Anonüümsed Alkohoolikud – sekt või midagi sellist? - Ebapopulaarne arvamus - Ypsilon\nAnonüümsed Alkohoolikud – sekt või midagi sellist?\nTere, mina olen see ja see ja ma olen alkohoolik... See lause on inimesele tuttav, seda on kasutatud kirjanduses, filmis, sketšisaadetes. Nii alustab esmakordselt Anonüümsete Alkohoolikute koosolekule tulnud alkoholiga kimpus värisev inimene oma joomaloo rääkimist ja saab selle ülestunnistuse läbi oma hingele pisut kergendust. Nii palju on üldsus üldiselt teemaga kursis. Ja seegi pole eriti täpne.\nAA koosolekul ei pea alkoholiga hädas inimene osalema isegi oma nime all. Kui tal ei ole valmidust või soovi endast rääkida, pole seda ka vaja – piisab, kui öelda: "Tere, mina olen see ja see, alkohoolik, täna kuulan ja tänan kaine päeva eest." Inimesi võib hirmutada, et AA koosolekule tulles peab ta välja rääkima oma verd tarretavad ja räpased joomalood. Ei pea, kui tahad, võid, aga ei pea, mõne korra koosolekul käinud inimene saab niikuinii aru, et tema lugu ei erine kuidagi teiste AA kaaslaste omadest. See on pisut kergendav ja pidevalt kaasasolev süütunne inimeses hakkab tasapisi lahtuma.\nMõned levinumad eelarvamused.\nAnonüümsed Alkohoolikud on sekt\nSeda on ette heidetud, aga see ei taha paika pidada – sekt eeldab siiski autoritaarse ainujuhtimise olemasolu, tugevat lojaalsusnõuet, ülelihtsustatud maailmapilti, karistusi "reeglite" rikkumise eest, ajupesule omased mõjutusvahendid jne. Anonüümsetel Alkohoolikutel pole juhti ja liikmetel hierarhiat. Igal AA koosolekul valitakse selle läbiviimiseks vanemate AA-laste seast koosoleku läbiviija, räägitakse ringis päripäeva, üksteise jutule vahele ei segata ning ainus, mida nõutakse, on koosolekul kainena viibimine ning seal osalevate inimeste anonüümsuse hoidmine.\nAnonüümsed Alkohoolikute koosolekul aetakse jumalajura\nÕige. Samuti aetakse ateismijura. Ja agnostilist jura. Kui keegi on Jehoova tunnistaja, ajab ta jehoovajura. Kui keegi on enda ajud pehmeks joonud, võib ta puhast seepi suust välja ajada. Samuti aetakse tarka ja isegi akadeemilist jura. Sina räägid seda, mis sa ise oled, keegi ei pane sulle koosolekul võõraid mõtteid pähe. Tähtis on see, et 99% ajast räägitakse sellest, kuidas on võimalik hambaid kiristamata kaine peaga edasi elada.\nAnonüümsete Alkohoolikute koosolekul on võimalik jooma õppida\nEi. AA-sse jõudes on see rong läinud. Pits ja kõik on jälle metsas. Aga on võimalik ilma alkoholita elama õppida. Nii, et alkohol tavaolukorras enamasti meeldegi ei tule.\nAnonüümsed Alkohoolikud on nõrkadele\nJälle õige. Tugevad joovad endid väärikalt surnuks. Kui inimese selgroog ei paindu ja kummardamise peale murdub, pole AA tema jaoks õige koht. Ainult nõrgad suudavad alkoholile allajäämist tunnistada ja see on ühtlasi nende tugevuseks.\nVaatame nüüd Anonüümsete Alkohoolikute 12 sammu programmi põgusalt läbi. Väga lihtsate selgitustega.\nESIMENE. Tunnistasime, et olime alkoholi ees jõuetud – me ei tulnud oma eluga toime\nNo kui tõesti ei tule enam toime ja alkoholitarbimise rõõmud on asendunud piinade ja üldise kaosega, siis pole seda ka keeruline enesele tunnistada. Kui sa ei kujuta ette või ei tea, kuidas kaine peaga elamine võimalik on, siis AA koosolekult just sellise teadmise saabki.\nTEINE. Hakkasime uskuma, et ainult meist suurem jõud võib meile tagasi anda terve vaimu\nHakkab peale, mis on meist suurem jõud ja mis on terve vaim, eks ole? Võtame seda nii – sinu võimetest ja vaimsest seisundist probleemi seljatamiseks ei piisanud, nüüd lõpetad punnimise. Meist suuremat jõudu võtab iga AA-lane nii, nagu ta seda endale vastuvõetavalt näeb. Kellele on see rühma sünergia, kellele loodusseaduste üleolek, kellele Jeesus, kellele Jehoova, kellele mis...\nSinust suuremat jõudu ei ole? Tõesti? Gagarin, sa ei tulnud isegi joomisega toime, ammugi veel kosmosesse lendamisega. Ja sa polegi miski Gagarin, sa oled tavaline inimene. Terve vaim on terve mõtlemine. Pärast teist sammu on su mõtlemine pisut tervem.\nKOLMAS. Otsustasime anda oma tahte ja elu Jumala hoolde, nii nagu me Teda mõistame\nMeist suurema jõu hoolde, nii nagu meie seda mõistame, täpsemalt. See on meelerahupalve samm ja meelerahupalve on ka ainus palve, mida AA koosolekutel kuuleb. Sest see on üks pagana tark palve enesele kordamiseks.\nSee samm võtab joomaminemise põhjused. Selle sammu omaks võttes püsid sa oma mõtetega 24 tunni sees, ei aja end möödunuga hulluks ega lahenda tänases päevas homseid probleeme. Sa teed asju, mida sa parajasti saad ja tahad teha, ega piina end asjadega, mille üle sul reaalselt kontroll puudub. Mõnedki keerulisena tunduvad asjad ja probleemid lahenevad niisama, iseenesest, närvirakke kulutamata, teinekord asjad lihtsalt juhtuvad ja see samm laseb sul nende võrra kergemalt elada.\nNELJAS. Viisime läbi põhjaliku ja kartmatu moraalse eneseuuringu\nInventuuri on ikka vahel vaja teha. Nüüd oled mõned kuud kaine ja on aeg endasse vaadata. Võtad paberi ja kirjutad oma minevikust häirivad asjad välja, vaatad neile otsa, võtad teadmiseks ja viskad siis peast välja. Ühesõnaga - teed endaga rahu.\nVIIES. Tunnistasime Jumalale, iseendale ja mõnele teisele inimesele oma väärate tegude tõelist olemust\nToemehesamm. Kui nüüd jäi neljanda sammu inventuuris mõned asjad, mis ikka pinda käivad ja meelerahu rikuvad, võid paluda endale appi toemehe, vanema AA-lase ja tema aitab sul nende asjadega diilida.\nKUUES. Olime täiesti valmis selleks, et Jumal kõrvaldaks kõik meie iseloomuvead\nNojah. Las ta toimetab juhul, kui ta olemas on ja kui ta viitsib. Ma olen nüüd pikalt kaine ja üht teist märkan enda juures juba isegi.\nSEITSMES. Palusime Teda alandlikult, et ta kõrvaldaks meie puudused\nTasuta teenus, las kõrvaldab. Samas ma olen pikalt kaine, suht selge ja selge inimene käitub nii või naa adekvaatsemalt.\nKAHEKSAS. Koostasime nimekirja kõikidest inimestest, kellele olime kahju teinud, ja hakkasime soovima seda heastada\nMingid ülesjäänud võlad, materiaalsed ja moraalsed. Need on teisisõnu inimsuhted. Inimsuhted on igal juhul enda paremini tundmiseks mõistlik taastada või vähemalt korrastada.\nÜHEKSAS. Hüvitasime vähimagi võimaluse korral neile inimestele tehtud kahju – välja arvatud juhul, kui oleksime teinud sellega halba neile või kellelegi teisele\nSellega taastamegi inimsuhted või vähemalt teeme enda värava alt platsi puhtaks. Maksame mingid vanad võlad, kelleltki palume vabandust.\nKÜMNES. Jätkasime eneseuuringut ja kui olime milleski eksinud, tunnistasime seda kohe\nIgapäevasamm. Seda teevad ju kõik inimesed, analüüsivad end käesolevas hetkes ja teevad järeldusi.\nÜHETEISTKÜMNES. Püüdsime palve ja mõtiskluse abil täiustada oma teadlikku sidet Jumalaga, nii nagu me Teda mõistame, paludes vaid oskust mõista Tema tahet ja jõudu seda järgida\nSelle sammuni jõudes pole inimesel elu üle kurta ja siit tagasi oma esimese sammu poole vaadates, kus ta enda alkoholiga mittetoimetulemist tunnistas, on juba päris palju, mille üle tänulik olla. Jumalale, juhusele, rühmakaaslastele, iseendale.\nKAHETEISTKÜMNES. Olles kogenud nende sammude tulemusena vaimset ärkamist, püüdsime viia seda sõnumit alkohoolikuteni ja järgida neid põhimõtteid kõikides oma tegemistes\nVaimne ärkamine on suht kõvasti öeldud, aga omadega puntras joodikust normaalseks toimivaks inimeseks muutumist võib ka nii võtta. Nüüd võib seda võimalust ka oma tutvusringis olevatele tegevalkohoolikutele pakkuda, mõni omadega hädas sõber võibki tänu sulle jalad alla saada. Eelmisel aastal suri alkoholikahjude tõttu 600 inimese ringis. Üks osa neist, anonüümsed alkohoolikud teavad, asjata...\nVaimne ärkamine on suht kõvasti öeldud, aga omadega puntras joodikust normaalseks toimivaks inimeseks muutumist võib ka nii võtta.\nAnonüümsed Alkohoolikud ei ole sekt, see on kummaline sõpruskond. Siin on endisi prügikastinimesi, kes praegu kinnisvarasse investeerivad või väärismetallidega kauplevad, siin on hauakaevajaid, muidusööjaid, ärimehi, bussijuhte, arhitekte, kunstnikke, poliitikuid, troppe ja veidrikke pealegi ja nad kõik saavad omavahel läbi, kuna neil on neid ühendav kindel teema. Lisaks ühendab neid asjaolu, et nad tulevad enamasti kõik oma elualadel toime.\nKlišeelik, aga palju maju oleks ilma AA-ta ehitamata, palju muusikat ja kunsti loomata, palju äri ajamata, palju perekondi loomata ja lapsi soetamata. Mis teeb asja ägedaks, on see, et seda kõike on tehtud ja tehakse inimeste poolt, kes olid nende eneste ja teiste poolt juba täiesti kindlalt elust maha kantud.


Meediavärav Lasnamäe tühermaad rohealadeks! – Meediavärav\nLasnamäe tühermaad rohealadeks!\nTallinna Ülikooli tudengid pakuvad õppeaine ELU projekti tulemusena välja, et seni tühermaaks peetud paigad nagu Paevälja Lasnamäel võiksid olla hoopis rohealad, kus kohalikud saaksid mitmekülgselt puhata.\nMaarjamäe klindile on koguni loodud kaitseala kolme haruldase taimeliigi – mägi-kadakkaera, aasnelgi ja püstkiviriku – püsielupaiga säilitamiseks. Asukohast tingituna avaneb Paeväljalt lummav vaade Maarjamäe memoriaalile ning joonistub välja Tallinna nn kilukarbivaade.\nKohalikud kasutavad seda ala enamasti jalutamiseks, sportimiseks ning lõkke tegemiseks, sarnaselt paljudele teistele tühermaadele ootab aga ka Paevälja selge kasutusotstarbe leidmist.\nAjalooliselt on Paevälja paepealset ala kasutatud loomade karjatamiseks. 1916. aastaks rajati siia lähedale lennuväli, millest kujunes Vabadussõja ajal ja lõppedes Eesti lennuväe peabaas. Teise Maailmasõja järel asus alal Nõukogude Liidu sõjaväelennuväli, mis suleti lõplikult 1970. aastal. Praegu on siin hoonete varemed ning rohtu kasvanud lennurajad.\n1998. aastal kinnitati küll Lahekalda elamukvartali detailplaneering ning 2006. aastal sooviti hakata ehitama kortermaju, kuid kaitseala loomise tõttu sai see pooleli.\nÜlikooli tudengid, kelle projekti juhendavad professorid Tiiu Koff ning Helen Sooväli-Sepping, pakuvad ühe võimalusena, et Paevälja lähitulevikku ilmestav suund võib olla hoopis vahekasutus. See tähendaks, et tühermaale leitakse ajutiselt mõni muu kasutusvõimalus: vaateplatvormid, varjualused või lõkkeplatsid. Nii säilivad Paevälja looduslik ilme ja väärtused, kuid suureneb kasu kohalikele.\nPaevälja rohealale kasutusotstarbe leidmiseks on Tallinna Ülikooli tundengid koostanud küsimustiku, millega saab tutvuda Facebooki lehel LasnaRohenurk. Küsimustikule on vastama oodatud kõik lasnamäelased ning teised Tallinna arengust huvitatud inimesed.\nArtikkel on kirjutatud ELU õppeaine raames


Korter - Tallinn , Põhja-Tallinna linnaosa , Noole\n149 500€ / 69.7 m2\nKorter paikneb hoone 1. korrusel ja sellel on privaatne sissepääs hoovist. Korteris on esik mahuka sisseehitatud garderoobiga; ruumikas elutuba, pool-avatud köök, magamistuba suure garderoobikapiga,vannituba vanni ja tualetiga. Korteris on kõrged laed, mis annavad avarusetunnet ja suured aknad tagavad palju valgust. Auto parkimiskoht puldiga suletavas tõkkepuuga sisehoovis 1-le autole on müügihinna sees. Tänaval tasuta parkimine.\nLähedal asub Lennusadam, Patarei Merekindlus, Kalamajas on ka mitmeid hubaseid kohvikuid ja söögikohti. Soo tn Rimi asub vaid kilomeetri kaugusel. Kalamaja on ideaalne piirkond elamiseks, kus kõik vajalik on jalutuskäigu kaugusel - poed, koolid, lasteaiad, raamatukogu, apteek, galeriid, kaunis ja korda tehtud Kalamaja park ning muuseumid. Maja taga asub roheline ja hoolitsetud lastemänguväljaku ja liivakastiga sisehoov, mis sobib ideaalselt pere ja sõpradega aja veetmiseks. Privaatses sisehoovis on piisavalt mänguruumi lastele.


