otsustas vallutada Falklandi saared, et võiduka sõjaga hunta populaarsust tõsta.\nGaltieri eeldas, et britid ei hakka paari meretaguse saare pärast juuksekarva lõhki ajama. Sõda oligi Argentiinas populaarne ja invasiooni toetas enamik Ladina-Ameerika riike. 1982. aasta aprilli alguses vallutasid argentiinlased saarte pealinna Port Stanley ja ülejäänud saared. Sajakonna mehega Briti garnison alistus pärast lühikest vastupanu. Üks Argentiina ohvitser hukkus. Kohe pärast seda saatis Briti kuninglik merevägi Falklandi saarte suunas teele laevastiku, kuhu kuulus üle 120 mitmesuguse laeva. Brittidele avaldasid toetust nii Tšiili kui ka USA, keda Galtieri oli pidanud oma liitlaseks. Briti merevägi rekvireeris kaks suurt ookeanireisilaeva, millega Falklandi saartele toimetati maaväeüksused, erivägede brigaad ja jalaväebrigaad. Alates mai lõpust vallutasid briti sõdurid saared tagasi. Pärast Port Stanley vallutamist alistus Argentiina garnisoni ülem koos oma meestega.\nFalklandi sõda oli suurim ja kaugeim dessantoperatsioon pärast Teist maailmasõda. Mõlema poole kaotused olid küllaltki suured. Britid kaotasid hukkunutena 255 meest, argentiinlased aga 649 meest, kellest pooled hukkusid uputatud suurel ristlejal. Briti laevastik kaotas kaks moodsat hävitajat-raketikandjat ja kaks fregatti. Lisaks kaotas kumbki pool paarkümmend helikopterit ja lennukit.\nArgentiina president Galtieri kukutati neli päeva pärast sõja lõppu ja järgmisel aastal taastati riigis demokraatia. 12 aastaks vangi mõistetud Galtierile andis president 1989. a armu. Briti peaministri Margaret Thatcheri populaarsus Falklandi sõja võitjana püsib tänini. Võit sõjas Argentiina vastu kõditas brittide Teises maailmasõjas tugevasti räsida saanud suurriigiuhkust.


President Ilves rõhutas Kielis Eesti-Saksa teadlaste koostööd\nPresident Toomas Hendrik Ilves koos Schleswig-Holsteini liidumaa peaministri Torsten Albig’i ja delegatsiooniga jalutamas lõunasöögile.\nEsmaspäeval riigivisiidile Saksamaa Liitvabariiki saabunud president Toomas Hendrik Ilves lendas täna hommikul Saksa Luftwaffe lennukiga Berliinist Kieli.\nTa kohtus Schleswig-Holsteini liidumaa peaministri Torsten Albig'iga, kellega rääkis Eesti ja ligi kolme miljoni elanikuga Saksamaa mõjuka liidumaa partnerlusest nii majanduse kui ka teaduse vallas.\nEesti riigipea külastas 350-aastast Kieli Ülikooli, mille partnerülikoolide hulka kuulub ka Tartu Ülikool. Rektor Volli Kalm, kes saadab president Ilvest riigivisiidil, näeb, et teaduskoostöö ja üliõpilasvahetus kahe kõrgkooli vahel peaks veel hoogu juurde saama.\n"Geenitehnoloogia, ravimiuuringud, bioloogia, arstiteadus, ehk laiemalt eluteadused – see on sarnaselt meile ka Kieli Ülikooli üks tugevusi ning nemadki on huvitatud koostööst näiteks Tartu Ülikooli Geenivaramuga," ütles rektor Kalm.\nPresident Ilves külastas Kielis ka mereuurimiskeskust GEOMAR, kes on Eesti teadlastele just Läänemere uuringutes oluliseks partneriks.\nEesti Teaduste Akadeemia president, rahvusvaheliselt mainekas mereuurija professor Tarmo Soomere, kes kuulub riigivisiidi ametlikku delegatsiooni, tunnistas: Kieli külastades on riigivisiidil tabatud Eesti teaduse kolme väga tugevat kohta – terviseteadused, ehk kõik, mis seotud inimese tervisega, lisaks geneetika, teiseks molekulaarbioloogia ja eluteadused, ning kolmandaks väikeriigi jaoks tugev mereteadus.\n"Need on Eesti teaduse kolm kaubamärki, mille kõigi puhul on sügavad fundamentaaluuringud leidnud otsese praktilise kasutuse," lisas professor Soomere, keda seob Kieli mereteadlastega aastakümnete pikkune koostöö.\nSchleswig-Holsteini liidumaa majandus-, transpordi- ja tehnoloogiaminister Reinhard Meyer tundis aga huvi Eestis väljatöötatud tööstusliku biotehnoloogia lahenduse vastu, et kaaluda selle Saksamaal rakendamist. Riigipead saatvasse äridelegatsiooni kuuluva teadusarendusettevõtte Nordbiochem OÜ nõukogu liikme Andres Pajuste sõnul oleks see alternatiiviks tänastele biokütustele ja asendaks naftast toodetud kemikaale Saksa teravilja ja suhkrupeedi baasil.\nTäna õhtul jõuab president Ilves Hamburgi, kus homme kohtub valitseva linnapea Olaf Scholz'iga ning kõneleb Saksamaa liidumaade euroministrite konverentsil ja riigivisiidi puhul korraldataval Hamburgi-Eesti ärifoorumil. Ta külastab sealset rakenduskõrgkooli HSBA ning tutvub õppetöö ja praktika ühendamisega, samuti ettevõtet Kühne&Nagel.


