Tänane kuupäev 21 Jaan 2020, 11:18\n1. leht 7-st [ 173 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 7 Järgmine\nTeema pealkiri: Uuel aastal stardib "Eesti otsib superstaari" neljas hooaeg\nPostitatud: 10 Dets 2010, 15:52\nMihkel Raud: uuel aastal stardib "Eesti otsib superstaari" neljas hooaeg\nhttp://publik.delfi.ee/news/kino/mihkel ... d=36382471\nPostitatud: 14 Dets 2010, 22:34\nSelle artikli kohta oli publikus lihtsalt imearmas kommentaar, midagi sellesarnast:\n"Startigu, mul suva. Mina olen endale juba (super)staari leidnud-Oti. Rohkem pole mulle vaja."\nPean antud väitega 100% nõustuma, kuna sellist superstaari nagu Ott enam ei leidu.\nPostitatud: 14 Dets 2010, 22:46\nMul on täpselt samasugune tunne. Mõtlesin enamvähem sama mõtet, kui seda uudist kuulsin.\nPostitatud: 14 Dets 2010, 23:05\nTeist Otti ei ole lihtsalt olemas..mitte kuskil! Nii et mind samuti valdab sama tunne.\nPostitatud: 14 Dets 2010, 23:34\nKa mind valdasid seda lugedes samasugused tunded... Ei tea, kas üldse vaatama hakata...\nPostitatud: 14 Dets 2010, 23:40\nKui Ott superfinaalis Robbie Williamsi lugu laulis, siis ütles Mihkel Raud, et see, kes tahab saatesse tulla peab mõtlema, kas ta suudab Oti esitusele samaväärselt vastata. Kuna Oti hääl on võimsaim Eestis, siis pole talle vastast, seega miks üldse saadet korraldada.....\nPostitatud: 15 Dets 2010, 01:49\nHei, otsitakse ikkagi uut head ja huvitavat lauljat, mitte uut Otti.\nJa kuigi maru hea on vaadata, kui ei pea kaasaelamiseks närve ja telefoniarvet kulutama, kujuneb tõenäoliselt saate käigus ikkagi mõni veidi lemmikum välja.\nPostitatud: 15 Dets 2010, 02:16\nMarju pani ära nüüd, oled kindel, et uuel hooajal pole saade "Eesti otsib uut Otti" ?\nPostitatud: 15 Dets 2010, 07:58\nOlen jah, lugesin igaks juhuks mitu korda. Nad ajavad ikka oma superstaari-jonni, selle asemel, et midagi head otsida\nPostitatud: 15 Dets 2010, 10:09\nRaud raiub kui rauda, et lauluoskus pole vajalik - peaasi, et oskaks peapeal seista - nii et uut Otti ei tule!\nPostitatud: 15 Dets 2010, 15:51\nPostitatud: 15 Dets 2010, 17:48\nVaadake alates 5:50 - siin ütleb Mihkel Raud NEED SÕNAD pärast Oti võidulugu:\nhttp://www.youtube.com/watch?v=YzU5Jn9o ... re=related\nPostitatud: 15 Dets 2010, 18:22\nNeil on isegi mõttetu uut Otti otsida:) Nad naq nii ei leia seda:) Ott on ainus lemmik ja jääb ka selleks:)\nPostitatud: 06 Jaan 2011, 14:53\nSuperstaariotsingud algavad taas: peaauhinnaks 10 000 eurot ja plaadileping\nSama tekst Õhtulehes, Kroonikas, Elu24-s ja Delfis.\nPostitatud: 19 Jaan 2011, 12:07\nEesti Päevalehe artikkel superstaarisaatest, kus on räägitud ka Otist.\nLaulupidu teleris: http://www.epl.ee/artikkel/591181\nPostitatud: 24 Jaan 2011, 13:28\nOti nimi kajastub küll ainult pealkirjas, kuid....\nPostitatud: 08 Veebr 2011, 13:21\n7.veebruari "Kroonika" reklaamib uue superstaarihooaja avasaadet Otiga\n...ja telereklaamis hõikavad Oti raamatusse süvenenud saatejuhid avasaateni jäänud loetud päevi...\nOtt.7.2.11.kroonikas.jpg [ 52.12 KB | Vaadatud 18638 korda ]\nPostitatud: 09 Veebr 2011, 00:46\nOhhoo, no siis peab kindlasti vaatama\nPostitatud: 09 Veebr 2011, 09:48\nPostitatud: 03 Apr 2011, 16:24\nLeidsin veel ühe lühiartikli tuttava tekstiga, kus ka meie klassikut tsiteeritud\nTeema pealkiri: Re: Lühisõnumid\nPostitatud: 13 Apr 2011, 22:30\nNeis artiklites on ka korra Otti mainitud :\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43836117\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43837977\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43838441\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43839291\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43839691\n3 finalisti pole veel oma arvamust öelnud.\nPostitatud: 13 Apr 2011, 22:48\nTriin Niitoja -\nLemmik seniste superstaaride seast: Peab ütlema, et Ott Lepland. Mees teab, millest ta räägib.\nLeemet Onno -\nLemmik seniste superstaaride seast: Jällegi võiks öelda, et kõik kolm. Ott Lepland meeldib neist siiski kõige enam, kuna ta on laval tema ise, tehes muusikat, mis paneb kuulama; see kõik, mis ta teeb, toimib.\nLemmik seniste superstaaride seast: Ott! Otil on meeletult hea huumorisoon, mis on enam-vähem vördeline tema häälega.\nLemmik seniste superstaaride seast: Mitte teisi halvustades pean ütlema, et minu lemmik on Ott. Kui peale laulja esimesi noote tõusevad ihukarvad püsti, on tegu eriliselt hea artistiga.\nPostitatud: 13 Apr 2011, 23:19\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43840165\nPostitatud: 14 Apr 2011, 12:27\nhttp://publik.delfi.ee/news/superstaar/ ... d=43840633\nPostitatud: 14 Apr 2011, 13:38\nTundub jah, et Ott juhib praeguste superstaarikandidaatide lemmikute edetabelit võimsalt


Seto Folk / PASS (26.06-27.06.20 asendus) - 25.06.2021 - Värska Laululava ja Värska Talumuuseum - Piletilevi.ee\nSeto Folk / PASS (26.06-27.06.20 asendus)\nR 25.6.2021 17:00 - L 26.6.2021 23:59\nVärska Laululava ja Värska Talumuuseum\n35.50 - 75.50\nSeto Folk 2020 lükkub edasi aasta võrra.\nSündmuse uued kuupäevad on 25.06 ja 26.06.2021\nJuhul kui teile uus kuupäev ei sobi, siis andke sellest teada aadressil hiljemalt 01.06 tagasiost@piletilevi.ee, kirja sisus märkida enda tellimusenumber.\nPeale 01.06 piletite tagasisostusoovi enam ei rahuldata ning pilet kehtib 2021. aastal.\nTavapileti omanikud saavad enda piletid tagastada Piletilevi müügipunkides, v.a Circe-K teenindusjaamades ja Viru Keskus.\nKutsume teid juunis Setomaale Värska metsade vahele Seto Folgile! Laululava ja Seto Talumuuseumi karjakopli vallutavad kaheks päevaks ägedad folgiartistid nii meilt kui mujalt. Kontsertide kõrvalt jagub tegemist nii suurtele kui väikestele, folgiline saab osa mitmekesisest matka-, töötubade-, lasteala- ja kontsertprogrammist.\nSeto Folk algab 25.06.2021, algusega kell 17.00, väravad avatakse kell 16\nLisaks kvaliteetsele muusikale ja erilistele kontserdipaikadele ootab festivali matkaprogramm osa saama Setomaa looduse imedest ja rikkustest. Seto Folk on perefestival ning mõeldes kõige pisematele folgilistele jätkub toredaid tegevusi festivali lastealal. Hilisõhtutel avab uksed vana söökla, kus pidulisi ootab juba legendaarseks kujunenud söökladisko.\nArhailist ja ehedat seto kultuuri saab aga folgil kogeda kõigi meeltega – kuulata ja kaasa laulda UNESCO vaimse kultuuripärandi nimistusse kantud seto leelot, osa saada II Seto tantsupeost, õppida valmistama seto käsitööd ning ergutada maitsemeeli seto toiduga.\nSeto Folk / PASS (26.06-27.06.20 asendus) R 25.6.2021 17:00 Värska Laululava ja Värska Talumuuseum 35.50 - 75.50\nVärska Laululava ja Värska Talumuuseum, Eesti\nEarly Bird passid kiireimatele:\n*Perepass kehtib neljale inimesele: 2 täiskasvanut ja 2 last või 1 täiskasvanu ja 3 last (lapsed vanuses 13 - 17 k.a.)\nOstmisel valida soodsam hind, kallim hind ei sisalda lisaväärtusi!\nTavapass kuni 14.04.20:\nTavapass alates 15.04.20 - 25.06.20:\nÕpilane, tudeng, pensionär 35€\nLastele vanuses kuni 12a (k.a) sissepääs tasuta\nVärska, Põlvamaa Värska vald Eesti\nPikk 12 Värska Vald Põlvamaa\nOsta pilet II Seto Tandsopido KAGOH KUL`ATASÕ` II Seto Tandsopido KAGOH KUL`ATASÕ` L 26.6.2021L\njuuni18:00 Värska Talumuuseum, Eesti 15.50 - 17.50


Koroonaaja trend: kõige rohkem küsimusi tekitab töölepingu ülesütlemine - Uudis.net\n1104 Koroonaaja trend: kõige rohkem küsimusi tekitab töölepingu ülesütlemine\nPersonaliuudised.ee · 09.04.2021 06:39\nKohati sunniviisiline kodukontorite ajastu ja raske koroonapandeemia aasta on tekitanud ka paljude töötajate ja tööandjate vahel paksu verd. Mille üle vaieldakse, sellest rääkis hommikuprogrammis tööinspektsiooni peadirektori asetäitja Meeli Miidla-Vanatalu.\nPersonaliuudised.ee 1 koht · 19.04.2021 06:00\n15. aprillil avalikustasime tänavuse Palga Päeva konverentsi kava ja avanes ka soodushinnaga registreerimine. Konverentsil räägivad asjatundjad nii palgatrendidest, väärtuspakkumisest, optsioonidest kui ka palgaga seotud töövaidlustest. Vaata lähemalt\nIT-ettevõte TietoEVRY tahab, et mehi ja naisi oleks võrdselt\nPersonaliuudised.ee 1 koht · 22.04.2021 10:43\nTietoEVRY-l on kavas jõuda üheksa aastaga selleni, et pooled töötajaskonnast oleksid naised. IT-ettevõttena on seda eesmärki keskmisest keerulisem saavutada, ent juba praeguseks on ettevõtte globaalsest töötajaskonnast naisterahvad 29% ja Eestis 27%, teatas ettevõte. Vaata lähemalt\nPersonaliuudised.ee · 19.04.2021 06:36\nAina enam tundub, et passiivsest kuulutusest tööportaalis jääb väheks ja tööandja peab end turundama kanalites, sh sotsiaalmeedias, kus tema potentsiaalsed kandidaadid aega veedavad. Sotsiaalmeedia on abiks nii tööandja brändi tutvustamisel kui ka konkreetselt töötajate värbamisel ja töökuulutuste levitamisel. Seega on baasteadmised ja kaasalöömine ettevõtte turunduses vajalikud ka personalitöötajale. Vaata lähemalt\nPersonaliuudised.ee 3 koht · 19.04.2021 06:44\nIT-tööjõudu napib kõikjal: koroona viskas kodaratesse uue kaika\nPersonaliuudised.ee · 19.04.2021 09:21\nEestis on küll vabad tuhanded IT-sektori töökohad ja ettevõtted otsivad sobilikke kandidaate tikutulega taga, kuid meie lähiriikides on olukord kohati veelgi keerulisem, märkis IT-ettevõtte Uptime juht Eero Tohver. Vaata lähemalt\nVõrumaa suurima tööandja personalijuhiks sai Katrin Kullamäe\nPersonaliuudised.ee · 19.04.2021 11:45\nHiljuti asus Võrumaa suurima tööandja ehk AS-i Barrus personalijuhina tööle Katrin Kullamäe, kes töötas varem Tartu Veevärgi personalijuhina. Kullamäe ütleb, et soovib olla strateegiline personalijuht, kes loob organisatsioonile lisaväärtust pikas plaanis. Vaata lähemalt\nMuutunud töösuhted vajavad uut regulatsiooni\nPersonaliuudised.ee · 20.04.2021 07:03\nKoroonaviirus on märkimisväärselt muutnud töötamise viise. Eestis piirab aga uusi töövorme tööõiguse regulatsioon, mis lähtub traditsioonilisest töösuhtest. Vaata lähemalt\nKas tööandjat tuleb teavitada, kui kokkulepitud kaugtöö asukoht muutub?\nPersonaliuudised.ee · 20.04.2021 07:13\nTööandja on töötajal lubanud teha kaugtööd. Kaugtöö asukohaks on kokku lepitud töötaja linnakorter, kus on töötajal oma töönurk, millest on töötaja ka tööandjale pildi saatnud ja mille tööandja on heaks kiitnud. Kuna lastel on koolivaheaeg, siis plaanib töötaja kogu perega maale minna, kust ta aga kaugtööd edasi teha soovib. Kas töötajal tuleb tööandjale teada anda, et ei tee tööd korteris, vaid maakodus? Vaata lähemalt\nPersonaliuudised.ee · 20.04.2021 07:24\nKoroonaviiruse toodud piirangud ja enam kui aasta kestnud kaugtöö lükkasid firmasid veel kiiremini muutma seda, kuidas vabadele töökohtadele uusi inimesi leida. Tööelu korraldamisel võivad peagi appi tulla ka virtuaalreaalsuse lahendused, kirjutab idufirmade portaal foundme.io. Vaata lähemalt\nPersonaliuudised.ee · 20.04.2021 12:08\nIntelligentsus on kohanemisvõime. Minu teadvuses pärineb see lause ühelt oma kooliaja lemmikõpetajalt. Nüüdseks on see saanud sisuliselt möödapääsmatuks alusarusaamaks kõikide jaoks, kes tänapäeva tööturul konkurentsivõimelisena tahavad püsida, ükskõik kas nõudluse või pakkumise poolel. Vaata lähemalt


Tõsietendused: 1.-6. juuni - 2021\nReaalsuse esilinastused: 1. – 6. Juuni\nJuuni reaalsuse esilinastused\nMiljondollariline parool, mis on vana paroolinäituse uus kehastus, naaseb pühapäeval, 1. juunil kell 8:00 ET / PT CBS-is võõrustaja Regis Philbini juures.\n"Oleme väga põnevil, et tutvustada Ameerika televisiooni ajaloo ühte suurimat mängusaadet täiesti uuele publikule," ütleb Frot-Coutaz. "Uute keerdkäikude, kõrgemate panustega, miljoni dollari suurune peaauhind ..." on futonkriitik\n(esilinastus pühapäeval, 1. juunil kell 21:00 ET / PT)\nBridezillase neljas hooaeg kuulutati WE televiisori ajaloo kõigi aegade kõrgeima originaalseriaali esilinastuseks ja sama on lootust ka 5. hooajaga. Ole valmis, et sädemed lendavad, kui perekond osaleb esilinastusel "Momzilla" saatel episood.\nJärgmise toiduvõrgustiku staari 4. hooaeg\n(esilinastus pühapäeval, 1. juunil kell 22:00 ET / PT toiduvõrgus)\nRaudkoka Ameerika staar Bobby Flay saab kohtunike kogu regulaarseks liikmeks. See on sama Bobby, kellele kuuluvad restoranid Mesa Grill, Bolo, Mesa Grill Caesarsi palees Las Vegases, baari Americain, tema kõigi aegade esimene praadimaja, Bobby Flay Steak Borgata hotellis, Casino & Spa Atlantic Citys, ja tema viimane avamine, Mesa grill grillis Atlantis, Paradiisisaar, Bahama.\nMutt, 5. hooaeg\n(esietendus esmaspäeval, 2. juunil kell 22:00 ET / PT ABC-s)\nMutt on reaalsuse telemängude saade, mille algselt lõi 1999. aastal Woestijnvis ja mis edastati Belgias Flandrias VRT-s. See on tagasi, kuid me ei tea veel, kes see on. See hooaeg on kuue aasta jooksul esimene kuulsusteta väljaanne, kus 12 võistlejast koosnev rühm võistleb uutes missioonides, üritades samal ajal aru saada, kes on saboteur (Mutt).\nÕiguslikult blond muusikal: Elle Woods'i otsing\n(esietendus esmaspäeval, 2. juunil kell 10:00 ET / PT MTV-s)\nMTV LBTM võimaldab vaatajal juurdepääsu telesaadetele enne nende teleesinemist ja laseb teil end sisse viia nagu mitte kunagi varem.\nTa on otsinud\n(esilinastus kolmapäeval, 4. juunil kell 10:00 ET / PT TV-maal)\nLõpuks modellinäitus tõelistele naistele! See uus sari jälgib vähemalt 10 35-aastast naist, kui nad järgivad oma unistusi. Lõppude lõpuks ei kaota me vanusega oma unistusi!\nMeerkat mõis: järgmine põlvkond\n(esilinastus reedel, 6. juunil kell 21:00 ET / PT Animal Planetil)\nPeab tunnistama, et need poisid on armsad! Lisage see tõsiasjale, et sööge surmavaid skorpione nagu komme ja meil on suurepärane liitlane!\nNeljas hooaeg leiab Kalahari kõrbest haaramiseks turrisõdades, nagu matriarh Lill.\nSee selleks nädalaks!\nVideo Juhiseid: Õuduspõnevik ENNE KUI ÄRKAN treiler. Kinodes 6. maist! (Mai 2021).\nReaalsuse esilinastused: 1. – 6. Juuni, tõsielu TV, reaalsus, telesaade, esilinastus, Milli dollariline parool, Bridezillas, Järgmine toiduvõrgustiku täht, Mutt 5. hooaeg, Juriidiliselt blond muusikal, Ta on välja näinud, Meerkat Mõis\nNana on animeeria, mis on kohandatud Ai Yazawa populaarse Shojo manga põhjal. Esmakordselt eetris Jaapanis 2006. aastast kolm aastat. Lugu keskendub kahele noorele täiskasvanule, kellel on sama...\nSel aastal tähistame kahe tuntuima Briti seebi juubeleid. Ilukirjanduslikus Londoni linnaosas Walfordis asuv EastEnders on nüüd meie ekraanidel olnud juba 25 aastat ja BBC on käinud reklaamides,...