Sirvi võtmesõnade järgi: kutsevõistlused\nOskuste festival “Noor meister 2018“ inspireeris tuhandeid kooliõpilasi ja kinkis Eestile 100 noort...\n4. mail lõppes kahepäevane noortele suunatud oskuste festival “Noor meister 2018”, mis tõi kohale tuhandeid kooliõpilasi oma oskustega tulevikku vaatama. Inspireerivaimaks osaks olid mõlemal päeval 31 erineva kutsemeistrivõistluse mõõduvõtt, mis kinkisid Eestile juurde 100 meistrit.\n14. detsembril lõppes Viljandi Kutseõppekeskuses Jüri Sammuli nimeline müürseppade kutsemeistrivõistlus Jõulukellu 2017. Esikoha pälvisid Rakvere Ametikooli õpilased Imre-Ingmar Lehtoja ja David Skrjabin.\n5. detsembril tunnustavad Haridus- ja Teadusministeerium ning Sihtasutus Innove Eestit Abu Dhabis toimunud kutseoskuste maailmameistrivõistlustel WorldSkills edukalt esindanud noori meistreid ja nende juhendajaid.\nWorldSkills´i avatseremoonial Abu Dhabis andis võistlejate nimel vande Eesti noormees\n14. oktoobril avati Abu Dhabis suurejoonelisel avatseremoonial 44. ülemaailmsed kutsemeistrivõistlused WorldSkills 2017. Võistlejate nimel andis vande Eesti noormees, restoraniteenindaja Erik Tammeleht.\nNeljapäeval ja reedel, 4.-5. mail toimunud kutsehariduse suursündmusel Noor Meister 2017 selgusid Eesti parimad noored meistrid. Kahepäevastel kutsemeistrivõistlustel osales ligi 400 parimat kutseõppurit 31 erialal.\nSajad kutseõppurid astuvad Noorel Meistril võistlustulle\n4.–5. mail toimub Eesti Näituste messikeskuses kutsehariduse suursündmus Noor Meister 2017. Kahel päeval toimuvatel kutsemeistrivõistlustel osalevad ligi 400 Eesti parimat kutseõppurit 31 erialal. Messialal tutvustavad kutseõppevõimalusi 28 kutse- ja rakenduskõrgkooli.\nIda-Virumaa Kutsehariduskeskus võõrustab reedel, 3. märtsil Jõhvi õppekohas rahvusvahelist keevitajate kutsevõistlust Viru Welder, kus lisaks Eesti proffidele pakuvad konkurentsi kolme riigi välisvõistlejad.\nTallinna Teeninduskooli meistrivõistlused 2017\n3. veebruaril 2017 algusega kell 10 korraldab suurim kutseõpet pakkuv majutuse-teeninduse-kaubanduse valdkonna kool Põhja-Eestis, Tallinna Teeninduskool kolmandad koolisisesed meistrivõistlused, kus testitakse võistlustingimustes kõikide erialade õpilaste paremikku üheksal võistlusalal.


Eric poiste nime tähendus\nKristlik nimi Eric on tuletatud vanapõhja nimest Eiríkr (või Eríkr Ida -Skandinaavias monofongiseerumise tõttu). Esimene element, ei- on tuletatud kas konkreetsest vanemast proto-norra *aina (z), mis tähendab 'üks' või 'üksi', samuti proto-norra *aiwa (z), mis tähendab 'kunagi' või 'igavene'. Teine element -ríkr tuleneb tõenäoliselt *rík (a) z -st, mis tähendab 'valitseja' või 'prints' (vrd gooti reiksid), või mingist sirgest vanemast proto -germaani *ríkiazist, mis inturn tähendas 'võimas' ja 'rikas' . Nimi tähendab seega tavaliselt 'ühte valitsejat' või isegi 'igavest valitsejat', samuti 'alati võimsat jne'.\nSkandinaavias on levinuim kirjaviis Erik. Kogu norra keeles võib tavaliselt kasutada teist nimevormi (mis säilitab vanapõhja diftongi) Eirik. Soome puhul saab kasutada vormi Erkki. Kaasaegne islandi versioon on tegelikult Eiríkur, samas kui kaasaegne Fääri saarte versioon on Eirikur. Éricit kasutatakse prantsuse keeles, lisaks Ericule on laialdaselt kasutusel ka Erik ja Erich.\n18. november skorpioni naine\nKuigi nimi Eric oli kasutusel anglosaksi Suurbritannias, tundus selle kasutamine pärast Skandinaavia asunike saabumist enne normannide sissetungi vähenenud. See oli enne keskaega Inglismaal ebatavaline nimi, kuid alates 19. sajandist omandas see atraktiivsuse.\nKiire tähendus: Võimas\nTähtede arv: 4, need 4 tähte on kokku 26\nSkandinaavia: Mees Ever kuninglik\nNorra keel: Mees Ever või igavene valitseja. Saare valitseja\nKuulus kandja: 10. sajandi Norra maadeavastaja Eric Punane\nOn öeldud, et numbrid on meie sisemise isiksuse võti. Teie kristliku nime iga tähe number on samaväärne. Kõik elus saab taandada arvuks ja igal numbril on oma tähendus. Numeroloogias muudetakse see tähendus kasulikuks tööriistaks meie sisemiste saladuste mõistmiseks. Loe edasi, et teada saada, mida Eric vaimses mõttes tähendab.\nsõnad, mida on hea öelda\nvalmis proovima uusi asju\n12 parimat kuritegelikku kriminaaltoodet, mis tekitavad täiesti sõltuvust\n30 kõige naljakamat sõna inglise keeles - ja kuidas neid kasutada\n50 sõna, mida kuuled iga päev, kuid ei tea, mida need tähendavad\nnaljakas korja ridu, mida mehele öelda\nmida ma sinuga teeksin\nmärgid, et teie suhe on läbi\nkuidas saada tüdruk, kes mängib raske saada\nhäid ideid parimate sõprade sünnipäevaks\nkas saate tagastamise eest amazonist ära keelata


1. E-raamat: Jooks elu eest [e-raamat]\n4. E-raamat: Lemmikloomadetektiiv [e-raamat]\n5. E-raamat: Vanaemadest ja lastelastest [e-raamat]\n7. E-raamat: Topeltelu [e-raamat]\n(Ilmumisaeg: 2018, , 15.44 Mb, Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985345344)\n„Topeltelu” on rännak läbi 20. sajandi teise poole USA meelelahutus- ja kunstimaailma ühe samasooliste paari seltsis. See on üleskutse võrdõiguslikkusele, ilma paatose ja loosungiteta. Alan Shayne’i ja Norman Sunshine’i topeltautobiograafia jutustab... mõnusa huumoriga nende 1958. aastal alanud ja siiani kestvast ühisest teekonnast Broadwaylt Greenwich Village’isse, Madison Avenuele ja Hollywoodi.Tänu Alanile avanevad meile teatri, kino ja televisiooni telgitagused, Norman jutustab reklaamikunstniku, maalija ja ajakirja väljaandja konkurentsitihedast elust. Nende rohkem kui 50 aastat kestnud kooselu jooksul muutus maailm sedavõrd, et oma seksuaalsuse pärast kurjategijateks peetud inimestest said viiekümneaastase kooselu järel seaduslikud abikaasad, kuigi esmalt mitte romantilistel, vaid puhtpraktilistel kaalutlustel.Sellest suhtest on õppida kõigil, seksuaalsest sättumusest sõltumata. Kuidas hoida pikkade aastate jooksul üleval õnnelikku, kirglikku, vastutustundlikku, truudusel põhinevat suhet, vaatamata elu keerdkäikudele, kividele ja kändudele, mis kõigile teel ette tulevad. Näita rohkem ...\n8. E-raamat: Merevaigusilmadega jänes [e-raamat]\n(Ilmumisaeg: 2018, , 3.23 Mb, Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985344385)\nSuurbritannia keraamik Edmund de Waal jutustab raamatus „Merevaigusilmadega jänes” oma perekonna loo. Ephrussid olid Venemaalt Pariisi ja Viini rännanud suur rikas juudi soost pankurite suguvõsa, kelle jõukusest oli Teise maailmasõja lõpuks alles ... jäänud üsna vähe. Säilinud oli Jaapani tillukeste nikerdatud kujukeste kogu, mida oli peres põlvest põlve edasi antud. Päranduseks saadud netsukete jälgi ajades saab autor oma suguvõsa ajaloost nii mõndagi teada. Kujukesed ostis kunstikoguja Charles Ephrussi ning kinkis need oma nõole Viktorile pulmadeks. Austria Anschluss’i ajal pillutati pere laiali ning nende vara võõrandati. Netsuked päästis teenijanna, kes need põlletaskus oma tuppa viis ja madratsisse peitis.De Waali jutustamisstiil on värvikas ja emotsionaalne. Raamatus on lisaks pereliikmetele palju juttu kunstnikest ja kirjanikest, nii et tegu on ka kultuuriloolise teosega. Näita rohkem ...\n9. E-raamat: K nagu kull [e-raamat]\n(Ilmumisaeg: 2018, , 0.75 Mb, Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985344743)\nVäljapaistva ja tunnustatud autori Helen Macdonaldi raamat on isikupärane segu looduskirjandusest ja memuaaridest, milles põimuvad kinnisideed, hullus, mäletamine, müüdid ja ajalugu.Kui Helen Macdonaldi isa ühel Londoni tänaval ootamatult suri, oli ... selle mõju tütrele hävitav. Lapsest saati kullidest lummatud ja tolleks ajaks juba kogenud kullikasvatajana ei olnud Helen aga kunagi tundnud kiusatust kasvatada kanakulli, üht kõige raskemini treenitavamatest ja kardetavamatest röövlindudest. Leinates isa, nägi ta nüüd kanakulli raevukas ja metsikus iseloomus peegeldumas midagi endast. Jõudnud otsusele üks selline lind üles kasvatada, võideldes ühtlasi sel moel oma kaotusega, ostiski Macdonald Mabeli ning alustas katsumusterohket ettevõtmist, kaaslaseks „Kunagise ja tulevase kuninga” autori T. H. White’i „Kanakull”. Projitseerides ennast „kulli taltsutamise eesmärgil metslinnu teadvusse”, kompas Macdonald inimeseks olemise piire. See muutis ta elu.Tegu on südantlõhestava ja vaimuka teosega, kus autor on võtnud kartmatu aususega kirjeldada oma ränka kaotust ning väljendab täiesti unikaalsel moel ühe erakordse linnuliigi külgetõmbejõudu, analüüsides paralleelselt ka oma ekstsentrilist kullikasvatajapraktikat. Näita rohkem ...\n10. E-raamat: Ära tee kahju [e-raamat]\n11. E-raamat: Terrori käest vabadusse [e-raamat]\n12. E-raamat: Pagulusse. Lugu elust, sõjast ja rahust [e-raamat]\n13. E-raamat: Ühe liivimaalase mälestused. Kindralmajor Woldemar von Löwensterni mälestused [e-raamat]\n14. E-raamat: Tagasivaade [e-raamat]\n15. E-raamat: Põhjused, miks valida elu [e-raamat]\n16. E-raamat: Nüüd ma siis kirjutan [e-raamat]\n(Ilmumisaeg: 2016, , 0.82 Mb, Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985339305)\nTaasiseseisvumisaja ühe mõjukama ajakirjandustegelase, Postimehe kauaaegse juhi Mart Kadastiku raamatus „Nüüd ma siis kirjutan“ rullub lahti neli aastakümmet Eesti ajakirjanduse ajalugu, teljeks Eesti suurima ajalehe Postimees ja suurima ... meediaettevõtte Eesti Meedia ülesehitamine. Siin põrkuvad ning põimuvad isiksused ja ideed, lootused ja pettumised, siirus ja silmakirjalikkus. „Nüüd ma siis kirjutan“ on ajatruu dokument, aga ka tundlik mõtisklus ajakirjanduse olemusest ja ajakirjanikuks olemisest. Kadastik toob avalikkuse ette nii mõndagi igavesest võitlusest meedia sees ja selle ümber, millest me seni pole midagi teadnud või oleme teadnud väga vähe. Ja muidugi nii mõndagi ka inimestest: kolleegidest, konkurentidest, omanikest. Endine Edasi ja Postimehe ajakirjanik Tiit Pruuli on Mart Kadastiku elutööd võrrelnud kiriku ehitamisega keset küla. „See, kuidas Mart seda kirikut vaatamata oludele järjest rohkem küla keskele nihutas, oli omaette fenomen,“ kirjutab Pruuli. „Seda, millist hinda tal meie kõigi kiriku ehitamise eest maksta tuli, teab lõpuni vaid Mart ise.“„Nüüd ma siis kirjutan“ on esimene niivõrd isiklik ja sügav sissevaade nüüdisaja Eesti ajakirjandusse.400 lk Näita rohkem ...\n17. E-raamat: #Tegijatüdruk [e-raamat]\n18. E-raamat: Ma armastasin terroristi [e-raamat]\n19. E-raamat: Hullumeelsed ja geniaalsed aastad "Top Geari" telgitagustes [e-raamat]\n20. E-raamat: Come As You Are. Nirvana lugu [e-raamat]\n(Ilmumisaeg: 2016, , 17.02 Mb, Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985338360)\nNirvana tõusis meteoorina rokitaevasse 1991. aastal, kui ilmuskultusalbumiks saanud ja pea viiemiljonilise läbimüügini jõudnud„Nevermind”. Selle kõuena mürisevad helid ja meeldejäävad meloodiadväljendasid kogu noore X-põlvkonna segadust, ... frustratsiooni ja kirge.1993. aastal, kuus kuud enne Kurt Cobaini surma, nägi ilmavalgust põhjalikkäsitlus Nirvanast – „Come As You Are”. See on ainus Nirvanast kirjutatudraamat, mis sisaldab eksklusiivseid ja detailseid intervjuusid nii Kurt Cobaini,Krist Novoselici ja Dave Grohli kui ka nende sõprade, sugulaste, endistebändiliikmete ja kolleegidega. Samuti sisaldab raamat hiljem lisatud peatükki,mis räägib Kurt Cobaini viimasest eluaastast enne tema enesetappu 1994. aastaaprillis.Michael Azerrad on USA muusikaajakirjanik, kes on teinud kaastööd sellisteleväljaannetele nagu Spin, Rolling Stone ja The New York Times. Lisakskäesolevale väljaandele ilmus temalt 2001. aastal ka teos „Our Band Could BeYour Life”, mis andis ülevaate kolmeteistkümnest mõjukamast indie-bändistAmeerika Ühendriikides aastatel 1981–1991. Mitu ajakirja on paigutanudmõlemad raamatud 50 kõigi aegade parima rokkmuusikat käsitleva teose hulka.Selle raamatu jaoks Kurt Cobainiga tehtud intervjuude põhjal valmis 2006.aastal ka dokumentaalfilm „Kurt Cobain About a Son”. Näita rohkem ...