Õppe Vaarika PI, Kohaletoimetamise V - kasv Raspbian SWAP mälu - Jalakäijate võrgu\nLaiendage sektsiooni kasutades SWAP\nLaiendada selle VAHETA Sel viisil, Meil on vaja luua sektsiooni linnas ning SD kaart, või kui me tahame seda ka pendrive ühendatud porti USB, saaleala tegutseda, ja seda saab teha mis tahes sektsioonimisprogrammi toetada Linux Swap.\nMa eelistan Fdisk, Aga selle eest näete seda kasutab enamik pilti seekord nii GParted. Esimese Me redimensionaremos operatsioonisüsteemi sektsiooni teile 256MB mällu VAHETA.\nMe resize SD-kaart.\nJa siis luua nende swap partitsioon nende 256MB Tasuta.\nLoome Linux SWAP partitsioon.\nSel hetkel, kui need on kehtestatud ka SD kaart aastal meie Vaarikas ja käivitatud operatsioonisüsteemi, Oleme lahti ning VAHETA praeguse ja uue partitsiooni mount.\nPeame meeles pidama, et Taaskäivitamine ei toimi Kuna tuleb tasuda selle swap määratletud Raspbian, sest praegu me katsetame, ja me peame olema teadlikud, et see operatsioonisüsteemi kõne salvestamise vahendid /dev/mmcblk * ja mitte /dev/sd *.\nJärgmise käsuga saate kontrollida, et kõik toimib õigesti viidates kontrollväärtusi arvesse selle Vaheta faili /proc/meminfo.\nNüüd vaid jääb lisada muudatusi konfiguratsioonifaili /jne/fstab teha muudatus püsiv, Kuid kõigepealt on vaja ka UUID sektsioon.\nNüüd me juba redigeerimine /jne/fstab ja lisada viide meie VAHETA olema paigaldatud automaatselt süsteemi alguses, kui ta hakkab.\nPärast taaskäivitamist võite veenduda et selle sektsioon swap süsteem kasutab ikka on, et meil on eraldatud meie vajadustele virtuaalmälu, Kas selle käsk esitatud eespool seda postitust või nii kõige graphic.\nUus 256MB SWAP.\nLaiendage SWAP faili Raspbian i saalefailile muutes\nSee meetod on palju lihtsamat ja puhas kui eespool, Kuna tegemist on OS määramine, mis on esitatud VAHETA, Sel juhul on faili ja mitte partitsiooni, Kuna seega projekti arendajad otsustanud seda Raspbian.\nSelle rakendamiseks muudame ainult failis väärtuse /jne/dphys-i saalefailile, Kus on näitab suurust MB teil on VAHETA.\nKord muudetud faili Peab see olema:\nMuutuste, Me süsteemi taaskäivitamiseks; või taaskäivitada ning swap.\nLõpuks pärast reboot süsteemi, või selle swap; Me kontrollime kohaldatud muudatused.\nLõplik peegeldus: Valisin rakendamist ja miks?\nMa isiklikult eelistan seda, mida juba rakendatakse seda võtet Raspbian, ja ma arvan, et midagi arendajad valinud teda pärast katsete ja rohkem teste.\nSamuti võimaldab mulle tulevikus on rohkem kahe Põhipartitsioonid on SD poolt vajadusi, mis kerkivad mulle, ja te peate võtma arvesse, et see on vorm kergemini ja kiiresti hulgast on saadaval.\nSee kirje oli postitatud GNU/Linux, Vaarika PI, IT turvalisus, Õpetused ja sildistatud Suurendada SWAP, Vaarika Swap, Raspbian SWAP, Lisamise kuupäev SWAP Raspbian, www.peatonet.com poolt Antonio Monaco. Järjehoidja selle Püsiviide.


9. juuli 2009(*)\nMäärus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 5 punkti 1 alapunkti b teine taane – Määrus (EÜ) nr 261/2004 – Artikli 5 lõike 1 punkt c ja artikli 7 lõike 1 punkt a – Montreali konventsioon – Artikli 33 lõige 1 – Õhutransport – Lennuettevõtjatele lennu tühistamise tõttu reisijate esitatud hüvitisnõuded – Teenuse osutamise koht – Kohtualluvus sellise õhutranspordi korral ühest liikmesriigist teise liikmesriiki, mida teostas kolmanda liikmesriigi lennuettevõtja\nmille ese on EÜ artikli 234 alusel Bundesgerichtshofi (Saksamaa) 22. aprilli 2008. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 19. mail 2008, menetluses\nkoosseisus: koja esimees K. Lenaerts, kohtunikud R. Silva de Lapuerta, E. Juhász (ettekandja), G. Arestis ja J. Malenovský,\narvestades kirjalikus menetluses ja 1. aprilli 2009. aasta kohtuistungil esitatut,\n– P. Rehder, esindaja: advokaat J. Kummer,\n– Air Baltic Corporation, esindaja: advokaat G.‑S. Hök,\n– Läti valitsus, esindajad: E. Eihmane ja U. Dreimanis,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande tõlgendamist.\n2 Taotlus on esitatud P. Rehderi ja Air Baltic Corporationi (edaspidi „Air Baltic”) vahelises kohtuvaidluses seoses selle lennu tühistamisega, mille P. Rehder oli nimetatud ettevõtjalt broneerinud, et sõita Münchenist (Saksamaa) Vilniusesse (Leedu).\n3 Määrus nr 44/2001 jõustus 1. märtsil 2002 ja vastavalt selle artikli 68 lõikele 1 asendab see 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 1998, C 27, lk 1), mida on hiljem muudetud (edaspidi „Brüsseli konventsioon”).\n4 Nimetatud määruse põhjenduses 1 on öeldud, et „[ü]hendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanevat piirkonda, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise piirkonna järkjärguliseks loomiseks peaks ühendus muu hulgas võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed seoses õigusalase koostööga tsiviilasjades”.\n5 Määruse nr 44/2001 põhjenduse 2 teises lauses on märgitud, et „[o]lulised on sätted, millega ühtlustataks eeskirjad kohtualluvuse konflikti kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ning lihtsustataks vorminõudeid, et [nimetatud] määrusega seotud liikmesriikide kohtuotsuste vastastikune tunnustamine ja täitmine oleks kiire ja lihtne”.\n6 Viidatud määruse põhjenduse 11 esimeses lauses on mainitud, et „[k]ohtualluvuse eeskirjad peavad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust”.\n7 Sama määruse põhjenduses 12 on sedastatud, et „[l]isaks kostja alalisele elukohale peaks kohtualluvusel olema ka muid aluseid, mis toetuksid tihedale seosele kohtu ja menetluse vahel või aitaksid kaasa tõrgeteta õigusemõistmisele”.\n8 Määruses nr 44/2001 sätestatud kohtualluvuse eeskirjad asuvad määruse II peatükis, mis koosneb artiklitest 2–31.\n9 Nimetatud määruse II peatüki 1. jao „Üldsätted” artikli 2 lõige 1 sätestab:\n10 Sama määruse 1. jao artikli 3 lõige 1 sätestab:\n11 Määruse nr 44/2001 II peatüki 2. jao „Kohtualluvus erandjuhtudel” artikli 5 punkt 1 sätestab:\nc) kui ei kohaldata punkti b, kohaldatakse punkti a”.\n12 Eespool viidatud määruse artikli 60 lõige 1 näeb ette:\n„Käesoleva määruse kohaldamisel on äriühingu või muu juriidilise isiku või füüsiliste või juriidiliste isikute ühingu alaline asukoht seal, kus on tema:\nc) peamine äritegevuse koht.”