Kuidas röstida kastanid - toitumine ja toitumine 2021\nKuidas röstida kastanid\nNüüd, kui me oleme sügisel ja et alles nädalad enne ametlikku saabumist talvelEi ole kahtlust, et nende seas on sügisel toidud veelgi iseloomulikum, et just selle aasta jooksul võib leida kastanid Nad on üks kõige rohkem tarbitud.\nEi ole asjata, on palju Kastanide eelised mis toovad meile eelkõige need väikesed, kuid maitsvad ja maitsvad puuviljad.\nSee jah, kuigi nad annavad märkimisväärseid voorusi, sest see on kõrge süsivesikute ja kiudainete sisaldus ning madal kalorisisaldus, on kindel, et ülemäärane tarbimine võib olla mõnevõrra raske.\nKuid alati soovid sel ajal nautida head ja soojad röstitud kastanidEriti nüüd, kui see on natuke külm, kas sa ei arva?\nMe seletame teid kuidas röstida kastanid võimalikult lihtsal ja lihtsaimal viisil.\nKuidas röstida kastanid?\nSest röstitud kastanidOluline on see, et teil on keskmise suurusega pann, kuigi see sõltub nende arvust kastanid et sa röstid.\nKui olete valinud kõik kastanid, peate nuga abil tagaküljel olema koorega sügav joon. Pange need eelnevalt kuumutatud pannile ja lisage vähe soola, mis annab maitsva puudutuse kastanide magususe ja soola vahel.\nSoovitav on katta need kaanega ja lasta neil röstida, kuni ühel poolel mustaks muutuvad (kuid mitte enne, kui nad põletatakse).\nLõpuks, kui nad on soojad, on nad valmis sööma.\nKalorid: 196 kcal. iga 100 grammi kohta.\nRasvad kokku: 1,9 100 grammi kohta.\nSüsivesikud: 8,6 100 grammi kohta.\nValgud: 3,4 grammi 100 grammi kohta.\nFiber: 1,0 grammi 100 grammi kohta.\nPeamised vitamiinid: B-, C- ja E-grupi vitamiinid.\nPeamised mineraalid: kaalium, fosfor ja magneesium.\nNaturcocinasana / Kastanid siirupis / Kastanilill See artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. Te ei saa ega peaks asendama konsultatsiooni toitumisspetsialistiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse toitumisspetsialistiga.\nKUIDAS TEHA PITSAT? (September 2021)


- Parimad kaubanduse naitajad\nViimase kättesaadava statistika kohaselt tegeles Ajavahemikul — suurenes e-müügiga tegelevate ettevõtete osakaal seitse protsendipunkti ja ettevõtjate e-müügist saadud käibe osakaal kogukäibes 5 protsendipunkti.\nII Piiriüleses e-kaubanduses kaupade ja teenustega kauplemiselt koguvad liikmesriigid käibemaksu ja tollimakse. Kõik puudused maksude kogumises mõjutavad liikmesriikide ja ELi eelarveid. Komisjon teeb kogutud käibemaksu ja tollimaksude kontrolli. Samuti vastutab ta tolli- ja maksupoliitika ning nende valdkondade strateegia ja õigusaktide koostamise eest. Euroopa Pettustevastane Amet vastutab pettuse, korruptsiooni ja muude ELi finantshuve kahjustavate kuritegude uurimise eest.\nIII Käesolev audit tehti, kuna piiriülese e-kaubanduse puhul on oht, et käibemaksu ja tollimaksude kogumises võib esineda õigusnormide rikkumisi. Kuigi puuduvad hinnangud selle kohta, kui palju käibemaksu on piiriüleste teenuste osutamisel jäänud kogumata, hindab komisjon kolmandatest riikidest pärit väikese väärtusega kaupade tarnetelt saadud kahju suuruseks kuni viis miljardit eurot aastas. IV Uurisime käibemaksu- ja tollialastes õigusaktides interneti teel kaubeldavate kaupade piiriüleste tarnete käibemaksu ja tollimaksude süsteemi.\nSamuti vaatlesime Lõpuks vaatasime läbi komisjoni tehtud ettepanekud ja nõukogu poolt V Uurisime, kas Euroopa Komisjon on loonud usaldusväärse õigus- ja kontrolliraamistiku e-kaubanduses käibemaksu ja tollimaksude kogumiseks ning kas liikmesriikide kontrollimeetmed aitavad tagada käibemaksu ja Parimad kaubanduse naitajad täieliku kogumise e-kaubanduses.\nVI Leidsime, et hiljutistest positiivsetest muudatustest hoolimata ei käsitle EL kõiki probleeme, mis tekivad internetis kaubeldavatelt kaupadelt ja osutatavatelt teenustelt õiges summas käibemaksu ja tollimaksude kogumisel. VIII Esitame komisjonile ja liikmesriikidele mitmeid soovitusi, et tõhustada halduskoostöö lepingute kasutamist, suurendada kontrolli ning parandada maksude kogumist ja õigusraamistiku tõhusust.\nSissejuhatus 01 E-kaubandus on kas ettevõtete, leibkondade, eraisikute või eraõiguslike organisatsioonide vaheline interneti või mõne muu arvutipõhise võrgustiku veebisuhtlus kaudu kaupade või teenuste müümine või ostmine 1. Ajavahemikul — suurenes e-müügiga tegelevate ettevõtete osakaal seitse protsendipunkti ja ettevõtjate e-müügist saadud käibe osakaal kogukäibes viis protsendipunkti 2.\nKõik puudused käibemaksu ja tollimaksude kogumises mõjutavad liikmesriikide ja ELi eelarveid. Tema pädevusse kuuluvad tolliliidu arendamine ja juhtimine ning maksupoliitika arendamine kogu ELis.\nDG TAXUD koostab seadusandlikke ja strateegilisi algatusi ning koordineerib koostööd ja teabe jagamist liikmesriikide vahel. Käibemaksu ja tollimaksude kogumine e-kaubanduses: ELi praegune kord 08 Üldiselt on ELi tolliõigus sätestatud liidu tolliseadustikus 3 ja käibemaksu reguleerib käibemaksudirektiiv 4. ELi praegune e-kaubanduses käibemaksu kogumise kord on kaupade ja teenuste puhul erinev.\nKaubatarned 09 Teises liikmesriigis asuvale tarbijale kaupa tarnivatele ELis registreeritud ettevõtjatele kohaldatakse kaugmüügi süsteemi. See tähendab, et teatava müügikünnise tavaliselt 35 eurot, kuid mõnes liikmesriigis eurot saavutamiseni kohaldab kaupleja selle liikmesriigi käibemaksumäära, kus ta on registreeritud 5.\nSelle piirsumma ületamise korral peab kaupleja registreerima ennast sihtliikmesriigis käibemaksukohustuslasena ja kohaldama sihtliikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära võttes sellega arvesse kõiki aruandlus- ja nõuete täitmise kohustusi. Kaupade puhul, mille väärtus on eurot või vähem väikese väärtusega saadetisedkehtib tollimaksuvabastus, mis tähendab, et importimisel ei tule tasuda tollimakse 6.\nVäga väikese väärtusega kaupade puhul, mille väärtus ei ületa 22 eurot või mõnes liikmesriigis 10 eurotkehtib ka käibemaksuvabastus ning seega ei maksustata neid impordikäibemaksuga 7. Sihtriigis maksustamise põhimõtet on ELi tarbijatele kolmandast riigist pärit Parimad kaubanduse naitajad ettevõtjalt ELis asuvale tarbijale osutamisele kohaldatud alates Alates Varem kohaldati selliste teenuste suhtes tarnija asukohariigi käibemaksumäära.\nMOSSi raames maksavad eratarbijatele e-kaubanduse teenuseid pakkuvad ettevõtjad käibemaksu vastavalt tarbijate asukohariigis tarbimisliikmesriik kehtestatud määradele. Seejärel kannab registreerimisliikmesriik käibemaksu üle igale tarbimisliikmesriigile.\nE-kaubanduses käibemaksu ja tollimaksude kogumise praegust korda ohustavad riskid 14 Piiriüleste teenuste osutamisel ELi tasandil saamata jäänud käibemaksu kohta hinnangud Binaarne valik Indoneesia Penipu, kuid komisjon hindab kolmandatest riikidest pärit väikese väärtusega kaupade tarnetelt saadud kahju suuruseks kuni viis miljardit eurot aastas.\nMuud prognoosid on esitatud punktides - Erilist ohtu kujutavad endast väljastpoolt ELi osutatavad digitaalteenused — kuna teenused ei ületa füüsiliselt ühtki piiri, ei kohaldata nende suhtes samu kontrolle, mis ELi sisenevate kaupade suhtes. ELi-sisesele teenustekaubandusele kohaldatakse käibemaksu ja liikmesriigid peavad olema teadlikud selliste tehingute olemasolust, et neid nõuetekohaselt maksustada.\nVabatahtlikult koostööd tegevatele ettevõtjatele tuginemine 16 Nii ELi kui ka kolmandate riikide kauplejate tarnitavate kaupade ja osutatavate teenuste puhul on üks üldine risk, mis seisneb selles, et praegune struktuur tugineb peamiselt kauplejate valmisolekule registreerida ennast käibemaksukohustuslasena ja maksta tasumisele kuuluvat käibemaksu.\nLiikmesriikidel ei ole väljaspool enda jurisdiktsiooni täidesaatvaid volitusi, eriti seoses kolmandate riikide kauplejatega. Seetõttu on neil raske tagada käibemaksu kogumise täielikkust liikmesriigis, kus kaupu ja teenuseid lõpuks tarbitakse. Riskid õiguslikus raamistikus ja koostöökord 17 On oht, et tarbimisliikmesriigi maksu- ja tolliasutused ei kasuta halduskoostöö korda, et taotleda teavet riigist või riikidest, kus tarnija on registreeritud või mille tunnusnumbrit ta kannab. Pealegi ei sisestata B2C-tehinguid käibemaksuteabe vahetamise süsteemi, mis on elektrooniline võrgustik, mille kaudu edastatakse teavet liikmesriikides registreeritud ettevõtete käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrite ning ELi-sisese maksuvaba kaubanduse kohta.\nNõuete täitmata jätmise risk 19 Kauplejate koostööle tuginedes jäetakse süsteem avatuks mitmesugustele nõuete rikkumistele.\nGemius Estonia All Reader News source: stock image bank Fotolia Turuanalüüs ja -andmed on turundaja parimad töövahendid. Ilma eelpool tooduta pole võimalik määrata turupositsiooni või seda analüüsida, planeerida reklaamieelarveid või üles ehitada arengustrateegiaid.\nKaugmüügisüsteemi puhul on üks oht, et tarnijad ei pruugi end sihtliikmesriigis registreerida, kui nende müük ületab asjaomase piirmäära. Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikide erinevad käibemaksumäärad võivad muuta kaugmüügiga seotud pettused kasutoovamaks, on oht, et tarnijad ei deklareeri müügikäibemaksu, et jääda allapoole piirmäära ja vältida sihtliikmesriigis kohaldatavat kõrgemat Parimad kaubanduse naitajad.\nSee võimaldaks madalama käibemaksumääraga liikmesriikides tegutsevatel tarnijatel ebaausalt konkureerida kõrgema käibemaksuga liikmesriikide ettevõtjatega ja põhjustada riigieelarvetele saamata jäänud tulu. Isegi kui nad registreerivad ennast registreerimisliikmesriigis, on ikka veel oht, et nad aladeklareerivad käibemaksu või ei deklareeri seda üldse.\nSee vähendab riikide eelarvetulusid ja võimaldab kolmandate riikide tarnijatel ELis registreeritud tarnijatest odavamat hinda küsida. E-kaubanduse pakett koostati ELi digitaalse ühtse turu strateegia raames. Esimesed käibemaksureformid jõustusid 1. Muud meetmed jõustuvad Auditi ulatus ja lähenemisviis 23 Auditis hinnati, kas komisjon ja liikmesriigid käsitlevad tõhusalt probleeme, millega liikmesriigid silmitsi seisavad, et koguda internetis kaubeldavatelt kaupadelt ja osutatavatelt teenustelt õigeid käibemaksu ja tollimaksude summasid.\nEelkõige uurisime, kas komisjon on kehtestanud e-kaubanduses käibemaksu ja tollimaksude kogumiseks usaldusväärse õigus- ja kontrolliraamistiku, ning liikmesriikide kontrollimeetmed aitavad tagada käibemaksu ja tollimaksude täieliku kogumise e-kaubanduses. Nimetatud asutused valiti järgmiste kriteeriumide alusel: i väikese väärtusega saadetiste suhtes kohaldatavate õigusaktidega võimaldatavate vabastuste tõttu saamata jääva käibemaksu hinnanguline summa 11 ; ii MOSS-süsteemis registreeritud ettevõtjate arv liikmesriigi kohta 12 ; iii ühes liikmesriigis registreeritud ettevõtjate poolt Parimad kaubanduse naitajad liikmesriikides asuvatele klientidele suunatud e-müügi maht E-kaubandus on avatud eelkõige ELi-väliste kauplejate poolsele kuritarvitamisele, mis seab ELi kauplejad ebasoodsasse olukorda.