Reaktor :: Jutt: Valguse võimendamine ergastatud kiirguse abil\nJutt: Valguse võimendamine ergastatud kiirguse abil\nKöögilaua praguliselt vakstult ehmus lendu kärbes, kui Roman lusika võttis ning sellega isutult pudru sees sonkis. Laisalt saatis Roman pilguga kärbse lendu. Too maandus köögi siniseks võõbatud seinal. Kärbsel ei olnud kuhugi minna. Romanil kah mitte. Ta oli määratud siia, teenima Läti Sotsialistliku Vabariigi loodenurka, kõrgete metsade vahele rajatud radaribaasi.\nRadaribaasi kattis nii tihke saladuseloor, et siia 1955. aastal esimesi puid langetama ja vundamenti valama saabunud ehitusbrigaadil polnud õrna aimugi, mille kallal nad täpsemalt töötavad. Ega see neid väga huvitanud kah. Olulisem oli, et ehitustööde eest maksti ekstra tasu. Tööd jagus neil selle kummalise, 250 meetri pikkuselt laiali sirutatud tiibadega hoonega kuni 1967. aastani.\nSiis oli Dnepri tüüpi radarijaam – just seda nad enda teadmata ehitasid – tööle lülitamiseks ja vaenlase jälgimiseks valmis. Samal ajal tekkisid saladusesarkofaagi esimesed mõrad. Ühtäkki ebameeldivalt vilisema kippunud raadiovastuvõtjad ning teleekraanidele tekkinud kummalised triibud reetsid seitse kilomeetrit eemal asuva Skrunda linnakese elanikele, et kusagil lähedal peab paiknema võimas radaribaas. Olukorda ei muutnud sugugi paremaks asjaolu, et samas kohas käivitati neli aastat hiljem veel teinegi sama tüüpi radar.\nLäbi avatud köögiukse kostis esikuseinal ragisevast krapist Romani kõrvu klassikaline muusikapala. Roman haigutas ja libistas pilgu peegli kohale kinnitatud seinakellale. Paar minutit puudus seitsmest. „Varsti algavad uudised,” täheldas ta endamisi.\nAjas end siis ohates püsti ning tõmbas krapi juhtme tülpinult pistikust välja. Mis mõtet oli seal, väljaspool tavareaalsust, kuulata uudiseid?\nTekkinud vaikuses kostus läbi korteriukse trepikojast sammumüdinat. Kergetele, tõtakatele sammudele järgnesid tasakaalukamad, tippivad helid. „Ilmselt viib viienda korruse Anja tütre lasteaeda, enne kui kohalikku kauplusesse tööle läheb,” pigem konstateeris kui pakkus Roman.\nJah, selles linnas, mida pole ühelgi kooliõpikusse trükitud kaardil, oli oma kauplus, lasteaed, kool ja kaks klubi – üks ohvitseridele, teine sõduritele. Oli ka külalistemaja puhuks, kui saabuvad kõrgemad ülemused Moskvast või Leningradist, ajateenijate kasarmud. Isegi vangla – süsimustaks võõbatud kartserite ja okastraadiga viirutatud jalutusaiaga.\nSuure ühiskonna väikene, isemajandav mudel, kus kõik olemas. Ametlikult, aga mitte avalikult. Avalikkuse silmis neid ei eksisteerinud. Olid ainult nimed, numbrid ja templijäljendid paberitel. Salajastel paberitel. Suletud territoorium. Salajane linn. Salajased ülesanded. Salajased inimesed. Nagu kummitused.\nRomani virilast muigest saadetud mõttelõnga katkestas gaasipliidil vilisema hakanud teekann. Kuuma vett loksus natuke köögikapile, kui ta plekk-kruusi põhja visatud viljakohvi aurava veega üle ujutas. Roman ei vaevunud laualappi võtma, vaid haaras riiulilt paki Belomori, õngitses paberossi välja, voltis selle hülsi kokku ning rapsas pliidi kõrvalt toosist võetud tiku põlema. Sinakashall suitsupilv keris end köögi madala lae poole ning jäi lambi plastkupli ümber heljuma. Roman köhatas ning avas akna. Näkku pruuskas hiliskevadele mitte omaselt jahe tuul. Alles eile oli taevas siranud soe päike.\nPabeross ühes, kohvikruus teises, nõjatus Roman vastu lauda ja silmitses enda peegelpilti mustaval aknaklaasil. Kiirustamata rüüpas ta kohvi. Vahetus algab poole tunni pärast. Ta jõuab küll.\nRadarijaam, kus Nõukogude armee 129. raadiotehnikaüksuse ridadesse kuuluv Roman suurt kodumaad teenis, oli ju siinsamas. Plinkivad tulukesed selle hiigellinnuna viiesaja meetri pikkuselt tiivad laiali laotanud radaril paistsid talle aknast kätte.\nRoman surus koni kaheksanurksesse klaastuhatoosi, poetas kruusi plekist valamusse teiste, juba kergelt haisema hakanud nõude sekka ning loivas magamistuppa.\nSeal, keerdus linadega voodi kõrval põrandal vedelesid tema vormipüksid. Kortsus nagu õhust tühjaks jooksnud karmoška. Kui Marina kodus oleks, ei tohiks ta iial oma vormi niimoodi maha visata. Aga Marina oli haiglas. Juba kolmandat päeva. Ootas operatsiooni. Kohalikus, spetsiaalselt radarijaama teenindavale personalile ja nende pereliikmetele ehitatud haiglas oli küll opituba, aga põhikohaga Liepaja haiglas töötav kirurg käis seal ainult kaks korda kuus lõikamas.\nLaetule kustu klõpsanud, jäi Roman läbi lainetava aknaklaasi silmitsema pimeduses kõrguva uue, alles ehitusjärgus radarijaama Darjal massiivset siluetti. 1985. aastal nurgakivi saanud radarijaam peaks valmima 1994. aastal.\nVastu plekist aknalauda krabistav vihm tõi talle meelde köögilaual taldrikus jahtuva mannapudru. Tooli jalg takerdus linoleumi kulunud auku, kui ta selle lauast eemale tõmbas, istet võttis ning paar lusikatäit kollase hangunud võisilmaga putru endale vastu tahtmist suhu kühveldas.\nTühjaks söömata taldrik jäi lauale, kui ta toolilt vormikuue haaras ning minekule sättis. Ta tõmbas oma koreda palitu selga ning veetis mõne viivu taskutest võtmeid otsides. Seltsimeestega eelmisel õhtul ohvitseride klubis planeeritust pisut pikemaks veninud istumise tõttu ei olnud ta sugugi kindel, kuhu ta need toppis.\nVastu igasuguseid ootusi tervis kõige hullem ei olnud, ainult kehv maitse suus, mida ei pühkinud minema ka pikk ja põhjalik harjaga nühkimine, andis tunnistust natuke üle käte läinud napsitamisest. Üldiselt ta alkoholiga väga ei liialdanud, kuid vahel polnud muud võimalust. Nagu eile, kui ta koju minemise asemel otsustas kolleegidega viina viskama hakata. Roman lihtsalt ei talunud kuigi hästi üksindust.\nVõtmed olid õnneks seal, kus ta arvas need olevat. Tegelikult ukse lukustamine Romani ülemäära põdema ei pannud. Miks oleks pidanudki, snepper oli ju seni laitmatult töötanud. Tagasi koju saamine seevastu küll.\nMöödunud sügisel, mil Marina oli parasjagu Novgorodi-kandis oma vanematel külas, oli Roman korra ukse taha jäänud. Trussikute väel, sest oli kavatsenud ainult hetkeks koridori astuda, et voolumõõtja näitu vaadata. Kahjuks vajus uks tema selja taga märkamatult kinni ning alles lukustusmehhanismi sulgumist tähistav klõpsatus tuletas talle häiriva ükskõiksusega meelde, et ta seisis peaaegu ihualasti trepikojas.\nTänu Naabri-Vladimirile ja tema sõrgkangile oli Roman uuesti tuppa pääsenud, kuid tema eneseväärikus jäi sinna koridori, sest unustada seda Vova ei lubanud.\nPiinliku juhtumit meenutades Roman ohkas. Pigem tülpinult kui nukralt, tõmbas siis palitu hõlmad koomale, kustutas tule ning astus 40 vatiste pirnide valgustatud koridori. Täiesti ootuspäraselt lukustas snepper automaatselt tema järel ukse, kuid sellest hoolimata katsus Roman igaks juhuks linki. Loomulikult tarbetult, kui uskuda valitsust, sest ametlikult ei eksisteerinud tema suurel kodumaal kuritegevust. Roman teadis muidugi paremini. Ametlikult ei eksisteerinud ju ka seda linna, kus ta oli viimased aastad elanud ja töötanud.\nTa vantsis trepist alla, kuulates hajameelselt naaberkorteritest kostuvaid hääli. Enamus tema püstaku inimesi olid küll koduuksed dermatiiniga üle löönud, kuid helide trepikotta pääsemist see väga ei takistanud.\nVedruga trepikojauks paugatas seljataga. Pimeduses kostus siit-sealt veel sarnaseid mütsatusi. Üks, teine, kolmas. Laste hõiked. Emade manitsused. Sammud. Tänavalaternate valgusvihkudesse ilmuvad ja sealt sama kiirelt kaduvad inimsiluetid. Tuhandetele ja tuhandetele Skrunda-1 elanikele algas järjekordne päev. Nad läksid tööle, lasteaeda, kauplusesse, radarijaama.\nÕhk oli rõske – küllastunud sademetest ja raadiolainetest, mis nähtamatu varjuna ümbritsevad radareid. Radareid, mille tõttu nad kõik seal olid. Radareid, mille kõrvale oli kerkinud see kummaline, justkui paralleelreaalsusesse kuuluv linn.\nRoman kobas taskus suitsude järele. Neid ei olnud ning mehele meenus, et ta oli paki köögikapi peale jätnud. Tavaliselt Marina tal toas suitsetada ei lubanud, kuid naise äraolekul meeldis Romanile seda keeldu rikkuda. Teda ei pidurdanud isegi teadmine, et saab pärast abikaasa käest vastu päid ja jalgu, nii et tolmab, sest konihaisust, tuuluta palju tahad, ta toast enne Marina naasmist tavaliselt lahti ei saanud. Nüüd oli reeglite rikkumine talle viimaks kätte maksnud. Roman vandus endamisi, sest pood avati alles paari tunni pärast. Loomulikult oleks võinud ka tagasi üles minna, kuid ta ei viitsinud.\n„Raske õhtu?“ küsis Andrus, eestlasest üleajateenija, kes tegeles väeossa aega teenima määratud nekrutite kantseldamisega. Kuidas täpselt, seda Roman ei mäletanud ning ega ta ka väga hoolinud. Andrus oli sõjaväelane, Roman, kuigi kandis vormi, pigem tehnik. Kolmanda järgu raadiooperaator, kui tahta päris täpne olla. Tavaliselt keegi muidugi ei tahtnud, mistõttu tuli tal täita igasuguseid ülesandeid alates sidetundide läbiviimisest noorsõduritele ning lõpetades lambipirnide vahetamisega. Neid oli radarijaamas uskumatult palju.\nTa rehmas käega. „Anna parem suitsu.“\nAndrus sirutas paki ette. See oli muidugi „Leek“, mida ta sugulastel koduvabariigist endale saata lasi. Roman ei saanud aru, miks ta sellega jändab. Tema meelest maitses kaaslase lemmikmark praktiliselt nagu iga teine Liidus valmistatud tubakatoode, kuid Andruse jutu järgi oli neil vahe sees. Nagu „Marps“ oli ta isegi kunagi väitnud, kuid Roman seda ei uskunud. Ta polnud küll ise proovinud, kuid Lääne kraam ei saanud ju ometi nii kehv olla. Miks muidu kõik nende sotsialistlikus paradiisis seda ihaldasid?\n„Kuidas Marinal?“ uuris Andrus, kui nad astuma hakkasid. Mõnda aega oli neil tee ühine, siis keeras Roman radarijaama poole ning eestlane jätkas kasarmute suunas.\nRoman kehitas õlgu. Parema meelega poleks ta sellele küsimusele vastanud ning rääkinud ükskõik millest muust, nagu nad ka tavaliselt igal hommikul koos tööle minnes tegid, kuid Andrusele ta valetada ei tahtnud. Eestlane oli ta sõber ja sõpru oli selles linnas üldse raske leida. Mitte ainult tal, vaid kõigil. Miks muidu piirdusid inimeste vahelised suhted seal juhuslike kokkupõrgetega täiesti juhuslikes kohtades, mida saatsid sama juhuslikku laadi viisakustevahetused? Ükskõiksusest ja hoolimatusest? Vaevalt küll! Skrunda-1 lihtsalt ei soosinud midagi enamat. Ilmselt sellepärast ei suutnud ta ka Vovale nöökamist andestada, kuigi tegelikult oli naaber igati normaalne mees. Ei, Skrundas olid kõik kas töö- või joomakaaslased. Või mõlemad, nagu ilmselt olid seda paljud inimesed üle terve Liidu.\n„Sama,“ mühatas Roman pärast vahest ehk liiga pikaks veninud pausi. Nad jõudsid viiekordsete kortermajade vahelt välja suurte betoonplaatidega kaetud tänavale, mis juhatas esmalt poeni ning sealt edasi kasarmute juurde.\n„Tead mis?“ küsis Andrus, kui nad olid just möödunud linnaku ainsast hotellist, mis oli mõeldud kaugelt tulnud tähtsatele külalistele. Kindlasti polnud see nii peen, kui mõni sama ülesandega asutus mõnes päris linnas, kuid oma kahetoaliste apartementidega, mis olid tublisti suuremad Romanile eraldatud korterist, ikkagi peenem tavalisest reformvoodist kasarmunurgas. „Ma arvan, et midagi hakkab juhtuma!“\n„Miks sa nii arvad?“ imestas Roman. Skrunda radarijaam oli selline koht, kus midagi juhtuda ei saanud. Kui just midagi päris valesti ei läinud ja Lääne imperialistide raketid nende suunas lendu ei alustanud. Seda aga polnud juhtunud, teadis Roman. Vastasel juhul oleks teda juba ammu tööpostile kamandatud.\n„Eile saabusid siia mõned tähtsad ninad Moskvast ja Leningradist,“ vastas Andrus. Suits tema käes oli peaaegu koniks põlenud ning ta kasutas seda järgmise läitmiseks. Romanile jäi sellest paratamatult mulje nagu oleks tema kaaslane pisut närvis olnud.\n„Kontroll?“ pakkus ta, kuigi teadis, et see oli vähetõenäoline. Skrunda radarijaama küll inspekteeriti, kuid seda tehti piisava etteteatamisega, et sõdurid jõuaksid kõik enne ülemuste saabumist korda seada – talvel lumehanged kanti ajada ning suvel muru rohelisemaks värvida. Nõukogude armees olid selline „pakasuha“ üsna tavaline. Skrundas muidugi märksa vähemal määral, sest sinna pääses ligi ainult väga valitud seltskond, kelle ees enamasti pugeda polnud tarvis. Eriti veel nüüd, mil kogu linnak oli uue radari püstitamisega muutunud suureks ehitusplatsiks.