\n13 Sama määruse artikli 71 lõige 1 sätestab:\n„Käesolev määrus ei mõjuta konventsioone, millega liikmesriigid on liitunud ja millega reguleeritakse kohtualluvust või kohtuotsuste tunnustamist või täitmist konkreetses valdkonnas.”\n14 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10), kehtestab lennu tühistamise korral rahvusvahelise õhutranspordi raames reisijatele hüvitise maksmise põhimõtte. Selle määruse artikkel 5 „Tühistamine” sätestab:\nc) on asjaomastel reisijatel õigus saada tegutsevalt lennuettevõtjalt hüvitist vastavalt artiklile 7, kui […] neid ei ole tühistamisest teavitatud […]\n15 Sama määruse artikli 7 lõige 1 „Õigus hüvitisele” näeb ette:\n16 Määruse artikli 12 lõige 1 sätestab:\n17 Rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioon, mis sõlmiti Montrealis 28. mail 1999 (edaspidi „Montreali konventsioon”), kirjutati Euroopa Ühenduse poolt alla 9. detsembril 1999 ja kiideti tema nimel heaks nõukogu 5. aprilli 2001. aasta otsusega 2001/539/EÜ (EÜT L 194, lk 38; ELT eriväljaanne 07/05, lk 491) ning see jõustus ühenduse jaoks 28. juunil 2004. Selle konventsiooni artikkel 19 „Hilinemine” on sõnastatud järgmiselt:\n„Vedaja vastutab kahju eest, mis tulenes reisijate, pagasi või lasti hilinemisest õhuveol. […]”\n18 Montreali konventsiooni artikli 33 „Kohtualluvus” lõige 1 kõlab järgmiselt:\n„Kahjunõudehagi esitatakse hageja valikul ühe osalisriigi territooriumil kohtule, mis asub kas vedaja alalises asukohas, tema põhitegevuskohas või selles tegevuskohas, mille kaudu leping sõlmiti, või sihtkohas asuvale kohtule.”\n19 Münchenis elav P. Rehder broneeris Air Balticult, kelle asukoht on Riias (Läti), lennu Münchenist Vilniusesse. Vahemaa Müncheni ja Vilniuse vahel on veidi vähem kui 1500 km. Umbes 30 minutit enne plaanijärgset Münchenist väljumist teatati reisijatele, et nende lend on tühistatud. Air Baltic muutis broneeringut nii, et hageja lendas Kopenhaageni kaudu Vilniusesse ja ta jõudis sihtkohta rohkem kui kuus tundi hiljem esialgu broneeritud lennu saabumisajaga võrreldes.\n20 P. Rehder palus Amtsgericht Erding’ile, mille tööpiirkonda kuulub Müncheni lennujaama asukoht, esitatud hagiavalduses mõista Air Balticult tema kasuks välja 250 euro suurune hüvitis vastavalt määruse nr 261/2004 artikli 5 lõike 1 punktile c ja artikli 7 lõike 1 punktile a. Lähtudes sellest, et õhutranspordi teenuseid osutatakse lennuki väljumiskohas, mis tähendab, et lepingulise kohustuse täitmise kohaks määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande tähenduses on lennujaam, kust lend väljub, käesoleval juhul München, leidis Amtsgericht Erding, et ta on pädev lahendama P. Rehderi hüvitisnõuet.\n21 Oberlandesgericht München leidis Air Balticu esitatud apellatsioonkaebuse osas, et õhutranspordi teenuseid osutatakse lendu korraldava ettevõtja registrijärgses asukohas ning tühistas esimese astme kohtu otsuse. P. Rehder esitas apellatsioonikohtu otsuse peale Bundesgerichtshofile kassatsioonkaebuse.\n22 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et vastus küsimusele, kas käesoleval juhul kuulub pädevus Amtsgericht Erdingile, sõltub määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande tõlgendusest. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib nimetatud sätte esimese taande kohta, mis puudutab kaupade müüki, et esiteks on Euroopa Kohus otsustanud, et see eeskiri, mis käsitleb kohtualluvust erandjuhtudel lepingutega seotud asjades, käsitab kauba üleandmise kohta iseseisva seotuse tingimusena, mida kohaldatakse kõigi ühest ja samast lepingust tulenevate hagide suhtes, ja mitte ainult nende hagide suhtes, mis põhinevad üleandmise kohustusel endal (3. mai 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑386/05: Color Drack, EKL 2007, lk I‑3699, punkt 26). Lisaks on Euroopa Kohus sedastanud, et nimetatud eeskirja tuleb kohaldada ka kauba üleandmise kohtade paljususe korral ja sellistel juhtudel tuleb lepingu täitmise kohana käsitleda kohta, mille puhul lepingu ja pädeva kohtu vaheline seos on kõige tihedam; see seos on kõige tihedam üldjuhul peamise tarne kohal, mis tuleb kindlaks määrata majanduslike kriteeriumide alusel (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punkt 40). Euroopa Kohus on lõpuks märkinud, et juhul kui peamise tarne kohta ei ole võimalik kindlaks määrata, on igal kauba üleandmise kohal piisavalt lähedane seos kohtuvaidluse faktiliste asjaoludega, ja et sellisel juhul võib hageja kaevata kostja omal valikul ühte kauba üleandmise koha järgsetest kohtutest (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punkt 42).\n23 Bundesgerichtshof rõhutab siiski, et Euroopa Kohus on eespool viidatud kohtuotsuse Color Drack punktis 16 lisaks sõnaselgelt märkinud, et tema arutelu piirdub üksnes kauba üleandmise kohtade paljususe juhuga ühes liikmesriigis ja ei mõjuta vastust, mis tuleb anda juhul, kui tegemist on üleandmise kohtade paljususega mitme liikmesriigi territooriumil.\n24 Bundesgerichtshof küsib seega, kas lähtudes määruse nr 44/2001 eesmärkidest, mille kohaselt tuleb kohtualluvuse eeskirjad ühtlustada ja muuta etteaimatavaks ning määrata üksainus kohustuste täitmise koht, milleks põhimõtteliselt on koht, mille puhul seos vaidluse ja pädeva kohtu vahel on kõige tihedam, ei tuleks samal viisil tõlgendada määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teist taanet ja põhimõtteliselt koondada ühte täitmise kohta ka rahvusvahelise lennutransporditeenuste osutamise lepingust tulenevaid kohustusi puudutavate vaidluste kohtualluvus olenemata asjaolust, et sellise lepingu raames ei ole lihtne üheselt määrata kohta, kus sisuliselt teenused osutati.\n25 Neist kaalutlustest lähtudes otsustas Bundesgerichtshof menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas […] määruse (EÜ) nr 44/2001 […] artikli 5 punkti 1 alapunkti b teist taanet tuleb tõlgendada nii, et ka lennureiside puhul ühest ühenduse liikmesriigist teise on kõigi lepinguliste kohustuste ainsaks täitmise kohaks majanduslike kriteeriumide alusel määratav peamise teenuse osutamise koht?\n2. Kui tuleb määrata ainus kohustuste täitmise koht, siis milliste kriteeriumide alusel peaks see toimuma; kas ainus kohustuste täitmise koht määratakse pigem lennu väljumise või saabumise koha järgi?”\n26 Enne eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuste hindamist tuleb esmalt märkida, et Euroopa Kohtule esitatud teatud märkused puudutavad Montreali konventsiooni artikli 33 kohaldatavust kohtualluvuse määramisel sellistel juhtudel nagu põhikohtuasjas.