\nSamuti moonutavad need siseturul võrdseid tingimusi.\nKonkurentsivõime Edetabel 2021\nSamuti auditeerisime käibemaksu- ja tollialastes õigusaktides sätestatud piiriüleste tarnete käibemaksu ja tollimaksude süsteemi.\nMeie analüüsi aluseks on liikmesriikide vastused e-kaubanduse küsimustikule, liikmesriikide maksu- ja tolliasutuste ekspertidega peetud vestlused ning mitu e-kaubandusega seotud tehingutest koosnevat valimit. Tähelepanekud 30 E-kaubanduses tarnitakse kaupu ja teenuseid kaugetest asukohtadest ning liikmesriigid peaksid tarnijate asukohariikides oma jurisdiktsiooni puudumist kompenseerima sellega, et vahetavad teavet kõnealuste Parimad kaubanduse naitajad kohta.\nHalduskoostöö korda ei kasutata täiel määral ära Liikmesriigid ei kasuta vastastikuse haldusabi kokkuleppeid, et vahetada teavet kolmandate riikidega 32 Maksu- ja tolliasutused peavad vahetama rahvusvahelise kaubanduse alast teavet teiste riikidega, et tagada maksu- ja tollialaste õigusaktide järgimine ning maksutulude täiemahuline kogumine. Seda halduskoostööd nimetatakse vastastikuseks haldusabiks.\nKõigi ELi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile vaja nõukogu eelnevat luba. Leidsime, et käibemaksualase koostöö valdkonnas on siiani sõlmitud vaid üks ELi rahvusvaheline leping, Euroopa Liidu ja Norra Kuningriigi vaheline leping halduskoostöö, pettuste vastase võitluse ja käibemaksu sissenõudmise kohta Nimetatud leping jõustus 1.\nÜkski küsimustikule vastanud 20 liikmesriigist ei ole seda aga e-kaubanduse jaoks kasutanud. Ka viis liikmesriiki, keda külastasime käesoleva auditi raames Vastastikune haldusabi tolliküsimustes 36 Tolliküsimustes ei ole ELil lepingut kolmandate Jalgige tootajate varuvoimalusi tehtava koostöö ja vastastikuse haldusabi kohta, millega nähakse ette spetsiifiline halduskoostöö e-kaubanduse valdkonnas.\nParimad kaubanduse naitajad ei takista liikmesriikidel kasutada tolliküsimustes sõlmitavaid vastastikuse haldusabi lepinguid, milles ei ole selgesõnaliselt viidatud e-kaubandusele, vaid mis käsitlevad üldiselt tollialaste õigusaktide rikkumisi, nende avastamist ja nende vastu võitlemist.\nNad ei soovi kasutada seda Bollingeri bandi ehitus Hiinaga e-kaubanduse vallas, kuna vastuse saamine ei ole kuigi tõenäoline Ilma kõnealuse teabevahetuseta ei saa tarbimisliikmesriigi tolliametnikud olla teadlikud tehingutest, mille tegemisest neile pole teatatud. ELi sisest halduskoostöö korda ei kasutata täiel määral ära 38 Liikmesriigid sõltuvad oma territooriumil käibemaksu kogumisel teistelt liikmesriikidelt liidusesisese kaubanduse kohta saadavast teabest.\nLiikmesriigid kasutavad sellise teabe vahetamiseks ELi õigusaktides sätestatud halduskoostöö korda Õigusaktides sätestatakse e-kaubanduse jaoks järgmised halduskoostöö vormid: väikese ühtse kontaktpunkti süsteem MOSS, Parimad kaubanduse naitajad sisaldab teavet registreeritud ettevõtjate ja nende poolt tarbimisliikmesriigis osutatud teenuste kohta, teabevahetus taotluse alusel ning teabevahetus ilma eelneva taotluseta, kasutades standardseid elektroonilisi vorme, kahes või enamas liikmesriigis samaaegselt läbi viidavad kontrollid ning maksuametnike kohalolu teistes liikmesriikides; lähetuste käigus on neil võimalik tutvuda dokumentatsiooniga või osaleda käimasolevates juurdlustes, detsentraliseeritud võrgustik Eurofisc, et kiiresti vahetada, töödelda ja analüüsida piiriülest pettust käsitlevat sihtotstarbelist teavet liikmesriikide vahel.\nEurofisc loodi käibemaksupettuste vastase võitluse valdkonnas tehtava mitmepoolse koostöö edendamiseks ja hõlbustamiseks. See ei ole juriidiline isik, vaid toimib koostöövõrgustikuna. Seepärast on MOSSis registreerimine vabatahtlik.\nELi kauplejad saavad end registreerida ELi MOSS-süsteemis liikmesriigis, kus nad on oma ettevõtte asutanud, või kui see ei ole võimalik, siis oma püsiva tegevuskoha riigis ELi-välised kauplejad võivad ennast ELi-välisesse süsteemi registreerida ükskõik millises enda valitud liikmesriigis. Kui kauplejad ei registreeri ennast MOSSis, peaksid nad end käibemaksukohustuslasena registreerima igas liikmesriigis, kus nende teenuseid tarbitakse. Teatatud probleem salvestatakse kodeeritud piletina andmebaasis Synergia.\nTehnilise vea teade võib viidata kas sõnumi kehtetusele või valele vormingule või sellele, et asjaomane käibedeklaratsioon või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ei ole teada. Samuti leidsime, et Parimad kaubanduse naitajad võetud tehnilise vea teadete puhul ei pea adressaat neile reageerima enne, kui probleem on piletina registreeritud. Seega ei ole liikmesriigid tehnilise vea teatega seotud probleemidega ennetavalt tegelenud vt III lisas toodud Parimad kaubanduse naitajad tulemuste täpne kirjeldus.\nViie külastatud liikmesriigi maksuhaldurid nõustusid nende väidetega auditi käigus. Nelja liikmesriigi arvates ei olnud suunised siiski piisavad. Austria maksuhalduri arvates on süsteem pärast Nad leiavad siiski, et liikmesriigid ei ole valmis uut ühtset kontaktpunkti MOSS sisaldab teavet registreeritud ettevõtjate ja nende poolt tarbimisliikmesriigile osutatud teenuste kohta 45 Halduskoostööd käsitlevate ELi õigusaktidega on ette nähtud MOSSi jaoks registreeritud kauplejate tegevuse alustamist, muutmist ja lõpetamist puudutava teabe ning nende registreerimisliikmesriigilt tarbimisliikmesriigile edastatavas käibedeklaratsioonis sisalduva teenuste osutamist käsitleva teabe säilitamine ja vahetamine Külastatud liikmesriikidest saadavad Madalmaad registreerimisliikmesriigina kauplejale veateate juhul, kui käibedeklaratsioonis esitatud summad ei ole õigesti arvutatud.


SELGUSID MAGISTRIÕPPESSE VASTUVÕETUTE NIMEKIRJAD | Tartu Ülikool\nSELGUSID MAGISTRIÕPPESSE VASTUVÕETUTE NIMEKIRJAD\n14. juulilselgusid Tartu Ülikooli magistriõppe vastuvõetute nimekirjad, mille kohaselt astub magistrantuuri õppima 224 inimest rohkem kui eelmisel aastal.\nRiikliku koolitustellimuse täitmiseks moodustatud õppekohtadele tunnistati vastuvõetavaks 791 üliõpilaskandidaati ja riigieelarvevälistele õppekohtadele tunnistati vastuvõetavaks 476 üliõpilaskandidaati.\nMagistriõppesse laekus lõplike andmete kohaselt 1919 avaldust (1288 avaldust RE ja 631 avaldust REV õppekohtadele). Avalduste hulk võrreldes eelmise aastaga on jäänud samale tasemele.\nPopulaarsemad õppekavad olid kommunikatsioonijuhtimine, rahvatervishoid, ökoloogia ning elustiku kaitse, õigusteadus, psühholoogia, ajalugu, religiooniantropoloogia, Euroopa-Liidu � Vene uuringud. �Võrreldes eelmise aastaga on jätkuvalt populaarsed õigusteadus, ajalugu, religiooniantropoloogia, mis näitab ülikooli mitmekülgset populaarsust,� ütles TÜ vastuvõtu peaspetsialist Kaja Karo.\nTartu Ülikooli võetakse vastuvõtutingimusi täitmata vastu Eesti avalike ülikoolide kvaliteedileppega liitunud ülikoolide bakalaureuseõppe cum laude lõpetanud. Cum laude tulemuste alusel esitati Tartu Ülikooli kandideerimiseks 40 avaldust, eelmisel aastal 42. Populaarsemad õppekavad eritingimustel kandideerijate seas olid ajalugu, füüsika ja õigusteadus.\n�Võrreldes varasemate aastatega saab sellel aastal tõdeda, et Tartu Ülikooli cum laude�de kõrval pürgivad meile õppima ka üliõpilaskandidaadid praktiliselt kõikidest kvaliteedileppega liitunud kõrgkoolidest,� rääkis Kaja Karo.\nMagistriõppesse riigieelarvelisele õppekohale vastu võetud üliõpilaskandidaat on kohustatud õppimatulekust ülikooli teavitama Interneti-aadressi www.sais.ee vahendusel või kirjalikult hiljemalt 24. juulil 2009.\nRiigieelarvevälisele õppekohale vastu võetud üliõpilaskandidaat peab teaduskonna dekanaadis, kolledži kantseleis või elektrooniliselt sõlmima õppeteenuse osutamise lepingu 31. juuliks 2009.\nLisainfo: Kaja Karo, TÜ vastuvõtu peaspetsialist, tel 737 6391, kaja.karo [ät] ut.ee


Seisukoht | Puhkuse parim osa | Õhtuleht\nMart Treial, spordireporter, 19. november 2019 18:30\nMis on puhkuse parim osa? Reisimine? Piiranguteta põõnamine? Teises linnas elavate sõprade-sugulaste külastamine? Kõik eelnimetatud on mõnusad tegevused, aga minu vaieldamatu lemmik on uudiste paast.\nVõimalik, et see tuleneb mu ametist, aga pole midagi lõõgastavamat, kui nädal-kaks süüdimatult mitte avada ühtki uudisteportaali või ajalehte. Müratase langeb miinustesse nagu rabamatkal. Vahega, et zen-olek kestab päevi, mitte napilt laudteest parklani. Lihtsalt suurepärane!\nSee on aastatega kujunenud teadlik valik. Algus tundus hirmutav, kuid ajapikku mõtlesin selgeks, et tegelikult on ju täiesti ükskõik, kas ma kuulen Mati Alaveri kohtuotsusest kümme minutit või nädal hiljem. Kui juhtub midagi päriselt olulist – näiteks sõda või looduskatastroof –, jõuab see nii ehk naa minu kõrvu. Kõik muu võib oodata puhkuse lõpuni, kui sirvin lugemata ajalehed läbi, et tagasi reele saada ja töörutiini naasta.\nToo lisapingutus on seda väärt, sest puhkuse kvaliteet tõuseb uudiste paastu abil kordades. Soovitan proovida. Eriti mugav on muude eluvaldkondade inimestel, sest teie võitegi vanad ajalehed südamerahus sinnapaika jätta.


Sisse- või väljalülitamine ühenduseta sõnumite administraatoritele - Office'i tugi\nSisse- või väljalülitamine ühenduseta sõnumite administraatoritele\nSaate saata Skype'i ärirakenduse kiirsõnumite oma kontaktidele juurde ka siis, kui sisse logitud. See funktsioon võimaldab teada, et teil on proovimise jõuda nende kontaktide. Te ei pea ootama, kuni keegi on enne sõnumi saatmist võrgus.\nÜhenduseta sõnumeid, on oluline teada:\nÜhenduseta sõnumeid ei arhiivita kasutaja postkasti.\nÜhenduseta sõnumid saadetakse kasutaja postkasti ja kasutaja teavitatakse, kui nad Skype'i ärirakenduse sisse logima.\nKui meilisõnumi adressaadi olekuks on seatud Mitte segada või esinemas, nad saavad vastamata sõnumi saatmist adressaadi Skype'i ärirakenduse klient.\nLisateabe saamiseks lugege teemat kasutamine ühenduseta kiirsõnumside Skype'i ärirakenduses.\nLülitada sisse või välja ühenduseta Kiirsõnumside\nMärkus. : Ühenduseta sõnumid on ainult saadaval uusima versiooni Click-to-Run Skype'i ärirakenduse klient ja pole saadaval vanema Click-to-Run Skype'i ärirakendus on kasutamisel või failina *.msi kasutati Skype'i ärirakenduse installimine.\nLubada või keelata ühenduseta sõnumite saatmine ühenduseta sõnumeid oma asutuse kasutajate jaoks, määrake EnableIMAutoArchivingTrue või False. Vaikimisi on see määratud True.\nVälja lülitada, Set-CsClientPolicy cmdlet-käsu kasutamine ja käivitada:\nLubada või keelata ühenduseta sõnumite saatmine ühenduseta sõnumite kasutaja, määrake EnableIMAutoArchivingTrue või False. Vaikimisi on see määratud True. Saate kasutada olemasoleva poliitika või luua nagu järgmises näites.