\nAndrus raputas pead. „Ei, mõned nende hulgast olid küll sõjaväelased, kuid põhituumiku moodustasid teadlased. Leningradi Laevade Füüsikaliste Väljade TUI’ist.“\nRoman pidi möönma, et see oli tõepoolest kummaline. Skrundas tegeleti küll teadustööga, kuid selleks olid neid seal oma teadlased, kes kuulusid õhukaitsevägede kooseisu. Mitte Sõjalaevastiku Peavalitsuse Teadusliku Uurimise Instituuti.\n„Mida nad siit otsivad?“\n„Mulle nad seda muidugi ei öelnud,“ muigas Andrus, „kuid neil on juurdepääsuluba kõigele. Ma isiklikult kontrollisin seda.“\n„Aga siin ju ei ole midagi,“ ei mõistnud Roman. „Kaks mitukümmend aastat vana radarit. Oleks siis vähemalt uuski valmis.“\nNad kõndisid viivu vaikides edasi. Andrus piilus ettevaatlikult nende ümber ringi, justkui üritades veenduda, et üleliigseid kõrvu pealt kuulamas ei ole. Inimesi liikus küll ringi, pead ebaharilikult vastiku aprilliilma eest õlgade vahele tõmmatud, kuid läheduses polnud kedagi.\n„Tead, ma arvan, et need siin pole päris radarid,“ sõnas Andrus viimaks. Vaikselt.\n„Kuidas ei ole?“ Roman heitis talle pilgu, mis oli pungil kahtlust, kas eestlane ikka on täie mõistuse juures. „Ei, ei, ei! Ma peaks olema suuteline päris asjal ja võltsingul vahet tegema, ma ju töötan seal.“\n„Ma tean, ma tean,“ nõustus Andrus. „Aga mis sa kostad selle peale, kui ma ütlen sulle, et radarid on ainult katteks?“ Roman kehitas õlgu. „Hea küll, aga ütle siis sina mulle, miks on tarvis kuulutada terve see kompleks salajaseks, kui seda näeb kilomeetrite kauguselt isegi palja silmaga? Rääkimata veel lennukitest ja satelliitidest.“\nRoman põrnitses majade vahelt paistvat uue radarijaama karkassi, mis oli juba praegu paarikümne meetri kõrgune, valmis kujul pidi see olema aga veelgi kõrgem. Andruse jutu valguses tundus linnak Romanile tõepoolest natuke kummaline. Paraku mitte väga palju kummalisem kui Nõukogude Liit ise. „Mis see siis on?“\n„Ma ei tea seda,“ kordas Andrus, „kuid juhuslikult kuuldud lausekatkete ja nähtud dokumentide põhjal võin ma oletada.“ Roman vaatas kaaslasele huvitatult otsa, innustades sellega meest jätkama. „TUI ei ole mingi tavaline asutus. Neil on üle terve maa mitmeid baase. Põhiliselt ranniku ääres, aga ka sisemaal. Näiteks Eestis, Hara kandis, on neil üles seatud allveelaevade demagnetiseerimise keskus, kuid usu mind, et see moodustab ainult väikese osa nende sealsest operatsioonist ning ma kahtlustan, et mujal on samamoodi. Ma arvan, et nad üritavad luua mingisugust ajutist kilpi ümber Liidu, juhuks kui keegi peaks meid ründama.“\nRoman ei osanud selle peale kohe midagi kosta. Ta ei saanud täpselt aru, kas Andrus oli päriselt lolliks läinud või ainult talle teada olevatel põhjustel teeskleb seda. Roman tema juttu igatahes uskuda ei kavatsenud. See oli liiga absurdne, eriti Nõukogude Liidu tehnoloogilist ja majanduslikku võimekust arvesse võttes.\nKaitseväljadega oli küll eksperimenteeritud, seda Roman teadis, kuid märksa väiksemates mahtudes. Andruse poolt mainitud projekt oleks riigil hetkel kindlasti üle jõu käinud. Ometi leidis Roman end küsimas: „Miks peaks keegi meid ründama?“\n„Ei peakski, kui me just ise kedagi ei ründa,“ pakkus Andrus vastuseks. Roman isegi ei püüdnud enam oma kahtlusi varjata, mille peale eestlane ainult muigas. „Mõtle nüüd ise. Me oleme arenenud maailmast maha jäänud. Sellest saab aru ka kõige veendunum kommunist ning neid pole enam ülemäära palju järgi. Me oleme kaotamas sõda Afganistanis, mille tõttu on ka meie mõjuvõim – sõjaline, majanduslik ja poliitiline - mujal maailmas tublisti kahanenud. Me pole ammu enam see superriik, kes me kunagi olime, kuigi mõnedele meeldib endiselt nii arvata. Õnneks pole ka neid enam palju. Me oleme hävingu äärel, kuid selle asemel, et tõde tunnistada ning probleemidega päriselt tegelema hakata, üritame hoopis inimeste tähelepanu meie hädadelt mujale juhtida. Ja üks parimaid tähelepanu mujale juhtimise vahendeid on sõda. Mitte mingisugune tühine jagelus mõne paariariigiga, nagu meil praegu käimas on, vaid tervet maad ühendav konflikt. Me oleme seda meetodit enne kasutanud ja nüüd tahame seda uuesti teha. Paraku konventsionaalset sõda me praegu üle ei elaks. Ilma mingisuguse eeliseta vähemalt mitte ja ma olen kindel, et seda eelist siin üritataksegi leida.“\nRoman pidi tunnistama, et mingis osas oli Andruse jutt igati loogiline. Kuid seda olid tavaliselt ka kõik teised vandenõuteooriad. „Miks sa seda mulle räägid?“\nEestlane peatus. Suits tema käes oli jälle koniks põlenud, kuid enam ei hakanud ta uut süütama. Selle asemel astus ta Romanile veel lähemale. Nad seisid nüüd vastamisi nagu kaks armastajat, mis oli sellel hallil aprillihommikul kindlasti võrdlemisi kummaline pilt. Õnneks polnud kedagi seda vaatamas.\n„Ma tahan, et sa pärast mulle lihtsalt räägiksid, mida te seal täna tegite,“ ütles Andrus rahulikult, kuid tema põlevatest silmadest võis välja lugeda hoopis teistsuguseid emotsioone.\nViimaks jõudis Romanile kohale, mis toimumas oli. Teda üritati värvata. Kõik need ühised hommikused tööleminemised või õhtused vestlused klubis õlleklaasi taga ei olnud juhuslikku laadi sõpruse ilmingud, vaid sihipärane tegutsemine praeguse hetke suunas. Roman ei saanud ainult pihta, miks Andrust just tema, kolmanda järgu raadiotehniku, välja oli valinud. „Kes sa oled?“\nLoomulikult Andrus ei vastanud. Roman ei vaevunud ka spekuleerima. Variante oli liiga palju ja tõenäoliselt oli neil variantidel veel ka oma variandid. Riigis, mis õhutas kõiki kõigi järele nuhkima, oli see üsna tavaline osa elust. Romanil oli kahju, et tema pidi sellist elu elama. Selles riigis.\n„Luba vähemalt, et sa mõtled selle peale,“ palus Andrus ning pistis Romanile pihku oma pooliku suitsupaki. Mees jõllitas seda imestunult. „Sa jätsid ju suitsud koju. Võta minu omad, mul on teine pakk veel.“\nRoman noogutas hajameelselt. Andrus naeratas talle sõbralikult ja pöördus minekule. Roman saatis teda pilguga, kuni mees majade vahele kadus ning pistis sigaretid tasku. Ta vaatas nõutult enda ümber ringi. Kõik nägi nii normaalne välja, kuigi tegelikult oli asi normaalsusest kaugel. Skrunda oli koht, kus isegi saladustel olid saladused.\nRoman ei teadnud täpselt, kui kaua ta seal sedasi seisis, kuid ilmselt üsna kaua, sest kui ta viimaks radarijaama jõudis, ei olnud vanemleitnant Bõstrakov, tema otsene ülemus, just kõige helgemas meeleolus.\n„Ma saan aru küll, et sul ei ole kodus kõik kõige paremas korras, aga kellast võiks sellest hoolimata kinni pidada,“ ütles vanemleitnant, kui Roman tema ette ilmus. Erinevalt teistest Nõukogude armee kutselistest sõjaväelastest, kellele oli mõni vastutav ametikoht antud, ükskõik kui tähtsusetu see tegelikult ka ei olnud, polnud Bõstrakovil kombeks oma pahameelt teiste peale röökides välja elada.\nPettunud ilme tema kitsal kõhnal näol toimis enamasti kordades paremini kui ohtrate vägisõnadega vürtsitatud kõva sõim, milleks vene keel näis lausa loodud olevat. Romanil oli ajateenistuses olnud jaoülem, kes kõik oma käsud, keelud, kiitused ja laitused ropendades alluvatele edastas. Õnneks polnud vanemleitnanti stiil selline. Vastasel juhul oleks ilmselt keegi talle lõpuks pasunasse andnud, nagu oli juhtunud selle seersandiga kunagi ammu.\n„Just nii, seltsimees leitnant!“ vastas Roman ainult. Polnud suuremat mõtet hakata hilinemise tegelikke põhjuseid selgitama, sest see oleks tõenäoliselt päädinud jamaga, mille lahendamisest keegi huvitatud polnud.\n„Väga hea,“ noogutas Bõstrakov juba pisut leebemalt. „Ma tahan, et sa kontrolliksid neljandas sektoris kõik olulised ühendused üle. Töö peab kella kaheksaks õhtul valmis olema!“\nEksimuse eest mõne tüütu ülesande, milleks ühenduste füüsiline kontroll ilmselgelt oli, täitmine polnud Romanile sugugi vastumeelne. See ole vanemleitnanti viis oma alluvaid distsiplineerida. Ta oli näinud piisavalt oma kolleege tegemas asju, mida nad tavaliselt poleks pidanud tegema. Mitte kunagi küll aja peale, mis seadis olukorra uude valgusesse.\n„Seltsimees leitnant, kas midagi on valesti? Süsteem on ju automatiseeritud ning peaks näitama, kui kuskil on mõni rike.“\n„Peaks, peaks…“ osatas Bõstrakov. „Ei, automaatikaga on kõik korras. Sellest hoolimata peame me isiklikult veenduma, et kõik ühendused toimivad.“\n„Aga…“ alustas Roman kõhklevalt, teadmata kuidas juhtida ülemuse tähelepanu asjaolule, et üksinda ta ülesandega tähtajaks valmis ei saa. Olulisi ühendusi oli neljandas sektoris tuhandeid ja tuhandeid.\nBõstrakov puhkes ootamatult naerma, paljastades suured kollased hambad. „Sa arvad, et see on su karistus hilinemise eest?“ Roman noogutas ebalevalt. Mille peale vanemleitnant tema juurde tuli ning lohutavalt õlale patsutas. „Kas ma olen muutunud juba nii läbinähtavaks?“ küsis ta ning vaevumata vastust ära ootama, jätkas: „Jah, saan aru, pean sellele mõtlema, aga karistus see pole. Meile tulid uued korraldused. Suunasin kõik, keda vähegi kannatas, juba sinna ümber. Ainult sina oled veel jäänud. Teistes sektorites käib ka kõva andmine. Kuuldavasti hakkab varsti midagi juhtuma.“ See ei tulnud Romanile üllatusena ning Andruse jutt omandas hoopis uue tähenduse. „Aga sinu karistuse juurde tuleme tagasi, kui muud tööd on tehtud. Mul on tunne, et ka sideühendus Skrunda linnaga vajab üle vaatamist.”\n„Just nii, seltsimees leitnant!“ kostis Roman varmalt, kuigi väljavaade kilomeetreid kaableid kontrollida ei valmistanud talle just ülemäära suurt rõõmu.\n„Väga hea, võid nüüd minna,“ muigas Bõstrakov ja saatis ta ära.\nRoman suundus otsejoones neljandasse sektorisse, kus enamus tema kolleege juba ühenduste kontrollimisega ametis olid. Ta tegi kiiresti selgeks, kus järg oli, ning asus tegutsema. Kuna teha oli võrdlemisi palju, polnud kellelgi väga mahti arutada, mis see töö just täna ette võeti. Sellest hoolimata liikus ringi igat masti kuuldusi alates eelseisvast vaenlase rünnakust ning lõpetades mingi uue imevidina katsetamisega. Romani meelest ei kõlanud ükski nende hulgast väga usutavalt.\nSamas ei saanud ta täie kindlusega ka väita, et neile ilma konkreetse põhjuseta, lihtsalt niisama nalja viluks, mingi suvaline ülesanne anti. Esiteks oleks see olnud puhas raiskamine, kuigi nende suurel ja ilusal kodumaal polnud see varem küll kedagi takistanud, ning teiseks poleks sel puhul võõraid teadlasi seal olnud. Aga nad olid. Mis tähendas, et lisaks elektrile ja raadiolainetele oli veel midagi õhus.\nÕhtuks olid mehed jõudnud järeldusele, et katsetama hakatakse, kui suurt koormust olemasolev võrk taluda suudab. See oli kõige loogilisem seletus nende tegevusele. Milleks seda vaja oli, jäi küll selgusetuks, kuid põhjuseid võis olla mitmeid – võimsam radar, tundlikum vastuvõtja, uuemad kompuutrid, tugevamad lambipirnid. Kompleks oli pea kolmkümmend aastat vana ning kogu selle aja vältel oli selle süsteeme ainult korra uuendatud. Vist millalgi seitsmekümnendate alguses, ammu enne Romani ja ilmselt väga paljude teiste teenistusse astumist. Räägiti küll, et iganenud tehnikast tulenevatele probleemidele teeb lõpu uue radarijaama kasutusele võtmine, kuid seni ei teadnud keegi, ka kõige kogenum plaanimajandaja mitte, millal see juhtub. Võib-olla aasta, võib-olla kahe pärast, võib-olla mitte kunagi. Seetõttu oli ka üsna tõenäoline, et olemasolevaid seadmeid üritati võimalikult kaua käigus hoida.\nNad lõpetasid töö ära ning kandsid sellest Bõstrakovile ette. Kuivetu vanemleitnant tuli nende juurde koos valges kitlis teadlasega, keda ta esitles kui professor Sergejevit. Mis asjus ja kust kohast vanaisaliku olemisega õpetlane oli tulnud, jättis ta aga enda teada.\n„Väga hea,“ tunnistas professor Sergejev, kui oli nende raporti ära kuulanud. „Temporaalse välja katsetus algab kell 00.00. Ma tahan, et kõik teie mehed oleksid sel hetkel oma kohtadel valmis. Ja saatke keegi ka elektrijaama juhuks, kui midagi peaks valesti minema ning meil tuleb kohalikule voolule üle minna.