\n27 Selles osas tuleb esile tuua, et õigus, millele põhikohtuasja hageja käesoleval juhul tugineb ja mis põhineb määruse nr 261/2004 artiklil 7, seisneb reisija õiguses saada lennu tühistamise korral kindlasummalist ja ühesugust hüvitist, see õigus ei sõltu kahju hüvitamisest Montreali konventsiooni artikli 19 raames (vt 10. jaanuari 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑344/04: IATA ja ELFAA, EKL 2006, lk I‑403, punktid 43–46). Samuti kuuluvad need õigused, mis põhinevad vastavalt asjaomastele määruse nr 261/2004 ja Montreali konventsiooni sätetele, erinevatesse õiguslikesse raamistikesse.\n28 Sellest lähtuvalt tuleb põhikohtuasjas esitatud nõuet, mis esitati vaid määruse nr 261/2004 alusel, hinnata lähtudes määrusest nr 44/2001.\n29 Eelotsuse küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt Euroopa Kohtul täpsustada seda, millisel viisil tuleb määrusel nr 261/2004 põhineva hüvitisnõude puhul tõlgendada määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teises taandes esinevat väljendit „koht liikmesriigis, kus lepingu kohaselt teenuseid osutati või kus neid oleks tulnud osutada” isikute lennutranspordi korral ühest liikmesriigist teises liikmesriigis asuvasse sihtkohta.\n30 Tegelikult soovitakse nende küsimustega Euroopa Kohtult teada, kas selliste teenuste osutamise korral, millega on tegemist põhikohtuasjas, tuleb sellele väljendile anda samasugune tõlgendus, nagu Euroopa Kohus andis nimetatud sätte esimesele taandele eespool viidatud kohtuotsuses Color Drack, mis käsitles kauba üleandmise kohtade paljusust.\n31 Eespool viidatud kohtuotsuse Color Drack punktis 18 lähtus Euroopa Kohus esitatud küsimusele vastamisel määruse nr 44/2001 kujunemisloost, eesmärkidest ja ülesehitusest.\n32 Selles osas meenutas Euroopa Kohus kõigepealt, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 1 sätestatud eeskiri, mis käsitleb kohtualluvust erandjuhtudel lepingutega seotud asjades, täiendab kostja elukohajärgse kohtu pädevuse põhimõtet, on suunatud läheduse eesmärgi täitmisele ja seda põhjendab tihe seos lepingu ja selle üle otsust langetava kohtu vahel (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punkt 22).\n33 Euroopa Kohus märkis järgmiseks kaupade müügilepingutest tulenevate kohustuste täitmise koha osas, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b esimene taane määratleb selle seotuse tingimuse autonoomselt selleks, et tugevdada kohtualluvuse eeskirjade ühtlustamise ja etteaimatavuse eesmärke. Seega käsitatakse kauba üleandmise kohta iseseisva seotuse tingimusena, mida kohaldatakse kõigi samast lepingust tulenevate hagide suhtes (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punktid 24 ja 26).\n34 Euroopa Kohus otsustas läheduse ja etteaimatavuse eesmärke silmas pidades, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b esimeses taandes esitatud eeskiri on kohaldatav ka juhul, kui tegemist on kauba üleandmise kohtade paljususega ühes liikmesriigis, mis tähendab, et vaid üksainus kohus peab olema pädev lahendama kõik lepingust tulenevad hagid (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punktid 36 ja 38).\n35 Lõpuks leidis Euroopa Kohus, et kauba üleandmise kohtade paljususe korral ühes ja samas liikmesriigis on kohaks, millel on kõige tihedam seos lepingu ja pädeva kohtu vahel, peamise tarne koht, mis tuleb kindlaks määrata majanduslike kriteeriumide alusel, ja juhul kui peamise tarne kohta ei ole võimalik kindlaks määrata, on igal kauba üleandmise kohal piisavalt lähedane seos kohtuvaidluse faktiliste asjaoludega ja sellisel juhul võib hageja kaevata kostja omal valikul ühte kauba üleandmise koha järgsetest kohtutest (eespool viidatud kohtuotsus Color Drack, punktid 40 ja 42).\n36 Tuleb märkida, et need kaalutlused, millest Euroopa Kohus lähtus eespool viidatud kohtuotsuses Color Drack antud tõlgenduse puhul, kehtivad ka teenuste osutamise lepingute puhul, sealhulgas ka juhul, kui teenust ei osutata vaid ühes liikmesriigis. Määruses nr 44/2001 kaupade müügilepingute ja teenuste osutamise lepingute osas sätestatud eeskirjadel, mis käsitlevad kohtualluvust erandjuhtudel, on sama tekkelugu ja nad järgivad samu eesmärke ning nad asuvad selle määrusega loodud süsteemis samal kohal.\n37 Läheduse ja etteaimatavuse eesmärke, mida järgitakse kohtualluvuse koondamisega asjaomase lepinguga kokkulepitud teenuste osutamise koha järgsesse kohtusse ja kõigi selle lepingust tõusetunud nõuete ühtse kohtualluvusega, ei ole võimalik saavutada teistsuguse lähenemisega juhul, kui tegemist on teenuste osutamise kohtade paljususega mitme liikmesriigi territooriumil. Lisaks sellele, et niisugune eristamine ei põhine määruse nr 44/2001 sätetel, on see ka vastuolus selle määruse vastuvõtmise eesmärgiga, mis tsiviil- ja kaubandusasjades kohtualluvuse konflikti reguleerivate eeskirjade ühtlustamise kaudu aitab kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamisele ning siseturu häireteta toimimisele ühendustes (vt määruse nr 44/2001 põhjendused 1 ja 2).\n38 Seega tuleb teenuse osutamise kohtade paljususe korral mitme liikmesriigi territooriumil samuti leida koht, mis tagab asjaomase lepingu ja pädeva kohtu kõige tihedama seose, eelkõige on see koht, kus lepingu kohaselt tuleb peamiselt teenuseid osutada.\n39 Selles osas tuleb kõigepealt märkida, nagu ka eelotsusetaotluse esitanud kohus on leidnud, et asjaomase lennuettevõtja asukoht või peamine tegevuskoht ei ole lepinguga piisavalt tihedalt seotud. Selles kohas teostatud toiminguid ja tegevusi, nagu eelkõige asjakohase lennuki ja meeskonna valmisseadmine, tuleb pidada lennutransporditeenuste osutamise lepingu täitmise osas logistilisteks ja ettevalmistavateks meetmeteks ja mitte teenusteks, mille osutamine tuleneb lepingu tegelikust sisust. Sama käib lennutransporditeenuste osutamise lepingu sõlmimise ja pileti väljastamise koha kohta.