sinised silmaalused | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nsinised silmaalused 28.12.03 / Lastehaigused\nTere. Laps 3,5 aastane ja juba nädal aega on tema sisemised silmanurgad sinaka varjundiga.(laps hästi heleda nahaga-see pärilikkus) Kas põhjus võib olla tervisehäire. Kuu aega tagasi tehti kaelal ja lõua all suurenenud lümfisõlmede pärast vereanalüüs ja kõik oli korras. (avastati angiin ja sai AB ravi)(lümfisõlmed siiski suuremad-kaelal oa tera suurune,lõua all veidi suurem, kuid arstisõnul on kõik korras ja see võibki tal nii jääda) Nüüd on lasteaias vaheaeg ja kui varem läks magama kell 09.00 ja ärkas kell seitse, siis nüüd minnakse magama kell 23.00 ja ärgatakse kell 10, kas see võib ka põhjus olla. Samuti on menüü jõulude ajal täis magusat. (Kas peaks andma juurde rauda sisaldavaid toiduaineid) Kas peaks laskma kontrollida et usse pole, või lihtsalt ootama kui laps tavapärase elurütmi tagasi saab, saab veel (Marsimehe)vitamiine ja päevakübara tablette-sai pikk kiri, kuid arvasin et nii on lihtsam vastata Teil.\nAngiiniga kaasnevalt võivad kaela lümfisülmed suureneda ja kui nad on hetkel veel oasuurused ja vereanalüüs korras, ei ole hetkel põhjust muretseda. Kui suureneud lümfisõlmed jäävad püsima ka 2-3 nädala pärast, peaks last uuesti peretohtriga konsulteerima. Vereanalüüs oli korras, seega ei vaja laps tõenäoliselt menüü muutmist. Rauda saab organism hästi just lihast ja enamasti on jõulumenüüs liha palju. Sinaka varjundiga silmanurgad ei tohiks Teie lapsel olla kehvveresusest (aneemiast), see olnuks vereanalüüsist näha.\nKui laps sööb mitmekesist toitu (juurvili-puuvili, liha, piimatooted, teravili), ei vaja ta ka lisaks vitamiine. Päevakübara tablette võib talve- ja ka kevadperioodil anda vaheaegadega- 1,5 kuud päevakübara tablette ja siis paar nädalat vahet. Siis jälle 1,5 kuud päevakübara tablette ja ongi kevad käes.\nKui lapse sinaka varjundiga silmaalused teevad Teile muret, pöörduga 1-2 nädala pärast veelkord perearsti vastuvõtule.\nMurede lahenemist soovides


väljaränne - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 25. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastväljaränneInfoSeotud isikud TIIT TAMMARU Andrus Saar siim krusell mihkel nestor Tõnis Lukas Hanno Pevkur Seotud kohad Eesti Soome Läti Aafrika Venemaa Euroopaväljaränne - Viimased uudisedPM+Eestisse naastakse emotsionaalsetel põhjustelIga teine mullu Eestisse kolinud inimene oli siit mõne aja eest lahkunud. Inimarengu aruande koostanud Tartu Ülikooli linna- ja rahvastikugeograafia professori Tiit Tammaru sõnul tuntakse võõrsil elades sageli mentaalset alaväärsustunnet ja see koos kodumaaga säilinud emotsionaalse sidemega toob inimesi Eestisse tagasi.\n01.06.2017, PostimeesPMProfessor: mentaalne alaväärsuskompleks toob eestlased koju tagasi (4)Iga teine mullu Eestisse kolinud inimene oli siit mõne aja eest lahkunud. Inimarengu aruande koostanud professor Tiit Tammaru sõnul tuntakse sageli võõrsil elades mentaalset alaväärsustunnet ja see koos kodumaaga säilinud emotsionaalse sidemega toob inimesi Eestisse tagasi.\n01.06.2017, Hanneli RudiE24Tööpuudus on Poolas nii väike, et paneb muretsemaVäikese tööpuuduse põhjuste hulgas on väljarände tõttu vähenenud tööealine elanikkond, madal tööjõus osalemise määr ning langetatud pensioniiga. 27.05.2017, Adele JohansonPM+Praegune sisseränne taastoodab nõukaaja probleeme (11)Seni väga karmi sisserändepoliitikat järginud Eesti muutub tööandjate soovidele vastu tulles leebemaks. Kuna lõviosa Eestisse tulijatest on pärit endisest Nõukogude Liidust ning Eesti haridussüsteem on ikka veel kakskeelne, ei sulandu tulijad Eesti ühiskonda, vaid elavad edasi venekeelses paralleelmaailmas.\n23.05.2017, Hanneli RudiPMJaak Uibu: kui Päts soovitas Eesti maha jätta ehk Ligi sajandi vanused rändeprobleemid on taas aktuaalsed (23)Tänased väljarände probleemid on hästi läbi mängitud juba ligi sada aastat tagasi. Ja mitte üksnes läbi mängitud, vaid ka üsna hästi tolleaegses meedias protokollitud, kirjutab riigikogu Eesti rahvastiku toetusrühma konsultant teadusdoktor Jaak Uibu.\n18.03.2017, Jaak UibuE24Graafik: väljaränd Eestist 90 aastat tagasi1920. aastatel mindi Eestist tööd otsima Venemaale ja Põhja-Ameerikasse. 10 aastat hiljem aga peamiselt Euroopasse.\n24.02.2017, Adele JohansonE24SEB nädalakommentaar: Eesti majandus vajab töökäsi (9)Eesti rahvaarv on tänu eestlaste tagasirändele suurenenud juba kaks aastat järjest. Rahvastiku vananemise tõttu sellest majanduskasvu säilitamiseks aga ei piisa, kirjutab SEB nädalakommentaaris majandusanalüütik Mihkel Nestor.\n16.01.2017, Liis VelskerE24Kui palk ei kasva, jookseb Eesti inimestest tühjaks (10)Viimaste aastate kiire palgakasv on tulnud ettevõtete kasumite arvelt, samas on palkade ühtlustumine jõukamate naabritega paratamatu, tõdesid Eesti pangaliidu ümarlaual pankade ökonomistid. 18.10.2016, Adele JohansonPoola juhtkonda hirmutab noorte väljaränneKesk-Euroopa riigid peavad rohkem pingutama, et peatada paremat tööd otsivate noorte väljaränne, ütles Poola president Andrzej Duda täna piirkonna presidentide kahepäevast kohtumist avades.\n14.10.2016, AP/BNSEluKanadas hakatakse koolitama kanepispetsialisteKanadas asuvas prantsuskeelses ülikoolis College Communautaire du Nouveau-Brunswick hakatakse järgmisel aastal üliõpilastele õpetama kanepi kasvatamist, kuna ravikanepit tootvad firmad vajavad kanepispetsialiste.\n05.10.2016, Inna-Katrin HeinPMTui Hirv: meie seas on kahjuks palju neid, kelle meelest erinevus ei rikasta (42)Mul on olnud õnn ja nuhtlus elada juba aastaid paralleelreaalsustes Nõmme-Tartu-Reykjavík. Majapidamine on mul Islandil, aga mõtetes elan kõigis kolmes kohas edasi. Miks õnn ja miks nuhtlus? Õnn on ilmselgelt silmaring ja võime lugu pidada nähtustest nii siin kui seal, millest vähem reisinud kohalikud ehk ei märka pidada. Aga nuhtlus – need on kasvuvalud, mida pean üha uuesti läbi tegema, jälgides Eesti (sotsiaal)meediat, kirjutab laulja Tui Hirv.\n20.07.2016, Tui HirvPMSisseränne ületas mullu esmakordselt taasiseseisvunud Eestis väljarändeEestisse rändas 2015. aastal sisse 15 413 inimest ja Eestist välja 13 003 inimest, teatas statistikaamet. Rändesaldo oli 2410 ja loomulik iive -1336, mis tähendab, et sisseränne kompenseeris negatiivsest loomulikust iibest tingitud rahvaarvu vähenemise. 23.05.2016, Merike TederEluNüüdisinimesed rändasid Aafrikast välja, seksisid neandertallastega ja pöördusid Aafrikasse tagasiHispaania Baskimaa ülikooli DNA uuring näitas, et vähemalt üks suur grupp nüüdisinimesi rändasid Aafrikast välja Aasiasse ja Euroopasse, kus nad seksisid ja said järglasi neandertallastega, kuid siis läks osa neist ja nende järglased Aafrikasse parema kliima tõttu tagasi.\n20.05.2016, Inna-Katrin HeinPMEesti rahvaarv pööras kasvule (9)Täpsustatud andmetel elas 2016. aasta 1. jaanuaril Eestis 1 315 944 inimest, mida on 2673 inimest rohkem kui aasta varem samal ajal, teatas statistikaamet. Loomuliku iibe tõttu vähenes rahvaarv 1336 inimese võrra, kuid suurenes positiivse rändesaldo tõttu 2410 inimese võrra. 04.05.2016, Merike TederEluKriidiajastul toimus Euroopast suur hiidsisalike väljarännePaleontoloogide sõnul toimus kriidiajastul Euroopa kõige varajasem suur väljaränne, milles ei osalenud inimesed, vaid hiidsisalikud.\n25.04.2016, Inna-Katrin HeinE24Tööandjad: välistööjõu Eestisse toomine on hädavajalik (12)Tänane tööandjate aastakonverents «Tuulelohe lend 2016» keskendub ettevõtjate hinnangul ühele Eesti arengu hetke suuremale probleemile – tööjõupuudusele.\n23.02.2016, Kaire UusenPMOlev Liivik: väljaränne Eestist. Uusi fakte ja põnevaid lugusid 1941. aasta järelümberasumisest (1)Eesti ajaloomuuseumis algas jaanuaris loengusari «Järelümberasumine – tundmatust tuntuks», millega meenutatakse 75 aasta möödumist 1941. aasta algul toimunud ümberasumisest Eestist Saksamaale, kirjutab ajaloodoktor Olev Liivik Õpetajate Lehes.\n07.02.2016, Olev LiivikMillisel Venemaa autonoomsel piirkonnal on lipul vikerkaarevärvid?Vene võimud küsisid Twitteris riigi ametlikul leheküljel, et millise Venemaa autonoomse piirkonna lipul on vikerkaarevärvid.\n21.01.2016, Inna-Katrin HeinRepStatistikaamet: Eestist lahkub aina vähem inimesi!15.01.2016, Reporter.eeTeArstide väljaränne Eestist jätkubMöödunud aastal pöördus välismaale tööle minekuks vajalike dokumentide asjus terviseameti poole 144 meditsiinitöötajat, kellest 69 olid arstid.\n09.01.2016, Heilika LeinusT24Graafik: millistesse välisriikidesse eelistavad eestlased kolidaViimase kolme aasta jooksul on rahvastikuregistri andmetel Eestist lahkunud üle 28 000 Eesti kodaniku, enim neist Soome ja Suurbritanniasse.\n26.10.2015, Siiri LiivaVäljaränne Poolast jätkab kasvuVäljaränne Poolast kasvab endiselt, teatas täna Poola statistikaamet.\n05.10.2015, PAP-BNSPMProfessor: Soome kolinud eestlased taastavad kiiresti oma positsiooniEhkki välismaale minnes kaotavad paljud senise kõrge ametipositsiooni, suudavad eestlased vähemalt Soomes end mõne aastaga taas üles töötada, märkis rändeprotsesse uurinud Tartu Ülikooli professor Tiit Tammaru.\n17.09.2015, Merike TederE24Lissabon ägab turistide tulva allTänu ambitsioonikale internetikampaaniale, suhteliselt soodsatele hindadele võrreldes teiste samalaadsete sihtkohtadega, kasvavale kruiisisadamale ja turvaprobleemidele teistes päikeselistes paikades tõmbab Portugali pealinn ligi üha suuremal hulgal turiste.\n15.08.2015, Urho MeisterPM+Väljaränne Eestist kahanes mullu kolmandiku võrraVäljaränne Eestist kahanes eelmisel aastal 30 protsenti võrreldes kolme varasema aastaga.\n29.07.2015, postimees.eePMVäljaränne kahanes eelmisel aastal märgatavaltEestist väljaränne kahanes eelmisel aastal 30 protsenti võrreldes kolme varasema aasta tasemega.\n29.07.2015, Andres EinmannPMVootele Hansen: abi inimesele, omad ja õpetused ühiskonnastNii võrdõiguslikkusest kui ka pagulastest rääkimisel tuleb esile kalduvus inimesi suurteks rühmadeks jagada, aga tegelikud inimesed oma küsimustega ei taha mingite tunnuste alusel jaotatud rühmade tüüpnäideteks hästi mahtuda, kirjutab Inimõiguste Instituudi juhatuse esimees Vootele Hansen (SDE).\n27.07.2015, Vootele HansenPMSoomes töötavad eestlased naaseksid palgatõusu korral või pensionieasTartu ülikooli etnoloogiamagister Keiu Telve uuris, kuidas Soomes töötavad Eesti mehed tajuvad pendeltööd, kuidas see mõjutab nende majanduskäitumist ja suhteid lähedastega.\n14.07.2015, Kristi KarroPMInteraktiivne kaart: Lõunaeurooplased lahkuvad kodumaalt meelsamini kui meie siit idastEesti ei voolagi rahvast tühjaks. Vähemalt mitte sellise hooga nagu Hispaania ja Kreeka. Jah, Ida-Eurooplased liiguvad usinasti lääne poole, aga mitte nii usinasti, kui meie sõbrad Lõuna-Euroopast.\n11.07.2015, Pärlin LuhilaPM+Ilmar Raag: 20 aastat hiljemKui me iga järgmise 20 aasta jooksul võtame Eestisse vastu tõepoolest 1000 uusasukat, nii et sisse on juba arvestatud ka pereliikmed ja koduloomad, oleks neid ühe põlvkonna pärast veidi vähem kui 2 protsenti rahvastikust, kirjutab riigikantselei nõunik Ilmar Raag.\n18.06.2015, Ilmar RaagRepRiigikontroll: välismaalaste palkamine peaks lihtsam olema17.06.2015, Reporter.eePMEestist lahkuvad peamiselt püsiva töökohata madalapalgalised kõrghariduseta inimesedRiigikontrolli poolt täna avalikustatud Eesti ees seisvaid rändepoliitika valikuid kajastavast ülevaatest selgub, et Eestist rändavad välja pigem kõrghariduseta noored, kes saavad madalat palka ega oma püsivat töökohta.\n17.06.2015, Indrek MäeSakStockholmis elav eestlanna: Rootsis on immigrante vastu võetud mitmel põhjuselKui Eestis arutatakse praegu, mil määral peaks sõjast räsitud riikidest pärit põgenikke vastu võtma, siis Rootsil on sisserändajate vastuvõtmise kogemus juba ammusest ajast. 13.06.2015, Sten MahovSakStockholmis elav eestlanna: Rootsis on immigrante vastu võetud mitmel põhjuselKui Eestis arutatakse praegu, mil määral peaks sõjast räsitud riikidest pärit põgenikke vastu võtma, siis Rootsil on sisserändajate vastuvõtmise kogemus juba ammusest ajast. 