“\n„Just nii, seltsimees professor,“ kinnitas Bõstrakov, et oli käsust aru saanud ning ütles oma alluvatele: „Pool tundi pausi. Tehke suitsu, käige peldikus, sööge kõhud täis, sest me ei tea, kui kaua meil täna siin läheb. Hiljemalt kell 21.00 olge tagasi. Kes venima jääb, sellele on mul juba ülesanne välja mõeldud ja uskuge mind, et see ei meeldi teile. Selge?“\nKõigile oli selge, teisiti polnud lihtsalt võimalik.\n„Just nii, seltsimees leitnant,“ kõlas kui kooris vastuseks, mille peale Sergejev noogutas tunnustavalt.\n„Ja sina, Roman, sina lähed elektrijaama ning püsid seal, kuni ma annan sulle loa lahkuda!“\nRoman mõistis, et tema karistuseks hommikuse äparduse eest oli olla sündmuste keskel ilma nende keskel olemata. Vanemleitnant Bõstrakov tundis oma kunsti hästi, mistõttu ainult vähesed julgesid tema korraldusi eirata. Roman kindlasti nende hulka ei kuulunud ning lõi arusaamise märgiks kannad kokku. Vähemalt ei pidanud ta pärast Andrusele valetama, et ta ei näinud ega kuulnud midagi, mis seal tehti.\nTeinud väljas meestega ühe suitsu ning arutanud ilma palju targemaks saamata, mida see kõik tähendab, läks Roman linnaku servas paiknevasse elektrijaama. Tegemist polnud eriti muljetavaldava hoonega, kuid vajadusel suutis see elektriga varustada kõiki elutähtsaid süsteeme. Inimkeelde ümber panduna tähendas see põhiliselt väeosa staapi ning radarijaama ennast, võimaliku õhurünnaku korral ka kitsukest maaalust varjendit. Ülejäänud asutused sõltusid tavalisest vooluvõrgust, mis kriitilisel hetkel ei pruukinud toimida. Aga see oli juba nende mure.\nElektrijaama personal direktoriga eesotsas oli tema saabumise üle siiralt üllatunud ning isegi pisut pahur. Roman mõistis neid täielikult. Talle poleks ka meeldinud, kui mõni võõras oleks tema valdustes ringi nuuskinud ning valvanud, kas nad oma tööd ikka korralikult teevad. Olukorda ei teinud paremaks ka see, et keegi polnud tema tulekust teada andnud.\nRoman kuulas direktori protesti rahulikult ära ning soovitas siis mehel mõne kõrgema ülemuse poole pöörduda. Mida direktor lubas ka teha, suundudes tähtsalt nagu iga teine ülemus oma kabinetti. Naastes ta enam nii tähtis ei olnud, kuid Roman ei tundnud sellest mingit kahjurõõmu. Ta ei olnud selleks seal.\nDirektor saatis ta juhtimiskeskusesse ning jättis üksi, vaevumata isegi selgitama, kuidas ümberlülitamine avariivoolule toimub. Tema sõnul pidi selle eest hoolt kandma automaatika ja automaatikaga oli neil kõik korras. Ja isegi kui ei oleks olnud, poleks ta sinna midagi parata saanud, milles Roman ise natuke kahtles. Enda arust oli tal piisavalt tehnilist taipu.\nTa tegi ruumile kiiresti tiiru peale, tutvudes põgusalt olemasolevate seadmetega ning räntsatas seejärel üllatavalt kõva põhjaga kontoritoolile. Võib-olla oli see ka põhjus, miks keegi alaliselt juhtimiskeskuses ei viibinud, kuigi eeskirjad seda ette nägid.\nSekundiseier luges suurel kärbsemusta ning tolmuga kaetud seinakellal talumatu aeglusega minuteid. Roman sulges silmad, ainult korraks, vähemalt enda arust, ning avas need uuesti tublisti pärast südaööd. Midagi ei olnud juhtunud ning ta vaatas igaks juhuks ka oma käekella. Kõik oli õige. Juba üle tunni oli eksperimendi algusest möödas.\nKerge ärevusevärinaga ajas ta end püsti, kui ruum järsku pimedusse mattus. Viivu pärast lülitas automaatika releede klõpsimise saatel ühendused ümber. Valgus taastus ning Roman hingas kergendunult. Korraga pistis häire üürgama. Ta kahmas laualt telefonitoru ning üritas radarijaamaga ühendust saada. See ei õnnestunud, liin oli tummast tummem. Ka staap vaikis.\nRoman võttis südame rindu ning otsustas ülemuse viimast korraldust siiski eirata. Ta jättis juhtimiskeskuse ning läks uurima, miks keegi talle ei vasta. Teel põrkas ta kokku ühe elektrikuga. Roman kahmas mehel hõlmadest kinni ning saatis ta ennast asendama. Seda poleks vaja olnud, sest elektrikul oli niikuinii plaanis olnud juhtimiskeskusesse minna. Roman ei hakanud vabandusega end vaevama, vaid tormas edasi. Millegipärast tundus talle, et kiirus on oluline. Ta ei eksinud.\nÕues oli pime. Liiga pime, sest radarijaama ei olnud enam. See oli justkui maamuna pealt pühitud. Roman jäi seisma ning jõllitas tühjust, kus enne oli laiunud hiiglaslik hoone. Järgmisena hajus olematusse uue radarijaama veel lõpetamata karkass. Mees ei uskunud oma silmi. Seejärel kadus paarikümne meetri kõrgune veetorn, mis äratas ta viimaks tardumusest. Ta pööras ümber. Haigla oli alles ning Roman sööstis edasi. Ta pidi Marina sealt välja tooma enne, kui oli hilja.\nTa jõudis peaaegu kohale, kui hoone korraks väreles ning läinud oli, jättes endast maha vaid suure, mullaste servadega augu. Järgemööda tabas sama saatus ka ülejäänud linnakut, kuid Romani see enam ei huvitanud. Teda ei huvitanud enam miski.\nOli 26. aprill.\nRoman istus oma kabinetis laua taga, kui kõlas koputus uksele.\n„Seltsimees polkovnik,“ alustas alles hiljuti tema alluvusse määratud nooruke leitnant vabandavalt. Roman muigas endamisi. Ta mäletas väga hästi, kui ta ise oli samasugune olnud. Sellest oli nüüd muidugi oma paarikümne aasta jagu vett merre voolanud ja temast saanud pensionile lähenev polkovnik. Roman pidi tunnistama, et see oli üksjagu veider.\nAga veider oli tänapäeva maailmas uus normaalne.\n„Mis on, Semjon?“ õhutas Roman alluvat jätkuma.\n„Seltsimees polkovnik, kindral Mõtus palus teil kohe enda juurest läbi astuda,“ pahvatas adjutant. Roman sai tema ärevuse põhjustest aru. Kindrali kutse polnud päris igapäevane asi. Isegi Romani jaoks mitte, kes oli tema alluvuses praktiliselt kogu oma karjääri teeninud. „Kui teil just midagi pakilisemat teha ei ole.“\nRoman noogutas. Isegi kui tal oleks midagi pakilisemat teha olnud, mida tal muidugi ei olnud, oli kindrali palve võrdne käsuga. „Ega sulle öeldud, milles asi?“\nAlles piimahabemega leitnant raputas vabandavalt pead ning Roman lõi käega. „Hea küll, ma lähen vaatan, mida ta tahab.“\n„Annan neile teada, et olete teel,“ ütles Semjon ning tõttas oma laua juurde, kus teda ootas hargilt maha tõstetud telefonitoru. Paistis, et kindralil oli Romani enda juurde saamisega tõsine tuli takus, mis oli isegi veidram, kui teda ümbritsevad tavapärased veidrused.\nTa tõusis, kohendas pisut oma vormi ning võttis suuna ülema kabinetile, mis asus sarnaselt teiste kõrgemate ohvitseride tööruumidega hoopis hoone teises tiivas. Roman võis küll polkovnik olla, kuid Nõukogude armees, nagu ilmselt ka paljudes teistes relvajõududes, ei tähendanud see veel midagi. Kui sa juba süsteemis sees olid, siis kandis see sinu eest ka hoolt. Auastmed tulid aastatega ning sõltusid harva reaalsetest saavutustest. Sama kehtis ka ametikohtade kohta, sest kuhugi tuli ju need ülendatud inimesed panna. Isegi kui selleks polnud mingit otsest vajadust. Roman teadis seda isiklikest kogemustest. Ta polnud juba pikalt millegi erilisega silma paistnud, kuid ometi oli ta polkovnik. Tal oli oma kabinet ja isegi adjutant, kuigi viimase funktsiooni ta väga ei mõistnud, sest töö rohkuse üle ta kurta ei saanud. Võib-olla olid noormehel hoopis teised ülesanded. Võib-olla pidi ta Romanil silma peal hoidma. Lihtsalt igaks juhuks, vanade aegade pärast.\nKindrali adjutant juhatas ta viivitamatult edasi, mis omakorda suurendas olukorra kummalisust. Tavaliselt pidi ta kõvasti vaeva nägema, kui tahtis ülema jutule pääseda. Isegi siis, kui teda kutsuti. Mida väga tihti just ei juhtunud.\n„Aa, Roman, istu!“ ütles kindral ning osutas suurele nahast tugitoolile. Roman ei lükanud pakkumist tagasi.\n„Milles asi, seltsimees kindral?“\nKindral Mõtus paistis veel rohkem segaduses olevat, kui seda olid Roman ja tema adjutant kahe peale kokku olnud. Viimaks tõmbas ta ühe oma lauasahtli lahti, sobras selles natuke ning tuli lagedale klaasi ning pudeliga, mis oli poolenisti täidetud mingi kuldse vedelikuga. Roman kahtlustas, et see ei olnud tee. „Tahad?“\n„Ei, aitäh,“ raputas Roman pead. Ta ei joonud. Juba kümme aastat polnud ta tilkagi alkoholi tarbinud. Kindral teadis seda, sest oli Romani ravile saatnud.\n„Ma arvan, et see võib sulle ära kuluda,“ ei teinud ülem tema keeldumist märkamagi ning valas klaasi pilgeni täis. Roman tundis kiusatust, peaaegu vastupandamatut tungi kindrali pakkumine vastu võtta ning jook ühe korraga kõrist alla kallata, kuid jäi sellest hoolimata endale kindlaks.\n„Milles asi, Andrus?“\nKindral asetas pudeli lauale tagasi. Sildi järgi võis oletada, et tegemist polnud mingi odava kodumaise lurriga. Ta ohkas raskelt ning ütles: „Ta on tagasi.“\nRoman ei saanud kohe aru, keda ülem silmas pidas, kui siis jõudis teadmine temani ning Romanil oli hea meel, et ta istus. „Kuidas?“\nAndrus kehitas õlgu, mida võiski oodata. Skrundas sel päeval juhtunut ei osanud keegi endiselt seletada. Linnak kadus, nagu seda poleks seal olnudki ning need, kes oleksid saanud põhjustele mingit valgust heita, kadusid koos sellega, sest olid olnud parasjagu seal mingisugust eksperimenti läbi viimas. Või mujal. Skrunda radarijaam polnud ainus objekt, mis sel päeval kadus. Neid oli veel. Rohkem kui kellelegi meeldis tunnistada. Üle terve Liidu, enamasti TUI või mõne sarnase salapärase asutusega seotud paikades, kuid ka mujal. Kadumise loogikat oli väga raske määratleda. Fakt oli, et see juhtus ning alles jäi ainult tühjus ja anomaalia, mille tõttu keelati sündmuskohtadele igasugune ligipääs. Ometi tuli ette vahejuhtumeid, kus inimesed piirangule vilistasid. Ainult vähesed nende hulgast tulid tagasi.\nÕnneks, küll mitte asjaosaliste, varjutas Skrundas juhtunu samal ööl Ukrainas toimunud katastroof. Romani meelest olid mõlemad sündmused omavahel seotud, kuid tõestada ta seda ei suutnud. Ta küll üritas. Jumal teab, et ta üritas. Kohe nii väga, et lõpetas vaimuhaiglas, sest ta polnud nõus leppima ametliku teooriaga, et Nõukogude Liitu tabas seni tundmatuks jäänud vaenlase rünnak, mis muutis elamiskõlbmatuks suure osa riigi piirialadest. Ta keeldus seda uskumast, sest ta oli seal olnud.\nAndrus oli ta päästnud ning hullumajja saatnud. Viinaravile, mis polnud otseselt vale, sest pärast Marina kadumist oli ta üha enam ja enam jooma hakanud. Tegelikult Roman ei teadnud tänase päevani, miks eestlane oli talle appi tulnud. Võib-olla sellepärast, et ta oli uurimise ajal oma suu kinni hoidnud. Võib-olla halastusest. Võib-olla hoopis mõnel muul põhjusel, aga päästnud ta igatahes Romani oli. Andrus ja…\n„Ühel päeval olid nad tagasi,“ ütles kindral lihtsalt. „Kõik need 3674 inimest.“\n„Jah, temaga on kõik korras,“ kinnitas Andrus. „Tema operatsioon oli juba siis võrdlemisi lihtne, praegu seda enam.“\n„Kus ta on? Skrundas?“\n„Ei, Skrundas ta pole. Seal pole jälle midagi,“ raputas kindral pead. „Vähemalt suutsime kõik sealt ära tuua enne, kui linn uuesti kadus.“\n„Kus ta siis on?“ nõudis Roman. „Ma tahan teda näha!“\nAndrus võttis telefoni ning ütles sellesse midagi.\n„Roman, sa pead…“ alustas kindral, kuid Roman ei kuulanud teda enam. Uks tema selja taga avanes ning ta pööras kähku ümber. Marina seisis tema ees. Täpselt sellisena nagu mees teda mäletas. Kaunina ja mitte päevagi vanemana.\n„Roman, kallis, mis sinuga on juhtunud,“ varastas naine tema küsimuse.\nRoman keerutas sõrmes närviliselt oma abielusõrmust. See harjumus oli tal alles hiljuti tekkinud, sest pikka aega ei kandnud ta üldse sõrmust. Naine vaatas tema käsi ja tohutu kurbus valgus üle tema näo.\nRomanil oli kahju, aga ta ei tundnud end süüdi. Andrus oli päästnud ta karjääri. Nataša aga tema elu. Nii sõna otseses mõttes, kui naine ühel külmal sügisööl umbes kümme aastat tagasi sillal seisnud ja üksisilmi all voogavat vett vaadanud Romani kõnetanud oli, kui ka kaudses, jäädes sellest hetkest alates mehe kõrvale ning aidates tal iseendaga leppida. Oma kaotuse ja valuga.\n„Sa ju tead, et ma ei kannata üksindust kuigi hästi.“\nMuidugi Marina teadis seda, kuid see ei teinud tema kaotust vähem valusamaks. Romani oma ka mitte.