Me ei saa öelda, et on täiesti ükskõik, mida, keda ja kuidas sa usud, kuid veelgi tähtsam on see, kus on sinu usu keskpunkt ja süda. See määrab ära, millistest võitlustest sa üldse osa võtad. Selles maailmas on palju erinevaid sõjatandreid, kuid kõigist neist osa võtta, veel vähem võitjaks jääda, ei ole võimalik.\nMis aitab kristlasel tänastes õpetustuultes ja infotormides õiget võitluspoolt valida?\nÜheks selliseks teeviidaks on Peetruse üleskutse: ...pühitsege Issandat Kristust oma südames, olles alati valmis kostma igaühele, kes teilt pärib aru lootuse kohta, mis teis on (1Pt 3:15). Salmi esimene pool räägib südames toimuvast pühitsemisest. See on usuvõitluse esimene tander. Pühitsemine tähendab enda eraldamist Jumalale ja tema käskude esikohale seadmist. Mulle meeldib, et eesti keeles on sõna „pühitsema“ ja „pühkima“ sama tüvega. Kui me midagi väga eriliseks peame, siis me hoolitseme selle eest. Me ei lase sellel tolmu alla mattuda, vaid pühime pidevalt puhtaks. Läbi Vana ja Uue Testamendi kordub Jumala üleskutse: Olge pühad, sest mina olen püha! Kui miski on meile oluline, siis tegeleme sellega pidevalt. Kui me tahame Kristust oma südames pühitseda, tähendab see tema kõiges esikohale tõstmist, tema tahtmise otsimist, tema õpetuse uurimist, tema õpetatu ellurakendamist.\nPeetruse juhatuse teine pool ütleb, et meil tuleb olla alati valmis kostma igaühele, kes meilt pärib aru lootuse kohta, mis meil on. Minu arvates sõnastab see väga hästi usuvõitluse teise eesmärgi – võidelda hukkuvate hingede eest.\nMõni aeg tagasi tõi mu naabrimees oma garaaži ette ühe vanarauahunniku. Vähemalt mina arvasin esiti nõnda. Kui ma tema käest küsisin, mis ta selle vanarauahunnikuga teeb, vastas ta, et see ei ole vanarauahunnik, vaid omaaegne esindusauto Tšaika. Selles vanas „kosus“ oli väga raske ära tunda uhket luksusautot. Kui ma vaatasin, kui palju vaeva ta nägi autolt rooste eemaldamise, parandamise, uute juppide hankimise, värvimise ja lakkimisega, läksin ma lausa küsima, kui kalliks see talle läheb? Kas see ära ka tasub? Mina ei olnud ainuke küsija. Seda küsis igaüks, kes nägi teda päevast päeva oma aarde kallal askeldamas.\nHead sõbrad, kui me samamoodi päevast päeva innukalt toimetame oma südame puhastamise, pühitsemise ja Kristuse riigi asjade kallal, siis tulevad ka naabrid uurima, mida me teeme. Vahel kuulen, et Kristusest rääkimine usuleigele eestlasele on raske. Kui oleme oma südame Kristusele pühitsemisele sama palju aega kulutanud nagu mu naabrimees Tšaika putitamisele, on sellest rääkimine puhas rõõm. Raske on rääkida asjadest, mida me ei tunne, mida me ei ole uurinud. See mees, kes on lugematutel tundidel ehitanud vanast autost uut, suudab rääkida selle auto kohta kõike. Kui sinu elu keskpunkt on Kristus ja tema sõna, siis on sellest kerge rääkida.\nJumala riigis ei kehti arusaam, kus „eesmärk pühitseb abinõu“.\nVaimuliku võitluse ohud\nVaimulikus võitluses on omad ohud. Üks oht on see, et me ei võitle üldse. Lihtsalt „tiksume“ niisama. Kui me jääme vaimulikult leigeks, ega siis kurat ja kurjad vaimud meie peale ka palju aega ei raiska. Keegi ütles, et leiged kristlased on kuradi kõige paremad sõbrad. Kristus hoiatab sellist kogudust: Aga nüüd, et sa oled leige ja mitte külm ega kuum, sülitan ma su välja oma suust (Ilm 3:16).\nTeine oht, millele tahan tähelepanu juhtida, on kiusatus pidada vaimulikku võitlust valede relvadega. Kuid vaimulikku võitlust saab pidada ainult vaimulike relvadega. Nende relvade loetelu on toodud Uues Testamendis: Kõigepealt aga võtke kätte usukilp, millega te võite kustutada kõik kurja põlevad nooled! Võtke ka päästekiiver ja vaimumõõk, see on Jumala sõna! Ja palve ja anumisega palvetage igal ajal Vaimus ning selleks valvake kogu püsivusega ja eestpalvetega kõigi pühade eest (Ef 6:16–18).\nIlmalike sõdade jaoks on ilmalikud relvad – püssid, kahurid, arvutiviirused, valeinformatsioon, kavaldamised, pooltõdede rääkimised, salakokkulepped.\nVaimulikud ja ilmalikud relvad ning võitlustandrid võivad vahel niivõrd segamini minna, et on raske aru saada, kummal sõjatandril sõda käib. Nii mõnigi tulihingeline kristlane on enda arvates Jumala riigi nimel võideldes sõdinud hoopis kuradi armees.\nKui sa tahad võidelda vaimulikku võitlust Jumala riigi levimise nimel, pead sa sõdima vaimulike sõjariistadega. Sellel hetkel, kui haarad võidu saamise nimel kätte kuradi relvad, oled sa vaimuliku võitluse kaotanud. Jumala riigis ei kehti arusaam, kus „eesmärk pühitseb abinõu“.\nPea 200 aastat tagasi oli Võnnus, kus minagi hulga aastaid kogudust teenisin, kirikuõpetajaks Eduard Philipp Körber. Mõni ajaloohuviline teab tema nime ehk seepärast, et tema kirjutas maarahva keeles Võnnu kihelkonna ajalugu üles. Sealt võib lugeda: „Ühel suviste pühade jutluse ajal tulnud Kriimani mõisapreili väga üleolevalt Võnnu kirikusse. See vihastanud õpetajat ja sõrmega tolle preili sihis näidates ütelnud: „Ja sina, kes kannad siidi ning sameti, ka sinno saava vagla samuti sööma kui meidki!“ Preili pursanud nutma ja jooksnud kirikust välja. („Võnnu kihelkonna ajaraamat”, E. Körber, G. Mootse)\nTolle ütluse pärast kutsuti Körber mõisasse aru andma. Jutustuse järgi haaranud raevunud mõisnik nurgast oma jalutuskepi ja sellega Körberi ees vehkides karjunud: „Kas tunned Moosese sääduse keppi!“ Siis haaranud Körber taskust püstoli ja omakorda seda mõisniku nina ette pistes karjunud veel kõvemini: „Ja kas tunned Aaroni suitsetamise panni!“\nIlmalikus maailmas oli õpetaja Körber võidumees, aga vaimulikus maailmas ja vaimulikus lahingus sai ta lüüa. Jumala riigi võidud ei tule kunagi kuradi relvadega. Ma ei taha öelda, et kristlastel ei tule üheski ilmalikus võitluses osaleda. See ei ole tihti üldse võimalik – sõjad, tülid ja lahkarvamused puhkevad hoolimata sellest, kas meie neid tahame või mitte. Saatku meid apostli palve: Kui võimalik, niipalju kui oleneb teist, pidage rahu kõigi inimestega! (Rm 12:8). Kui me oleme aga sunnitud neis osalema, siis võidelgem nii, et vaimulikud relvad oleks meie põhivarustus ja Kristus meie südames.\nVõidelgem head usuvõitlust, haarakem igavesest elust kinni!