\n40 Teenused, mille osutamine vastab reisijatele lennutransporditeenuste osutamise lepingust tulenevate kohustuste täitmisele, on asjaomases transpordilepingus kokku lepitud lennuki õhkutõusmise kohas reisijate lennule registreerimine ja lennukisse saatmine ning nende lennuki pardal vastuvõtmine, lennuki plaanijärgne väljumine, reisijate ja nende pagasi vedamine väljumiskohast sihtkohta, reisijate eest hoolitsemine lennureisi ajal ja lõpuks vastavalt turvanõuetele reisijate lennukist välja saatmine ja pagasi mahalaadimine lepingus kokkulepitud maandumiskohas ning ajal. Sellisest lähtekohast vaadates ei ole võimalikel lennuki vahemaandumiskohtadel piisavat seost nimetatud lepingust tulenevate teenuste sisuga.\n41 Ainsad kohad, millel on otsene seos nimetatud teenustega, mida osutatakse lepingu esemeks olevate kohustuste täitmiseks, on seega lennuki väljumis‑ ja saabumiskoht, täpsustades, et mõisteid „väljumis- ja saabumiskoht” tuleb käsitada nende kohtadena, mis on kokku lepitud asjaomases transpordilepingus, mis on sõlmitud vaid ühe lennuettevõtjaga, kes on tegelik vedaja.\n42 Selles osas tuleb siiski märkida, et erinevalt kaupade tarnimisest erinevatesse kohtadesse, mis kujutab endast eristatavaid ja kvantitatiivselt väljendatavaid toiminguid, nii et peamise tarne kohta on võimalik määratleda majanduslike kriteeriumide alusel, on õhutransport oma olemuse tõttu teenus, mida osutatakse lennuki väljumiskohast saabumiskohani jagamatul ja ühtsel viisil nii, et sellisel juhul ei ole võimalik eristada majandusliku kriteeriumi alusel teenuse üht osa, mis kujutaks endast põhiteenust, mida tuleb osutada mõnes kindlas kohas.\n43 Neil põhjustel tuleb nii lennuki väljumis‑ kui ka saabumiskohta samadel alustel pidada lennutransporditeenuste osutamise lepingust tulenevate teenuste osutamise peamisteks kohtadeks.\n44 Neil mõlemal kohal on piisavalt lähedane seos kohtuvaidluse faktiliste asjaoludega ja sellest tulenevalt tagavad need tiheda seose lepingu ja pädeva kohtu vahel, mida nõuavad määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 1 sätestatud eeskirjad kohtualluvuse kohta erandjuhtudel. Seega võib määruse nr 261/2004 alusel hüvitise taotleja kaevata kostja omal valikul määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande alusel kohtusse, mille tööpiirkonnas üks neist kohtadest asub.\n45 Hageja selline valikuvõimalus rahuldab lisaks läheduse põhimõtte arvestamisele ka etteaimatavuse nõuet selles osas, et see võimaldab nii hagejal kui ka kostjal hõlpsasti kindlaks määrata kohtud, kuhu võib pöörduda. Lisaks on see kooskõlas õiguskindluse eesmärgiga, kuna hageja valik piirdub määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teise taande raames kahe kohtuga. Lisaks tuleb meenutada, et hagejale jääb nimetatud määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud võimalus pöörduda kostja alalise elu- või asukoha järgsesse kohtusse, see tähendab, käesoleval juhul sama määruse artikli 60 lõike 1 alusel kohtusse, mille tööpiirkonnas asub lennuettevõtja põhikirjajärgne, juhatuse või peamise äritegevuse asukoht, ning see on kooskõlas ka Montreali konventsiooni artikliga 33.\n46 Selline valikuvõimalus, isegi kui tegemist on eri liikmesriikides asuvate kohtutega, on hagejale antud ka Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikas, mis käsitleb Brüsseli konventsiooni artikli 5 lõikes 3 ning määruse nr 44/2001 artikli 5 punktis 3 ette nähtud kohtualluvust erandjuhul lepinguvälise kahjuga seotud asjades (vt eelkõige 30. novembri 1976. aasta otsus kohtuasjas 21/76: Bier (nn Mines de Potasse d’Alsace’i kohtuotsus), EKL 1976, lk 1735, punktid 24 ja 25, ja 10. juuni 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑168/02: Kronhofer, EKL 2004, lk I‑6009, punkt 16 ja seal viidatud kohtupraktika).\n47 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 5 punkti 1 alapunkti b teist taanet tuleb tõlgendada nii, et reisijate lennutranspordi korral ühest liikmesriigist teises liikmesriigis asuvasse sihtkohta, mis toimub lepingu alusel, mis on sõlmitud vaid ühe lennuettevõtjaga, kes on tegelik vedaja, on kohus, kes on pädev lahendama sellel transpordilepingul ja määrusel nr 261/2004 põhinevat hüvitisnõuet, hageja valikul see kohus, mille tööpiirkonnas asub lennuki väljumis- või saabumiskoht, nagu need on lepingus kokku lepitud.\nNõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 5 punkti 1 alapunkti b teist taanet tuleb tõlgendada nii, et reisijate lennutranspordi korral ühest liikmesriigist teises liikmesriigis asuvasse sihtkohta, mis toimub lepingu alusel, mis on sõlmitud vaid ühe lennuettevõtjaga, kes on tegelik vedaja, on kohus, kes on pädev lahendama sellel transpordilepingul ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrusel (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, põhinevat hüvitisnõuet, hageja valikul see kohus, mille tööpiirkonnas asub lennuki väljumis- või saabumiskoht, nagu need on lepingus kokku lepitud.


Oliivipuud, oliivid ja õli | LIVIN\nAvaleht Uudised ja artiklid Toitumine Oliivipuud, oliivid ja õli\nOliivipuud, oliivid ja õli\nCiao Siciliano! - ühe tuntud laulu sõnad tulevad ikka veel meelde. Ei, ma ei ole Itaaliasse, Sitsiiliasse, Itaalia muusikasse, moodi jne täiesti armunud. Kuid ma ei saa öelda, et ma oleksin ükskõikne - looduse, arhitektuuri, toidu ja eriti oliiviõli suhtes.\nJust oliiviõli tõttu käisime me oktoobri viimasel nädalal Sitsiilias. Antonino Andrea Centonze (hääldatakse Centonce) on ökoloogiline talu Lääne-Sitsiilias, Castelvetrano lähedal. Nii vanamoodne kui see internetiajastul ka ei tundu, käib oliivide korjamine kätega. Proovitud oliiviõlid: mitmesuguste tootjate, oliivisortide, mahe-, demeter- ja pärandoliiviõlid (kaitstud geograafiline tähis). Degusteerimistundides ja iseseisvalt, võttes endale sööja, toidutootja ja -müüja rolli. Kuid ma ei ole seda protsessi kunagi oma kätega kogenud. Enne seda külastasime La Molazzat, Itaalia õlitootjaid Calabrias, kui oliive polnud veel koristatud, vaid käisid alles ettevalmistustööd.\nKuigi ma ei ole eriline kinesteetik, pean tunnistama, et protsessi füüsiline puudutamine muudab tajumise taset. Kuigi mulle tundus, et ma ei tea oliiviõlist suurt midagi, avaldas kollektsioon väga suurt muljet. Oliividega seotud tunnetus.\nMeeldetuletuseks - oliivid ei ole maasikad, neid ei tohi korjates süüa. Toorelt on need üldiselt mittesöödavad. Nad kasvavad puudel nagu väikesed ebaküpsed ploomid. Nad korjavad neid nagu kõike muudki - noppides või puid raputades. Nino Centonze korjab oliive oma ökoloogilises talus ainult käsitsi. Nino arvamus on selles küsimuses kategooriline. Hiljem näitas ta meile pressiruumis, kuidas näevad välja oliivid, kui need on korjatud kiiremini ja vähem keskkonnasõbralikult. See sõltub muidugi asukohast. Senjoor Nino oliivid kasvavad otse kalju peal. Mullakiht on väga õhuke, seega ei ole puud suured. Kui oliivipuud on kõrged ja mullakiht on paksem, on otstarbekam võrke riputada nii, et oliivid kukusid pehmelt sinna sisse.