Tugev juht tõukab aktsia lendu\nTallinna Kaubamaja aktsia on vähem kui aastaga tõusnud üle kahe korra, Baltika ja Saku aktsia on lisanud oma väärtusele poole. Eesti Ehituse ning Olympic Casino aktsionärid on võinud vaid mõne kuuga oma investeeringu väärtuse vähemalt 1,5ga läbi korrutada.\nSellise ralliga ei ole investeerimispankade analüütikud eri põhjustel suutnud kaasa minna. See on ka arusaadav - analüüse iga päev uuendada pole ju mõtet. Samuti näeb LHV maakler Alo Vallikivi turuhindades aspekte, mida analüüsid ei kajasta, näiteks emotsioone.\nOn kuidas on, aga Suprema praegune hinnasiht Eesti Ehituse aktsiale on 113, 43 krooni, aktsia väärtus Tallinna börsil aga 150,21 krooni, LHV näeb Baltika aktsiat 245,65 krooni tasemel, eile sai seda aga osta 285,55 krooni eest. Ja selliseid näiteid on veel.\nSeega on meile antud võimalus oma raha kasvatada, õigete ja õigeaegsete otsuste korral isegi lühikese aja jooksul mitu korda.\nKui vaid oleksime Tallinna börsil teinud viie aktsiaga mõned head tehingud eelmistest jõuludest tänaseni. Mis oleks juhtunud? Vastus on lihtne - me oleksime oma raha lühikese ajaga mitmekordistanud.\nHäid investeerimisotsuseid teinud aktsionäre on oma jõukuse kasvatamise poole tüürinud "suure viisiku" tugev juhtkond. Viie mehe oskuslik juhtimine, õiged otsused ja tugev töö on pea kaheteistkümne tuhande investori vara tublisti kasvatanud.\n"Ma ei oska ettevõtete juhtide mõju aktsiale hinnata," jäi Baltika juht Meelis Milder tagasihoidlikuks. "Ma saan vaid öelda, miks meil üldiselt hästi läheb. Meil on väga kõrged eesmärgid, mis veavad nii meie numbreid üles kui ka parandavad kogu aeg ärimudelit. Ja teiseks pühendunud ja hästi koostöötav meeskond," lisas ta. Aga kas eesmärke ja meeskonda ei loo siis just juhtkond?\nMuidugi on ettevõtte eduks ja seeläbi ka aktsia hinna tõusmiseks ülimalt oluline taust ja keskkond, ettevõttele loodud võimalused - kasvubaas, tarbijaskond. Juhtide asi on neid võimalusi ära kasutada, nii jõhkralt kui vähegi võimalik.\nJa seda on osa ettevõtteid teinud juba pikemat aega ning tulemused on lõpuks jõudnud ka aktsiahindadesse. Just seetõttu ei pea viimaste kuude börsibuumi investeerimispanga Suprema maakler Riho Talumaa millekski erakordseks. "Arvestades hinnaliikumisi aasta esimesel poolel, ei ole praegu toimuv kindlasti midagi enneolematut. Ka aasta alguses raporteeris enamik ettevõtteid väga ilusaid numbreid. Nüüd tehakse varasem nõrkus lihtsalt tasa," ütles ta.\nSeda suurt tõusu on kahtlemata vedanud just need viis ettevõtet. Mis neis siis nii erilist on, miks nemad suudavad, aga teised mitte? Miks nemad lisavad vähem kui aastaga oma aktsia väärtusele vähemalt poole juurde, aga teised liiguvad hoopis vastassuunas.\nSiin võib leida selge ühise näitaja - ambitsioonikas laienemine. Selle asjaolu tõid esile kõik küsitletud spetsialistid. Investorid ostavad tulevikku, neile meeldivad ettevõtete plaanid, nad näevad vaimusilmas Raul Puusepa juhitava Kaubamaja Lätti laienemises või Armin Karu suunatavas Olympic Casino tungimises Ukraina ja Poola turule nii firma kui ka enda kasumi suurenemist.\nIda-Euroopa majanduslik virgumine on loonud Eesti ettevõtetele ja siinsetele aktsionäridele suurepärase võimaluse oma raha kasvatada. Turg annab vahendi, lõpliku otsuse teevad juhid.\nSaku Õlletehase juhatuse esimees Ireneusz Smaga näeb sarnaselt maaklerite ja analüütikutega juhtkonna olulist rolli: "Arvan, et aktsiaid ostetakse, sest usutakse strateegiasse ja ettevõtte juhtkonda. Seega nõustun, et aktsiaid ostvad inimesed usaldavad meid."\nJa pidu kestab. Suured saavad veel suuremaks, kasumid kasvavad veelgi. Veel ei ole hilja raharongiga kaasa sõita.\n"Ma usun, et tõus jätkub, see muidugi sõltub ettevõtetest endast ja ka makrokeskkonnast, aga kui need on korras, siis ma ei näe küll põhjust, miks tõus ei võiks jätkuda," arvas Talumaa.\nEhkki osa Tallinna börsi aktsiate kiire hinnatõus võib tekitada veidi kõhedust, ei taha ma öelda, et tõus oleks täielikult põhjendamatu.\nKõiki loos kirjeldatud viit ettevõtet iseloomustab ühine näitaja. Nende käive ja kasum on kasvanud kiiresti, mõnel isegi ülikiiresti. Lisaks teevad kõik, kes vähem või rohkem, investeeringuid lainemisse. Erandina paistab silma vaid Saku Õlletehas, kes tegutseb peamiselt koduturul ja kel on teistest väiksem kasvupotentsiaal.\nKuna praegu valitseb turul igati positiivne õhkkond, siis reageeritakse headele uudistele jõuliselt. Kohati ehk liigagi jõuliselt.\nKõige rohkem tekitab minus küsimärke äsja börsile tulnud Olympic. Kui alles kuu-poolteist tagasi pakuti esmaemissiooni käigus investoritele aktsiaid 63-75 krooniga (emissiooni korraldajate poolt paika pandud õigustutud hind, mis peaks rahuldama nii olemasolevaid kui ka tulevasi omanikke), siis kuidas saab aktsia õigustatud hind tõusta nii lühikese aja jooksul 110-115 kroonini peale?\nPärast nädalapäevad tagasi avaldatud kolmanda kvartali tulemusi on ehk liiga kiire (28%) hinnatõusuga paistnud silma ka Tallinna Kaubamaja.\nSamas peaks märkimisväärselt paranenud kasumlikkuse tõttu jaekaubandussektori väärtpaberit veidi pikemas perspektiivis kindlasti praegusest veelgi kõrgemal tasemel nägema.\nVeidi rahustab mind hoogsa hinnaralli juures see, et tõus on börsil olnud valikuline. Mitme ettevõtte puhul, kellel nii hästi ei lähe, kaubeldakse aktsiatega aasta alguse või veelgi madalama taseme juures.\nTõusevad need aktsiad, mis peaksidki tõusma.\nJuhtkond on väga oluline ja kui nad suudavad näidata häid tulemusi aasta või kauem, märkavad seda ka investorid. Heaks näiteks on Baltika. Teiseks juhtivate aktsiate ühiseks jooneks on laienemine naaberturgudele ja oma kõrgpunktis oleva äritsükli ajal raporteeritud tugevad tulemused.\nKohalikud investorid näivad olevat positiivselt meelestatud, lisaks on sel aastal toimunud paar edukat IPOt, mis on väikeinvestorite huvi aktsiaturu vastu suurendanud. Majanduskasv ja mitme ettevõtte tugevad aruanded on kogu turul loonud positiivse meeleolu, tänu millele on mõned aktsiad näidanud väga head kasvu.\nInvestoreid tunduvad huvitavat eelkõige likviidsed aktsiad. Need aktsiad ei kuulu mitte ainult turuväärtuselt suurimatele ettevõtetele, vaid need ettevõtted on teatanud ka agressiivsetest laienemisplaanidest väljaspool Eestit.\nVaadates mõnda hea kasvuga aktsiat, tundub Baltika puhul kõrget aktsia hinda toetavat ettevõtte hea pikaajaline potentsiaal, kindel ärimudel ja tugev juhtkond. Tallinna Kaubamaja ja Saku tunduvad praegu veidi kallid. Loomulikult on alati võimalus, et mõni ettevõte ei suuda oma eesmärke täita. See võib aktsiahindu alla tuua. Igale kõrgpunktile järgneb varem või hiljem majanduse aeglustumine.


Üks kiiremini valmivaid hommikusööke üldse: 9 suurimat viga smuutide tegemisel | Naisteleht\nNaisteleht, 21. november 2017, 23:00\nSmuuti on üks kiiremini valmivaid hommikusööke üldse ja kohe kindlasti üks maitsvamaid ka. Kui sa aga viimase väitega hästi nõustuda ei taha, siis ehk oled teinud smuutide tegemisel vigu. Vaata üle need 9 suurimat viga ja lahendusi, kuidas neid vältida!\n1. Vähene blenderdamine\nViis tegevust pärastlõunaks, mis aitavad kaalu langetada\n14. veebruar 2018, 14:55\nJÕULUÕHTUKS LEMMIKKLEITI: need nõksud aitavad sul nädalaga vormi parandada (1)\n18. detsember 2017, 12:25\nLahendus: Smuuti on kiire ja lihtsasti valmistatav, aga jäta piisavalt aega blenedramiseks. 10-15 sekundist ei piisa korraliku smuuti valmistamiseks. Blenderda minimaalselt 1 minut, et smuuti saavutks oma täiusliku tekstuuri ja segu oleks ühtlaselt pehme ning kreemine.\n2. Paksendaja puudumine\nLahendus: Heal smuutil on alati üks koostisosa, mis aitab smuuti siduda ühtlaseks ja kreemiseks. Virsik, avokaado, aprikoos, mango ja banaan aitavad sind. Pole vaja neid kõiki korraga kasutada, aga kasutades vähemalt ühte nendest saate hea kreemise ja õige konsistentsiga smuuti. Võid smuutile lisada ka lusikatäie chia, kanepi- või linaseemneid. Need mitte ainult ei paksenda, vaid annavad lisaks ka hea doosi häid omega rasvasid, mis omakorda aitavad toitainetel paremini imenduda.\n3. Pulbrite üledooseerimine\nLahendus: Erinevate supertoitude ja jahude lisamine mõjutab smuuti toiteväärtust ning vitamiinide ja mineraalide sisaldust. Ole tähelepanelik nende doseerimisel ja loe tähelepanelikult igalt pakendilt, ega sinna ei oleks lisatud kunstlikke magustajaid või muid tundmatuid koostisosasid. Jälgi ka päevast soovitatud kogust ja tunneta oma keha. Kõige lihtsam on kasutada juba valmistehtud supertoidu segusid, kui kõiki asju ükshaaval osta ja siis hommikul pead murda, mida ja kui palju kasutada.\n4. Liiga magus\nLahendus: Kindlasti ära lisa suhkrut. Mitte mingit ekstra suhkrut, unusta ära! Seda nippi kasutavad ainult kiirtoidukohad, et smuutile hea maitse anda. Smuuti magustamiseks on olemas looduslikke asendusi, nagu näiteks mesi, datlid (kivideta) ja agaavisiirup. Kui ostad poest mandli-, riisi-, soja- või kaerapiima, siis vali kindlasti unsweeetened. Vedelikuna kasutame põhiliselt vett… täiesti tavalist kraanivett. Pole vaja raisata raha magustatud poe mahladele, mis sisaldavad suures koguses suhkruid. Hea valik on veel kookosvesi, kevadel kasemahl jne.\nLahendus: Kiusatus on alati lisada maksimaalselt kõiki asju ühte smuutisse. See peab kaitsma päikese eest, tegema tugevaks, targemaks, saledamaks ja 7x ilusamaks. Seda pole mõtet loota, et üks smuuti parandab kõik vead. Paljud asjad just näiteks rohelistes smuutides ei sobi omavahel kokku ja võivad tekitada puhitusi ning ebameeldivaid gaase. Ei ole mõtet visata blenderisse avokaaodot, banaani, marju, köögivilju, seemneid, pähkleid, idusid, rohelist ja peoga supertoite lootes sealt mingit ime eliksiiri. On mingid asjad, mis sobivad ja mingid asjad, mis ei sobi üldse. Kõige kindlam on kasutada 3-4 põhikoostisosa ja alustada lihtsamate smuuti retseptidega. Less is more!\nÜlejäänud vigadest loe edasi juba SIIT!