Range Rover PÕHIOMADUSED - Land Rover - Land Rover\nLED-ESITULED Dramaatilise ja moodsa välimuse loomiseks on Range Roveril rabav väline LED-valgustus standardvarustuses.\nROHKEM MUGAVUST Ülimalt luksuslikud tagumised Executive-klassi istmed pakuvad eeskujulikku mugavust ning neil on laiem ja sügavam polsterdus. Elektriliselt oma kohale paigutuv keskkonsool sulandub sujuvalt välimiste istmetega, et luua luksuslik neljaistmeline keskkond.\nMEELEOLUVALGUSTUS Seadistatav meeleoluvalgustus ja täiustatud töövalgus täiendavad siseruumis valitsevat meeleolu ja täiustavad üldist ruumi. Kümnest värvist koosneva valikuga valgustus on loodud rõhutama disainiomadusi ja tekitama tõepoolest unikaalset ja lõõgastavat keskkonda.\nPIKSEL-LASER-LED-ESITULED Piksel-laser-LED-esituled koos signatuurpäevatuledega loovad ülima esitulede kogemuse - lasertehnoloogia pakub viis korda paremat valgustatust kui standardsed LED-tuled. Selle tulemusel on nähtavus selge rohkem kui poole kilomeetri ulatuses.\nTUTVUGE TEHNOLOOGIATEGA VAATA GALERIID\nESIKLAASINÄIDIK Esiklaasinäidik* kuvab auto võtmeinformatsiooni, sealhulgas kiirus, käik ja navigatsioonijuhised, esiklaasile. Sel on täisvärvides kõrgresolutsiooniga graafika, mis võimaldab kerge vaevaga vajalikku infot näha. *Nõuab mõnedel turgudel infrapuna peegeldavat esikaasi.\nMeie InControl teabe- ja meelelahutussüsteem Touch Pro Duo näeb välja ja toimib nagu ei ükski teine. Rikkalikult informatsiooni ja meelelahutust pakkuval Touch Pro Duol on kõige intuitiivsemad ja täiustatumad integreeritud tehnoloogiad, mis kindlustavad, et saate oma reisist maksimumi võtta.\nRange Roveri valik rafineeritud ja kütusesäästlikke mootoreid pakub võimsat jõudlust. Valige täiustatud bensiini- ja diiselmootorite või meie seni uuenduslikema uue pistikhübriidi (PHEV) vahel.\nKomplekt hoolikalt loodud tehnoloogiatest, sealhulgas Terrain Response 2 süsteem koos Dynamic-režiimiga, mis pakuvad tasakaalukamat sõitu olenemata teest ja tingimustest.\nEsimese autona, mis kombineeris luksuse ja rafineerituse terves maailmas tunnustatud kõikjalsõiduvõimekusega, jätkab Range Rover esirinnas. Range Roveri eeskujulik maastikuvõimekus tuleneb nelikveosüsteemide (AWD) ja unikaalsete, uuenduslike maastikutehnoloogiate kombinatsioonist.\nRange Roveris on lai valik standard- ja lisavarustusse kuuluvat linnamaasturitehnoloogiat, mis abistab teid nii linnaliiklusega tegelemisel kui teile ja reisijatele lisaturvalisuse pakkumisel. Iga viimne kui omadus on disainitud ja kujundatud autost saadava naudingu suurendamiseks.\nRange Roveri sisemuses on uued esi- ja tagaistmed, mis pakuvad neljale istmele omast mugavust viie istme mitmekülgsusega. Heaolu suurendavad valikuline neljatsooniline kliimaseade ja siseruumi õhu ionisaator. Meridian Sound System™ ja seadistatav meeleoluvalgustus panustavad lõõgastavasse muljesse.\nAKTIIVVÕTI Nautige oma lemmiktegevusi õues ja hoidke autovõtit turvaliselt autos. Valikulisel Land Roveri tegevusvõtmel on tugev, täiesti veekindel randmepael, võimaldades osaleda tegevustes, mille juures autovõtme kaasaskandmine oleks äärmiselt ebamugav.\nAUTOMAATNE SISENEMISKÕRGUS Sisenege autosse ja väljuge sealt lihtsamalt ja elegantsemalt. Aktiveerituna madaldab automaatse sisenemiskõrguse funktsioon elektrilise õhkvedrustuse abil autot mugavamaks ligipääsemiseks 50 mm võrra.\nNUTIKAD PANIPAIGAD Reisijateruumi korrashoidmiseks ja isiklike asjade lihtsamaks ülesleidmiseks pakub Range Rover mugavaid panipaiku - alates sügavast keskkonsoolipanipaigast kuni valikulisest külmkapist leitavate jahedate jookide luksuseni.\nREISIJATERUUM Et ennetada reisijateruumi ülekuumenemist ja vähendada koormust konditsioneerile, sulgub katuseluugi päikesekate automaatselt, kui reisijad on väljunud ja uksed lukustanud. Valikuline viipega päikesekate pakub intuitiivset viipejuhtimist, mis võimaldab teil keskenduda eesolevale teele.\nAUTOMAATNE JA VIIPEGA KATUSELUUGI PÄIKESEKATE Et ennetada reisijateruumi ülekuumenemist ja vähendada koormust konditsioneerile, sulgub katuseluugi päikesekate automaatselt, kui reisijad on väljunud ja uksed lukustanud. Valikuline viipega päikesekate pakub intuitiivset viipejuhtimist, mis võimaldab teil keskenduda eesolevale teele.\nHOT-STONE MASSAAŽIISTMED Nautige oma istmel ülimat Hot-Stone massaaži. Sisaldab 25 lõõgastavat massaažiprogrammi, sealhulgas rullimis- ja pulsseerimisrežiimi.\nSISERUUMI ÕHU IONISATSIOON Range Roveri siseõhu kvaliteeti parandab valikuline siseruumi õhu ionisatsioonisüsteem, mis loob esmaklassilise sisekeskkonna. Protsessi käigus ioniseeritakse õhuosakesi, et vähendada allergeene, viiruseid, baktereid ja lõhnu.\nTERRAIN RESPONSE 2 Vastake maastiku nõudmistele. Terrain Response 2 kohandab auto mootori, käigukasti, diferentsiaalide ja šassiisüsteemide reaktsioone sõidutingimustele vastavaks. Valige seitsme režiimi seast: Dynamic, Eco, Comfort, Grass/Gravel/Snow, Mud and Ruts, Sand, ja Rock Crawl.\nELEKTRILINE ÕHKVEDRUSTUS Elektriline õhkvedrustus muudab kiiresti teie auto kõrgust, hoides ebatasasel pinnal kõiki rattaid maas, et tagada kindel, tasakaalukas sõit. Seda funktsiooni saab kasutada ka raskete objektide peale- ja mahalaadimise kergendamiseks auto kõrguse muutmiseks.\nALL TERRAIN PROGRESS CONTROL Maastikusõiduabi All Terrain Progress Control (ATPC) võimaldab teil seada ja säilitada stabiilset kiirust ka keerulistes tingimustes nagu muda, märg rohi, jää, lumi ja kruusateed. See töötab kiirustel 1,8-30 km/h ning võimaldab teil täielikult roolimisele ja takistuste vahel raja leidmisele keskenduda.\nADAPTIVE DYNAMICS Aktiivvedrustus Adaptive Dynamics aitab kilomeetritel peaaegu märkamatult mööda libiseda. Süsteem registreerib auto liikumist kuni 500 korda sekundis ning reageerib juhi või tee poolt tulevatele muutustele peaaegu hetkeliselt, et pakkuda paremat kontrollitust ning vähendada autokere liikumist, tagades tasakaaluka, sujuva sõidu.\nDYNAMIC RESPONSE Dynamic Response* parandab kurvides hüdrauliliselt auto kere kaldumist vähendades juhitavust, võimekust teel ning suurendab reisijate mugavust. Eraldi esi- ja tagasildu kontrolliv süsteem suudab väikestel kiirustel pakkuda paremat tundlikkust ning suurtel kiirustel rohkem stabiilsust ja täpsemat juhitavust. *Saadaval vaid V8 mootoritele.\nAKTIIVNE LUKUSTUV TAGADIFERENTSIAAL Aktiivne lukustuv tagadiferentsiaal pakub teel paremat kurvistabiilsust ja paremat haarduvust, ning vähendab maastikul rataste libisemist. See tagab, et jõud viiakse ratastele, mille haarduvus on kõige parem.\nKõikidel Range Roveri ajamitel on madala CO₂-heitmenäitajaga tehnoloogiad. Täiustatud nutikas start-stopp-süsteem vähendab kütusekulu ja ECO režiim kindlustab, et Range Rover töötab säästlikumalt, rakendades automaatselt teatud muudatusi alates gaasipedaali ja käiguvahetuse pehmendamisest kuni peeglisoojenduse väljalülitamiseni.\nOleme pühendunud autode tootmisele, milles kasutatakse rohkem jätkusuutlikke materjale, toodetakse vähem jäätmeid ja kasutatakse vähem loodusvarasid. Seetõttu on Range Rover tehtud 85 protsendi ulatuses ümbertöödeldavatest ja 95 protsendi ulatuses taastuvatest materjalidest.\nISOFIX-kinnitused tagaistmetel teevad lapseistmete autossepaigutamise lihtsaks. Need tagavad ka kindla ühenduse lapseistme ja auto vahel, suurendades sellega turvalisust.\nRange Roveri juhi ja reisijate turvapatjade terviklik süsteem pakub suurepärast kaitset kõikidele sõidukisviibijatele.\nLisakaitset pakuvad turvavööde eelpingutid, mis laupkokkupõrke puhul vähendavad ettepoole liikumist.\nAitab ennetada kokkupõrkeid teiste autode või jalakäijatega, rakendades potentsiaalse kokkupõrke tõsiduse vähendamiseks pidureid.\nSee haarduvust ja stabiilsust optimeeriv süsteem hoiab rattaid libisemast, vähendades libisevale rattale suunatud veojõudu ja rakendades vajadusel pidureid.\nHädapidurdusabi tuvastab, kui juht vajutab kiiresti pidureid, kuid mitte maksimaalseks pidurdusvõimeks vajaliku jõuga. See suurendab pidurirõhku ABS-i pumba abil, et kindlustada õigeaegne peatumine.


Rekordarv õpilasfirmasid koguneb Värskasse V rahvusvahelisele õpilasfirmade konkurss-laadale - SA Võrumaa Arenduskeskus\nRekordarv õpilasfirmasid koguneb Värskasse V rahvusvahelisele õpilasfirmade konkurss-laadale\nAvaldatud 29 november, 2018\nAeg ja koht: 1. detsembril 2018. a Värska kultuurikeskuses\nKorraldaja: Setomaa Liit\nKutse: Ootame suurel hulgal külastajaid laupäeval, 1. detsembril kell 11.00–15.00 Värska kultuurikeskusse rahvusvahelisele õpilasfirmade laadale uudistama ja ostma. Tuleb kõigi aegade parim laat – tule kohale ja saa sellest osa!\nKonkurss-laat „Üle piiri turundus“ on saanud juba Värskale nii omaseks, et kohalikud teavad seda ilma tutvustamata. Õpilasfirmade laat toob sel aastal Värskasse kokku ärksamad noored ettevõtjad kogu Lõuna- Eestist. Müügiala on seekord pilgeni täis – kaubaga saab täidetud lausa 53 müügiboksi. Varasemalt on müügibokse olnud 25 – 32.\nLaadal müüakse kaupa, mida tavaliselt poest ei leia. Õpilasfirmad on alati üllatanud uute, praktiliste ja nutikate toodetega. Seekord leiate kaubavalikust muu hulgas seda, mida oleks aasta lõpus mõistlik soetada – kaunistatud kinkepakendeid, aksessuaarid, ilutooted, käepaelad, ehted, võtmehoidjad, köögitarvikud, erinevad puidust esemeid, poekotid, magnetid, hulgaliselt isevalmistatud kosmeetikat, ravimtaimi ja palju muud huvitavat. Lisaks esemetele pakutakse küllaga toidukaupa – nii traditsioonilisi tooteid kui ka innovaatilisi maiustusi.\nKui varasemalt on laat olnud suuresti rahvusvaheline, siis sel korral on väljapoolt Eestit kohal vaid üks firma Petseri Lingvistilisest Gümnaasiumist. Setomaa kolmest koolist on laadal esindatud 9 minifirmat ja 3 õpilasfirmat. Noori on kauplema tulemas Põlvast, Räpinast, Viljandist, Tartust, Kanepist, Rõugest, Võrust, Vastseliinast ja Tallinnast.\nLaada peakorraldaja Ingrit Kala tõdeb: „Laat on alati kahepoolne, nii müüjad kui ostjad. Noored on kauba valmistamisel pingutanud, küllap on Värskasse ka palju uudistajaid ja ostjaid tulemas. Ootan põnevusega, et millega noored mind sel korral üllatavad ja millised tooted osutuvad menukateks.“\nTäpsustav info: Ingrit Kala, e-mail: ingrit@setomaa.ee, tel +372 512 0659, www.facebook.com/ulepiiriturundus


Röstitud part tüümiani ja sidruniga - FoodStudio Tooted : FoodStudio Tooted\nRöstitud part tüümiani ja sidruniga\n1 terve part, u 2 kg\n1 suur või 2 väikest sidrunit\nlisaks 6-7 kartulit ja soovi korral viigimarju\nKes kastet roala soovib, siis 230 ml FoodStudio punase veini kaste\n1. Tee esmalt valmis segu pardi hõõrumiseks. Selleks läheb tarvis sidrunikoort, hakitud tüümiani ja soola. Riivi sidrunilt koor – ainult kollane aromaatne osa, eksju, sest valge on kibe – ja tõsta väikesesse kaussi. Haki tüümianioksad peeneks, lisa sidrunikoorele. Retseptis on kasutatud maitseainesegus veerand nt Grüne Fee tüümianipotist. Lisa 2 tl soola ja sega läbi. Määri part hästi kergelt õliga kokku. Õlisele pinnale kinnituvad maitseained paremini. Hõõru pardile nii seest kui väljast maitsesegu. Raputa peale musta pipart.\n2. Lõika sidrun pooleks ja pista koos puhastatud küüslauguküünte ja pundikese tüümianiga pardi sisse. Seo pardi koivad kööginööriga kinni, seo ka tiivad nööriga tihedamalt keha külge. Tõsta part ahjurestile, mille alla saad panna küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadi. Part röstib restil kenasti krõbedaks ja rasv tilgub alla plaadile ning selles saad hiljem kartulid küpsetada. On olemas ka spetsiaalsed röstimisvormid, mis koosnevadki ahjuvormist ja restist. Kui sellist pole, siis ahjurest ja -plaat ajavad samuti asja kenasti ära. Küpseta parti eelkuumutatud ahjus 180 kr juures kokku kaks tundi.\n3. Kui part on ahjus olnud 1 tund ja 15 minutit, lisa kartulid. Lõika kartulid poolikuks või veerandikeks. Tõsta ahjuplaat, kuhu on tilkunud pardirasv, korraks ahjust välja. Lisa sinna rasva sisse kartulid, maitsesta soola ja pipraga. Küpseta veel 45 minutit. Ongi valmis!\n4. Kui soovid, lisa veel mõned veerandikeks lõigatud viigimarjad ja kindlasti paku kõrvale värsket rohelist salatit, suurepäraselt sobib näiteks rukola. Kes aga kastet soovib juurde, saab kasutada FS GOODS punase veini kastet.\nAeglaselt küpsenud veiseliha punase veini kastmes\nTagliatelle punase veini kastme ja kanamaksaga\nBiifsteek punase veini kastmega\nVürtsikas ploomikaste ja krõbe seakõht\nPardifilee granaatõuna-punase veini kastmes\nAhjulammas apelsini-punase veini kastmega\nRostbiif granaatõuna-punase veini kastmega