13.06.2015, Sten MahovPM+Oskustöölised lähevad välismaale leiba teenimaKümne aastaga on välismaal töötavate eestlaste seas hüppeliselt suurenenud oskus- või käsitööliste osakaal, samas on vähenenud tippspetsialistide osakaal, selgub värskest Eesti inimarengu aruandest.\n29.05.2015, BNSPMInimarengu aruanne: välismaal töötajate seas on kasvanud oskustööliste osakaalKümne aastaga on välismaal töötavate eestlaste seas hüppeliselt suurenenud oskus- või käsitööliste osakaal, samas on vähenenud tippspetsialistide osakaal, selgub värskest Eesti inimarengu aruandest.\n29.05.2015, BNSPMVäljaränne Eestist vähenes mullu 30 protsentiEestist rändas möödunud aastal välja 4637 ja Eestisse saabus elama 3904 inimest, teatas statistikaamet. Väljaränne oli eelneva kolme aastaga võrreldes ligi 30 protsenti väiksem.\n22.05.2015, Merike TederPariis on samuti vastu ELi põgenikekvootide plaanilePrantsusmaa ühines nende Euroopa Liidu riikidega, kes on vastu Brüsseli plaanile kehtestada kvoodisüsteem 28-liikmelisse ühendusse saabuva põgenikevoolu hajutamiseks.\n17.05.2015, AP / BNSE24Arvamus: Sillamäest saaks ägeda suvituslinnaIda-Virumaa on teemaks ning on hea, et Eesti on oma nägu lõpuks sinnapoole pöörama hakanud. Kuigi maakond on kireva ja traagilise ajalooga, püüavad aktiivsed kohalikud norutamise asemel kasutada ära olemasolevat, meelitamaks külalisi ja pakkumaks põnevat tegemist-vaatamist.\n06.05.2015, Risto VähiRepStatistikaamet: eestlased naasevad välismaalt koju!05.05.2015, Reporter.eePMEesti rahvaarvu vähenemine on aeglustumas Täpsustatud andmetel elas 2015. aasta 1. jaanuaril Eestis 1 313 271 inimest, mida on 2666 inimest ehk 0,2 protsenti vähem kui aasta varem samal ajal, teatas statistikaamet.\n05.05.2015, Merike TederPMSiim Veskimees: kaotajate valitsusKirjanik Siim Veskimees (Vabaerakond) leiab Postimehe arvamusportaalis, et koalitsioonikõnelusi peavad ja uut valitsust panevad kokku jõud, mis jäid valimistel tegelikult kaotajaks.\n27.03.2015, Siim VeskimeesLätist on 14 aastaga lahkunud 238 000 inimestLäti majandusministeeriumi andmetel on Lätist 14 aastaga lahkunud 238 000 inimest.\n04.03.2015, BNSPM+Valijate arvates on Eesti suurim probleem väljaränneEile valimisjaoskondades hääletamas käinud tartlased ootavad uuelt riigikogult ja valitsuselt, et mõeldaks rohkem inimestele ning et valimisprogrammides välja öeldud lubadused täidetaks.\n01.03.2015, Jaan OlmaruTeMis tooks võõrsil töötavad arstid koju tagasiEnam kui 2000 Eesti arsti töötavad välismaal. Arstide liidu korraldatud valimisdebatil soovisid meedikud teada, kas poliitikute arvates tuleks võõrsil leiba teenivaid meedikuid koju tagasi kutsuda ja kuidas seda teha.\n17.02.2015, Hanneli RudiT24Millistel tingimustel naaseksid võõrsil leiba teenivad lätlased kodumaale?Enamik lätlasi, kes elavad oma kodumaalt väljas, plaanivad Lätti naasta sobivate tingimuste tekkides järgmise viie aasta jooksul, selgub värskest uuringust.\n15.01.2015, Rivo VeskiPM+Tõnu Viik: essee valitsemise nutikusestPeaminister Taavi Rõivas kirjutab, et Eesti senine edu on nutika valitsemise tulemus («Sihime Põhjala kiireimat kasvu», PM 12.11). Eesti edenemist ei ole tõesti suurt millelegi muule rajada kui tarkusele ja nutikusele, sest suurt jõudu meil inimeste hulga ega loodusvarade näol ei ole. Aga kui küsimusega konkreetseks minna, siis kui nutikalt me ikkagi oma elu korraldame? Kas oleme sama nutikad kui lääneriigid keskmiselt või nagu Põhjamaad? Veel nutikamad? Kas me praegune nutikuse tase vastab ülesannete raskusele? Ja kui nutikad me õigupoolest peaksime olema, et õnnestuks üritus, mis Eesti Vabariigi loomisega algas ja taastamisega jätkus?\n28.11.2014, Tõnu ViikPM150 aastat pärast suurt väljarännetMugavus- ja lodevuspagulus või midagi väga sarnast oli Eestis päevakorral terve 19. sajandi teise poole ja uuesti pärast Teist maailmasõda, osutab etnoloog Aivar Jürgenson. Nüüd, sadakond aastat hiljem, mõistetakse minejad hukka või õigeks üsna samu argumente kasutades. Asjad korduvad. 19.10.2014, Aivar JürgensonPM+150 aastat pärast suurt väljarännetMugavus- ja lodevuspagulus või midagi väga sarnast oli Eestis päevakorral terve 19. sajandi teise poole ja uuesti pärast Teist maailmasõda, osutab etnoloog Aivar Jürgenson. Nüüd, sadakond aastat hiljem, mõistetakse minejad hukka või õigeks üsna samu argumente kasutades. Asjad korduvad. 18.10.2014, Aivar JürgensonEluEdgar Savisaar kooseluseadusest: kui me väljarände probleemi ei lahenda, siis ei ole siin Eestis varsti ei homodel ega heterotel kellegagi koos ollaNeljapäeval, 9. septmebril hõiskas terve Eesti kui riigikogu võttis vastu kooseluseaduse, mille ka president hiljem kiirkorras välja kuulutas. Tallinna linnapea Edgar Savisaar kostab, et temal on aga hoopis teised eesmärgid.\n10.10.2014, Elu24.eePMMihkel Servinski: võtame pea liiva alt väljaEnamikus Eesti maakondades teatakse, et rahvastik väheneb ja vananeb, aga seda ei julgeta tunnistada. Kui probleemi ei tunnista, pole võimalik seda lahendada. Lahendus oleks aga väärikate töökohtade loomine, kirjutab statistikaameti peaanalüütik Mihkel Servinski.\n16.09.2014, Mihkel ServinskiPMKolme lapsega pere kolib Soomest kodumaale tagasiKümne aasta jooksul on Eestist Soome lahkunud üle 35 600 inimese, sealt Eestisse tulnuid on neli korda vähem.\n08.09.2014, Anneli AmmasPM+Kolme lapsega pere kolib Soomest kodumaale tagasiKümne aasta jooksul on Eestist Soome lahkunud üle 35 600 inimese, sealt Eestisse tulnuid on neli korda vähem.\n08.09.2014, Anneli AmmasTCAasmäe: töökäte vähenemine toob kaasa pruudipõuaEndine Tallinna linnapea, majandusgeograaf Hardo Aasmäe ütles ajalehele Pealinn, et Eestit tabanud töökäte vähenemine toob kaasa nii pruudipõua kui ka iibelanguse.\n26.08.2014, Kristel KossarPMTõnu Runnel: kõige õigem eestlaneNõukogude okupatsiooni ajal vaidlesid kojujäänud pagulastega, kummad on «õigemad» eestlased. Koduseid süüdistati kollaboratsionismis, minejaid desertöörluses. Eestlaseks olemine oli nagu elukestev ajateenistus, sünnipärane raske kohustus. Ilmselgelt pidi kõige õigem eestlane enim vaevas olema, mistõttu jõutigi ühele meelele vaid surnute osas – vat need olid kindlasti õiged.\n26.08.2014, Tõnu RunnelPMTõnu Runnel: kõige õigem eestlaneNõukogude okupatsiooni ajal vaidlesid kojujäänud pagulastega, kummad on «õigemad» eestlased. Koduseid süüdistati kollaboratsionismis, minejaid desertöörluses. Eestlaseks olemine oli nagu elukestev ajateenistus, sünnipärane raske kohustus. Ilmselgelt pidi kõige õigem eestlane enim vaevas olema, mistõttu jõutigi ühele meelele vaid surnute osas – vat need olid kindlasti õiged.\n26.08.2014, Tõnu RunnelPMÕigem eestlaneEesti Rahva Muuseumi direktor, endine haridusminister Tõnis Lukas vallandas kommentaaride laviini, kui iseloomustas iseseisvuse taastamise aastapäeva puhul Tartus toimunud üritusel praegusaja Eestist lahkunud inimesi krõbedate sõnadega. Lukas tõi oma kõnes võrdluse sõjaaja väljarändega ning ütles: «See ei ole see laine, mis läks aastal 1944. Need on mugavuspagulased, kes praegu lahkuvad. Osalt ka lodevuspagulased.» (osundus ERRi järgi)\n23.08.2014, Argo IdeonPMEestist lahkus mullu üle 6700 inimeseStatistikaameti aastaraamatust selgub, et mullu oli Eestist väljarändajaid üle 2600 võrra rohkem, kui sisserändajaid.\n25.07.2014, Toomas RandloPMSisseränne Eestisse kasvas\n22.05.2014, Merike TederVmValgamaa elanikkond kahanes enam kui protsendi jagu Täpsustatud andmetel elas 2014. aasta 1. jaanuaril Eestis 1 315 819 inimest, teatas statistikaamet. Rahvaarv vähenes 2013. aastal jooksul 4355 inimese võrra ehk 0,3%.\n05.05.2014, Piret KaruPMSiim Krusell: väljarände vastu aitab kallim töö\n12.04.2014, Siim KrusellPM+Siim Krusell: väljarände vastu aitab kallim töö\nVäljaränne sõltub palgatasemest ja see omakorda tööviljakusest, selgitab statistikaameti peaanalüütik Siim Krusell. Seepärast ongi võtmeküsimus, kuidas tuua Eestisse tööd, mille eest rohkem makstakse. 12.04.2014, Siim KrusellPMMännik: Eestil pole väljarände osas teistelt riikidelt midagi õppida\nEesti Panga nõukogu endise esimehe Jaan Männiku sõnul ei ole Eestil väljarändeprobleemi puhul teistelt riikidelt midagi õppida ja Eesti peab leidma oma lahenduse.\n10.04.2014, Andres EinmannTCTallinn meelitab inimesi Eestisse jääma, aga suurt palka ei paku\nTallinna linnavalitsus on korraldanud reklaamikampaania, mis lähtub eeldusest, et inimesed lahkuvad Eestist töökohtade puudumise, mitte väikeste palkade tõttu.\n19.03.2014, Uwe GnadenteichT24Piiri taha minejatel on hiiglaslikud palgaootused Keskmine välismaale kippuv Eesti elanik on madalama haridusega mees, kes tahab lihttöö eest kätte saada 2300 eurot ja kolib meelsamini Soome.\n08.03.2014, Marian MänniPM+Eesti meeste ülepaisutatud palgasoovid\n08.03.2014, Marian MänniT24Eestlaste kihk võõrsile tööle minna vähenes\n07.03.2014, Hanneli RudiRepMarju Lauristin kommenteerib massilist väljarännet Eestist05.01.2014, Reporter.eePMAnna-Maria Penu: punane kohver\nKas sa julged seda Eestis üldse lahti teha?» küsib Kadri kohvrile viidates ja vaatab mulle teraselt otsa. Sama pinevalt kui Mari, kes on ta selja taha seisma jäänud ja nüüd õõtsutab end närviliselt edasi-tagasi. Ikka edasi-tagasi.\n21.12.2013, Anna-Maria PenuPM+Anna-Maria Penu: punane kohver\n21.12.2013, Anna-Maria PenuE24Valitsus suunab iirlasi piiri taha\nTöötu elektrikuna pole Alan Douglase elu pärast Iiri ehitustööstuse kokkukukkumist just kerge olnud. Sotsiaalametnike kiri, mis soovitab talle tööotsa Coventry linnas Suurbritannias, oli siiski löök allapoole vööd. 10.12.2013, Urho MeisterPMOliver Kund: eestluse päästmine\n10.12.2013, Oliver KundPM+Oliver Kund: eestluse päästmine\n10.12.2013, Oliver KundPMIngrid Rüütel: Eesti emad välismaal ei mõtle enam, kuidas nende lapsed jääksid eestlasteks\n26.11.2013, Tuuli KochPMTiit Tammaru: Eestis on väljarände taustal rahvusriik tugevnenud\n12.11.2013, Helen MihelsonPMVäljarändest paanikata\nEesti liitumise järel Euroopa Liiduga on inimeste liikumisvõimalused riikide vahel märgatavalt paranenud ning ka tegelik ränne on kasvanud hüppeliselt, samas pole see sugugi vaid Eestile ainuomane nähtus, kirjutab Argo Ideon Euroopa Komisjoni Eesti esinduse ajakirjas Eurokratt.\n15.09.2013, Argo IdeonJTElu meesteta külas\nTüri vallas asuva Kahala küla naised saadavad oma mehed tööle Soome. Selles poleks midagi imelikku, sest kust külast välismaale tööle ei käidaks, kuid Kahalas palju rohkem töövõimelisi mehi polegi.\n12.09.2013, Silvi LukjanovE24Iirlaste lahkumiskiirus: üks iga kuue minuti tagant\nIirlaste väljarände tempo tõus jätkub, teatud ajavahemikus lahkus riigist üks inimene iga kuue minuti järel – kõrgeim näitaja alates arvepidamise algusest 1980ndate lõpus.\n30.08.2013, Jamie Smyth, FTRepUuring: eestlased lahkuvad kodumaalt, sest…30.08.2013, Reporter.eePMBalti riigid, Valgevene ja Venemaa soovivad ühiselt ohjeldada illegaalset rännet\n15.08.2013, BNSSakElanike arvu vähenemine sai tänavu hoogu juurde\nViljandimaal pole ühtegi valda või linna, kus poole aasta jooksul oleks elanike arv suurenenud. Siit on lahkunud rohkem kui 600 inimest. Peaaegu 20 protsendi võrra on vähenenud ka sündide arv.\n12.07.2013, Marko SuurmägiPMVälismaale tööle minejate haridustase on langenud\nVälismaale tööle minevate Eesti inimeste seas on kahe rahvaloenduse vahelise ajaga oluliselt langenud kõrgharidusega inimeste osatähtsus.\n28.06.2013, Merike TederRepMilline on Rootsi kolinud eestlaste elu?27.06.2013, Reporter.eePM+Eesti küla hingitseb ehitustolmus\nLõuna-Venemaal Sotši lähedal asuv eestlaste küla Esto-Sadok asub taliolümpiamängude ehituse keskmes.\n04.06.2013, Liisi MölderTeMillega Eesti arste võõrsile meelitatakse\n03.06.2013, Tiina KaukverePMKadri Inselberg: mina Eestist ära ei lähe\nVäljaränne on olnud Eestis valus probleem juba aastaid, kuid viimased statistikaameti andmed, mis näitasid, et mullu väljaränne suisa kahekordistus, sundis mind lõpuks kirja panema põhjused, miks mina Eestist ära minna ei taha.\n27.05.2013, Kadri InselbergPM+Kadri Inselberg: mina Eestist ära ei lähe\n27.05.2013, Kadri InselbergPMJuhtkiri: kaks korda rohkem minejaid\n23.05.2013, PMPM2012. aasta küsimus: miks Eesti inimesed järsku lahkuma hakkasid?