RAKVERE GÜMNAASIUMI: eTwinning RG-s\neTwinningu kooli märk 2018-2019\n2018. aastal on eTwinningu keskseks teemaks kultuuripärand. See annab võimalus tutvustada meie kultuuri ja avastada teiste eripära.\neTwinning on Euroopa koolide virtuaalne kogukond, mis on töökeskkonnaks kõikidele koolis töötavatele ja õppivatele inimestele.\neTwinning annab õpetajatele suurepärase võimaluse üksteiselt õppida, koostööd teha ja omavahel häid kogemusi jagada ning õpilastega koolidevahelistes õpiprojektides osaleda.\neTwinningu tegevusi Eestis koordineerib Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus.\neTwinningu kohta saab rohkem lugeda etwinning.net\nRAKVERE GÜMNAASIUMI 1. - 5. KLASSIDE\nOSALEMINE ETWINNINGU PROJEKTIDES:\nProjekt "Miniprojekt: emakeelsed tähestikulaulud (-luuletused)"\nAeg: veebruar-märts 2020\nRG osalejad: 2.a, 2.b, 2.c ja 2.d klass\nOsalevad riigid: Itaalia\nÕpilased tutvustavad lühidalt enda riiki, kooli ja emakeelt. Partnerid jagavad omavahel emakeelsete tähestikulaulude (või -luuletuste) video- või helifaile. Nii tutvutakse erinevate riikide ja nende keelega.\nProjekt "Minu Eestimaa"\nRG osalejad: 4.a klass ja õp Mare Kütt\nÕpilased tutvustavad oma kodukohta (linna/asulat ja maakonda) videovestluses projekti partnerile nii, et maakonna ega kodukoha nime ei mainita. Projektipartner peab arvama, mis maakonnas ja linnas /asulas see kool asub.\nTutvustusest tehakse ka helifail ja viktoriin, mille lingid pannakse eTwinningu keskkonda.\nProjekt on loodud koostööks Eesti koolidega erinevatest maakondadest.\nProjekt "Lugude jutustamine mängude kaudu"\nAeg: sügis-kevad 2018/2019\nRG osalejad: 5.b ja õp Vesta Rahuoja\nSelles projektis osalesid viis riiki- Islandi. Sloveenia, Portugali, Luksemburgi ja Eesti. Sügisel tegime sõnapilve lemmikmängudest, mis kevadel oleks juba hoopis teistsugune välja näinud. Talvel koostasime Eesti kohta esitluse https://padlet.com/vestarah/Estonia ja Kahoot!-viktoriini https://play.kahoot.it/#/k/b0b4a799-acdb-4ef0-a10d-263310cd634c ning tutvusime partnerkoolide esitlustega ja mängisime Kahoot!-e nende maade kohta. Mais kirjutasime lugusid, mis võiksid juhtuda lemmikmängudes või neid mängides. Neli parimat lugu postitasime projekti lehele.\nKultuuripärandi teemaline "Elu enne internetti"/"Life before Internet"\nAeg: september, 2018 - 7.juuni 2019\nOsalejad: osalevad kõik klassid RG Tallinna tn õppehoonest\n2018. aasta - Euroopa kultuuripärandi aasta.\nRakvere Gümnaasiumi otsustas otsida oma koolist kultuuri ja kultuuripärandit ning seda eTwinningu kaudu tutvustada teiste riikide koolidele. Samas soovisime ka teiste riikide kultuurist rohkem teada. Nii sündiski eTwinningu projekt “Elu enne Internetti”/”Life before Internet”.\nOma koolist leidsime rahvuslikud mustrid ja käsitöö, vanad laulu-tantsumängud, rahvakalendri pühad, rahvatantsud, meie emakeele ilu ja võlu. Kõike seda saime teada ka partnerriikide, Poola ja Hispaania kohta.\nViimasel koolipäeval toimusid algklassidele projektitunnid, kus kokkuvõtvat slaidiesitlust sellest mahukast projektist tutvustasid 5. klasside õpilased.\nMeie tegevused projektis:\nMardi- ja kadripäeva kombed\nLaulu-, tantsu- ja liikumismängud\nVastlapäeval vurri meisterdamine:\nMeie emakeel - eesti keel\nKuumaaluste meisterdamine ja kaunistamine\nNB! Projektipartnerite tegevusi me oma blogis tutvustada ei saa, sest puudub nende nõusolek.\n"International communication by making friends" - talv, 2018 (4.a Kristi Reineberg, 4.c Külli Tropp, inglise keele õpetajad Vesta Rahuoja, Liina Lillepalu)\nMe osalesime E-twinningu projektis „International communication by making friends”. See koosnes kolmest osast.\nI Kirjad. Pidime kirjutama inglise keeles enda hobidest, perest, kodust. Õpetaja Vesta ja Liina kontrollisid jutud üle ja parandasid vead. Kirjutasime puhtandid ja kaunistasime kaardid. Valmis tööd saatsime Hispaaniasse, Türki ja Itaaliasse. Saime neilt ka vastused. Oli huvitav lugeda.\nII. Pidime tegema postrid sõprusest. Töötasime rühmades. Kokku kleepisime ühe suure postri. Jäime oma tööga väga rahule.\nIII Kooli tutvustav video. Seda oli väga huvitav teha.\nMeile meeldis see projekt väga! Huvitav oli vaadata teiste riikide töid, õppisime palju uusi inglisekeelseid sõnu.\nKokkuvõtte tegid Andero Aigla ja Max Kristofer Pajupuu 4.a klassist\n"ABC in songs and pictures" - talv-kevad, 2018 (2.a Mare Kütt, Vesta Rahuoja, Liina Lillepalu)\nOsalevad riigid: Eesti, Hispaania, Serbia, Portugal.\nTutvustame ennast ja eesti tähestikku -VIDEO.\nTähestikulaul eesti keeles - VIDEO.\nTähestikulaul inglise keeles - VIDEO.\nToimus skype-kohtumine partnerkooliga Serbiast.\n"Christmas card"- november/detsember 2016 (3. a Kristi Reineberg)"\n"Sügise märgid sügise sünnipäeval" - sügis, 2015 (2.b P-R Pukk, 5.a M.Kütt)\nKvaliteedimärk selle projekti eest SIIN.\n"Minu kooli top5 ruumid" - november, 2015 (5.a M. Kütt)\n"Music and sounds around us" - jaanuar, 2015 (1.b P-R Pukk, 2.b I. Heinaste, 4.a M.Kütt)\nMultiprojekt "Tervisepäev meie koolis" - veebruar 2015 (1.b P-R Pukk, 4.a M. Kütt)\n"A European Winter" - november, 2013 (4.a P-R Pukk)\n"My Hometown" - kevad, 2014 (3.a M. Kütt, 5.a P-R Pukk, inglise keele õpetajad Liina Lillepalu, Vesta Rahuoja)\nTartu võimlemispidu "AJAMASIN"\nSuur suvealgusemängupidu 2022


Füsioteraapia | SA Läänemaa Haigla koduleht\nAparaatne füsioteraapia on osa taastusravi protsessist, kus kasutatakse erinevaid elektrilisi aparaate haiguskolde mõjutamiseks. Elektriravi on valuvaigistav, verevarusutust parandav ning põletikku ja turset vähendav. Kasutatakse väga erinevate haiguste korral, näiteks äge põletik, lihas- ja liigesprobleemid, traumajärgsed seisundid, närvihaigused ja nahahaigused.\nTelefon 472 5838, 472 5806\nFüsioterapeut Ave Pruul\nFüsioterapeut Nelli Differt\nFüsioterapeut Jelena Jostmann\nTelefon 472 5841\nLäänemaa Haigla pakub järgmisi protseduure:\nProtseduuri pikkus sõltub konkreetsest aparaadist ning patsiendi probleemist. Aparaatse füsioteraapia protseduurile on võimalik tulla ainult arsti saatekirjaga. Kõik protseduurid on patsiendile tasulised.\nFüsioterapeudi teenusele suunab saatekirjaga perearst, taastusarst või eriarst. Teenuse eest on võimalik ka ise maksta.\nFüsioterapeudiga läbi viidava liikumisravi eesmärgid on:\nviia läbi füsioterapeutilise hindamine patsiendi probleemide väljaselgitamiseks (liigeste liikuvus, lihaste jõud ja elastsus, kehahoid jms;\nkoostada raviplaan ja seada eesmärgid;\nõpetada patsiendile sobilikke harjutusi probleemi lahendamiseks;\njälgida raviprotsessi kulgemist ning vajadusel teha muudatusi raviplaanis;\nviia läbi raviprotsessi hindamine;\nanda edaspidiseid soovitusi terviseprobleemide ennetamiseks ja leevendamiseks.\nKinesioteipimise abil saab normaliseerida lihastoonust, parandada lümfi- ja vereringet, vähendada valu ja parandada liigeste teljelisust.\nKinesioteip toetab kahjustusest haaratud kehaosa ning võimaldab patsiendil sooritada täieliku liikumisamplituudiga liigutusi taastumisprotsessi ajal, et saada terapeutilise harjutuse sooritamisest maksimaalne kasu.\nTeenuse eest tuleb ise tasuda.\nFüsioteraapia tasuliste teenuste hinnakiri\nAparaatne füsioteraapia 1 minut 0,35 €\nFüsioteraapia teenus 1 protseduur 12,02 €\nKinesioteipimine, teibi kulu hinnas (lisandub füsioteraapia või massaaži teenus) 5,00 €\nAja esimesele protseduurile saab registreerida igal tööpäeval 13:00- 14:00 telefonil 472 5838 Kõiki teenuseid on võimalik ise osta või osadele teenustele tulla perearsti, eriarsti, taastusarsti saatekirjaga.\nKui mingil põhjusel ei ole võimalik varem kokku- lepitud ajal protseduurile tulla, palume sellest kindlasti teada anda.\nTasuliste tervishoiuteenuste eest tasumine toimub polikliiniku registratuuris vastavalt Läänemaa Haigla tasuliste teenuste hinnakirjale.


Jõuluajal võib raha ootamatult kiiresti kuluda.\nSelleni, kelle “teenuseid” on pool Eestimaad pikalt tarbinud. jÕulumees mul palve suur emale too ÖÖsÄrk uus. vanaga kui kÕnnib ta hÄbi kohe vaadata. isal moblat oleks vaja see, mis karjuks nii, et kajab. Ise olin juba jõuluks maale ära sõitnud, kui portaali kontoseisu vaadates oli näha, et raha nii usinalt välja laenati, et tuli veel enne ise prae taldrikule tõstmist lisaülekanne teele panna ja kiruda, et jõuluajal raha aeglaselt liigub. Võrdle hüpoteeklaene ja osta kodu soodsa laenuga.\nHeategevus jõuluajal - 4 panustamisviisi, mis pole raha.\n. Laenude konsolideerimine refinantseerimine, SMS laen ilma isikut tuvastamata. Üldist trendi jõuluajal võis Popsi sõnul tänavu nimetada pigem praktiliseks, kui eelmistel aastatel võis nimetada seda hulluks rabamiseks. „Hetkel võib öelda, et müük ei ole langenud, aga samas on keskuse kontseptsioon eelmise aastaga muutunud," märkis Pops.\nMadis Ess ja Fred Koppel: aastalõpu rahasadu Elva.\n. Jah, kindlasti võib siin vaielda ja minu nimekiri on vägivaldne! Kindlasti läheb mõne annetuse puhul rohkem raha abivajajateni, kuid mõne puhul on see väga väike osa.\nKui võimalused koputavad uksele Kuidas leida raha kiirelt. Jõuluajal võib raha ootamatult kiiresti kuluda. Saabuvad jõulupühad panevad paljud Eesti pered tugeva surve alla - säästuvõimet piiravad väikesed tulud ja kasvavad kulud ning nii ei jagu mõnusate pühade pidamiseks piisavalt raha, kirjutab Swedbanki eraisikute rahaasjade teabekeskuse juhataja Piret Suitsu.\nSeitse nippi, kuidas jõuluajal raha säästa - sõ\nKulturskolens juleradio er på lufta - HERØYFJERDINGEN\n. Laenud kuni 3500 €, kes võib anda laenu kui teil on võlg


Kuhu on koer maetud? — Timbeter\nKui väljas on hämar või paistab ere päike, võib juhtuda olukord, kus notid ei ole ekraanil nähtavad. Õiged valgustingimused omavad suurt osakaalu nottide tuvastamisel.\nParima võimaliku tuvastuse saamiseks tuleb valgustingimusi vastavalt reguleerida. Selleks tuleb valida sobiv rezhiim pildistamiseks rakenduses paremal all nurgas asuva päikese ikooni alt.\n2. Ebakorrektne nurk pildistamisel\nTuleb meeles pidada ja jälgida, et pildistamisel peab olema kasutaja virnaga paralleelne, vastasel juhul võib mõõtmistulemustes esineda moonutusi. Nagu allolevalt pildilt näha, on notid virna vasakus osas tegelikkusest väiksemad, kuna kaugemal asuvad notid paistvadki alati väiksematena.\n3. Panoraampildi tegemisel tuleb alati liikuda virnaga paralleelselt.\nKui panoraammõõtmine on tehtud ühest punktist, siis tulemused on kokkuvõttes moonutatud. Nagu on näha allolevalt pildilt on kasutaja teinud panoraampildi ühel kohal seistes ning ümber oma asukoha telje end pöörates (selline pildistamise viis on meile tuttav tavakaameratest). Kui meile on olulised ka objektide suurused, siis tuleb olla mõõdetavast objektist samal kagusel. Allpool oleval pildil olevas virnas on diameetrid virna äärtes tegelikkusest väiksemad.\nPanoraampildi tegemisel on oluline liikuda virnaga paralleelselt mööda ühte joont. Alustuseks on soovitav teha pilt näiteks iga 3-5 sammu tagant. Vilumuse kasvades võib vahemaad piltide vahel suurendada. Nii saab korrektsed tulemused, nii väikeste diameetrite nottide, kui ka raiejäätmete puhul.\n4. Valed lähteandmed\nAllolevalt on info Timbeteri laomoodulist:\nSiin on algandmed, mis on sisestatud rakenduses: noti pikkuseks on märgitud 4,8 m asemel 48 m ning koguseks on saadud 230,2 tm. Oluline on jälgida, et kõik parameetrid oleksid sisestatud korrektselt.\nReferentsi paikasättimine on äärmiselt oluline korrektse mõõtmistulemuse saamiseks. Tuleb kontrollida, et punane referentsijoon kattuks mõõdulati-või lindi pikkusega. Kui punane referentsjoon on lühem või pikem, kui tegelik referents, siis on tulemus kokkuvõttes vale.\n6. Puuduvate nottide lisamata jätmine\nJuhtudel, kus mõni nott on näiteks varjus, jääb see rakenduse poolt tuvastamata. Kasutaja saab alati lisada puuduoleva noti, lihtsalt hoides näppu õigel kohas ekraanil.\n7. Ebakorrektne piirjoonetlemine.\nVirnameetodil mõõtes tuleb kontrollida, et mõõdetav ala oleks korrektselt piiritletud. Valesti piiritletud virn annab kokkuvõttes vale tulemuse.\nTimbeter võimaldab automaatselt määratleda virna piirjoone. Kasutajal tuleb lihtsalt andmete sisestamisel märkida linnukene „Automaatne virna tuvastus“ kasti.\nJuhul, kui automaatsel virna piirjoonetlemisel on virn tuvastatud ebakorrektselt, saab seda hõlpsasti korrigeerida. Kasutaja peab joonistama poolringi tuvastamata jäänud alal (alustada ning lõpetada tuleb joonistamist piirjoone sees – ekraanil on joon roheline) või siis vastupidi: juhul, kui tuvastatud piirjoone on virnast väljaspool, tuleb joonistada poolring virna sisse (alustades ning lõpetades taaskord väljaspool kontuuri – ekraanil on joon punane).\nSamuti on hea meeles pidada, et kõik mõõtmised on alati võimalik üle mõõta nii rakenduses, kui laomoodulis. Kui andmete sisestamisel on tehtud viga, on alati võimalik seda lihtsalt korrigeerida.