Alajäsemete veenilaiendite toitumine\nEnamiku haiguste terviklik ravi hõlmab tavaliselt mitte ainult mitmesuguseid meditsiinilisi protseduure ja ravimeid, vaid ka toitumise korrigeerimist.\nPeamiselt aitab toidutarbimise kvaliteedi ja mahu kontroll taastada organismile vajalike ainete tasakaalu ning täita nende defitsiiti, aidates sellega kaasa kiirenenud taastumisele. Samal põhjusel soovitatakse veenilaiendite dieeti kõigile patsientidele. Kuid kõige tõenäolisemalt tuleb seda austada kogu elu jooksul.\nVeenilaiendite dieedi peamised eesmärgid hõlmavad järgmist:\nKeha rasvaprotsendi vähenemine (kehakaalu langus). Rasvumine põhjustab kolesterooli naastude ladestumist veresoonte seintes. See protsess aitab kaasa patoloogia süvenemisele. Lisaks suurendab kehakaalu suurenemine märkimisväärselt südame, arterite ja veenide koormust. Need tegurid mõjutavad verevoolu seisundit äärmiselt negatiivselt.\nVeresoonte seinte tugevdamine nende rakkude rikastamisel vitamiinide ja mikroelementidega. Toitainete puudusega suureneb kapillaaride läbilaskvus ja seetõttu nõrgeneb venoosne toon. Sellepärast peaks veenilaiendite toitumine hõlmama vitamiinide ja mineraalide rikkaid toite.\nVere viskoossuse vähenemine. Veepuuduse korral vereplasmas nõrgenevad süda ja veresooned märkimisväärselt ning selle tagajärjel väheneb nende vastupidavus. Venoossed seinad kaotavad veelgi oma eelmise tooni, mis suurendab trombootiliste hüübimiste riski. Seetõttu on alajäsemete veenilaienditele kalduvate inimeste dieet suunatud rohkem dehüdratsiooni vastu võitlemisele.\nJäsemete turse eemaldamine. See nähtus ilmneb mitte ainult veenide kahjustuse tõttu. Ühel või teisel viisil põhjustab turset tavaliselt vedelikupeetus kehas. Suur roll on ka toitumisvigadel.\nSoolestiku normaliseerimine. Selles olulises elundis elab umbes 2,5 kg kasulikke mikroobe, mis mõjutavad kogu organismi seisundit. Lisaks on vaagna veenilaiendite ühe põhjuse – vere staasi – kõrvaldamiseks pagasiruumi alumistel korrustel – kõhukinnisuse ennetamine hädavajalik.\nSeega, kui veenilaiendite dieet vastab kõigile ülaltoodud eesmärkidele, siis suureneb terapeutiliste meetmete edu märkimisväärselt.\nMilliseid vitamiine ja mineraale on veenilaiendite puhul kõige rohkem vaja?\nMilliseid tooteid eksperdid soovitavad?\nMilliseid jooke saab dieeti lisada?\nToitumise tunnused erinevate lokaliseerumiste veenilaiendite korral\nNäited roogadest soovitatud menüüst\nKaasaegses meditsiinis identifitseeritakse terve hulk aineid, mida on haiguse vastu võitlemiseks kõige rohkem vaja. Nende hulka kuulub:\nE-vitamiin on tugevaim antioksüdant. On vaja parandada rakkude hapniku küllastumist ja taastada keha happetasakaal. Tokoferooli puuduse korvamiseks on alajäsemete veenilaiendite dieedis vaja lisada taimeõlid (oliivi-, päevalille-, linaseemned), munad, idandatud nisuterad, tuumaseemned, lehtsalat;\nAskorbiinhape on veresoonte seina tugevdamisel abistaja. Sellest ainest sõltub suuresti veenide tervis ja normaalne toimimine. Lisaks leevendab C-vitamiin põletikku ja soodustab vere vedeldamist, mis toimib mis tahes asukoha veenilaiendite komplikatsioonide profülaktikana. Suures koguses askorbiinhapet võib leida marjadest, tsitrusviljadest, ürtidest, õuntest, kiividest, tomatitest;\nOmega-3-6-9 polüküllastumata rasvhapped on terve raku ja seega veresoonte seina alus. Nende puudumisel hävivad membraanikompleksid sageli. Regulaarne oomega 3-6-9 tarbimine kehas tagab mitte ainult veenilaiendite, vaid ka muude südame-veresoonkonna haiguste ennetamise. Merekalad, krill – nende hapete peamine allikas. Neid leidub ka linaseemnes ja spinatis;\nKiud Taimsete kiudude tarbimise ja soolestiku tervise vahele saate panna "võrdusmärgi". Just need tagavad seedetrakti tõrgeteta toimimise, mis hoiab ära kõhukinnisuse tekkimise, mis, nagu teate, põhjustab vaagnas stagnatsiooni. Sellest lähtuvalt on vajalik teravilja, kliide, köögiviljade ja puuviljade regulaarne kasutamine, et veenilaienditega dieet tooks kehale tõesti käegakatsutavat kasu;\nVaseühendid. Need tagavad veresoonte seinte elastsuse ja suurendavad ka keha vastupidavust välis- ja sisekeskkonna kahjulikele teguritele. Veelgi enam, vask osaleb elastiini sünteesis – see on aine, mis vastutab peamiselt kudede painduvuse ja venivuse eest. See mikroelement on eriti rikas mereandide osas;\nRäni Samuti osaleb ta elastiini ja kollageeni moodustamises. Sisalduvad kaunviljades, teraviljades, viinamarjades;\nTsink See on vajalik vere normaalseks hüübimiseks, samuti mõne selle elemendi moodustamiseks. Tsinki leidub munakollastes, veise maksas, sojaubades ja männipähklites.\nTuleb märkida, et teatud ainete puudusele organismis on nn geograafiline kohustus. Näiteks kui patsient on Kesk-Venemaa elanik, siis tõenäoliselt puuduvad tal rasvhapped. Ühel või teisel viisil peaks enamik patsiente sööma rohkem vitamiinide ja mineraalide rikkaid toite.\nPatsiendid, kellel see diagnoositakse, peaksid viivitamatult lisama oma igapäevasesse dieeti värsked köögiviljad ja puuviljad – need on veenilaiendite toitumise aluseks. Soovitav on süüa rohelisi, marju, lillkapsast ja valget kapsast, paprikat, suvikõrvitsat. Need toidud on ka suurepärased salatikomponendid, mida on kõige parem serveerida väikese koguse taimeõliga.\nHommikusöök peab sisaldama tervislikke süsivesikuid, mis annavad kehale energiat kogu päevaks.\nTerad on „aeglaste” süsivesikute allikad, seetõttu on kaera-, tatra- või odrajahu puder ideaalne esimeseks toidukorraks. Lisaks on teraviljas rohkesti kiudaineid, antioksüdante ja mikroelemente, mis teeb neist õige toitumise asendamatu koostisosa.\nSoovitatavad vitamiinid ja mineraalid ning nende sisaldus.\nValk on kogu organismi "ehitusmaterjal". Valku leidub suurtes kogustes kalades, lihas, munades ja kodujuustudes. Siiski on oluline meeles pidada, et alajäsemete veenilaiendite dieet peaks vähendama tarbitava rasva hulka.\nSeetõttu peaksite õige liha valimisel valima veiseliha, tailiha ja kalkuniliha. Võite võtta kala üldse – ükskõik mida. Kuid mune tuleks tarbida ettevaatlikult, kuna munakollane pole mitte ainult toitainete, vaid ka rasva allikas.\nLisaks leidub kaunviljades palju valku, samuti E-vitamiini: herned, oad ja soja.\nMerevetikate ja selgrootute (kalmaar, krevetid, koorikloomad) kujul olevad mereannid peaksid söögilauale ilmuma vähemalt aeg-ajalt: need on paljude mikroelementide (jood, vask) allikas. Lisaks sisaldavad mereannid ka palju väärtuslikku valku madala kalorsusega.\nSoolestiku normaliseerimiseks peaksite mitmekesistama dieeti kuivatatud puuviljadega. Lisaks sisaldavad kuivatatud aprikoosid ja ploomid selliseid mikroelemente nagu magneesium ja kaalium, mis on vajalikud kardiovaskulaarsüsteemi tervislikuks toimimiseks.\nSuvel peate sööma marju: kõigi sortide sõstraid. karusmarjad, maasikad, kirsid, kirsid, metsmaasikad. Need on C-vitamiini allikad, mis on vajalikud veresoonte seina taastamiseks. Lisaks on kirsid ja kirsid rikkad bioflavonoidide poolest, mis aitavad kaasa vere vedeldamisele. Ja lõpuks on marjadel omadused, mis takistavad trombootiliste trombide teket.\nVaagna jäsemete veenilaiendite raviks soovitatud toodete koostis sisaldab taimeõlisid (väikestes kogustes). Need sisaldavad kasulikke rasvu, mis tugevdavad rakumembraani ja aitavad eemaldada kolesterooli veresoonte harudest. Dieediteraapias kasutatakse päevalille-, tatra-, oliivi- ja linaseemneõli. Sel juhul on soovitav valida esimese ekstraheerimise kõrgeima kategooria tooted.\nSoovitatavad tooted veenilaiendite korral.\nMis tahes dieedi korral peetakse kõige kasulikumaks lihtsat veelist vett. Soovitatav on võtta kogu päeva jooksul väikeste portsjonitena. Kokku peab täiskasvanu jooma vähemalt 2 liitrit. Soolestiku aktiveerimiseks peate hommikul tühja kõhuga jooma klaasi jahedat vett. Siiski on ebasoovitav juua toitu veega (vedeliku tarbimist on parem lükata pooleks tunniks).\nNaturaalsel rohelisel teel on kõrge antioksüdantsusvõime. Samuti sobib see suurepäraselt kohvi asendamiseks (mis on selle dieedi puhul soovitav).\nTeele täiendavate aroomide andmiseks ja selle efektiivsuse parandamiseks võite sellele lisada ingveri juurtükke. Lisaks on raviomadusi mustsõstra, sidrunmelissi ja piparmündi lehtedel.\nPuu- ja köögiviljamahlad, marjajoogid – see on vitamiinide "ladu". Kuid me räägime siin pigem värskelt pressitud kui konserveeritud jookidest. Ainult värsked puuviljamahlad säilitavad kõik kasulikud omadused, erinevalt pakendatud jookidest, mis sisaldavad kaalutõusu soodustavaid säilitusaineid ja suhkrut.\nAlamjäsemete veenilaiendite õige toitumine välistab patsientide dieedist kategooriliselt rasvase liha. See piirang on tingitud asjaolust, et tulekindlate rasvade regulaarne kasutamine tagab vere kolesterooli ja seega ka selle viskoossuse suurenemise. Lisaks sellele aitab kolesterool kaasa naastude sadestumisele veresoontes, põhjustades tromboflebiiti.\nAlkohol, samuti tsükliline jook aitavad kaasa juba mõjutatud veenide laienemisele. Sel põhjusel tuleb veenilaiendite ravis välistada nende vedelike tarbimine.\nSoolased, suitsutatud ja marineeritud toidud aitavad kehas vedelikku säilitada, põhjustades turset. Ja veenide toksilist mõju avaldavad omakorda mitmesugused säilitusained, nii et peaksite vältima esmatarbekaupade, tänavatoidu, aga ka igasuguste valmiskonservide kasutamist.\nKehakaalu saate järk-järgult vähendada, piirates maiustuste, kondiitritoodete, pasta, kartuli, pakendatud mahlade kasutamist. (Patsientidel, kelle kehakaal on normi piires, on lubatud maiustusi süüa väikestes kogustes).\nLõpuks on mis tahes asukoha kardiovaskulaarsüsteemi haiguste korral keelatud sellised tooted nagu kuumad vürtsid, kohv ja kange must tee.\nTuleb märkida mõned individuaalsed soovitused, mida tuleb järgida erinevate anatoomiliste piirkondade veenide haiguste korral.\n1. Dieediteraapia alajäsemete veenilaiendite puhul on liigse kehakaaluga toidu kalorsuse vähendamine. Kui patsiendi vööümbermõõt on üle 94 cm (meestel) ja 88 cm (naistel), siis on nad tõenäoliselt metaboolse sündroomi "omanikud". Sellised patsiendid peavad vähendama tarbitava toidu hulka. Jalade turse vältimiseks on soolased, suitsutatud ja vürtsikad nõud dieedist täielikult välja jäetud. Tooteid tuleks töödelda niinimetatud "õrnal" viisil. Sa peaksid sööma osade kaupa, väikeste portsjonitena, 5-6 korda päevas.\nMao ja söögitoru veenilaiendid.\n2. Vaagna veenilaiendite raviks mõeldud dieedil on oma omadused. Siin on peamine ülesanne soolte normaliseerimine, et vältida ummikute süvenemist. Selleks vajavad patsiendid teravilja, puuviljade ja kuivatatud puuviljade ning köögiviljade külgroogade aktiivset lisamist dieeti. Sel juhul peate minimeerima muffinite, maiustuste kasutamist. Absoluutselt välistatud alkohol, aga ka magus vahuvesi.\n3. Veenilaiendite erivormiks on mao- ja söögitoru veenide laienemine. Nende patoloogiate korral vajavad patsiendid regulaarselt tervislikku hommikusööki. Esimene söögikord peaks olema lihtne. Samal ajal tuleks välistada happeline, kuum, vürtsikas, soolane, külm, selliste toodete tõenäolise "agressiivse" mõju tõttu seedesüsteemile. Toit jagatakse 4-5 portsjoniks, mida on soovitav süüa võrdse ajavahemiku järel. Viimane söögikord peaks sel juhul olema hiljemalt 3 tundi enne magamaminekut.\nEsimene hommikusöök: rasvavaba kodujuust kuivatatud aprikooside või muude kuivatatud puuviljadega;\nLõunasöök: värskete puuviljade smuuti;\nLõunasöök: hautatud köögiviljad garneeringuks + mis tahes keedetud kala;\nÕhtusöök: valik köögiviljasalatit taimeõlidega;\nTeine õhtusöök: aurutatud lihakook köögiviljadega.\nEsimene hommikusöök: topeltkatlas küpsetatud juustukoogid + 1 supilusikatäis mett;\nTeine hommikusöök: vahustatud puuviljad / marjad lõssiga;\nLõunasöök: keefir okroshka kanaga + kartuliroog;\nÕhtusöök: riivitud porgandi / õuna salat, maitsestatud madala rasvasisaldusega hapukoore või loodusliku jogurtiga;\nTeine õhtusöök: hautatud kapsa kõrvalroog + 100–150 grammi keedetud kanarinda.\nEsimene hommikusöök: Druzhba puder kooritud piimas, millele on lisatud kuivatatud ploomivilju;\nTeine hommikusöök: klaas keefirist marjatäidisega (vaarikad, maasikad, murakad);\nLõunasöök: tatrasupp + kanafileega täidetud tomatid + viil pruunleiba;\nÕhtusöök: puuviljasegu jogurtikastmega;\nTeine õhtusöök: aurutatud kala ja köögiviljad.\nEsimene hommikusöök: tatar putru piimaga;\nTeine hommikusöök: õun või pirn meega (võite küpsetada);\nLõunasöök: köögiviljasupp + taimetoitlane pajaroog;\nÕhtusöök: kapsa salat oliiviõliga + viil pruunleiba;\nTeine õhtusöök: keedetud riis + auruga noad (2-3 tundi enne magamaminekut).\nEsimene hommikusöök: kaerahelbed kuivatatud puuviljadega;\nTeine hommikusöök: aurutatud köögivilja kotlet hapukoorega;\nLõunasöök: tailiha tailihal (kalkun, kanarind) + hapukurk;\nÕhtusöök: madala rasvasisaldusega kodujuust, millele on lisatud 1 spl mett;\nTeine õhtusöök: köögiviljahautis kanaga.\nNädalavahetustel saab sööki kombineerida. Seega tuleks aja jooksul luua arusaam õige toitumise põhitõdedest. Lõpptulemusena toodete valimisega probleeme ei teki. Allpool on toodud veel mõned veenilaiendite tervislikud dieedid:\ntaimetoit borš + aurutatud kala;\nkeedetud kanarind tatariga;\naurutatud puuvilja pelmeenid;\nomlett 2 muna juurviljadest + kana puljong;\nlihalõige väikese koguse pastaga (eranditult kõvast nisust).\nUskumatult maitsev, tervislik ja mis kõige tähtsam, seda on lihtne valmistada, on ahjus küpsetatud hirsipuder. Selle ettevalmistamiseks peate võtma raudpanni, valama pestud hirss põhja (umbes 1 klaas), soola, valama kõik kolm klaasi rasvavaba piima. Nõu tuleks küpsetada keskmise kuumusega, kuni pudru pinnale ilmub pruun koorik. Nõu saate mitmekesistada, lisades sellele kuivatatud puuvilju, marju, mett.\nOmlett köögiviljade ja ürtidega on rahuldav valguprodukt, mida on lihtne valmistada ka igas köögis. Väikeses kausis peate purustama 2 muna, lisa 100 milliliitrit piima, seejärel peksutage saadud segu. Tükeldage värsked köögiviljad ja ürdid eraldi külmkapis. Hästi sobivad tomatid, paprika, suvikõrvits, petersell, sibul, till, basiilik jt.\nMunadele tuleks lisada väike kogus segatud köögivilju. Lisage soola ja segage. Eelsoojendatud pannil, mis on määritud väikese koguse oliiviõliga, valage segu ettevaatlikult ja keetke keskmisel kuumusel suletud kaane all 15-20 minutit. Võite serveerida omletti tomatikastmega.