\n23.05.2013, Mikk SaluPM+Venelased lahkuvad rohkem kui eestlased\nVahed ei ole küll tohutud, aga statistikaameti avaldatud arvud eri rahvaste väljarände kohta näitavad, et eelmisel aastal lahkujatest olid 59 protsenti eestlased (osakaal rahvastikust 69 protsenti), see aga näitab et suhteliselt enam lahkus muust rahvusest inimesi. «Kui siia lisada muukeelsete väiksem sündimus ja mõned muudki tegurid, võib öelda et Eesti muutub pidevalt rohkem rahvusriigi poole,» ütles Tartu Ülikooli inimgeograafia professor Tiit Tammaru.\n23.05.2013, PMPM+Inimesed tulevad ka tagasi\nEelmise aasta jooksul lahkus Eestist 10 800, aga tuli 4200 inimest – 70 protsenti tulijatest on Eesti kodakondsusega. Statistikaameti rahvastikuosakonna analüütiku Alis Tammuri sõnul räägime neil juhtudel Eestisse tagasipöördumisest. Seega, saldo on küll negatiivne, aga kokkuvõttes tullakse siiski ka tagasi.\n23.05.2013, PMPM+Juhtkiri: kaks korda rohkem minejaid\n23.05.2013, PMPM+Väljaränne kasvas järsku kaks korda\n23.05.2013, Mikk SaluPMStatistika: Eestist rännatakse heaoluriikidesse\n22.05.2013, Merike TederPMLahkuja: võib-olla naaseb Eestisse hoopis mu laps?\nÜheksa aastat Riias elanud Tiina (36) kirjutab Postimehe arvamusportaalis, et teda pole võõrsil oodanud ees paremad tingimused, küll aga isiklik õnn, ning naasta ta ei kavatse. 14.05.2013, Tiina (36)PMLahkuja: tundsin end välismaalasena nii uuel kodumaal kui Eestis\nTartu Ülikooli skandinavistika tudengina Rootsi läinud ja nüüdseks juba 18 aastat seal elanud eestlanna Marju (38) kirjutab Postimehe arvamusportaalis, miks ta võõrsile jäi, kuidas Eesti kõrgharidusega seal midagi teha polnud ning miks ta vahepeal tundis end välismaalasena nii Eestis kui uuel kodumaal.\n14.05.2013, Marju (38)Lätlased ei usu kaasmaalaste naasmist\nLätis läbi viidud arvamusuuringu tulemuste kohaselt ei usu enamus lõunanaabritest, et nende välismaale lahkunud kaasmaalased lähiaastatel tagasi kodumaale naasevad.\n08.05.2013, Jürgen TammePMTuuli Jõesaar: mis on halba soovis hästi elada?\n08.05.2013, Alo RaunE24Hollande lajatab oma suurmaksu firmadele\n30.03.2013, Hugh Carnegy, FTPMSotsiaalministeerium asub uurima väljarändehuviga elanike osakaalu\nSotsiaalministeerium otsib hankega ettevõtet, kes viiks läbi küsitlusuuringu Eesti tööealise rahvastiku väljarändepotentsiaali kohta.\n23.03.2013, Merike TederPMHans Väre: ma ei ole nii optimistlik\n07.03.2013, Kaja KallasPMMikk Salu: midagi pole teha, lähevad ära\nSattusin lugema Ungari viimaste aastate arengu kohta. Kolmandik ungari noortest ütleb, et lähevad välismaale, ajalehe pealkiri (küll paari aasta tagune) teatab, et Ungariga on kõik läbi. Miljon inimest lahkub. Inimesed ei jaksa oma kodude eest maksta. Kõik on väga paha, riik jookseb inimestest tühjaks, midagi tuleb ette võtta. Tuleb tuttav ette? Ikka tuleb. Eestis on seis ja jutud ju samad.\n05.03.2013, Mikk SaluPM+Mikk Salu: midagi pole teha, lähevad ära\nSattusin lugema Ungari viimaste aastate arengu kohta. Kolmandik ungari noortest ütleb, et lähevad välismaale, ajalehe pealkiri (külla paari aasta tagune) teatab, et Ungariga on kõik läbi. Miljon inimest lahkub. Inimesed ei jaksa oma kodude eest maksta. Kõik on väga paha, riik jookseb inimestest tühjaks, midagi tuleb ette võtta. Tuleb tuttav ette? Ikka tuleb. Eestis on seis ja jutud ju samad.\n05.03.2013, Mikk SaluEluVideo: miks Eesti noored ei taha abielluda?\nSeitsme aastaga on Eestist lahkunud rohkem naisi kui mehi. Suurim väljaränne on olnud vanuse-grupis 25-34. 19.01.2013, Elu24.eePM+Noored naised jätavad kodumaa\nStatistikaameti andmetel on Eestist lahkunud naiste arv viimaste aastatega hüppeliselt kasvanud, seitsme aastaga on lahkunud 4661 mehe kõrval 10 777 naist.\n19.01.2013, Heidi OjamaaRepEestlased põgenevad kodumaalt18.01.2013, Reporter.eeE24Iirimaalt pagetakse nagu 19. sajandi nälja-aastail\nInimeste lahkumise tempo Iirimaalt on omandamas rekordilisi mõõtmeid, iga päev jätab kodumaaga hüvasti üle 200 inimese.\n03.01.2013, Urho MeisterPMMark Soosaar: pruutide lahkumise neli põhjust\n22.12.2012, Rein TaageperaItaalia «põgenikesaarele» saabus sadu aafriklasi\n15.12.2012, Jürgen TammeE24Pooled Soomes elavatest eestlastest ei taha kodumaale enam naasta\n16.11.2012, Kristina TraksE24Soome riik hakkab Eesti «kalevipoegi» harima\nSoome alustas massiivset varimajanduse vastast kampaaniat, mis ulatub otsapidi ka Eestisse – enam ei tohi Soomes ehitustel töötada ilma kohalike maksunumbriteta.\n12.11.2012, Kristina TraksE24Tööjõuturult on kadunud Haapsalu linnatäis noori töötajaid\nRahvaloenduse andmeil on tööealiste arv vähenenud 36 000 inimese võrra ja kõige enam on vähenenud noorte töötajate arv, keda on tööturul lausa 11 000 vähem kui aasta tagasi.\n05.11.2012, Kristina TraksPMTriin Aimla-Laid: Eesti, ära viska meid ära!\n01.11.2012, Triin Aimla-LaidPPStatistikaamet parandas Pärnu väljarändesaldot\nStatistikaameti Eesti-sisese rände mulluste korrigeeritud andmete järgi pääses Pärnu Eesti suurima väljarändega linnade edetabeli tipust.\n31.10.2012, PPPPKorrektiiv statistikas parandas Pärnu väljarändesaldot\n29.10.2012, Eno-Gerrit LinkPMViljar Arakas: kui kaua püsib püsti tühjenev kott? Kui ühelt poolt toimub inimeste vaba väljavool ning teisalt piiratakse sisserännet, peaksime enda käest küsima, kui kaua tühjenev kott püsti seisab, kirjutab Teenusmajanduse Koja esimees Viljar Arakas. Ta leiab, et spetsialistide sisserännet tuleks lihtsamaks teha. 16.10.2012, Viljar ArakasPM+Viljar Arakas: kui kaua püsib püsti tühjenev kott? Kui ühelt poolt toimub inimeste vaba väljavool ning teisalt piiratakse sisserännet, peaksime enda käest küsima, kui kaua tühjenev kott püsti seisab, kirjutab Teenusmajanduse Koja esimees Viljar Arakas. Ta leiab, et spetsialistide sisserännet tuleks lihtsamaks teha. 16.10.2012, Viljar ArakasPMAadu Must: Eestist on saamas väljarändajate maa\n11.10.2012, Aadu MustE24Pooled Soomest lahkunud töölised tulid tagasi\nKui tuhanded eestlased on parema palga otsingutel Soome tööle läinud, siis midagi samalaadset on üle elanud ka Soome ühiskond, kui mõnikümmend aastat tagasi lahkus Soomest ligi pool miljonit elanikku. Tagasi tulid neist peaaegu pooled.\n13.09.2012, Kristina TraksE24Mis tooks Eesti töötajad Soomest tagasi?\nUmbes pooled 2000. aastatel Eestist Soome paremat elu otsima läinud inimesed tegid seda sissetulekuga seotud põhjustel, selgub TÜ inimgeograafia doktorandi Kristi Anniste uuringust. Tagasi tooks inimesed hea töö ja korralik palk, mis võimaldaks hea majandusliku toimetulemise.\n13.09.2012, Kristina TraksE24Ettevõtjad, olge valvel: teie insenerid pakivad juba lahkumiseks kohvreid\nPaljudel Eesti ettevõtete inseneridel on kõrge kvalifikatsioon, kuid nad saavad sellist palka, mis on võrreldaval tasemel lapsehoidjaga, kelle välismaal traditsiooniline inseneride perekond endale palganud on, tõdes ajakirjale Inseneeria Šveitsis firmas National Climate Observing System töötav Kalev Rannat.\n09.09.2012, Kaja KoovitLäti mullune väljaränne oli viimase 18 aasta suurim\nLätist rändas möödunud aastal alaliselt välismaale elama 30 380 inimest, mis on suurim ametlikult emigreerunud inimeste hulk viimase 18 aasta jooksul, teatas reedel statistika keskvalitsus.\n27.07.2012, BNSLätlasi meelitaks kodumaale suurem palk\nLäti majandusteadlase Andris Miglavsi sõnul meelitaks paljusid välismaale lahkunud kaasmaalasi kodumaale naasma senisest suurem töötasu.\n18.07.2012, Jürgen TammeLäti tahab välismaale lahkunuid tagasi meelitada\n12.07.2012, Jürgen TammePMRein Veidemann: rahvuslik aadrilask\n02.06.2012, Rein VeidemannPMKaido Ivask: elanikud lähevad parema töö, palga ja hariduse järgi\nRahvaloenduse tulemusel selgunud elanikkonna järsk vähenemine Järvamaal on mõneti eksitav, kuid siiski tuleb mõelda, kuidas maakondade tühjaksjooksmist peatada, kirjutab Järvamaa Omavalitsuste Liidu esimees Kaido Ivask. 01.06.2012, Kaido IvaskPPJuhtkiri: Üks soomlane ja 2,9 pärnumaalast\nPole vähimatki kahtlust, et inimeste väljaränne hoogustub, kui kodumaal pole hea elada. Sageli põhjustab võõrsilemineku majanduslik sund. Kala otsivat kohta, kus sügavam, inimene, kus parem.\n30.05.2012, ArvamustoimetusPPJuhtkiri: Üks soomlane ja 2,9 pärnumaalast\n30.05.2012, ArvamustoimetusPPPärnakad kolivad kodunt ära\nMullu rändas Pärnumaalt välismaale elama 566 inimest ja siia kolis 201 välismaalast. Ettearvatult mindi kõige sagedamini Soome, kuhu asus 397 inimest, samuti Suurbritanniasse (76), Rootsi (16), Saksamaale (9), Venemaale (7), Ukrainasse (1). Väljapoole Euroopat kolis 20 pärnumaalast.\n29.05.2012, Riina MartinsonPPPärnakad kolivad kodunt ära\n29.05.2012, Riina MartinsonPM+Tallinn võitis, Tartu kaotas\n29.05.2012, PMPMEestist välja rändas pea kaks korda enam inimesi kui tuli siia\n28.05.2012, Merike TederPMLeif Kalev: Euroopa Liit ja rändav inimene\nVäljarändajate teemast möödavaatamise või lihtsakoeliste tagasimeelitamisskeemide asemel vajame palju läbimõeldumat ja nende inimeste tegelikku olukorda arvestavat hargmaisuse poliitikat, kirjutab riigiteadlane Leif Kalev Postimehe arvamusportaali Euroopa blogis.\n25.05.2012, Leif KalevLätit ähvardab demograafiline katastroof\n20.05.2012, Hendrik VosmanLäti alandas väljarändeprognoosi 10 000 kuni 20 000 inimeseni\nLätist võib sel aastal parema elu ja töövõimaluste otsingul lahkuda umbes 10 000 kuni 20 000 inimest, ütles sotsiaalministeeriumi esindaja täna.\n14.05.2012, BNSAmetlik väljaränne Lätist kahekordistus aastaga\nLätist ametlikult lahkunud ja välismaale elama asunute arv kerkis mullu võrreldes aasta varasemaga pea kaks korda, selgus täna Läti kodakondsus- ja migratsiooniameti rahvastikuregistri andmetest.\n08.03.2012, BNST24Laura Mallene: välismaa-kurbus\n13.02.2012, Laura MalleneN24João Lopes Marques: on Maarja tõesti Eestist minekut teinud? Aasta 2012 küsimuste küsimus näib olevat: kui palju eestlasi tegelikult Eestis elab? Kuid rahvaarvust endast on kaks teist küsimust hoopis kõnekamad: 1) kui paljud eestlased on Eestist viimasel ajal lahkunud; 2) milline on meeste-naiste vahekord selles 1991. aasta järgses väljarändes?\n06.02.2012, João Lopes Marques, kolumnistPMAija Brasliņa: rahvaloendus on riigi jaoks tõehetk\n25.01.2012, Aija BrasliņaPMEesti rahvaarv vähenes mullu 4400 inimese võrra\n20.01.2012, Hanneli RudiSakNoorel pole põhjust Viljandimaalt minema kolida. Või siiski?\nEile väitlesid Ugala teatri juht Hillar Sein ja Viljandi volikogu liige Randel Länts «Sakala» internetiküljel teema üle, mille tähtsust piirkonna tulevikus on raske ülehinnata: kas noorte äraminek Viljandimaalt on paratamatu?\n20.12.2011, Hans VäreSakVäitluskohtunik: rohkem tähelepanu töökohtadele!\nVäitlusseltsi kohtunik Herman Kelomees ei anna selget võitu kummalegi "Sakala" veebiväitluses osalenule, vaid ütleb, et oleks tahtnud näha rohkem debateerimist töökohtade üle. Järgneb väitluskohtuniku kommentaar.\n19.12.2011, Hans VäreSakLõppsõnad: tähtsad on kultuur, haridus ja ettevõtlus\nRistküsitluse järel koostasid väitlejad lõppsõnad.\n19.12.2011, Hans VäreSakRistküsitlus: mis noort Viljandis hoiab?\n"Sakala" ja Eesti väitlusseltsi veebiväitlus on jõudnud ristküsitluseni, kus pooled üksteiselt aru pärivad.\n19.12.2011, Hans VäreSakVeebiväitlus: noorel pole põhjust Viljandimaalt välja rännata\nTäna väitlevad Hillar Sein ja Randel Länts «Sakala» internetiküljel teema üle, mille tähtsust piirkonna tulevikus on raske ülehinnata: kas noorte äraminek Viljandimaalt on paratamatu?\n19.12.2011, Hans VäreSak«Sakala» veebiväljaandes tuleb väitlus noorte lahkumise üle\nEsmaspäeval kell 12—14.30 väitlevad Hillar Sein ja Randel Länts «Sakala» internetiküljel selle üle, kas noorte äraminek Viljandimaalt on paratamatus.\n16.12.2011, Hans VärePMMartin Pau: ja Eestisse jäid jobud ...\n07.11.2011, Martin PauPMTeadur: töötu võõrsile minekus pole midagi halba\nKonjunktuuriinstituudi teaduri Leev Kuumi hinnangul on väljarände probleemi osas mõnevõrra üle reageeritud ning teaduri arvates pole midagi halba selles, kui töötud lahkuvad riigist ja saavad mujal tööd.\n06.11.2011, Hanneli RudiPMIlves: eestlaste välismaale kolimisel ei ole raha ainus põhjus\n10.10.2011, Merje PorsPMVõõrsilt tuleb Eestisse tagasi iga neljas\nEestisse tuleb tagasi iga neljas välismaale õppima, tööle või elama läinud eestlane, näitavad Tartu Ülikooli väliseesti uuringute keskuse ligikaudsed arvutused.