Ryan Gosling Uus film: eelseisvad filmid (2019, 2020) - Filmide Loend\nKõik eelseisvad Ryan Goslingi filmid\nRyan Gosling on viimase paari aasta jooksul oma karjääris näinud suurt muutust, mitte nii palju kui Matthew McConaughey , kuid peaaegu. Alates šokolaadinäitlejast ja enamasti romantiliste filmide tegemisest, kus vahele on segatud vähe draamasid, on ta nüüd suur näitleja. Ta on tõestanud, et suudab selliseid tõsiseid rolle nagu „Sinine Valentine“ teha sama nutikalt kui muusikalisi rolle, nagu filmis La La Maa “. Ei oleks üllatunud, kui ta endale mõne järgmise aasta parima meesnäitleja Oscari pälvis.\nSiinkohal võib teie peas ringi käia küsimus, mis on järgmine Ryan Goslingi film? Hea uudis on see, et meil on sellele küsimusele selge vastus. Siin on nimekiri peagi plaanitavatest Ryan Goslingi filmidest, mis plaanitakse lähiajal avaldada. Jääb vaid loota, et viimased uued Ryan Goslingi filmid on sama head kui mõned tema hiljutistest filmidest.\n2. Kummitatud mõis (TBA)\nSordi teatas 2017. aastal, et Ryan Gosling kavatseb mängida Disney üleloomulikus koguperefilmis “Kummitav mõis”, kus Guillermo del Toro juhib ja produtseerib. ‘Haunted Mansion’ on Disney's juba mõnda aega töös olnud ja see põhineb Disneylandi teemapargi populaarsel vaatamisväärsusel.\n1. Veealune keevitaja (TBA)\nSordi teatas 2017. aasta mais, et Ryan Gosling, Ken Kao ja Anonüümne sisu on tulnud pardale, et toota Jeff Lemire'i graafilise romaani 'Veealune keevitaja' filmi adaptsiooni. Romaan räägib veealuse keevitamise ohtlikul ametil olevast mehest, kellel on merepõhjas üleloomulik kohtumine. Eeldus kõlab põnevalt ja Goslingi kaasamine on projektile kindlasti kasulik.\nEsimene mees (2018)\nFilmis 'Esimene mees' vaadeldakse astronaudi Neil Armstrongi elu ja legendaarset kosmosemissiooni, mis viis ta 20. juulil 1969. aastal esimesena Kuu peal käima. Damien Chazelle, kellest sai noorim režissöör, kes võitis parima Režissöör Oscar on juhtinud filmi.\nClaire Foy ja Jason Clarke täht koos Ryan Goslingiga. Filmi etendusi on kiidetud ja paljud on kommenteerinud, kuidas Chazelle põimib liikuva loo ohust ja kaotusest. Goslingi esitus on ainult eluloodraama suurendanud. ‘Esimene mees’ ilmus 12. oktoobril 2018.\nMinu lemmikkujundid Julio Torres (2019)\n‘Minu lemmikkujud Julio Torrestelt’ on komöödiafilm, mis jutustab Torresist, kes teeb Brooklynis mujal elava publiku ees ettekande. Ta kuvab oma lemmikvormid eritellimusel valmistatud tööstuslikul konveierilindil, mida kasutatakse erinevate esemete rajana. Lühike eetris HBO-s ja pärineb kirjutajalt „Saturday Night Live“.\nLühikesed katsed kujutada ette püstijalakomöödiat ennast, vaadates seda läbi kaleidoskoopilise prisma, mis on iseenesest värvikas. Ryan Gosling laenab oma hääle filmile „Minu lemmikkujud”, koos oma kaastähega „La La Land”, Emma Stone . Gosling annab sinisele pingviinile hääle. Torrese lühilugu on juba palju kiitust pälvinud, kriitikud märkisid, et ta toob komöödiasse ainulaadse lähenemise, mis kindlasti rõõmustab ja hämmastab vaatajaid, kui koomik nähtavamaks muutub. ‘Minu lemmikkujud Julio Torrestelt’ oli eetris 10. augustil 2019.\n333 tähendab hingesugulast\nKas Evaristo Salas Jr on vaba\nmeistri number 88\nkui palju ted lasso episoode on


Teed TRENNI aga kaotad maratonidel ikka ida-aafriklastele? Vaata, miks see nii on\nMartin Mooses, 28. jaanuar 2017 17:00\nViimasel kahel kümnendil on maailma tipptasemel kesk- ja pikamaajooksjate seas toimunud oluline muutus rasside osas. Ida-Aafrika jooksjad, näiteks keenialased ja etiooplased, domineerivad enamikul distantsidel 5000 meetrist kuni maratonini. 26 aastat tagasi domineerisid eurooplased 800 meetrist kuni maratonini. Kuues kõigi aegade maailma 20 parima edetabelis 800-st meetrist kuni maratonini oli eurooplasi 48,3%, aafriklasi 26,6%, millest keenialaste osa oli 13,3%. Enamik maailma rekordeid kuulusid eurooplastele ning kuldmedali võitmine OM-il eurooplaste poolt ei olnud haruldus.\nKäesolevaks hetkeks on eurooplaste saavutuste osa kahanenud 11,7%, kuid aafriklaste osa on kasvanud lausa 85%-ni, millest keenialastele osa on 55,8% (IAAF Kõigi aegade edetabel, juuli 2003). Euroopa jooksjate osatähtsuse vähenemine ei ole tingitud sellest, et nad jookseksid varasemast aeglasemalt, vaid just Ida-Aafrika jooksjad on muutunud palju kiiremateks. Keenialaste domineerimine krossijooksudes on veelgi suurem, kui staadionil.\nEnamus Keenia jooksjatest, kes on saavutanud väga häid tulemusi on pärit Kalenjin hõimust (koosneb 8 väiksemast hõimust). Kalenjin hõimu kogusuurus on ca 3-3,5 miljonit inimest, mis moodustab ̃10% kogu Keenia populatsioonist, kuid just see hõim on kogunud ca 75% kõikidest Keenia poolt võidetud tiitlivõistluste medalitest. Kalenjin alahõimudest on eriliselt edukas olnud Nandi hõim, kelle suurus on ca 3% Keenia kogurahvastikust. 2003. aastal avaldatud uuringu põhjal kuulus 45% rahvusvahelisel tasemel võistlevatest Keenia jooksjatest Nandi hõimu. Miks on Ida-Aafrika, iseäranis Keenia jooksjad nii head?\nMAKSIMAALSE HAPNIKUTARBIMISE NÄITAJA (VO2max)\nTipptasemel jooksjatel on väga sarnased VO2max väärtused ning seetõttu on sarnase tasemega jooksjate puhul jooksu ökonoomsus parem võistlustulemuse prognoosija kui VO2max. Mitmed uuringud on näidanud, et sellel osal maksimaalsest VO2-st, mida suudetakse kasutada võistluse käigus on otsustav mõju võistlustulemusele. Di Prampero jt. (1986) uuringud näitasid, et oluline seos esineb võistlustulemuse, VO2max-i, võistlusel kasutatud võimaliku kõrge VO2max osa ning jooksu ökonoomsuse vahel ning et igal neist on oluline roll.\nSpordifüsioloogid on varasemast ajast seisukohal, et inimese vastupidavust limiteerib maksimaalne hapnikutarbimise võime. Kõrge VO2max saavutatakse treeningutega ning suure osa sellest määrab ka geneetika.\nPuudub üksmeel selles, mis limiteerib VO2max-i. Enamik nõustub, et südame võimsus ning hapniku transpordisüsteem on põhilised, kuid oma väiksemat rolli mängivad ka perifeersed faktorid (kapillaaride tihedus) ning mitokondrite tihedus. Võrreldes Keenia jooksjaid Euroopa jooksjatega leiti, et keenialastel on kõrge VO2max (79,9 ml·kg-1·min-1), kuid see ei olnud oluliselt suurem, kui Euroopa jooksjatel (79,2 ml·kg 1·min-1). Selleks, et olla edukas jooksja, ei pea VO2max kindlasti olema 84-85 ml·kg-1·min-1. Uuringust Aafrika jooksjatega näidati, et sealsed sportlased suutsid joosta poolmaratoni keskmiselt ajaga 62:39, samas kui nende keskmine VO2max oli 71,5 ml·kg1·min-1. Weston jt. (2000) näitasid, et sarnase 10 km rekordiga jooksjatest on Aafrika jooksjatel madalam VO2max kui eurooplastel.\nKAS TREENIMATA AAFRIKLASTEL ON JUBA NOORENA KÕRGE VO2max?\nVõrreldes Nandi hõimust pärit treenimata poiste (1618 a) VO2max näitajaid Euroopa poiste VO2max näitajatega ei leitud erinevust. Küll aga kaalusid Nandi poisid keskmiselt 54 kg, samas kui Taani poisid olid ~12 kg raskemad. Kokkuvõtteks võib öelda, et noores eas ei ole VO2max näitajates olulisi erinevusi Aafrika ja Euroopa jooksjate vahel.\nMaailma tipptasemel Keenia jooksjad on üles kasvanud maal, väikestes külades. Võrreldes Nandi hõimu linnas üles kasvanud poiste ja maa poiste VO2max näitajaid, oli see maapoistel ~10% kõrgem, sest maalapsed olid igapäevaselt rohkem seotud kehalise aktiivsusega. Kuigi maal kasvanud poiste VO2max näitajad oli üsna kõrged, olid need siiski oluliselt madalamad sellest, mis on vajalik saavutamaks tipptulemusi jooksualadel. Uurijad märkisid, et Nandi poiste VO2max väärtused olid üllatavalt heal tasemel võrreldes nende väga väikeste treeningmahtudega. Antud avastus viitab Nandi poiste paremale treenitavusele võrreldes eurooplastega.\nKeenia jooksjad võivad olla eemal regulaarsetest ja tugevatest treeningutest mitmeid kuusid. Uuesti treeningutega alustades võivad nad aga taas saavutada maailma tipptaseme väga lühikese ajaga ning väikeste treeningmahtudega (isegi alla 1 kuu treenides).\nKÕRGE INTENSIIVSUS VO2max-ist\nVõime säilitada kõrget protsenti VO2max-ist on tõenäoliselt parem võistlustulemuse ennustaja kui lihtsalt VO2max. On leitud, et hästi treenitud Aafrika jooksjad on võimelised jooksma nii 10 kilomeetri distantsi kui ka maratoni kõrgema protsendiga VO2max väärtusest kui Euroopa jooksjad. Teisisõnu Aafrika jooksjad suudavad läbida distantsi suurema intensiivsusega kui Euroopa jooksjad. Selline erinevus omab olulist tähtsust alates 5000 meetri distantsist ning on seda suurem, mida pikem on distants. Samas, uuringus Nandi ja Euroopa poistega leiti, et mõlemad jooksevad 5000 meetrit sarnase intensiivsusega maksimaalsest südame löögisagedusest.\nSiit võib järeldada, et keenialaste võime kasutada suuremat protsenti VO2max-ist ei ole kaasa sündinud, vaid on hea treeningu tulemusel välja arendatud.\nOn suhteliselt tugev seos I tüüpi (ehk aeglaste) lihaskiudude proportsiooni ning jooksutulemuste vahel, suurem aeglaste lihaskiudude osakaal viitab paremale jooksutulemusele. On leitud, et nii Keenia kui Skandinaavia jooksjatel on üsna kõrge protsent I tüüpi ehk aeglaseid lihaskiude. Samuti on sarnased aeglaste lihaskiudude protsendi osas treenimata Nandi ning Taani poisid (poiste keskmine vanus 16,5 aastat). Keenia juuniorite tasemel võistlevatel poistel oli sama protsent I tüüpi lihaskiude, kui täiskasvanud Keenia tipptasemel jooksjatel (~70% I tüüpi lihaskiude). Lõuna-Aafrika jooksjatel on I tüüpi lihaskiudude protsent väiksem, kui see on Keenia jooksjatel, mis võib osaliselt selgitada seda, et keenialased on edukamad kesk- ja pikamaa jooksudes, kui teised Aafrika jooksjad. Erinevused lihaskiudude kompositsiooni osas on etniliste gruppide vahel väga suured. Näiteks lääne-aafriklastel on tavaliselt suhteliselt madal I tüüpi lihaskiudude osakaal (Ama et al 1986).\nLaktaat on ainevahetuse jääkprodukt. Mida kõrgem on töö intensiivsus, seda kõrgem on ka laktaadi kontsentratsioon. On leitud, et vere laktaadi kontsentratsioon submaksimaalsel pingutusel ennustab väga hästi just saavutusvõimet.\nTipptasemel Keenia jooksjatel on madalam laktaadi tase nii mäestiku tingimustes kui ka meretasapinnal sama intensiivsusega jooksmisel, võrreldes näiteks teiste tipptasemel jooksjatega.\nErinevus tuleb esile seda tugevamini, mida suuremal intensiivsusel joostakse. Uuringus, kus Keenia sportlased jooksid intensiivsusega 88% maksimaalsest kiirusest leiti, et hästi treenitud Keenia jooksjatel oli laktaadi kontsentratsioon oluliselt madalam võrreldes Euroopa jooksjatega. Tõusva intensiivsusega koormustel akumuleerus Keenia jooksjatel laktaat aeglasemalt.\nÖkonoomsust väljendatakse hapnikutarbimisena kindlal ühtlasel submaksimaalsel jooksukiirusel.\nMida madalam on VO2 antud submaksimaalsel kiirusel, seda parem on jooksu ökonoomsus. Hapnikutarbimine kindlal submaksimaalsel kiirusel erineb sportlaste vahel väga suurel määral.\nOn leitud, et Keenia jooksjad kasutavad vähem hapnikku kui Euroopa jooksjad samal kiirusel ehk Keenia jooksjad on ökonoomsemad. Sarnase 10 kilomeetri võistlustulemuse puhul oli Aafrika jooksjatel madalam hapnikutarbimine võrreldes eurooplastega ehk aafriklased olid ökonoomsemad. On leitud, et Kalenji hõimu kuuluvad Keenia jooksjad on ökonoomsemad võrreldes teiste jooksjatega. Nandi suguharu treenimata poiste jooksuökonoomsus oli parem Taani poiste omast.\nKeha kuju ning jalgade mass mängivad ökonoomsuse juures suurt rolli. Keenia jooksjatel on madal kehamassi indeks (KMI) ning kleenuke keha kuju.\nJuba noorena on Keenia poisid madalama KMI-ga ning peenema keha kujuga kui enamik poisse teistelt kontinentidelt. Tähelepanu võiks pöörata siin sääre ümbermõõdule. Mida raskem on alajäseme alumine ots, seda ebasoodsam on see ökonoomsuse seisukohast. Seega on väike sääre ümbermõõt ökonoomsuse aspektis soodsam. Võib eeldada, et väga kõrge keenialaste ökonoomsus on tingitud peenikestest jäsemetest, mis on väga kerge massiga ning seetõttu on energiakulu nende liigutamiseks minimaalne.\nMitmed varasemad uuringud on esile tõstnud Keenia jooksjate alalist elamist kõrgmäestikus (2300-2500 m), mis mõjutab soodsalt vere näitajaid ning võib olla seetõttu Keenia jooksjate eeliseks. Mäestikus elamine ning seeläbi väiksem hapniku osarõhk mõjutab nii kaudselt kui ka otseselt lihaste hapniku kättesaamist ning selle kasutamist. Mäestik ise on lisakoormus tavalisele treeningule, mida merepinnal treenides kasutada ei saa. Samas on see vastuolus viimaste uuringutega, mis näitavad, et kõrgel elamine ja madalal treenimine (living high – training low) on efektiivsem meetod võrreldes kõrgel elamise ning treenimisega.\nMaksimaalne hapnikutarbimine, võime säilitada võimalikult kõrget protsenti sellest jooksmisel ning jooksu ökonoomsus on kriitilised edufaktorid jooksmises. Uuringud nende faktorite kohta näitavad, et Keenia jooksjate suur üleolek jooksumaailmas on ulatuslikult seotud nende faktorite unikaalsest kombinatsioonist. Eriti kriitiline on ökonoomsus, mida omakorda on mõjutatud keha kujust. Kuigi etiooplased ning teised ida - aafriklased, on sama tüüpi kehaehitusega kui Keenia Kalenji hõimlased, on nad siiski kaugel keenialaste saavutustest. Mitmetel teistel Aafrika jooksjatel võib isegi olla sarnasel tasemel ökonoomsus kui Keenia jooksjatel, kuid sel juhul jääb neil puudu kõrgest VO2max-ist ehk siis võimekusest kasutada kõrget protsenti sellest võistlusolukorras.