Valimistest valimisteni - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Valimistest valimisteni\n12.10.2005 | ek | Rubriik: Uncategorized\nKülastasin pikema vaheaja järel Tallinna vanalinnas Pika jala alguses asuvat kunstnik Navitrolla galeriid ning avastasin sealt toreda pildi, mis kandis pealkirja «Kits kahe kiriku vahel». Kits tore loomake ja egas kirikudki võõrad olnud, eestimaised ja luterlikud näevad teised välja. Pilt sümpatiseeris niivõrd, et olin sunnitud selle ära ostma ning oma kabinetti konsistooriumis üles riputama.\nOma igapäevases elus teeme pidevalt valikuid ning enamjaolt on olemas selged kriteeriumid, millele toetudes oma otsused teeme. Keerulisem on olukord siis, kui mõõdupuud ei ole ja eesmärk on ebaselge. Vaatamata sellele tuleb meil valida, teha valikuid ning kõike seda eesmärgiga, et EELK kogudused püsiksid elus ja liikmeskonna arvukuse langustendents saaks otsustavalt pööratud tõusule.\nMõeldes eelolevale pühapäevale ja kohalikele valimistele, kerkib esmalt üles küsimus, kas üldse on mõtet minna valima. Üha enam kuuleb pessimistlikke noote, et valima ei tasu minna!\nPoliitikutes ollakse pettunud ja valikuvariandid on halvad. Tegelikult tuleks minna küll ja valida võimalikest kasvõi see kõige vähem halb. Ükskõiksus on veelgi halvem ning seda tohi lubada. Omavalitsuste tasand on see, kus kirik peaks otsustavalt oma sõna sekka ütlema ning ka valitavates organites esindatud olema.\nMeeldiv oli eelmise nädala ajalehte Eesti Kirik lugedes tõdeda vaimulike rohkearvulist esindatust eelolevatel valimistel ning jääb loota, et kirikuliikmete-valijate toetus neile saab olema aktiivne.\nValimised seisavad ees ka meie kirikus. Korraline kirikukogu uues koosseisus tuleb kokku novembri viimastel päevadel ning valib EELK juhtorganid järgnevaks neljaks aastaks. Erinevalt riigis toimuvast ei ole meil märgata aktiivset valimispropagandat ning ei toimu diskussioone võimalike kandidaatide üle. Kas peabki see nii olema või on see märk hoopis ükskõiksusest? Usun, et meie kirikus on teotahtelisi ja võimekaid vaimulikke, kes senini on eemal olnud, kuid võiksid kiriku juhtimises kaasa lüüa.\nViimasel ajal on palju räägitud EELK võimalikust haldusreformist. Arvan, et see on vajalik ja samas möödapääsmatu, ainult läbi viia ei tohi seda kiirustades. See võiks olla uue kirikukogu koosseisu üheks põhiülesandeks tema valitsemisajal. Eelnema peab tõsine analüüs hetkeseisust ning sellest, mis meid ees ootab. Meie ülesanne on võimalikult täpselt modelleerida ette ja analüüsida seda kujunevat olukorda, kui haldusreform on rakendunud. Kirikuvalitsus ja sihtotstarbelise eesmärgiga loodud komisjonid peavad selgeks tegema, mida me sellega võidame ja mis muutub paremaks. Sellist reformi, mille tulusus on nullilähedane, me ei vaja ja veel vähem vajab seda koguduseliige.\nOtsustavat reguleerimist vajavad vaimulike teenistussuhted ja sellega otseselt seonduv: teenistusleping, sotsiaalsed garantiid, palgakorraldus. Selgusetus antud valdkonnas on muutunud igapäevaelu takistavaks ning aeg on otsustada ja valida, kuidas minna edasi? Üle tuleb vaadata palga- ja pensionikassa senised põhimõtted ning viia need uutele alustele. Need kogudused, kes saaksid hakkama ilma keskkassa toetuseta, võiksid üles näidata tõelist solidaarsust ning sellest nõrgemate kasuks loobuda. Seadustada tuleb EELK-poolne õppelaenude kustutamine, mis on eriti oluline vaimulikkonna järelkasvu seisukohalt.\nTeenistussuhteid puudutav probleemistik on antud läbivaatamiseks töörühmale, mida juhib Lääne-Harju praost Jüri Vallsalu. Ettepanekuid oodatakse järgmise aasta 1. juuliks.\nJätkugu kõigil tarkust ja tasakaalukust valida õigeid juhte ning teha tulevikus meie kirikut edasiviivaid ja tugevamaks muutvaid valikuid. Ja kitsekesele kahe kiriku vahel ei sooviks muud kui, vali väiksem ja nõrgem. Ainult kasvades saab suureks ja tugevaks.\nEELK Konsistooriumi kantsler


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 1 013 €.\nBATLON OÜ: Tegevuslugu 27.07.2021\nBATLON OÜ alustas peaaegu 27 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, O. K. ja A. K. , seda juhtima hakkasid. O. K.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja A. K. alles alustas ettevõtlusega. BATLON OÜ valdkond on saematerjali tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 16101) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 603 €, tööjõumaksud 420 € ja maksustatav käive 1 013 €.\nKäibed kokku (2021) 2 921 €\nBATLON OÜ Juhatuse liige Logi sisse\n20.03.2019 - .... BATLON OÜ juhatuse liige


Heiki Nabi ja Henn Põlluste pälvisid presidendi tänu « Hiiu Leht\nPresident Toomas Hendrik Ilves ja Evelin Ilves võõrustasid esmaspäeval Kadriorus sel aastal Eestile kuulsust toonud sportlasi ja nende treenereid. Kutsutute seas olid ka maadleja Heiki Nabi koos abikaasa Egle Eller-Nabiga ja Heiki treener Henn Põlluste.\nPresident ütles, et tänavune aasta oli Eesti spordile hea aasta. “Tänan teid visaduse, keskendumise ja sportliku vapruse ning saavutuste eest. Tänan teid hea ning positiivse eeskuju eest,“ ütles riigipea.\n“Oma pühendumise ning saavutustega olete heaks eeskujuks kõigile meile. Teie olete need, kes saavad aidata kaasa tervislike eluviiside tutvustamisele. Meist endist sõltub, et meie elukvaliteet oleks parem ning aktiivselt elatav eluiga pikem,” sõnas president Ilves.\nKadriorgu olid kutsutud maadluse maailmameister Heiki Nabi ja kettaheitja Gerd Kanter, parasportlastest tõkkejooksja Emilija Manninen, seitsmevõistleja ja odaviskaja Kairit Olenko, ujujad Kardo Ploomipuu ja Eric Tött, samuti treenerid Henn Põlluste, Mallika Koel, Sergei Matvijenko, Helen Nelis-Naukas, Õnne Pollisinski ja Indrek Tustit, Eesti olümpiakomitee president Neinar Seli ja peasekretär Siim Sukles ning Eesti paraolümpiakomitee peasekretär Margus Hernits.\nVõitlus- või treeningkalendri tõttu ei saanud vastuvõtul osaleda meie epeevehklejate paremik.\nSildid: nabi, Põlluste