\n30.09.2011, Hanneli RudiTePevkur: Eestist ei lahku rohkem õdesid, kui süsteem neid juurde koolitab\n19.09.2011, Raul SulbiLäti rahvastik on kahanenud kümnendiku võrra\nLäti rahvastik on vähenenud kümnendiku võrra, lätlasi ja Lätis elavaid vähemusrahvuste esindajaid on nüüd umbes kaks miljonit.\n14.09.2011, Inna-Katrin HeinPM+Ahto Lobjakas: arengust inimese pilguga\n06.09.2011, Raul EametsPMAndrus Saar: esimese ja teise asemel on nüüd Eestisid mitu\n17.08.2011, Alo RaunPM+Juhtkiri: väljaränne vajab selgust ja analüüsi\nÄsja ilmunud Eesti statistika aastaraamatu rahvastikku kajastav peatükk pakub nii rõõmustavaid kui ka mõtlemapanevaid noote. Abortide ja imikusurmade vähenemine ning sündide arvu suurenemisest ja surmade vähenemisest tingitud positiivne loomulik iive aastal 2010 kuulub kindlasti helgele poolele. Iseasi, kuivõrd püsivad need tendentsid on, kuid fakt jääb faktiks.\n03.08.2011, PME24Saksa tööturu avanemine jättis eestlased külmaks\n08.07.2011, Laura RausPM+Argo Ideon: diplomaatide väljaränne Tervelt 25 välisministeeriumi ametnikku mõtles mullu sügisel, et oleks tore veeta edasine karjäär mitte enam Eesti Vabariigi, vaid Brüsseli teenistuses ja esindada euroliitu Lõuna-Ameerikas, Aasias või mujal. Nad astusid selleks konkreetse sammu ja saatsid avalduse Euroopa välisteenistuse concur’ile – mõni isegi neljale ametikohale korraga. 21 neist on pidanud pettuma – neljal aga terendab uus töö.\n15.06.2011, Argo IdeonPM+Eestlased otsivad tööd ELi välisesindustes Kümnendat kuud kestval üleeuroopalisel konkursil ELi uue välisteenistuse (EEAS) kohtadele osales 25 Eesti välisministeeriumi ametnikku. Lootus jätkata oma karjääri ELi diplomaadina on praegu jäänud neljal eestlasel.\n15.06.2011, Argo IdeonPPSilvia Paluoja: Põgenemine võõrale marjamaale\nAnsipi valitsus näib ikka veel läbi sõrmede vaatavat tõsiasjale, et koduriigist lahkub rohkem inimesi, kui naaseb. Sellekohane kinnitus on sisekaitseakadeemia koostatud Euroopa rändevõrgustiku Eesti osa käsitlev uuring, millele tuginedes kuulume euroliidus vastuvoolu ujujate hulka. Sellepärast, et kui euroliidu riikides ületab sisseränne üldiselt väljarännet, kuulub Eesti nende väheste riikide hulka, kus võõrsile lahkujaid on tulijatest rohkem.\n07.06.2011, Silvia PaluojaPPKommentaar: Põgenemine võõrale marjamaale\n07.06.2011, Silvia PaluojaPMRiisalu ootab presidendilt rahva väljavoolu peatamise plaani\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Aivar Riisalu ütles, et värskelt avalikustatud Eesti väljarände andmed näitavad vajadust seaduse järele, mis motiveeriks eestlasi tagasi kodumaale pöörduma.\n28.05.2011, Merike TammPMJuhtkiri: jalgadega protesteerijad\nStatistikaameti andmetel lahkus Eestist mullu 5294 inimest, siia rändas aga 2810 inimest. Teisisõnu jätkus sama tendents, mis on valitsenud alates taasiseseisvumisest – siit lahkub igal aastal enam inimesi, kui siia elama tuleb.\n28.05.2011, PMPM+Juhtkiri: jalgadega protesteerijad\n28.05.2011, PMPM+Väljaränne Eestist tõusis viimaste aastate tipptasemele\nEestist lahkus mullu ligi 5300 inimest, viimaste aastate suurima väljarände peamine sihtriik oli Soome.\n28.05.2011, Urmas NeemeRepEestist lahkus üle 5000 inimese27.05.2011, Reporter.eePMEestist rändas eelmisel aastal välja ligi 5300 inimest\n27.05.2011, Kadri RattE24Töötukassa püüab eestlasi Iirimaalt tagasi tuua\nTöötukassa tutvustab sel nädalal Eestis töötamise võimalusi rahvusvahelisel töömessil Iirimaal, kuna seal on palju töötuks jäänud eestlasi.\n16.05.2011, Laura RausE2464 protsenti Eesti noori on valmis välismaale tööle minema\n16.05.2011, Laura RausE24Portugallased emigreeruvad kriisi eest Aafrikasse\nPaljud inimesed lahkuvad võlakriisis vaevlevast Portugalist, väljarändajate seas on populaarne sihtkoht Aafrika riik Angola, kus alles hiljuti lõppes kodusõda.\n12.05.2011, Laura RausPMEksperdid: kitsast programmist jääb kodumaale toomiseks väheks\n20.04.2011, Merike TammPM43 000 eestimaalast on valmistunud välismaale tööle minemiseks\n20.04.2011, Merike TammPMUuring: kodumaale tagasi soovivad vanas eas väljarännanud\nHaridustunnuste ja välja- või tagasirände kavatsuste vahel puudub selge seos, küll aga soovivad kõige enam välismaalt kodumaale tagasi tulla inimesed, kes töötavad allapoole omandatud oskusi. Samuti soovivad kodumaale tagasi enam need, kes on kodumaalt lahkunud üle 40-aastasena, selgus Soome eestlaste seas tehtud uuringust.\n20.04.2011, Merike TammPMVeerand Soome läinutest kavatseb naasta\nViimase 20 aasta jooksul on toimunud ulatuslik väljaränne Soome, mis on viinud Eestist erinevatel hinnangutel 30 000 kuni 40 000 inimest. Uuringud näitavad, et veerand lahkujaist kavatseb naasta, kirjutati statistikaameti blogis.\n14.04.2011, Martin SmutovE24Soomes elab mitukümmend tuhat eestlast\nSoomes elas riigi statistikaameti andmetel eelmise aasta lõpus ligi veerand miljonit välismaalast, kellest 28 493 emakeel on eesti keel.\n20.03.2011, Laura RausE24Analüütik: välismaale tööle läinute arv kasvas oluliselt\n15.02.2011, BNSPMKarin Jaanson: tarvis on teada, kuhu oleme teel\n25.01.2011, Karin JaansonPPEnim kaotavad elanikke välismaale väikevallad\nAS Andmevara on rahvastikuregistrile tuginedes kokku võtnud omavalitsused, mis on kaotanud kõige rohkem oma elanikest välismaale õnne ja teenistust otsima läinuile.\n25.01.2011, Anu JürissonPPEnim kaotavad elanikke välismaale väikevallad\n25.01.2011, Anu JürissonPM+Karin Jaanson: tarvis on teada, kuhu oleme teel\n25.01.2011, Karin JaansonE24Kodust võib lahkuda 100 000 iirlast\nIirimaal peaks tänavu majanduskasv taastuma. Juhtiva Iiri ajutrusti hinnangul lükkavad aga finants- ja võlakriisi järelmõjud väljarände tasemele, mida viimati nähti 1980. aastatel.\n20.01.2011, John Murray Brown, FTPMPoliitikud vestlusringis: töö, mitte puudus\nKutsusime majandusteemalisse vestlusringi Eiki Nestori (SDE), Kalev Kallo (Keskerakond), Juhan Partsi (IRL), Marek Strandbergi (Rohelised) ja Jürgen Ligi (Reformierakond). Vestlust jälgis arvamustoimetaja Marti Aavik. 19.01.2011, Marti AavikPMJüri Kõre: tööränne – see on imetore\n19.01.2011, Jüri KõrePM+Jüri Kõre: tööränne – see on imetore\n19.01.2011, Jüri KõrePM+Vestlusring: töö, mitte puudus\nKutsusime majandusteemalisse vestlusringi Eiki Nestori (SDE), Kalev Kallo (Keskerakond), Juhan Partsi (IRL), Marek Strandbergi (Rohelised) ja Jürgen Ligi (Reformierakond). Vestlust jälgis arvamustoimetaja Marti Aavik. 19.01.2011, Marti AavikPM+Rein Veidemann: Eestlaste lahkumine\nEestlaste viimase aja massilist lahkumist kodumaalt on püütud käsitleda positiivses võtmes. Töö- ja õpikogemus mujal avardavat noorte silmaringi.\n18.01.2011, Rein VeidemannPP77 000 Eesti inimest soovib välismaale tööle minna\nKäesoleval aastal on Eestis 77 000 kindla välismaale tööleasumise sooviga inimest, kes on selleks teinud ka ettevalmistusi.\n18.12.2010, BNSPP77 000 Eesti inimest soovib välismaale tööle minna\n18.12.2010, BNSE24Oskustööliste soov Eestist lahkuda on hüppeliselt kasvanud\nSoov välismaale minna on oskustööliste seas tänavu hüppeliselt kasvanud, ilmneb sotsiaalministeeriumi küsitlusuuringust.\n17.12.2010, Laura RausE24Eestlased soovivad välismaal töötada ehitajate ja koristajatena\n17.12.2010, Laura RausE24Välismaal töötajate arv on mitmekordistunud\nVälismaal töötavate eestimaalaste arv on alates Eesti ühinemisest Euroopa Liiduga 2004. aastal ligi neljakordistunud.\n17.12.2010, Laura RausE24Pevkur: tuhandete soov Eestist lahkuda pole probleem\n17.12.2010, Laura RausE24Eestist soovivad ennekõike lahkuda maaelanikud\nValmisolek välismaale tööle minna on suurem noorte, meeste, madalama kvalifikatsiooniga ja maapiirkondadest pärit elanike seas, nähtub sotsiaalministeerium tellitud küsitlusuuringust.\n16.12.2010, Laura RausE2477 000 eestimaalasel on kindel soov välismaale tööle minna Eestis on 77 000 kindla välismaale tööleasumise sooviga inimest, kes on selleks teinud ka ettevalmistusi, nähtub sotsiaalministeeriumi tellitud küsitlusuuringust.\n16.12.2010, Laura RausPMLugejad: Eesti inimesed tooks koju emakeel ja sõbrad\nTänane Postimees.ee gallup uuris lugejatelt, mis võiks nende arvates Eestist lahkunud inimesed kodumaale tagasi tuua.\n18.10.2010, PostimeesPMÜleskutse: kas väliseestlaste lapsed peaks rääkima eesti keelt?\nPostimees.ee kutsub oma lugejaid üles rääkima enda või tuttavate kogemuste põhjal, millises keeles räägivad välismaal elavate eestlaste lapsed.\n23.07.2010, PostimeesE24Helgemad pead lahkuvad Kreekast\nViimastel kuudel on kasvanud välismaale lahkuvate kreeklaste arv ning ekspertide hinnangul ajude väljavool riigist süveneb veelgi.\n15.06.2010, Laura RausPMPomerants: elanike väljaränne pole probleem\n07.06.2010, Merike TammPMMullu suurenes Eestist lahkujate hulk Esialgsetel andmetel rändas 2009. aastal Eestist välja 4647 inimest, mis on ligi 200 isiku võrra enam kui aasta varem, sisserännanute hulk – 3643 inimest – jäi 2008. aasta tasemele.\n26.05.2010, Mirjam MäekiviPMRahvastikuteadlane: jutt suurest väljarändest on müüt\nTallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi direktori, rahvastikuteadlase Luule Sakkeuse sõnul ei toimu praegu sugugi Eestist suurt välja rändamist, kuigi see võib paljudele nii tunduda.\n13.05.2010, Merike TammSakVäljakolimine on võtnud traagilised mõõtmedInimarengu aruande kohaselt on Viljandimaast kujunenud piirkond, kus on kõige vähem tootmist ning kust inimesi lahkub nii suurel hulgal, et aruande koostaja nimetas seda lausa traagiliseks.23.03.2010, Marko SuurmägiE24Läti ekspert: väljarände peatamiseks tuleb tõsta tööviljakust Läti keskpanga majanduseksperdi Oleg Krasnopjorovi hinnangul tuleks väljarände vähendamiseks tõsta tööviljakust ja töötajate kvalifikatsiooni, parandada töötingimusi ja tõhustada töökorraldust.20.12.2009, BNSPM+Eesti probleem on mittenaasmine Ehkki sageli peetakse Eesti elanike välismaale kolimist suureks probleemiks, leiti eilsel noorte tulevikuvõimalusi arutaval konverentsil, et mõnda aega välismaal elamine tuleb igaühele kasuks.21.11.2009, Merike TammPMEesti probleem pole mitte väljaränne, vaid mitte-tagasitulek Ehkki sageli peetakse Eesti elanike välismaale kolimist suureks probleemiks, leiti tänasel noorte tulevikuvõimalusi arutaval konverentsil, et mõnda aega välismaal elamine tuleb igaühele kasuks, pigem tuleb keskenduda sellele, kuidas meelitada inimesed mõne aja pärast tagasi kodumaale. 20.11.2009, Merike TammVihmaperioodid aitasid kiviaja inimesi Sahara kõrbe läbida?Teadlaste arvates võisid Sahara kõrbe kunagised vihmaperioodid soodustada varajaste inimeste Aafrikast väljarännet.10.11.2009, Inna-Katrin HeinTeArstide väljaränne – 60 arsti otsib tööd välismaalEbakindlus tuleviku ees paneb eelkõige noorarste järjest enam vaatama välismaa haiglate poole - arstide väljaränne vaibus «headel aegadel», kuid hoogustus taas läinud aasta teises pooles ning selle aasta seisuga soovib Eestist lahkuda 60 arsti, kirjutab Tuuli Koch ajalehes Postimees.15.07.2009, PostimeesT24Tööealiste väljaränne kujutab suurt ohtu Eesti majanduseleJuba poole aasta pärast võib tekkida olukord, et paljud tööealised inimesed lahkuvad välisriikidesse tasuvat tööd otsima. See oleks valus lööks Eesti majandusele, kirjutab Urmas Tooming ajalehes Postimees.15.07.2009, PostimeesPMEestist lahkub rohkem inimesi kui saabubStatistikaameti täna avaldatud andmete kohaselt on aastatel 2004-2007 Eestis väljaränne pidevalt olnud suurem kui sisseränne.11.06.2009, BNSPMPalo: iibekõikumine suurendab väljarännetMajanduskriisi tõttu hoogustuvat väljarännet süvendab demograafiline olukord, sest viimastel aastatel on kooli lõpetanud rohkemaarvulised põlvkonnad, väitis rahvastikuminister Urvo Palo. 28.04.2009, Alo RaunPMAnalüütik: rahanappus võib piirata võõrsile tööleminekutKuigi majanduskriisi ajal võib inimeste soov välismaale tööle minna kasvada, võib sotsiaalministeeriumi analüütiku Brit Veidemanni hinnangul takistuseks saada rahapuudus.22.04.2009, Hanneli RudiPMEestist kolivad ära parimas tööeas inimesedViimase kuue aasta jooksul on Eestist lahkunud head elu otsima parimas tööeas inimesed, kellest enam kui pooltel on keskharidus.22.04.2009, Hanneli RudiPMVäljaspool Eestit elab kuni 200 000 eestlastRahvastikuministribüroos valminud rahvuskaaslaste programmi andmetel elab väljaspool Eestis hinnanguliselt 150 000 kuni 200 000 eestlast.05.02.2009, Hanneli RudiPMTeadlane: väljaränne muutub peagi Eestile suureks probleemiksTallinna Ülikooli riigiteaduste instituudi juhi Leif Kalevi sõnul võib inimeste kasvanud väljaranne kujuneda Eestis peagi suureks probleemiks. 