Scott Hanson Bio, Wiki, Age, vend, naine, netoväärtus, palk, Syracuse ja Nfl Redzone - Kuulsad Inimesed Usa-S\nScott Hanson Bio, Wiki, Age, vend, naine, netoväärtus, palk, Syracuse ja Nfl Redzone\nScott Hansoni elulugu ja Wiki\nScott Hanson on Ameerika televisiooni ankur ja reporter NFL Networkis, samuti septembri kuni veebruari pühapäeva pärastlõunal ning esmaspäeva ja neljapäeva õhtul eetrisse jõudva filmi 'NFL Football' peakirjanik, kes sündis Michiganis Rochesteris Scott Richard Hansonina. Praegu on ta NFL RedZone'i saatejuht.\nScott Hansoni vanus\nHanson on alates 2020. aastast 49-aastane, ta sündis 24. juunil 1971 Ameerika Ühendriikides Michiganis Rochesteris. Ta tähistab oma sünnipäeva 24. juunil igal aastal.\nScott Hansoni kõrgus\nHanson seisab a kõrgus kohta 5 jalga 11 tolli ja Kaal 73 kg . Samuti näib ta oma fotodel olevat üsna pikka kasvu.\nScott Hanson Syracuse, haridus\nHanson liitus Michiganis Madison Heightsis asuva piiskop Foley katoliku keskkooliga. Ta õppis nii Syracuse ülikoolis kui ka mängis Syracuse Orange jalgpallimeeskonnas. Ta oli meeskonnakaaslane Marvin Harrison , Darnell Harrisonina sündinud Marvin on endine Ameerika jalgpalli laia vastuvõtja, kes mängis 13 hooaega Rahvuslikus Jalgpalliliigas.\nScott Hansoni kolledži jalgpall\nHarrison mängis Syracuse Orange'i eest kolledžijalgpalli ning 1996. aasta NFLi drafti esimeses voorus vormistas Indianapolis Colts üldarvestuses 19. koha.\nScott Hanson Vend, Chris Hanson\nHansoni perekonna andmed pole teada, mistõttu pole teada, kas tal on vend või mitte. Kuigi enamik inimesi arvab, et ta on endise Ameerika jalgpallipuntri vend Chris Hanson , need kaks pole omavahel seotud.\nScott Hansoni perekond ja vanemad\nHanson sündis ja kasvas üles tema vanemate poolt Michiganis Rochesteri linnas. Ta kuulub Ameerika rahvusesse ja valgetesse rahvustesse. Hanson on kristlane. Ta kasvas üles usukodus, kuid oli enne ristiusku pöördumist skeptik.\n2014. aastal oli Hanson NFL-i hooajavälisel ajal poolteist nädalat Venemaal Orphan Outreachi juures vabatahtlik. Meie jõupingutused tema perekonna kohta lisateabe saamiseks ei andnud tulemust, kuna selline teave pole avalikult kättesaadav.\nSeega on Scotti vanemate isik endiselt ebaselge. Samuti pole teada, kas tal on õdesid-vendi. Sellest hoolimata uuendatakse seda jaotist kohe, kui see on saadaval.\nScott Hansoni naine: Kas ta on abielus?\nHansonile meeldib perekonnaseisu privaatsena hoida, mistõttu teave tema partneri kohta on endiselt ebaselge. Avalikult pole teada, kas ta on abielus, kohtamas või tal on lapsi. Seda teavet ajakohastatakse aga niipea, kui see on saadaval.\nAlates 2020. aastast saab Hanson hinnanguliselt 36 700 tuhat dollarit aastas . Ta kogub oma sissetulekud oma edukast karjäärist NFL Network'i televisiooni ankru ja reporterina.\nHansoni netoväärtus on 2020. aastaks hinnanguliselt 3 miljonit dollarit . See hõlmab tema varasid, raha ja tulusid. Tema peamine sissetulekuallikas on tema karjäär televisiooni ankru ja reporterina NFL Networkis. Oma erinevate sissetulekuallikate kaudu on Scott suutnud koguda õnne, kuid eelistab pigem tagasihoidlikku eluviisi.\nScott Hansoni pilt\nScott Hansoni mõõtmised ja faktid\nSiin on mõned huvitavad faktid ja keha mõõtmised, mida peaksite teadma Scott Hansoni kohta.\nScott Hanson Bio ja Wiki\nTäisnimed: Scott Hanson\nPopulaarne As : Ameerika ankur\nAmet / elukutse : Televisiooni ankur ja reporter\nScott Hansoni sünnipäev\nVanus / kui vana? : 49 aastat vana alates 2020. aastast\nSünnikuupäev : 24. juuni 1971\nSünnikoht : Rochester, Michigan, Ameerika Ühendriigid\nScott Hansoni kehamõõtmised\nKaal : 73 kg\nScott Hansoni perekond ja suhted\nScott Hanson Networth ja palk\nPalk : 36 700 tuhat dollarit\nSissetulekuallikas : NFL-võrgu teleankur ja reporter\nScott Hansoni maja ja autod\nScott Hanson NFL, Nfl Redzone ja Nfl Network\n2006. aastal lahkus Hanson Comcast SportsNetist (CSN) Kesk-Atlandilt, et liituda NFL-i võrguga, kus ta töötab reporteri, ankru ja saatejuhina. Hanson on rahvuslik korrespondent ja NFL Network'i saate NFL RedZone juht, mis debüteeris 2009. aasta sügisel.\nLisaks oma vastutusele NFL-i täieliku juurdepääsu ja NFL RedZone'i eest on Hanson ka NFL-võrgu kohapealse kajastamise võõrustaja, näiteks NFL-i mustand, Super Bowl, NFL-i skautluskombain, vaba agentuur ja palju muud. Samuti kinnitab Hanson nädala jooksul NFL Total Access'i.\nScott Hansoni karjäär\nOma esimese töökoha sai Hanson 1993. aastal NBC sidusettevõtte WPBN-TV ankru ja reporterina Michiganis Traverse Citys. 1994. aastal kolis ta Illinoisi osariiki Springfieldi, jäädes NBC juurde, et olla WICS-TV reporter. Seejärel läks ta Floridas Tampas ABC sidusettevõttesse WFTS-TV, kus kajastas treener Tony Dungy käe all Tampa Bay Buccaneersi tõusu.\n2002. aastal kolis Hanson Marylandi osariiki Bethesdasse sõsarvõrgustikku Comcast SportsNet Mid-Atlantic, kus ta oli peamine ankur ja reporter. Seal olles kohtus Hanson taas oma endise WFTS-TV kolleegi Sage Steele'iga, kes liitus CSNiga Kesk-Atlandil aasta varem (2001).\nKorduma kippuvad küsimused Scott Hansoni kohta\nKes on Scott Hanson?\nScott Hanson on NFL Network'i kuulus televisiooniankur ja reporter, samuti septembri-veebruari pühapäeva pärastlõunal ning esmaspäeva ja neljapäeva õhtul eetrisse jõudva filmi 'NFL Football' peakirjanik, kes sündis Michiganis Rochesteris Scott Richard Hansonina.\nKas Scott Hanson on seotud Chris Hansoniga?\nHanson (NFL RedZone) ei ole sama mis Chris Hanson (Kiskja tabamiseks), kuid inimesed teevad selle vea siin ja seal.\nKas Scott Hanson mängis jalgpalli?\nHanson käis Syracuse ülikoolis ja mängis Syracuse Orange jalgpallimeeskonnas. Ta oli Marvin Harrisoni meeskonnakaaslane.\nMis positsiooni Scott Hanson mängis?\nSyracuse ülikoolis kõndis Hanson 1989. aasta sügisel pika napsatajana jalgpallimeeskonna juurde. Ta oli ka skautimeeskonna laia vastuvõtja ja kaitsja, olles kunagi rivis tulevase NFL-i superstaari Marvin Harrisoniga.\nKui vana on Hanson?\nHanson on Ameerika Ühendriikide Michiganis Rochesteris 24. juunil 1971 sündinud Ameerika kodanik.\nKui pikk on Hanson?\nScott seisab 5 jala 11 tolli kõrgusel.\nKas Scott Hanson on abielus?\nKui palju on Scott Hanson väärt?\nScottil on ligikaudne netoväärtus 3 miljonit dollarit. See summa on kogunenud tema edukast karjäärist teleankruna ja reporterina.\nKui palju Hanson teenib?\nMeie Ameerika Ühendriikide ajakirjaniku keskmise palga hinnangu kohaselt saab Hanson aastapalka vahemikus 24 292 kuni 72 507 dollarit, mis tähendab keskmist tunnipalka vahemikus 10,15 kuni 31,32 dollarit.\nKus elab Hanson?\nIsiklikel põhjustel pole Scott oma täpset elukoha kohta jaganud. Uuendame seda teavet kohe, kui saame tema maja asukoha ja pildid.\nKas Hanson on surnud või elus?\nHanson on elus ja hea tervisega. Pole teada, et ta oleks haige või tal oleks olnud tervisega seotud probleeme.\nKus on Hanson praegu?\nAjakirjanikud: Scott teeb oma karjääri ajakirjanduses. Ta töötab NFL Networkis teleankruna ja reporterina.\nScott Hansoni sotsiaalmeedia kontaktid\nmitu last on smokey robinsonil\nalison kosik ja abikaasa


Kes kui palju sööb (ja millised õgardid oleme meie)?\nPostitas Trillian - 20.01.2009 23:34\nPalju meil söömise peale nädalas kulubki? Kuskil keskmiselt sama palju kui poolakatel vist, aga nii palju porgandit küll eestlase toidulaual pole, kui siinolevast pildigaleriist näha... või nii palju kokakoolat kui mehhiklastel. Aga tahaks nii odavalt hakkama saada kui eestlastega sama rahvaarvu juures Bhutanis või eriti odavalt läbi ajavas Tshaadis... pildirida jätkub siin.\nKarm on see elu, karmimaks läheb. Nende piltide põhjal (ja börsiteateid vaadates) on paras aeg omale kuskil mõni peenramaa soetada ja vaadata kevadel, kuidas porgand-kartul kasvama läheb... äkki tuleb siis välja ka.\nLoe veel - Kes kui palju sööb (ja millised õgardid oleme meie)?


Saint Lucia - rahvastik\nnavigatsioon: rahvastik / Riigid / Saint Lucia\nSaint Lucia · rahvastik\nSellel leheküljel leiate mineviku, oleviku ja tuleviku elanikkonna statistika Saint Lucia (1950-2100), rahvastiku kaarti, demograafia, elanikkonna loenduri jne.. küsimus: Mis on populatsioon Saint Lucia? vastus: Praegune populatsioon Saint Lucia on: 192 689*, piirkond 616 km², rahvastikutihedus 312.81 p/km². Pealinn on Saint Lucia Castries. kontinent: Ladina-Ameerika, Kariibi.\nSaint Lucia · rahvastik 1950-2100\nSaint Lucia · ajaloolised andmed ja prognoos elanikkonnast (mõlemast soost) ajavahemikuks 1950-2100 (miljoneid) Tegelik elanikkonnast Saint Lucia 1. juulist aasta märgitud. Allikasks ÜRO ravhastikutalitus .\nMis oli Saint Lucia rahvastiku arv Teie oma sünnipäeval?*\nMuutused iga 22848.555 sec. Rahvastiku kasv Sellel aastal\nMuutused iga 11443.423 sec. sünnitus Sellel aastal\nMuutused iga 22925.264 sec. suremus Sellel aastal\nSaint Lucia Rahvastiku kaart\nPraegune Saint Lucia rahvastik vanuse ja soo kohta 2021-01-23*\n6 892 ⇐+1.9% 6 763\n6 859 ⇐+3.3% 6 643\n7 115 ⇐+2.8% 6 921\n7 185 +0.1%⇒ 7 190\n8 490 ⇐+1.4% 8 371\n7 878 ⇐+1.6% 7 755\n6 772 +6.7%⇒ 7 229\n6 834 +3.9%⇒ 7 102\n6 220 +6.4%⇒ 6 620\n6 089 +10.1%⇒ 6 704\n6 359 +4.1%⇒ 6 622\n5 413 +9.3%⇒ 5 915\n3 911 +7.3%⇒ 4 196\n2 902 +4.7%⇒ 3 039\n2 029 +23.6%⇒ 2 507\n1 479 +24.5%⇒ 1 842\n1 032 +24.1%⇒ 1 281\n531 +57.3%⇒ 835\n302 +69.5%⇒ 512\n84 +116.7%⇒ 182\n17 +276.5%⇒ 64


PLT vereanalüüsis: normaalne, suurenemise ja languse põhjused - Tromboflebiit January\nKuidas vereanalüüsides trombotsüüte näidatakse - tulemuste dekodeerimine, normaalne ja kõrgendatud tase\nMida varem diagnoos tehakse, seda tõhusam on järgnev ravi, eriti raskete vaevuste korral. Kogenud arst peab teadma mitmeid keha põhiparameetreid, et mõista, kas kõik on korras. Näiteks PLT vereanalüüsis - mis see on: võime määrata trombotsüütide arvu, mis võimaldab teil tuvastada paljusid haigusi. See nimetus (PLT - ingliskeelne lühend sõnast trombotsüüdid - plaat) on üks peamisi inimeste tervise hindamisel, kuid millised selle taseme kõrvalekalded normist näitavad?\nTrombotsüüdid on väikseimad vereelemendid, mis moodustuvad luuüdis. Neil on kettakujuline kuju, mida ajakohastatakse umbes kord 10 päeva jooksul. Neil on palju funktsioone: keha põletikuliste reaktsioonide käivitamine, hemostaasi säilitamine, verejooksu peatamine, verekaotuse ärahoidmine, kahjustatud kudede taastamine, valgete vereliblede liikumine. Trombotsüütide arvu saab määrata PLT analüüsi abil, millel on suur tähtsus laboratoorses diagnostikas. Nende taseme kõrvalekalle normist on patoloogia märk.\nTrombotsüütide arvu väikesed muutused ei valmista muret: tervel inimesel võib see muutuda kogu päeva jooksul. Näiteks vereliistakute arv tõuseb treeningu ajal, kuid väheneb menstruatsiooni või raseduse ajal. Trombotsüütide kontsentratsiooni mõjutavad kohv, tee, alkohol. Usaldusväärsete tulemuste saamiseks on soovitatav võtta analüüs, et määrata PLT hommikul ja tühja kõhuga..\nPLT vereanalüüs on kiire ja lihtne. See toimub järgmiselt: rõnga sõrme padi on augustatud spetsiaalse nõelaga (vajalik ühekordne kasutamine). Vabanenud veri kogutakse pipetiga ja saadetakse indikaatorite dešifreerimiseks. Selliseid uuringuid teeb igas kliinikus või eralaboris. Patsient ei pea analüüsimiseks kuidagi spetsiaalselt valmistuma, vaid 12 tundi enne seda on võimatu süüa, suitsetada ja alkoholi juua.\nOn palju saite, mille abil meditsiinilise hariduseta inimene suudab labori edastatud andmete sisestamise kaudu dešifreerida mis tahes testide tulemused. On olemas programme PLT taseme hindamiseks neile, kes mõistavad, kuidas vereanalüüsis näidatakse trombotsüüte. Üldise teabe saamiseks on see üsna vastuvõetav. Vere PLT-l põhineva adekvaatse diagnoosi määramine on siiski raviarsti kohustus. Introspektsioon viib sageli ebaõigete tulemusteni, eneseravimiteni ja taunitavate tagajärgedeni.\nTrombotsüütide arv veres\nTavaline PLT tase on meestel ja naistel sama (välja arvatud raseduse ajal). Norm varieerub märkimisväärselt sõltuvalt vanusest, keha moodustumise staadiumist. Väikesed kõrvalekalded indikaatoritest ei tohiks häiret põhjustada. Tõsised aberratsioonid näitavad patoloogiat: alates 100 punktist ülespoole, alates 40 punktist allapoole.\nPLT on täiendatud\nSuurenenud trombotsüütide arvu, mida nimetatakse trombotsütoosiks, peetakse väga murettekitavaks signaaliks. Kui vereanalüüsis on PLT suurenenud, võime eeldada selliste patoloogiate arengut:\nVerlhofi tõbi (trombotsütopeeniline purpur);\nLisaks, kui vereanalüüsis suureneb PLT indikaator, näitab see selle liiga paksenenud olekut, mis võib põhjustada kardiovaskulaarsüsteemi haigusi: südameatakk või insult. Kondensatsioon põhjustab sageli vegetatiivse-veresoonkonna düstoonia ilmnemist, millega kaasnevad migreenid, veenitromboos. Mõnel juhul areneb gangreen..