Defitsiidist saab jagu\nSeitse aastat tagasi mõeldi defitsiidi all kaupade vähesust, täna seostub see väliskaubanduse defitsiidi ja maksebilansi jooksevkonto defitsiidiga. Kasvava majandusega üleminekuriikidele on omane väliskaubandusbilansi puudujääk ja jooksevkonto defitsiit. Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest valitses ülejäägiga väliskaubandus vaid Bulgaarias, kus pärast rahareformi muutus elanikkonna ostujõud ning seetõttu ka import pea olematuks.\nOluline on, millise piirini on jooksevkonto defitsiit veel suhteliselt positiivseks signaaliks, viidates nõudluse kasvule ja ostujõu suurenemisele, ning millal muutub ta majanduslikult hoiatavaks, viidates ebastabiilsusele ja nn mittejätkusuutlikule kasvule. Majandusteaduslikult pole kahjuks võimalik tõestada, milline jooksevkonto defitsiidi suhe SKPsse muutub majanduslikult ohtlikuks. Vastuse leidmiseks tuleb uurida nii põhjusi kui ka võimalikke tagajärgi.\nEestis on tegemist väikese ja rahvusvahelistest turgudest oluliselt sõltuva majandusega. Samas oleme vaesed tööstustooraine ja ressursside poolest. Suure osa väliskaubanduse defitsiidist annavad investeerimiseks vajalikud tooted, eriti need, mida Eestis ei toodeta või toodetakse piiratud sortimendis. Samuti on välismaiste tootmissisendite import, mis möödunud aastal moodustas 70% koguimpordist, oluline eeldus kodumaise tootmise kasvuks ja ekspordi arenguks. Tähtis roll riigi majanduses on rahasüsteemi stabiilsusel ja väliskapitali sissevoolul. Eesti on olnud välisinvesteerijatele atraktiivne oma stabiilse majandus- ja ettevõtluskeskkonnaga, millest annab tunnistust ka 1997. a otseste välisinvesteeringute summa -- 3,6 mld krooni. Kindlustunnet annab välisinvestoritele seegi, et Eesti kutsuti Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimiste esimesse vooru.\nArvestades väliskaubanduse mahu kasvu ning intensiivsust, võib oletada, et väliskaubandusbilansi defitsiit lähiaastail ei vähene.\nSuuresti põhjustab seda jätkuv välisraha sissevool seoses erastamisprotsesside ja ehitustegevusega. Maareformi kiirem lõpuleviimine toob tõenäoliselt kaasa ka välisinvestorite suurema huvi. Kodumaise nõudluse kasvule aitavad kaasa soodsad liisingu- ja laenuvõimalused, mille materiaalne kate on import ja rahastamine toimub välisallikate arvel.\nKui jooksevkonto defitsiidi kasvu ei suuda enam katta kapitalikonto ülejääk, võib see viia ohtu majanduse stabiilsuse, mis omakorda võib kõigutada välisinvestorite usaldust ning seega vähendada majanduse kasvu võimalusi.\nSuur sõltuvus välisfinantseerimistest teeb riigi vägagi tundlikuks. Majanduskasvu kestmiseks oleks vajalik säilitada välisinvesteerijate usaldus, et jätkuks välisraha sissevool otseinvesteeringute näol, paigutatuna peamiselt tööstusesse ja tootmissektorisse.\nKui portfelliinvesteeringud reageerivad majanduskeskkonna muudatustele kiirelt ja võimalik on nende kiire väljaviimine, siis tootmisse tehtavad investeeringud on tunduvalt pikaajalisemad, tootmine meie väikest siseturunõudlust arvestades suunatud välisturgudele. Suurendamaks nõudlust kodumaiste kaupade ja teenuste järele on vaja suunata enam ressursse tootmisse, tootearendusse ja innovaatikasse, mis toob kaasa ekspordimahu kasvu.\nJooksevkonto defitsiidi tasakaalustamiseks ei ole vaja hakata piirama importi, vaid pikemas perspektiivis peaks tarbimine muutuma säästmiseks ning investeerimiseks.\nTarbimise ja nõudluse võimalik vähenemine võib aset leida pärast pensionireformi käivitumist, mis toob endaga kaasa inimeste huvitatuse ja vajaduse säästmise ja investeerimise järele.\nSigne Ratso on majandusministeeriumi asekantsler


Soome rahvuslased juubeldavad Helsingis - eestinen\nSoome rahvuslased juubeldavad Helsingis\nSoome rahvuslased juubeldavad Helsingis ja tähistavad oma võitu illegaalsete immigrantide üle.\nRahvuslased on kogunenud Rautatientori kõrval asuva Kansallisteatteri (Rahvateater) ette ja õnnitlevad teineteist võidu puhul.\nEsmaspäeval ajas politsei rahvuslased jõuga minema Rautatientorilt ja neid pole sinna nädala jooksul tagasi lastud.\nPolitsei otsustas täna laiali saata immigrantide meeleavalduse, mis püsis Helisingi kesklinnas kokku 141 päeva. Nädala olid immigrandid oma laagriga Kiasma kunstimuuseumi ees Mannerheimintie ääres ja ülejäänud aja Rautatientoril.\nRahvuslased peavad immigrantide meeleavalduse laialiajamist samalaadseks sündmuseks kui võitu Talvesõjas ja Jätkusõjas. Nüüd oodatakse Soome iseseisvumist Euroopa Liidust.\n20. jaanuar 2022, 06:09


Vertikaalse teljega tuuleturbiin (VAWT) - uut tüüpi tuuleenergia Saueri energiast (Eluviis) | Kasulikke näpunäiteid oma rahanduse haldamiseks.\nKoduleht » Eluviis » Vertikaalse teljega tuuleturbiin (VAWT) - uut tüüpi tuuleenergia Saueri energiast\nTuuleenergia on maailmas kõige kiiremini kasvav taastuvenergia allikas ja on lihtne aru saada, miks see nii ahvatlev on. CleanEnergy.org väidab, et ühe megavati tuulevõimsus võib tekitada piisavalt energiat 300 kodu toiteks. Ainuüksi Lõuna-Carolina ranniku lähedal on üle 130 000 MW tuuleressursse, mis alles ootavad ärakasutamist.\nJa see energia on 100% puhas ja 100% taastuv. Mõni strateegilisse kohta üles seatud turbiin võib toita terveid linnu.\nTuuleenergia ja eriti turbiinide probleem on see, et need on keskmise majaomaniku jaoks sageli liiga kallid. Kui soovite taastuvenergiat, peate seda sageli ostma oma energiaettevõtte kaudu lihtsalt seetõttu, et te ei saa endale lubada oma turbiini.\nKuid see kõik on muutumas. Vaatame oma energiaprobleemi ja uurime uut tehnoloogiat, mis võimaldab keskmisel perekonnal oma kodus turbiini paigaldada.\nTeil pole vaja, et ma ütleksin teile, et energia hind kasvab. Iga kord, kui lülitate termostaadi sisse või vilgate lülitit, maksate tõenäoliselt selle energia eest rohkem kui aasta tagasi.\nMiks kulud pidevalt kasvavad? Noh, põhjuseid on palju, kuid suurim põhjus on see, et meie janu janu lihtsalt kasvab. USA energiateabe administratsioon (EIA) avaldab regulaarselt, tavaliselt kord kuus, aruande, milles kirjeldatakse, kui palju energiat me tarbime ja kui palju me järgmise paari kuu jooksul tõenäoliselt tarbime. Ja peaaegu iga kord arv kasvab.\nNäiteks keskkonnamõju hindamise juuni aruandes öeldakse, et meie kivisöe tarbimine kasvas 2010. aastal 4,5%. Maagaasi tarbimine kasvas eelmise aastaga võrreldes 1,4%..\nJa nagu kõikjal maailmas, tõusevad ka hinnad, kui nõudlus kasvab. KMH hinnangul tõusevad elektrienergia kilovatt-tunni hinnad keskmiselt 11,58 sendilt 11,83 sendile. Pole suur muutus, vaid 2,2%, kuid see on igal aastal selline. 10 aasta jooksul on see enam kui 20% suurem, nii et kokku saab. Aastast aastasse läheb meie kodude kütmine, jahutamine ja elektrienergia maksmine rohkem maksma.\nSuureneva energiatarbimise tagajärjel paisame me ka rohkem kasvuhoonegaase. KMH hinnangul tõusis meie CO2 heitkogus 2010. aastal 3,8%.\nKõik need numbrid annavad sünge pildi mitte ainult meie rahakottide, vaid ka keskkonna jaoks. Taastuvad energiaallikad, nagu tuul, lahendavad need probleemid hõlpsalt.\nTuuleenergia kasutamisel kodude ja ettevõtete jaoks on palju eeliseid.\n1. Tuuleenergia on puhas\nTuuleenergia on taastuv energiaallikas. See tähendab, et see toodab energiat nullheitega. Kui turbiin on toodetud, on see planeedi ja inimeste jaoks 100% ohutu. See ei aita kaasa happelisele vihmale ega sudule ega põhjusta kahjulikku mõju inimeste ega loomade tervisele.\nSee on ka lõpmatult uuendatav. Tuul puhub alati, mis tähendab, et kui turbiin on paigas, toodab see energiat alati, kui seda korralikult hooldatakse. Fossiilsed kütused seevastu, tahe üks päev otsa saama.\n2. Tuuleenergia ei kasuta vett\nUSA energeetikaministeeriumi (USDE) andmetel moodustab niisutus- ja soojusenergia tootmine 77% meie magevee tarbimisest. Tuuleturbiinid ei kasuta vett, mis säästab seda uskumatult väärtuslikku ressurssi muuks otstarbeks.\n3. Tuuleenergia on sõltumatu\nUSA on maailma suurim nafta ja maagaasi importija. Tuuleenergia kasutamine oma energia importimise asemel tähendab, et investeerime siin kodus raha ja pakume töökohti, selle asemel et maksta teistele riikidele, millest paljud on probleemsete või ohtlike valitsuste all.\nTuuleenergia pakub tööd ja maksutulu seal, kus seda kõige rohkem vajatakse.\n4. Tuuleenergia säästab raha\nTuuleturbiini investeerivad majaomanikud ei säästa raha ainult siis, kui on oma kulud tagasi teeninud. Neil on ka võimalus müüa liigne energia tagasi elektriettevõttele. Tuulegeneraator mitte ainult ei säästa raha kommunaalmaksetelt, vaid võib ka aidata teenima raha ka.\n5. Tuuleenergia on suurepärane kaugemates kohtades\nKas soovite ehitada väikese salongi väljapääsu booniatesse? Võite kulutada 50 000 dollarit või rohkem ainult selleks, et saada oma tulevasele koju elektrienergiat. Kas soovite elada kaugemal saarel Vaikse ookeani loodeosas? Kui juba praegu pole seal voolu, on teil õnne.\nVAWT turbiinide suurepärane asi on see, et need on imelised energiaallikad, kui olete kaugel. Need sobivad suurepäraselt paatide, tuletornide, rangerjaamade ja RV elamiseks. VAWT-d on hädaolukordade ja loodusõnnetuste korral heaks võimaluseks ka varutoiteallikana.\nTuuleenergia: VAWT vs horisontaalsed turbiinid\nKuni viimase ajani oli tuuleenergia paljudele inimestele kättesaamatu. Horisontaalsed turbiinid olid ja on endiselt kallid. Ja kuna investeeringu tagasi nõudmine võttis nii kaua aega, vältisid paljud majaomanikud turbiine üldiselt.\nUus turbiini kujundus on aga tuuleenergia nägu igaveseks muutnud. Vertikaalse teljega tuuleturbiin ehk VAWT, nagu näiteks allpool pildil olev Saueri energiakomplekt WindCharger, on tuuleenergia paljude inimeste jaoks taskukohaseks ja realistlikuks teinud.\nNagu videost näete, näeb Saueri VAWT välja järsult erinev kui traditsiooniline horisontaalne tuuleturbiin. Ja need erinevused toovad meile kõigile palju olulisi eeliseid.\n1. VAWT on taskukohasem\nKuna VAWT on kompaktsem, maksab selle tootmine vähem raha. See tähendab, et tarbijate jaoks on kulud madalamad.\n2. VAWT säästab ruumi\nKui elate naabruses ja soovite paigaldada tuuleturbiini, siis palju õnne teile. Horisontaalsed turbiinid vajavad natuke ruumi.\nSaueri WindChargeri lahe asi on see, et see on väike. Efektiivseks tööks on vaja palju vähem ruumi kui tavalisel turbiinil, muutes selle keskmise majaomaniku jaoks ideaalseks.\n3. VAWT vajab vähem tuult\nHorisontaalsed turbiinid vajavad tõhusaks tööks palju püsivat tuult. Seetõttu näete neid alati kõrgetel tornidel. Ja kui elate keskpärase või ebajärjekindla tuulega piirkonnas, siis pole teil õnne. Horisontaalsesse turbiini investeerimine ei säästa kunagi investeeringu õigustamiseks piisavalt energiat.\nKuid Saeuri VAWT puhul pole see nii. See turbiin vajab terade pööramise alustamiseks vaid 5 miili tunnis tuult. Ja oma disaini tõttu ei pea see olema torni kohal kõrgel; katusele või korstnale asetatud trikk teeb trahvi suurepäraselt. See ütles, see tahe kogu tuule ärakasutamiseks looge hoone kohale kõrgemat energiat.\nVAWT sobib suurepäraselt väiksematesse kodudesse, sest see töötab ikkagi tõhusalt maapinnast madalamal. Kuna see on lähemal ja vähem liikuvaid osi, nõuab see hoolduse ja korrashoiu jaoks vähem pingutusi.\nLisaks kasutab Saueri tuulelaadur ära tuulepuhumise mis tahes suunast. Horisontaalsed turbiinid tuleb suunata tuule poole; sageli teevad seda arvutid. Teisest küljest, tänu VAWT labade konstrueerimise viisile saab Saueri turbiin tuulest energiat toota mis tahes suunas, ilma et oleks vaja suunda muuta.\n4. VAWT-d on vähem silmatorkavad\nIsiklikult arvan, et tuuleturbiinid on ilusad. Minu jaoks on nad graatsilised ja rahustavad vaadata ning esindavad maailma, millest olen põnev osa saada. Kuid mitte kõik ei tunne seda viisi. Paljud inimesed näevad tuuleturbiine kui inetuid sissetungijaid loodusmaastikul.\nVAWT-de suurepärane asi on see, et kuna nad on maapinnale lähemal, pole nad nii silmatorkavad. Nad on vaiksed ja märkamatud ning kujutavad vähem ohtu lindudele ja nahkhiirtele.\nSee on juba aastaid olnud minu unistus ehitada ringlussevõetud kodu taaskasutatud veokonteineritest. See kõlab hullult, ma tean, aga mul on see kõik plaanitud ja see saab olema hämmastav! Mu abikaasa ja mina oleme veetnud palju aega taastuvate energiaallikate uurimisel ja oleme otsustanud kasutada oma energiavajaduseks tuule ja hüdroenergia kombinatsiooni.\nUsun tõesti, et tuuleenergia, eriti sellised VAWT-d nagu Saueri tuuleenergia, on taastuvenergia tulevik. Meie rahval, eriti Suuretel tasandikel, on lõpmatu tuulepotentsiaal. Selle tõhus rakendamine ei vähendaks mitte ainult dramaatiliselt meie kasvuhoonegaaside heitkoguseid, vaid looks ka tuhandeid töökohti ja muudaks meid energiasõltumatumaks. Turbiinid nagu WindCharger võivad aidata ka keskmistel peredel iseseisvuda, toota oma energiat ja kaotada igakuised energiaarved.\nMida sa arvad? Kas paigaldaksite turbiini nagu Saueri tuulegeneraator, kui hind oleks õige?