\nMuide, härra Centonze talu nimi on Case di Latomie - mis tähendab kivikaevandust. Ligi 3000 aastat tagasi oli see koht ehitusmaterjalide kaevandus antiik-Kreeka linnale, mille varemed seisavad veel tänapäevalgi naaberlinnas Selinuntes. Oliivipuud on samuti pikaealised, mõned neist on koguni 800 aastat vanad (majanduslikus mõttes tõeliselt püsiv vara).\nNii liitusime kohaliku oliivikorjajate meeskonnaga. Me ei korjanud kuigi palju - kõigi üllatuseks. Talu palkab saagikoristuse ajaks töölisi. Nagu Nino ütles, on kõik Sitsiilias suuremal või vähemal määral oliivikasvatajad, seega teavad kõik, kuidas oliive korjata.\nOliivid, mis olid veidigi pehmed, tuli panna eraldi kasti. Sobivad ainult rohelised - need, millel on kõige rohkem polüfenoole. Nocellara del Belice on ainus Sitsiilia oliivisort, mis sobib nii õliks kui ka toiduks. Tavaliselt kasvatatakse erinevateks otstarbeteks erinevaid liike. Kõige suuremaid oliive on muidugi lõbus korjata, kuid need ei ole õli valmistamiseks parimad - neis on liiga palju vett. Kui pärast pikka kuivaperioodi sajab palju vihma, siis kasvavad oliivipuud ebatavaliselt suureks. Nad joovad ahnelt ja muutuvad vesiseks. Kõik need nüansid määravad, millal oliive korjata ja milleks neid kasutada - kas õliks või söömiseks.\nKui me aeda jõudsime, üllatusime, et kõigil inimestel olid saapad jalas. Puude all on rohi nii madal ja nõgeseid polnud näha. See, et neil olid kampsunid ja joped seljas, ei üllatanud meid. Meie jaoks oli siin suvi, nende jaoks sügav sügis. Tööle asudes sai selgeks, miks: mu kingad, sokid ja püksisääred olid kaetud pöörase koguse ning tugevusega takjatega, et pidin pärast seda sokid ära viskama ja kingapaelte eemaldamine võttis lausa tunni.\nSiis läksime pressikotta. See protsess meenutab meil sügisel toimuvat õunamahla pressimist. Rahvamass, 24/7 tegevus, kõik kiirustavad, müra jne. Seal on kastid tooroliividega ja konteinerid värskelt pressitud oliiviõliga. Nagu mu tütar ütles, oliivimahl. Ta jõi lausa tassist, nagu ta seda õunapressi juures tavatses teha.\nOliivid pestakse esmalt ja jahvatatakse seejärel siledaks pastaks, millele lisatakse veel vett, et tagada õige konsistents ning temperatuur mitte üle 27ºC (see nõue kehtib ekstra virgin oliivide kategooria puhul). Jahvatatud oliive segatakse aeglaselt umbes 40 minutit, kuni moodustub õline mass. Seejärel tsentrifuugitakse see õli, vee ja tahkete ainete eraldamiseks.\nNõutav temperatuur on tõesti madal, eriti arvestades jahvatamisprotsessiga kaasnevat suurt hõõrdumist, ning Sitsiilia õhutemperatuur võib sel ajal kergesti 27ºC-ni ulatuda. Oliiviõli kvaliteet sõltub paljudest teguritest: kas oliivid on head, kas neid korjatakse õigel ajal, kas neid korjatakse säästlikult, kas neid pressitakse kiiresti, kas pressimisseadmed on kvaliteetsed, kas tehnoloogiline protsess on hästi hooldatud, kas need pannakse õigesse mahutisse (Centonze mahuti erines kõigist teistest ümbritsevatest - see on valmistatud materjalist, mis on garanteeritult ftalaadivaba) ja seejärel villitakse müügiks ning kuidas tootja, tarnija ja isegi tarbija ise seda hoiab. Mida vähem küpsed on oliivid ja mida madalam on temperatuur, seda vähem õli eraldub, kuid seda rohkem on maitse- ja toimeaineid.\nPaljud inimesed juba teavad, et oliiviõli on oma rasvhapete koostise poolest suhteliselt stabiilne (valdavalt monoküllastumata rasvhapped). Erinevalt näiteks linaseemneõlist ei rikne see, kui see on läbipaistvas pudelis kuu aega valguse käes seisnud. See ei lagune selles mõttes, et rasvhapped ei muutu transrasvadeks. Kuid õlid ei koosne kaugeltki mitte ainult rasvhapetest ja me ei austa neid ainult nende pärast. Selle konkreetse taime erinevad polüfenoolid, mõruained ja muud bioloogiliselt aktiivsed ained annavad talle iseloomuliku maitse, lõhna ning kasulikkuse. Oliiviõli puhul peetakse kõige tervislikumaks osaks polüfenoole. Ja nad surevad oksüdeerumise tagajärjel.\nSeepärast on talupidajatel kiire nii oliivide pressimise, nende kahjustamata kogumise, pressimise ajal jahedas hoidmise, tumedatesse pudelitesse peitmisega jms. Seepärast on see ekstra virgin oliiviõli.\nMida tähendavad kõik teised õlid, mida nimetatakse ka jääkõlideks, rafineeritud oliiviõliks või lihtsalt oliiviõliks (ilma sõnata virgin ja ekstra virgin)? Kõiki teisi õlisid ei pressita nii avalikult. Sa ei näe toorainet ega protsessi ilusates brošüürides. Ja tulemus ei meenuta mahla. Sellel fotol on kujutatud külmpressitud (virgin) õli tahked jäätmed. Hunnik oli lihtsalt tagahoovis, inimesed kõndisid selle ääres ja traktorid sõitsid sellest üle.\nKõik eelmainitud oliiviõlid (mitte ekstra virgin ja virgin oliiviõlid) on valmistatud sellest ebaesteetilise välimusega massist, mida on täiendavalt keemiliste lahustite ja kõrgete temperatuuride abil töödeldud. Loomulikult teevad oma töö kena brändi disain, neutraalne kirjeldus ja lubadus omaduste kohta. Aga kui näed seda kraami, mis on selle toote tooraineks (lisa sellele kõik oliivid, mis ei sobi virgin oliiviõli jaoks, mis on mädanenud, üleküpsenud, katki), siis sa isegi ei kaaluks selle söömist.\nLõpuks, kuidas novello erineb lihtsalt õlist? Erinevust on lihtne maitsest tunda. See on kõige rikkalikum, sest see on kõige värskem õli, mis on pressitud kõige esimestest, juba sobilikest oliividest. Südamele kasulikud polüfenoolid on peamiselt tingitud oliivide rohelisusest ja õli värskusest. Maitse on intensiivne - see kipitab kurku. Kindlasti ei kasuta me sellist õli toiduvalmistamise abivahendina - rasvana. Olio novello on roa keskne osa. Seda süüakse tavaliselt koos saia või köögiviljadega.\nEkstra virgin oliiviõli maitseb väga erinevalt. See saavutatakse erinevatel aegadel koristatud eri tüüpi oliivide segamisega. Seetõttu on mõned neist mahedamad, teised kibedamad, erinevate puuviljade või maitsetaimede hõnguga. Olio novello, mis on valmistatud ühest oliiviliigist, võimaldab meil kogeda oliivide põhimaitset koos kõige aktiivsemate terviseelementidega.