\nLaste trombotsütoos võib olla primaarne ja sekundaarne. Esimesel juhul on PLT trombotsüütide sisaldus luuüdis ebanormaalse trombotsüütide moodustumise tõttu suurenenud. Teises - patoloogiliste protsessidega, mis muudavad vererakkude normaalset struktuuri. Sellisel juhul sümptomeid ei täheldata - vajalik on vere koostise analüüs. Laste trombotsüütide arv võib suureneda luuüdi, põrna halvenenud arengu, kopsude nakkushaiguste, koliidi, aneemia esinemise korral. Laste trombotsütoosi esinemine provotseerib mõnda ravimit. Näiteks aspiriin, biseptool.\nLamerakkude kontsentratsiooni langust nimetatakse trombotsütopeeniaks. See võib näidata selliste patoloogiate arengut:\nparasiitide ja viirusnakkuste (gripp, punetised, leetrid, tuulerõuged) esinemine;\nMõned ravimid võivad põhjustada trombotsütopeeniat. Näiteks klooramfenikool, kortikosteroidid, aspiriin. Sellist reaktsiooni ei peeta normist kõrvalekaldumiseks. PTL taseme alandamine on väga ohtlik, kuna see on tulvil vere hüübimise rikkumist, sisemise verejooksu esinemist. Raseduse ajal suureneb raseduse katkemise tõenäosus. Trombotsütopeenia sümptomeid saab ära tunda ilma erianalüüsita. Igemete veritsus, rasked perioodid, põhjuseta verevalumid, pikaajaline verejooks jaotustükkidega - need on head põhjused arstiga konsulteerimiseks.\nTaseme langetamine lastel\nVere lamedate rakkude vähene arv ja selle vähenenud hüübivus põhjustavad asjaolu, et mis tahes, isegi väikesed kahjustused võivad esile kutsuda tõsise verejooksu. Vanemate ülesanne on sel juhul kaitsta last võimalike vigastuste eest, kontrollida tema ligipääsu lõikeobjektidele. Soovitatav on osta lapsele pehme harjastega hambahari, sest igemete veritsemine on madala PLT taseme üks tüüpilisi ilminguid. Lapse trombotsütopeenia ilmneb mitmel põhjusel:\nparasiitnakkused (helmintiaalsed infestatsioonid);\nVereanalüüsides PLT indikaatori dekodeerimine, mis on norm ja kõrvalekalle sellest\nKliiniline vereanalüüs on prioriteetne uuring, mis viiakse kliinikus läbi vastuvõtul. Analüüsid näitavad vormitud elementide arvu ja nende omadusi. Selle laboratoorse testi abil tehakse kindlaks hemoglobiinisisaldus veres - valgukehas, mis vastutab elundite hapnemise eest.\nOluline osa vereringesüsteemi haiguste tuvastamisel on vereanalüüs trombotsüütide arvu kohta. Nad täidavad kehas elutähtsaid funktsioone - angiotroofseid, kaitsvaid ja hemostaatilisi.\nMis on trombotsüüdid ja miks meid vajatakse??\nTrombotsüüdid on vereringesüsteemi moodustatud elemendid, mis osalevad hemostaasis. Koagulatsioonisüsteem (hemostaatiline) koosneb vereliistakutest (vereliistakud), hüübimisfaktoritest ja veresooni vooderdavatest endoteelirakkudest. Vereplaadid tekivad inimese punases luuüdis megakarüotsüütide killustumise ajal ja ringlevad vereringesüsteemis kettakujunduste kujul 7-10 päeva.\nTähelepanu! Need vormitud elemendid aitavad verd paksendada. Trombotsüütide pinnal on spetsiaalne kleepuv valk. Tänu temale kleepuvad vereplaadid kokku, moodustades trombid. Võimalik peatada verejooksu ja taastada kahjustatud laeva normaalne membraan.\nMis on vereanalüüsis PLT ja mida see sõna tähendab?\nKuidas trombotsüüte näidatakse vereanalüüsis ja mida tähendab PLT? Ladinakeelne nimetus PLT (inglise keeles trombotsüütidest - trombotsüütide arv) - tähendab vereanalüüsis sisalduvat indeksit, mis hindab vereplaatide sisaldust. Indikaator on oluline hemostaatiliste häirete diagnoosimisel..\nPLT testimine toimub vereliistakute arvu loendamiseks. Teisel viisil nimetatakse PLT analüüsi trombotsüütide arvu analüüsiks. Nende norm ühes vere mikroliitrites varieerub laias vahemikus: 150 000 kuni 400 000. Kui vereliistakute sisaldus langeb normist allapoole (alla 20 000 mikroliitris), ei vedelik paksene hästi, põhjustades raske verekaotuse. Äärmiselt madal trombotsüütide arv võib põhjustada spontaanse verejooksu, mis sageli põhjustab surma. Kui trombotsüütide arv on liiga suur, võivad need kinni jääda, põhjustades veresoone ummistuse.\nHemofiilia või muude hemostaasi mõjutavate häirete kahtluse korral on ette nähtud vereliistakute vereanalüüs. Muud haigused, mida PLT vereanalüüs võib tuvastada:\nPLT norm veres: näitajate analüüs\nTrombotsüüte mõõdetakse üldises vereanalüüsis vere ühe mikroliitri koguse järgi. Sõltuvalt vanusest ja soost erinevad indikaatori normaalväärtused. Täiskasvanud vanuses naiste ja meeste keskmine väärtus on 150000-400000 / μl. Naistel on normi alumise piiri näitajad pisut vähem kui meestel. Sageli menstruatsiooni ajal langeb vereliistakute arv veres - seda nimetatakse vale trombotsütopeeniaks. Tavaliselt kaob see koos menstruatsiooniga.\nKuidas valmistuda vereliistakute üldiseks testiks ja kuidas seda tehakse?\nNad annetavad verd hommikul. Enne materjali esitamist tuleb rakendada kahte soovitust:\nÄrge kasutage psühhotroopseid aineid (kofeiini, alkoholi ega amfetamiine).\nKeelduge toidust 12–14 tundi enne protseduuri.\nPLT dekodeerimine vereanalüüsis\nTrombotsüütide peamine funktsioon on seotud vere hüübimisega. Verejooksu õigeaegseks peatamiseks on vajalik normaalne vere hüübimine pärast vigastust. Inimesed, kellel vereanalüüsis on madal PLT tase, võivad surra väikese haava põhjustatud verekaotuses. Tavaliselt ummistavad trombotsüüdid, kleepuvad kokku, kahjustuse koha. Nende rakkude ebanormaalselt madala kontsentratsiooni korral muutub protsess ebaefektiivseks ja põhjustab tugevat verejooksu.\nSamamoodi on ohtlik märk kõrge trombotsüütide arv üldises vereanalüüsis (OAC). Sageli viib see selleni, et liiga palju rakke kleepub kokku ja veresoontes moodustuvad naastud. Normaalses seisundis kogunevad naastud väliste või sisemiste vigastuste ümber. Mõnikord tulenevad need vigastused nakkustest. Liigne hüübimine iseenesest on ohtlik haigus, kuna see põhjustab ateroskleroosi arengut. Naastud blokeerivad südame verevarustust, mis võib lõppeda surmaga.\nTrombotsüütide test on sama, mis kliiniline vereanalüüs. Proov võetakse veenist või sõrmest. Seejärel saadetakse materjal laborisse, kus seda uuritakse keemiliste ja mikroskoopiliste analüüside abil. PLT laboratoorsed tulemused peab kontrollima arst. Normaalne vahemik varieerub suuresti: 1,50 000 - 4,50 000 trombotsüüti vere milliliitris.\nTähtis! Mõned kõrge PLT sisaldusega inimesed kannatavad hemostaatiliste häirete all ja võivad surra verejooksu tõttu. Selle põhjuseks on asjaolu, et vereliistakud kaotavad geneetiliste omaduste tõttu oma "kleepuvad" omadused ega suuda kleepuda..\nImmuunne trombotsütopeeniline purpur (ITP) on kliiniline sündroom, mille korral vereliistakute absoluutarv väheneb vedelikus nende kiirenenud hävitamise tõttu põrnas leiduvate antikehade poolt. Tüüpilised sümptomid:\nVäike täpiline kapillaaride hemorraagia (purpur).\nBradükardia (madal pulss).\nEnamikul ägeda ITP juhtudest, eriti lastel, avaldub mõõdukas või kerge sümptomite kompleks. Intrakraniaalne hemorraagia tekib siis, kui trombotsüütide arv langeb alla teatud piiri, see juhtub 0,5–1% -l lastest ja pooled neist juhtudest on surmaga lõppenud.\nEssentsiaalne (primaarne) trombotsütoos on krooniline müeloproliferatiivne haigus, mille korral megakarüotsüütide pidev vohamine põhjustab tsirkuleerivate trombotsüütide arvu suurenemist. Essentsiaalset trombotsütoosi kirjeldasid Epstein ja Godel esmakordselt 1934. aastal ja seda on traditsiooniliselt peetud kloonihäireks..\nPrimaarset trombotsüteemiat iseloomustavad järgmised sümptomid:\nTrombotsüütide arv veres on suurenenud.\nPrimaarne trombotsütoos esineb sagedamini vastsündinutel või imikutel kui vanematel lastel. MIT-i teadlaste rühm hiljutises uuringus näitas, et enneaegsetel lastel on trombotsüütide arv palju suurem kui täisajaga lastel. Seda on oluline arvestada erinevate etioloogiate häirete diagnoosimisel..\nNõuanne! Kui lapse vereanalüüsis on PLT kõrgendatud, on tungiv vajadus pöörduda lastearsti poole. Pärast esialgset uurimist suunatakse ta diagnoosi täpsustamiseks hematoloogi. Mõnel juhul on laste vereliistakute taseme tõus vähktõve tunnuseks.\nMis on vereanalüüsis PLT. Kõrvalekalde normid ja põhjused\nVereanalüüsis sisalduv PLT võib olla üllatav, kuid kõik on pärast mõistmist üsna proosaline. Kõik need võõrkeeles olevad kirjed on lihtsalt rahvusvaheline väljapanekusüsteem, mis on meditsiinis kasutusele võetud väga kaua aega tagasi. See võeti vastu arstidevaheliseks teabevahetuseks, kuid me peaksime seda mõistma vähemalt leibkonna tasandil, sest see on meie tervis.\nÜldine vereanalüüs (KLA) on esimene test, kuhu peaaegu iga kaebuse korral saadetakse patsient (või kui kahtlustatakse haigust). Uuringu tulemusel saab arst teavet moodustunud elementide: punaste vereliblede, valgete vereliblede ja trombotsüütide kvantitatiivse sisalduse kohta vereplasmas. Nende kontsentratsiooni järgi on võimalik hinnata kehas toimuvaid põletikulisi protsesse või allergilisi reaktsioone, diagnoosida muutusi veres.\nLisaks on KLA viis teada saada, kuidas keha reageerib ravile, või hinnata patsiendi seisundit enne operatsiooni. Üks KLA kohustuslikest indikaatoritest on PLT ehk trombotsüütide arvu tase.\nMis on trombotsüüdid ja nende roll vereringesüsteemis\nTrombotsüüdid on luuüdi toodetud mittetuumaverelised plaadid, millel on protsessid. Nad elavad 7-10 päeva, seejärel lagunevad põrna kudedes ja osaliselt ka maksas ning need asendatakse uutega..\nTrombotsüütide teine funktsioon on transport. Plaadid puhastavad keha, eemaldades vereringest immuunkompleksid (antikehadega seotud antikehad).\nTrombotsüütide eripära on see, et need võivad väga kiiresti võtta aktiivse vormi, valmisolek kahjustusi parandada. Ainult aktiivses olekus suudavad plaadid üksteisega paarituda ja kinnituda vigastatud aladele. Selle kohese ülemineku põhjuseks võib olla keha seisundi muutus, näiteks inimese füüsiline aktiivsus või suitsutatud sigaret.\nSõltumatul kujul seda tüüpi diagnoose, näiteks „trombotsüütide analüüsi“, meditsiiniasutustes ei tehta. PLT taset uuritakse üldise vereanalüüsi osana. KLA materjali valimine toimub hommikul sõrmest. Indikaatorite usaldusväärsuse suurendamiseks tehakse protseduur tühja kõhuga, mitu tundi enne seda, suitsetamine on välistatud ja keha tõsine koormus on piiratud.\nPLT-test on vere trombotsüütide arv. Mõõtmine toimub tuhandetes mikroliitri kohta. Erinevates laborites ja praktilistes juhendites on standardid pisut erinevad. See ei mõjuta diagnostilist tulemust, kuna see viiakse läbi koos teiste proovidega, see võtab arvesse kõiki hüübivuse näitajaid, ülejäänud ühtlaste elementide käitumist ja sümptomeid.\nTrombotsüütide loendamine toimub tavaliselt hematoloogilise analüsaatori abil. Automaatne loendamine vähendab inimfaktori mõju tulemustele. Usaldusväärsuse suurendamiseks võib arst lisaks läbi viia värvitud verepreparaadi mikroskoobi koos rakkude loendamisega Fonio meetodil.\nNorm on trombotsüütide arv (tuhat ühikut / μl):\nmeestel: 200 - 400;\nnaistel: 180 - 320;\nTrombotsüütide kvalitatiivseid või kvantitatiivseid kõrvalekaldeid normatiivsetest näitajatest nimetatakse trombotsütopaatiaks, raku mahu vähenemiseks - trombotsütopeeniaks, nende arvu suurenemiseks - trombotsütoos, funktsionaalsed häired - trombasteenia..\nKehade arvu võivad mõjutada paljud tegurid, sealhulgas tingimused, mille korral indikaatori muutus on loomulik ja ei tohiks muret tekitada. Nende hulka kuuluvad rasedus, menstruatsioon, sport, teatud ravimite süstemaatiline tarbimine. Nende protsesside lõppedes normaliseerub kehade arv..\nMillal viia läbi PLT uuring\nverevalumid ilmuvad naha vähimale rõhule või isegi ilma nähtava põhjuseta;\nveri ei peatu pikka aega, isegi kui vigastus on väike;\nnina ja suu veritsus toimub süstemaatiliselt, näiteks hammaste puhumise või harjamise ajal;\nmenstruatsioon on pikk ja raske;\n12 fakti vere kohta: kõige haruldasem rühm, määratlus, ühilduvus, olemus <\nSüdame löögisagedus meestel vanuse järgi\nSüdamehaigused on tõsised patoloogiad, millega kaasnevad mitmed kõrvalekalded.Südame arütmia - kõrvalekallete kogum, mitte üks haigus.Patoloogia iseloomulik tunnus on südame rütmi hälve.\nSüdame löögisageduse normide tabel vanuse ja pulsisageduse üles ja alla põhjuste kaupa Arütmia\nMitte iga ESR-i tõus ei ole tingitud jätkuvast haigusest. Tromboflebiit\nParimad veresoonte vitamiinid: nimed, ülevaated Stroke\nPunaste vereliblede settimise määr on suurenenud - mida see tähendab, kuidas ESR-i kiiresti vähendada Südameatakk