Eesti eksport kasvab mühinal - Äripäev\nEesti eksport kasvab mühinal\nAnne Oja 12. jaanuar 2011, 00:00\nSamas näitab 69% kogu Eesti ekspordist endale haaranud Euroopa Liidu novembrikuu jaekaubandusstatistika taas kerget langust. Eriti ootamatu languse osaliseks sai Bloombergi andmetel Saksamaa, mille jaekaubandusnäitajad kukkusid oktoobriga võrreldes 2,4%. Kogu Euroopa arvestuses oli jaekaubanduse langus 0,8%.\nKaalukategooria erinevuse tõttu mõju väike. Saksamaale napsu eksportiva AS Liviko juhi Janek Kalvi sõnul saab jaekaubanduse langusega õigustada vaid enda saamatust. "Ma arvan, et eksport on sellistest väikestest muutustest sõltumatu. Eksport on kinni Eesti ärijuhtides ja meie enda tubliduses. Kui oleks totaalne kollaps, oleks muidugi midagi muud," lausus ta.\nKalvi ütles, et üldist hinnangut Eesti ekspordi rekordilistele numbritele ja Saksamaa ning ELi jaekaubanduse ootamatule langusele novembris on raske anda, kuid suurem osa Eesti ekspordist pole jaemüügist otseses sõltuvuses. "Meie toode on, jah, suunatud (Saksamaa - toim) jaeturule ja meid võib see muretsema panna, kuid olen siiski optimist," ütles Eesti suurima viinatootja juht.\nLiviko ekspordimaht on kogu Saksamaa alkoholiturgu arvestades imeväike. "Seetõttu näeme end kindlasti agressiivse kasvajana," ütles Kalvi. Tervikuna püsis Liviko mullune eksport 2009. aasta tasemel ja sellise tulemuse üle oli siseturu 15protsendilise kokkukuivamise tõttu põhjust rõõmustada.\nSkandinaavia Saksamaast tähtsamal kohal. Kuna Eesti eksporti veavad endiselt Skandinaavia ja Venemaa, ei mõjuta Saksamaa jaekaubanduse langus siinset eksporti kuigi palju, leidis ASi Standard juht Enn Veskimägi. "Ma ei ütleks, et meil pole Saksamaast sooja ega külma, mina müün Saksamaale küll, aga projektiturule. Oleme seotud suurte rahvusvaheliste hotellikettidega, mis uuendavad sisustust erinevates riikides, ja see teeb meie olukorra paremaks," rääkis ta.\nVeskimägi märkis, et jaekaubanduse langus annab tootjale tunda alles kvartali pärast, mitte varem. Detsembris avaldas Eesti Konjunktuuriinstituut, et puidu- ja mööblitööstuses mingit kasvu veel pole. "Kui kinnisvarasektoris krahh ära käis, toimetasime meie veel aasta aega," ütles Veskimägi. "Nüüd on vaja oodata, et kopp jälle maasse lüüakse, ja veel üks aasta, et müük minema hakkaks."\nVeskimägi tõdes, et Standard müüb praegu küll, kuid kriisiaja hindadega, mis on üsna omahinna lähedal. Standardi eksport mullu aga kasvas, lisas ta.\nMeie puhul on oluline eelkõige see, et novembris kasvas pisut meie kõigi kolme suurima väliskaubanduspartneri ehk Soome, Rootsi ja Venemaa sisseveo kasvutempo. Siin on tegemist eelkõige ikkagi suure kukkumise järgse tagasipõrkega, nii et juba puhtaritmeetiliselt peaks Eesti ekspordi kasv esimeses kvartalis tunduvalt aeglustuma. Pikemas perspektiivis on kõige suurem küsimärk Rootsi majanduse käekäik, sealsed kinnisvarahinnad on kasvanud 2009.-2010. aasta jooksul ning erasektori võlatase on oluliselt suurem kui Ameerika Ühendriikides ning on erinevalt Ühendriikidest viimastel aastatel veelgi kasvanud. Eurotsooni probleemid mõjutavadki meid eelkõige Rootsi majanduse kaudu.


Mart Luik: hirm opositsioonis istumise ees on võtnud Reformierakonna ja SDE poliitikutelt igasugused pidurid - DELFI\nMart Luik: hirm opositsioonis istumise ees on võtnud Reformierakonna ja SDE poliitikutelt igasugused pidurid\n13.märts 2019 20:12\nIsamaa meedianõunik Mart Luik reageeris sotside üleskutsele toetuse avaldamiseks Kaja Kallasele.\nTeadmine, et ilmselt tuleb järgmised neli aastat opositsioonis istuda, on Reformierakonna ja SDE poliitikutelt võtnud igasugused pidurid, koalitsiooniläbirääkimisi pidavaid erakondi rünnatakse nii pooltõdede, valede kui välise sekkumisega. Ilmekaks näiteks on sotside avalik kiri Kaja Kallasele, milles barrikaadidele kutsuvad vasakpoolsed lihtsalt valetavad väites, et sündiva koalitsiooni vastu on hulk Keskerakonna ja Isamaa poliitikuid. Keskerakonna eest ei oska kõneleda aga Isamaa poolt võin kinnitada, et nii Üllar Saaremäe kui Andres Metsoja toetavad Isamaa positsiooni neil läbirääkimistel. Ka Jüri Luik ei olnud esmaspäevasel eestseisuse koosolekul esimehe pakutud plaanile vastu, kuigi ta hiljem oli skeptiline selle koalitsiooni kokkusaamise ja enda valitsuses osalemise suhtes. Meenutan, et Isamaa eestseisus toetas üksmeelselt ettepanekut minna koalitsiooniläbirääkimistele EKRE ja Keskerakonnaga.\nKui sotsid kutsuvad sõjale Eesti inimesi, siis Reformierakond püüab külvata paanikat välismaal. Ilmselt selle tulemusena saatis Europarlamendi ALDE fraktsiooni juht Guy Verhofstadt kirja peaministrile ettepanekuga tõsta “fašistid" ukse taha. See on nii ühemõtteline Eesti siseasjadesse sekkumine, et muud ei oskagi härrale soovitada- Mr Verhofstadt, palun jätke Eesti rahule! See oleks mõeldamatu, et konservatiive ühendava EPP fraktsiooni juht tuleks mõne suveräänse riigi peaministrile ette kirjutama, kellega ta peab koalitsiooni moodustama. Sündiv koalitsioon kutsus tänaseks Toompeale suursaadikud ja teised välisesindajad, et anda neile ühemõtteline kinnitus- kui Isamaa, Keskerakonna ja EKRE peaks valitsuse moodustama, siis mingit pööret ei toimu, valitsus jätkab järjepidevalt konsensusel põhinevat senist välis- ja julgeolekupoliitikat.\nSamuti pole mingit alust sotside sõjakuulutuses, justkui "poliitilisele malelauale oleks asetatud mängunuppudeks demokraatlikud väärtused ja inimeste põhiõigused". Mitte midagi sarnast, kui see koalitsioon peaks sündima, siis lähtub ta õigusriigi alustest, kus on kaitstud kõik põhiõigused, kus on sõltumatu kohtuvõim, meedia- ja kultuurivabadus ja kõik muud Eestile olulised alusväärtused.\nMul oleks Reformierakonna ja SDE esindajatele lihtne palve- palun rahunege nüüd maha. Teil pole õigust oma isiklikust kasust lähtudes kahjustada Eestit, ei siin ega sealpool piiri.\nMagnus Ilmjärv: holokausti eitajal „esmapilgul õigus?” Paljudes riikides istuks Jaak Valge juba vangis (400) 14.03.2019\nUrmas Paeti vastus Janek Mäggile: Eesti Vabariigi minister ei peaks valetama! (346) 15.03.2019\nMari-Liis Lill: Helir-Valdor Seeder, ma kardan, et enne tulevad uued valimised, kui jõuate kliimateemadel kokkuleppele erakonnaga, mis kliimasoojenemist eitab (271) 15.03.2019\nIvo Känd: EKRE võlub elegantsuse ja karismaga, Isamaa kampaania puges hinge - joonistub välja Eestimaa uus nägu (315) 15.03.2019\nKesknoorte volikogu juht: EKRE valijad pidid saama oma väljundi. Muidu olnuks tagajärjed ennustamatud (200) 08.04.2019\nSotside võimalik tulevane juht: meile on õigusega jäänud külge šampanjasotside maine (75) 25.04.2019


Raadi teejuht | Eesti Rahva Muuseum\nAvalehtPoodTrükisedMuud trükisedRaadi teejuht\nRaadi on keskajast saadik Tartu linnasüdant ümbritsenud mõisatevöö silmapaistvaim ja keerukaima saatusega osa. Helgematel hetkedel on siin kummardatud kunste ja tehtud tõsist teadust, viletsuspäevil aga on just üle Raadi pühkinud võõra barbaarsuse hiidlained. 2016. aasta sügisel keerati Raadi ajaloos veel kord uus lehekülg. Väga pikaks ajaks.\nAutor Pille Runnel, Kaarel Tarand, Merike Tamm\nMõõtmed 210 x 147


Eesti finantsteenuste turg 31. detsember 2017 seisuga | Finantsinspektsioon\nEesti finantsteenuste turg 31. detsember 2017 seisuga\n2017. aastal olid arengusuunad Eesti finantsteenuste turul sarnased varasemaga: enamike finantsteenuste maht kasvas ning tarbimise finantseerimiseks võetud teenuste maht suurenes jätkuvalt.\nHoiuste koondjääk kasvas 2017. aastal 4,5% ehk 741 miljoni euro võrra. Kasv toetus üksnes nõudmiseni ja üleööhoiustele (lisandus 1337 miljonit eurot). Tähtajaliste ja säästuhoiuste jääk vähenes samal ajal 563 miljoni euro võrra. Hoiustesse oli 2017. aasta lõpu seisuga paigutatud kokku 17,1 miljardit eurot.\nPankade laenuportfellide koondjääk kasvas 2017. aastal 2% ehk 360 miljoni euro võrra. Aasta lõpu seisuga oli pankade laenuportfellide suuruseks 18,1 miljardit eurot. Krediidiandjate koondjääk kasvas samal ajal 15% ehk 110 miljonit eurot, ulatudes 0,8 miljardi euroni.\nInvesteerimisteenuste mahud on kasvanud vaid fondisektoris. Lisaks pensionifondide 17% mahu kasvule suurenes 2017. aastal aktsiafondide varade maht, 23%. Samuti suurenesid investeeringud välisfondidesse, aastaga 20%. Samas individuaalportfellide koondmaht kahanes 4% ning muud\ninvesteeringud finantsinstrumentidesse kahanesid 8%.\nKokkuvõttes jäi 2017. aastal säästmisele ja investeerimisele suunatud finantsteenustesse – sh investeerimis- ja pensionifondid, individuaalportfellid, muud finantsinstrumendid, tähtajalised ja säästuhoiused ning investeerimis- ja muud hoiused – paigutatud varade maht praktiliselt samaks, kasvades aastaga 0,6%, aasta lõpuks 10 miljardi euroni (2016. aasta lõpus oli 9,9 miljardit eurot). Arvelduskontodel hoitavad vahendid kasvasid aastaga 10%, jõudes aasta lõpuks 14,2 miljardi euroni. Seega ulatus kõikidesse finantsteenustesse paigutatud varade maht Eestis kokku 24,2 miljardi euroni.\nKindlustusmaksete maht elukindlustuses kasvas 7% ja moodustas 91 miljonit eurot. Laekunud kindlustusmaksete maht kahjukindlustuses kasvas aga 11% ja moodustas 336 miljonit eurot.\nLoe tervikülevaadet kas pdf-versioonis või ISSUU platvormil.\nEesti finantsteenuste turg seisuga 31. detsember 2017\nViimati muudetud 30.11.2018