07.11.2008, Alo RaunEluArheoloogid: tuletegemisoskus aitas inimesi Aafrikast väljarändelIisraeli Heebrea ülikooli uuring näitas, et inimesed õppisid tuld tegema umbes 790 000 aastat tagasi ja see oskus tuli Aafrikast väljarändamisel kasuks.27.10.2008, Inna-Katrin HeinEluJõed aitasid varajasi inimesi Aafrikast väljarändelSuurbritannia Bristoli, Southamptoni, Oxfordi ja Hulli ülikoolide teadlaste sõnul aitasid varajasi inimesi Aafrikast väljarändel praeguse Liibüa aladel voolanud jõed.15.10.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised21:56Väga kaval nipp, kuidas maasikaid lindude eest kaitsta 21:35Kongo presidendi tütrele esitati Prantsusmaal korruptsioonisüüdistus 21:27Rannavutikoondis jätkas tugevat traditsiooni 21:14Fotod: üleni roosaks võõbatud maja tekitab naabritele meelehärmi 21:09Pussitamisest taastunud Kvitova andis konkurentidele tormihoiatuse 20:53Üks Paide kool sai hakkama omamoodi rekordiga 20:32Huvitav teada: kuidas jäätis kogu maailmas populaarseks sai 20:26Brexit ei toonudki majanduslikku kaost 20:11Iisrael pommitas taas Süüria režiimivägesid (1)20:01Galerii: Löw jõudis uhke tähiseni, kohtunik sai hakkama tõelise prohmakaga 19:50Itaalia valitsus kulutab kahe panga päästmiseks 17 miljardit 19:42Keda kimbutab podagra? 19:24Araabia Ühendemiraatide president ilmus üle kolme aasta taas avalikkuse ette 19:21Tasub teada: vingugaasiandur muutus kohustuslikuks 19:13Tänaku ja Ogier’ suurim konkurent andis Poola ralliks viimase lihvi Leedus 19:10Video avariist: küljed kokku pannud Vettel ja Hamilton pildusid vastastikku süüdistusi 19:04Galerii: Taaramäe jäi grupisõidus Eesti meistritiitlita 19:03Grupisõidu Eesti meistrivõistlustel panid ratturid kohe tempo peale 19:00Fotod: Jõgevamaal sõitis veok teelt välja põllule (1)18:50Latvala hoiatab Tänakut ja M-Sporti: meie auto on Poola teede jaoks väga sobiv Kõik viimased uudised


Allergeenide vaba kannikese õli näole 50ml @ Dell´Eco\nAllergeenide vaba näoõli on mõeldud kasutamiseks kõigile, kes peavad lugu kõrgekvaliteetsest loodustootest ja eriti neile, kelle nahk ei talu enam kunstlikke lõhna-, säilitus- ega värvaineid. Kõikidele nahatüüpidele, s.h. tundlikule ja allergilisele aga ka rasusele ja probleemsele nahale näol, kaelal ja dekolteel. Õli on kerge meeldiva lõhnaga nagu kogu allergiavastane sari.\nKõik allergeenide vaba sarja tooted sisaldavad kannikese ekstrakti ja rohelise savi geeli, mis muudavad toote eriti õrnatoimeliseks ja probleemse naha jaoks sobivaks. Näoõlis on toimeainetena veel jojoba õli ning kummeli- ja saialille ekstraktid. Õli on koostiselt kerge ning niisutavate, rahustavate ja taastavate omadustega. Pehmendab ja kaitseb nahka ning lisab nahale elastsust ja tugevust, vananemisvastane. Kummeli- ja saialilleekstraktid lisavad leevendavat toimet. Sobib dermatiidi korral. Dermatoloogiliselt katsetatud ega sisalda loomse päritoluga koostisosi, mistõttu on aktsepteeritav ka täistaimetoitlastele ja veganitele.\nSimmondsia Chinensis Seed Oil, Chamomilla Recutita Flower Extract, Calendula Officinalis Flower Extract, Viola Tricolor Extract, Solum Fullonum Extract.\nIngredienti Bio: Simmondsia Chinensis Seed Oil, Chamomilla Recutita Flower Extract, Calendula Officinalis Flower Extract, Viola Tricolor Extract.\nTilguta umbes 10 tilka allergiavastast näoõli peopessa ja kanna seejärel näole, kaelale ja dekolteele ning masseeri õrnade ringjate liigutustega kellaosuti suunas* kuni see on täielikult naha sisse imbunud. Kasutatakse hommikul ja õhtul või vastavalt vajadusele. Põhjaliku näohoolduse jaoks soovitame kasutada kogu Argital allergiavastase sarja näotooteid, alustades puhastuspiimast, jätkates kooriva maski, tooniku ja õliga ning lõpetades näokreemiga.\nAnti-Wrinkle näoõli 50ml\nRoosiõli pigmentatsioonihäiretega nahale 50ml


Gladiool - gladiool - gladiool - sibulad - gladiool - gladiool - sibulad - Aed - 2022\nGladiolus, tuntud ka kui gladiool, on sibul, mida Itaalias laialdaselt kasvatatakse nii lõikelille kui ka maapinnal. Selle liigi sorte on palju, nende vormid ja värvid on väga erinevad. Selle taime pirn on üks ökonoomsemaid ja on hõlpsasti saadaval aianduskeskustes ja puukoolides. Lillepeenarde ja aedade loomine on tänu oma erksusele ja kasvatamise lihtsusele väga armastatud lill. Lõuna-Aafrikast pärit gladiolil on õhuke vars, arvukalt piklikke lehti ja ilus lill, mis näitab ennast oma varre ülaosast.\nGladiooliõied on suurendatud trompeti kujuga, ühendatud pikkade püstiste naeltega, tavaliselt õitsevad nad järjest; värve võib varieerida: punane, lilla, violetne, kollane, valge, roosa, oranž ja kahevärviline. Neil puudub eriline aroom. Gladioolid õitsevad hiliskevadest suvehooaja lõpuni.\nGladiooli lehed on rohelised; kõrgus, kuhu taim võib jõuda, on 80/120 cm. Nad on istutatud päikesepaistelisse kohta, võib-olla väga päikesepaisteline; eelistatavalt kasutatakse neid rühmadena, nii et need loovad silmatorkava värvilaigu. Gladiooli sibulad kardavad pisut külma, seetõttu on hea mulda kuivade lehtedega parandada või sibulad üles kaevata ja talvekuudel varjus hoida.\nGladiolu taimi on üsna lihtne kasvatada ega vaja erilist hoolt ja tähelepanu. Optimaalse kasvu tagamiseks asetage gladiool täiesti päikeselistesse piirkondadesse, kuna Aafrika mandrilt pärit päritolu tõttu on nad harjunud kõrgete temperatuuridega ning pigem kuiva ja kuiva kliimaga. Kui neid kasvatatakse madala temperatuuriga kohtades, on parem kaitsta taimi külma hoovuse ja tugeva tuule eest, eriti talveperioodil. Ideaalne muld on lahti, kerge ja väga viljakas.\nMis puutub väetamisse, on õitsemise parandamiseks võimalik ühendada spetsiaalne väetis niisutusveega.\nGladiooli paljunemine võib toimuda seemne või nelgi kaudu. Need tuleks algselt desinfitseerida ja asetada vähemalt 10 cm sügavusele mulda, mis on sarnane täiskasvanud sibulate kasutamisega. Istutamise osas toimub see talve lõpus ja jätkub seejärel märtsist. Kui soovite taime paljundada seemne abil, peate olema kannatlik, kuna selleks kulub vähemalt kaks või kolm aastat.\nGladiolus on liik, mida kahjurid ja haigused võivad kergesti rünnata, eriti kui seda kasvatatakse mullatüübil, mis taime jaoks ei sobi. Hoiduge vee stagnatsioonist ja lubjarikast pinnast.\nGladiolus - Gladiolus: uudishimu\nGladiolustaimega seotud uudishimu on selle nime päritolu. See tuleneb ladina keelest "gladius", mis tähendab iidset Rooma mõõka. Taime lilled tuletavad meile pikliku kuju ja õhukese varre tõttu meelde rõõmu. Lillede keeles sümboliseerib see armastuse väljakutset ja haavatud armastust.\nVideo: Gladiool Gladiolus (Juuni 2022).\nVäga väärtuslik fraas\nMinu arvates pole sul õigus. Saan oma seisukohta kaitsta. Kirjuta mulle PM-i.\nCopyright 2022 \_ Gladiolus - gladiool...


Haljalas pidutseti õpetaja autähise toetuseks - Meelelahutus - Virumaa Teataja\nHaljalas pidutseti õpetaja autähise toetuseks\n2. mai 2012, 7:22\nHaljalasse püstitatava õpetaja autähise toetuseks saab annetuse teha igaüks.\nSelleks, et kogu ettevõtmist inimestele lähemale tuua, korraldati reedel Haljala rahvamajas heategevuslik ausamba toetusüritus.\nKohaletulnud said kohaliku harrastusteatri esituses näha Andrus Kiviräha näidendi “Helesinine vagun” humoorikat lavastust.\nÜrituse teise poole sisustasid rahvatantsurühmade ülesastumised ning heategevuslik oksjon, mille käigus leidsid uue omaniku näiteks võileivatort ja purk marineeritud seentega. Oksjonile toodud kraam pärines kohalike endi kodudest.\nRahvamaja tantsusaali ukse juurde olid end sisse seadnud noormehed, kes müütasid Haljala kooli, kiriku ja õpetaja autähise sümboolikaga suveniire. Kõige kiiremini läksid poiste sõnul kaubaks just Haljala kiriku pildiga kruusid.\nÜrituse lõpus sai jalga keerutada muusika ja laulu saatel.\nVaatamata sisutihedale eeskavale ja korralduslikult tugevale ettevõtmisele, ei olnud kohale saabunuid siiski väga palju, näha ei olnud ka Haljala gümnaasiumi õpetajaid.\nAutähise püstitamisega tegeleva Haljala vallavolikogu esimehe ja EELK Haljala Püha Mauritiuse koguduse juhatuse liikme Margus Punase arvates võis ürituse külastajanappuse taga olla ehk ilus kevadilm, mis inimesi aiatöödele meelitab, samuti samale ajale sattunud Tarva korvpallimäng.\nSamas ei nörritanud teda rahvamaja saali hõredalt täitunud read väga palju, sest peagi toimuval gümnaasiumi juubeliüritusel saavad soovijad ja need, kellel reedeõhtusest toetuspeost osa võtta ei õnnestunud, oma panuse maa soola autähise püstitamisele siiski anda.


Aldur Soosalu: Tulevik on kindlasti taimede päralt\nAldur Soosalu nimi toidugurmaanidele ilmselt pikemat tutvustust ei vaja — tegemist on Restoran Ö sous-chef’iga, kes lisaks toimetab peakokana ka restoranis Kaks Kokka. Kuna tegemist on suure taimetoidu austajaga, ei pidanud Aldur pikalt mõtlema, et anda oma jah-sõna Chefs for Change kampaaniaga liitumise kohta. Taimne Teisipäev uuribki nüüd tunnustatud köögivõlurilt, millisena näeb tema taimse toidu tulevikku.\nMillised on Sinu jaoks parimad inspiratsiooniallikad uute roogade loomisel?\nMinu põhiliseks inspiratsiooniallikaks on hooaeg. Samuti lähtun toidu loomisel võimalikult palju selle värskusest ja katsun ühest toorainest võimalikult palju välja pigistada.\nMillised on Sinu kõige lemmikumad taimsed toorained, millega on alati hea katsetada?\nMinu alatised lemmikud on erinevad seened ja kõiksugu laugulised. Lisaks sellele, et neist saab luua iseseisvaid roogasid, annavad nad ka kõigele muule palju maitset. Eestis ikka naljalt süüa ilma sibula või küüslauguta ei tehta.\nMilline on Sinu enda lemmik taimne roog?\nLemmikut on raske välja valida – aga alati sobivad igasugused kartulitoidud. Praegune lemmik on näiteks tatraroog lehtkapsa ja mõnusalt kreemise india pähkli kastmega. Ja muidugi igasugused vürtsikad toidud.\nKas ja kuidas oled näinud oma karjääri jooksul klientide eelistusi muutuvat just taimse toidu osas?\nInimesed on kindlasti muutunud palju avatumaks. Veel vaid mõned aastad tagasi tundus suur osa inimesi suhtuvat taimsesse toitu kui millessegi, mis käib liha kõrvale. Nüüd aga proovitakse taimseid toite oluliselt rohkem ning tullaksegi eesmärgiga midagi uut proovida.\nMilliseid trende taimse toidu vallas võiksime lähitulevikus oodata?\nHetke kuumim trend tundub olevat inimestele taimse toidu tutvustamine lihalaadsete toodetega nagu Beyond Meat ja Vöner. Inimesteni proovitakse jõuda juurdunud lihamekiga ning see trend kindlasti kasvab veel jõuliselt, mis omakorda aitab paljudel kergemini loomselt toidult taimsele üle minna. Loodan, et see tendents ühel hetkel ka muutub või läheb natuke naturaalsemaks – mitte ei jää keskenduma sellele, kuidas liha üks ühele toidus asendada.\nRestoranimaastikul võiks tendents olla aga ühest küljest põhiliselt innovatsioonil ja teisalt taasavastatud vanade teadmiste kasutamisel. Üha rohkem saame näha, mida kõike taimse toidu baasil on võimalik valmistada ning see kindlasti üllatab paljusid inimesi. Rambivalgusesse võiks sattuda ka sellised rahvusköögid, mis ei ole väga tuntud, ent mis on enamasti taimse tooraine peale üles ehitatud.\nMillisena näed taimetoidu tulevikku üldisemalt?\nTulevik on kindlasti taimede päralt. Esiteks on taimne toitumine väga jätkusuutlik ning inimesed on hakanud juba ka mõistma, et see ei tähenda ainult keedukartulit või värsket salatilehte — taimne maailm on hoopis mitmekesisem ja värvilisem.\nChefs For Change on Taimse Teisipäeva algatus, mis toob kokku Eesti parimad kokad, et avastada ja jagada taimse kulinaaria saladusi. Projektis osalevad kokad usuvad, et taimsem toidulaud on oluline samm parema tuleviku suunas. Vaata lähemalt: https://taimneteisipaev.ee/chefs-for-change