Oled siin: Avaleht › Uudised ja pressiteated.\nCherry laiendab müügikanaleid Ida-Euroopas koos EET Europartsiga\nAuerback, 15. august 2019 – Arvutisisestusseadmete spetsialist CHERRY laiendab müügiturgu Ida-Euroopasse tänu koostööle IT-toodete distribuutori EET Europartsiga. Ametliku partnerina tugevdab kohalik müügispetsialist tulevikus kontori-, valve- ja tööstustoodete müüki piirkonnas, laiendades sellega CHERRY turuletulekut ja haardeulatust. Loe rohkem\nEET Europarts sôlmis distributsioonilepingu USA brändi JLab'iga\n20. märts 2019 10:00\nEET Europarts sõlmis hiljuti lepingu auhinnatud Ameerika audiotoodete brändiga JLab. EET Europartsil on õigus JLab tooteid müüa ja levitada Põhja-ja Baltimaades. Leping annab EET-le võimaluse tegeleda ka massiturule mõeldud erinevas tüüpi kõrvaklappide ja Bluetooth™ kõlarite müügiga. Loe rohkem\nKülasta meid Berliinis toimuval IFA 2016 messil\n11. august 2016 11:00\nEET Europarts osaleb peagi algaval IFA šõul Berliinis, kus muuhulgas tutvustame auhinnatud striimimis- ja mitmikruumi tooteid Clint Digitalilt, uusi ikoonilisi Taani Podspeaker kõlareid, täiesti uusi tooteid eSTUFFilt, uut WeGrill äpiga juhitavat termomeetrit ideaalse liha valmistamiseks ja palju muudki... Loe rohkem\nEET Europarts omandas VisioStore Oy\n13. juuli 2016 10:00\nSoome professionaalse audio-videotehnika & digistendide ettevõtte omastamine EET Europartsi poolt on juba kolmas selline viimase kahe kuu jooksul. Loe rohkem\nJuhtmevaba kodune järelvalvelahendus, mida on lihtne kasutada kõigil pereliikmetel\n28. juuni 2016 10:00\nViewOnHome Shield 200 kontseptsioon töötati välja lähtudes ideest, et kodukaitse lahendus peaks olema taskukohane, lihtsasti paigaldatav ning lihtne ja intuitiivne kasutada kõikidel pereliikmetel. Loe rohkem\nPodspeakers saadaval MoMA disainerpoodides New Yorgis\n13. aprill 2016 10:18\nNew Yorgi moodsa kunsti muuseum (MoMA) on tuntud oma erakordsete väljapanekute ning maailma parima moodsa ja kaasaegse kunsti kollektsioonide esitlemise poolest. Loe rohkem\nEET Grupp investeerib maailma kõige kulutõhusamasse ladustamissüsteemi\n2. märts 2016 10:33\nVärskelt paigaldatud AutoStore süsteem EET Grupi logistikakeskuses Kopenhaagenis on suurim AutoStore installatsioon Taanis. Loe rohkem\nDatapathi ametlikuks edasimüüjaks saab EET Europarts\n7. detsember 2015 15:31\nMaailma juhvtiv videograafika, videosalvestus ja esitlusseinte tehnoloogia innovaator Datapath Ltd on määranud oma toodete ametlikuks edasimüüjaks EET Europartsi. Kokkulepe hõlmab enamikku Euroopast ja osa Aafrikast. Loe rohkem\nCitizen määras EET Europarts’i üleeuroopaliseks distribuutoriks\n20. november 2015 11:35\nCitizen’i oma klassi parim printerilahenduste tootevalik tugevdab EET Europarts’i positsiooni kassasüsteemide & Auto-ID toodete distribuutorina. Loe rohkem\nSennheiser määras EET Europartsi oma professionaalsete helitoodete distribuutoriks\n11. november 2015 9:00\nEET Europarts hakkab levitama Sennheiseri professionaalseid helitooteid Skandinaavias ja Baltimaades. Loe rohkem\nEET Europarts omandas ikoonilise Taani kõlaritootja\n9. juuni 2015 9:00\nEET Europarts omandas Taani ettevõtte Scandyna, mis toodab omanäolisi ja skulptuurseid kõlareid nime all Podspeakers. Loe rohkem\nPõhiturustaja kokkulepe Euroopas levitamiseks on sõlmitud\n2. juuni 2015 10:00\nAIRTAME, ettevõtetele mõeldud taskukohase hinnaga kõrg-toimivusega juhtmeta HDMI pulga arendaja, on valinud EET Europarts’i oma kõige esimeseks AIRTAME põhiturustajaks Euroopas. Loe rohkem


Keele teritaja: Estkompexim - Tänane leht\n27. oktoober 2021, 10:16\nKeele teritaja FOTO: Artur Kuusi illustratsioon\nHiljaaegu sai lugeda uudist sellest, et Tartu kutsehariduskeskus muudab nime ning tuleval aastal saavad kooli lõpetajad diplomi, millel uhkelt kirjas Tartu rakenduslik kolledž. Kolledž kolledžiks, selle kallal ei tahakski eriti õriseda, kuid kui märkasin kooli Facebooki lehel, et nime lühend saab olema VoCo (Vocational College), läksid mul silmad küll imestusest punni. Nemad seal Tallinnas panid oma kõrgkoolile nimeks TalTech, lootsin salamisi, et see jääb pigem kurioosumiks, aga meil siin, Emajõe Ateenas, heade mõtete linnas – miks küll ometi, kellele ja milleks?\nIseenesest pole niisugune sõnade moodustamise viis, kus sulatatakse kokku kaks või rohkem sõna, võttes igast jupikese, eesti keelele ega võõrkeeltele sugugi võõras. Selliseid keelesaadusi ehk kohversõnu ja -nimesid leidub paljudes keeltes. Peale nende kahe mainitu on selliseid meil ridamisi: Kumu, Vabamu, Tartmus, Süku, Talsingi, Harno, Kuku, Tarmeko, Karete, kõikvõimalikud infosüsteemide nimed, nagu Muis, Fotis, Naris jne.\nEriti mindi hoogu selliste nimedega Nõukogudemaal ja suurest õhinast pandi lastele selliseid nimesid nagu Dazvsemir (Да здравствует всемирная революция!) või Urjuvkos (Ура, Юра в космосе!). Keskealised veel ehk mäletavad Detizdati jt kirjastusi, ilmselt vähem praegugi edukalt oma asja ajavat Sovtransavtot.


Hüaluroonhape – aprillikuu “roheline” täht | Iluks Blogi\nKevad on aeg, mil on oluline nahka pärast pikka talveperioodi turgutada. Kõige olulisem on taastada niiskusepuudus nahas! Tõhusaimaks ergutajaks ja taastajaks on maailmas proffide lemmik hüaluroonhape.\nEnamusele meenuvad hüaluroonhappe nime kuuldes esmalt happekoorimised. Kuid hüaluroonhape ei kuulu nende hapete hulka, millega tehakse koorimisi. Mis eesmärgil siis hüaluroonhapet kasutatakse ja mida ta endast kujutab?\nHüaluroonhape on lahutamatu naha koostisosa, mida leidub rakkudevahelises maatriksis. See polüsahhariid vastutab naha terviklikkuse säilitamise eest: ta toimib nahale kui määrdeaine täites tühimikud kollageeni kiudude vahel. Aastatega kaob kollageen järk-järgult meie nahast ja selle tagajärjena toimub naha vananemine. Väheneb ka hüaluroonhape meie nahas, täiskasvanul keskealisel inimesel on lausa 20 korda vähem hüaluroonhapet nahas, kui lastel.\nImeeliksiiriks peetav hüaluroonhape on leidnud laialdaselt kasutust kosmeetikatoodetes kui väga tõhus “roheline” naha niisutaja ja taastaja. AINHOA Hüaluroonhape saadakse punasest peedist ja see molekul on täielikult identne naha enda hüaluroonhappe molekuliga. Seetõttu on tegemist allergiavaba, ideaalselt organismi poolt omastatava võimsa toimainega.\nHüaluroonhappel on väga hea läbitungimisvõime, imendudes seega sügavuti nahka ja prandades vedelikusisaldust ning elastsust kudedes. Hüaluroonhape suudab siduda niiskust nahas oma molekulimassist 6000 korda rohkem! Lisaks suurendab ta naha kaitsemehhanismi, mis taastab ja kaitseb nahka.\nTänu oma võimele säilitada niiskus nahas, toimib ta järgnevalt:\nTaastab kiude, mis toetavad naha kudesid ja hoiavad naha pehmena.\nNiisutab sügavalt nahka.\nElustab intensiivselt rakkude kasvu ja taastab naha sära ja pehmuse.\nVähendab efektiivselt kortse, täites ja pingutades nahka.\nSilub nahareljeefe ja muudab naha elastsemaks.\nKõige selle juures sobib hüaluroonhape igale nahatüübile, kuid tingimusteta vajab hüaluroonhappe hooldust nahk, mis on küps, kuiv, dehüdreeritud, lõtvunud ja hakanud vananema.\nAINHOA Hüaluroonhape Specific tootesarjas on mugavas 10ml pumbaga pakendis ja säästlikus 50ml suuruses pipetiga pudelis. Tänu oma kõrgele ja puhtale kontsentratsioonile on AINHOA Hüaluroonhape üliökonoomne: terve näo hooldamiseks kulub vaid üks tilk.\n2013. aastal valiti AINHOA Anne & Stiili ilulemmikuks. Suurte kogemustega ilutoodete tarbija ja źüriiliige, Anne & Stiili peatoimetaja Tiina Kruus kommenteeris AINHOA hüaluroonhapet: “Taastab ja niisutab nahka täiesti silmanähtavalt. Ka näo üldine ilme muutus värskemaks.”\nAINHOA Hüaluroonhappest saad pikemalt lugeda 2014. aasta oktoobri Ilugurust. Värske kajastus ilmus ka aprillikuu Anne & Stiilis.\nThis entry was posted in AINHOA, Blogi, Kosmeetika koostiosad, Nägu, Näohooldused and tagged ainhoa, hüaluroonhape, kestendus, kortsud, kosmeetik, kosmeetika koostisosad, kuiv nahk, näohooldus, talv. Bookmark the permalink.\n← Skin Analyzer – ilumaailma uudistoode\nRaku taastaja – Glutatioon. →


Tehnoloogiline Päike – Technological Sun (Fantastic Planet, 2016) | Müürileht\nIngliskeelne laul, mis kaigub üle ebanaturaalse värvusega tühermaa. Harjumist vajavad käigud ning nüansid. Säherdune kogupaugul kahest haubitsast tulistamine pole mulle varem eriti passinud, ent andes sellele aega, on tal hea eeldus naha alla pugeda.\nAvalugudes „This Means War” ja „Breaking It” on tajuda väga huvitavat lähenemist elektropopile, milletaolist Eestis väga tehtud pole. Viimasena mainitud loo vokaalid jäid mind kauaks painama. Tuletasin pika pusimise peale mikstuuri P. Lepassoni (Mimicry) ja J. Hamiltoni (The Presets) tahumatutest tämbritest. Oma otsekohesusega on kõik sõnad ja nende seade üdini veenvad. Hannaliisa Uusma laenatud vokaalid lugudes „If I Just Die” ja „Redemption” on nagu ikka tuntud headuses ning hing jääb teda plaadile enam ihkama.\nÜldises joones jätab plaat mind aga seest veidi õõnsaks. Ta ei saavuta erilist reaktsiooni ja ajukurrud saavad nõrgemapoolse stimuleeringu. Tervikuna on ta liialt labiilne, et meele järgi olla. Kohati on hea ja siis äkitselt arusaamatu ja igav. Ent LP suurim vara on, et kunstnikud on lustinud. Nende armu loome vastu on ropult tunda, seda õhkub igast helist ja noodist. Kutid naudivad seda üdini ja taolise lustliku aura vastu ei saa miski.


Saarde kaitsepäeval võeti lastelt sõrmejälgi - Paberleht - Tasuline - Pärnu Postimees\nSaarde kaitsepäeval võeti lastelt sõrmejälgi\nVanemkriminalist Aleksandr Kononov näitas, kuidas võetakse sõrmejälgi ja rääkis eksperdi töövahenditest.\nSaarde kaitsepäev Lauri mäel ja karjääris oli nii põnev ja mitmekesine, et tulipalaval laupäeval jätkus tegevust väikestele ja suurtele. Mõnigi tarkus jäi uudistajatel kahe kõrva vahele pidama neilt, kes tagavad meie igapäevast turvalisust.\nEriline tõmme oli Scoutspataljoni jalaväe lahingumasinal, mis tegi karjääri serval näidissõitu nii sujuvalt ja kiiresti, nagu ei kaalukski see mürakas üle 30 tonni. Platsil ronisid masinasse poisikeste kõrvale vanemadki inimesed, kellele soomuskooli instruktor veebel Kinsi jagas seletusi.\nKaitseväe ajalooliste ja kasutuses teenistusrelvade väljapanekus oli tulevaste kaitseväelaste suurim huviobjekt kuulipilduja. Kaitseliit oli välja sättinud seljakoti sisu ja vormirõivastuse ja Kikepera malevkonna liikmed vastasid uudistajate küsimustele.