Leili metsalood » 2012 » January\nOn mõnusalt külm ilm ja päikegi välja tulnud. Kõige tähtsam aga, et lund pole juurde sadanud. Nii pääseb veel peaaegu igale poole ligi.\nHead inimesed (küllap jahimehed) on vahepeal ka minu tee kuni jõeni lumest lahti lükanud. Sellist luksust kahel eelmisel talvel polnud. Lisaks käis veelgi suurem lumelükkaja põlluääri lahti ajamas, ühtlasi oli pika põlluvahelise teegi laiemaks lükanud. Nüüd pääsen autoga otse jõeni välja!\nNiisiis juba kolmandat päeva käin korra päevas ikka ühe tiiru ka sealkandis metsaelu vaatamas. Pean kohe ütlema, et linde, peale kahe kohaliku ronga, ma metsas ei näe. Koduõues on neid seevastu kümnete kaupa. Igapäevastele külalistele lisandus eile üks musträstas ja täna üks talvike.\nMetsloomajälgi on üldiselt vähe. Muidu tavalised rebasedki pole jälgi teinud. Küll aga lippavad maani ulatuvate okstega kuuse alt teise alla vist nirgid. Seda ma oletan paarikaupa kõrvuti asetsevate hüppejälgede põhjal. Üks metskult on läbi jõe sumanud ja põõsaste vahelt metsa alla liikunud. Jälg on suur nagu väiksemal põdral.\nKäisin kaugemal, kus noored kuused talvituvad. Lumi pole neile liiga teinud ja kõigil paistavad ladvad valgete kuhjakeste alt välja. Metskitsi seal liikumas pole, neid loomi on üldse väheks jäänud. Enamasti kohtab kitsi elumajade läheduses põldudel ja metsatukkades, mitte sügaval metsas, kus aeg-ajalt ka hunte ja ilveseid nähakse.\nJõe läheduses on veel ühed paaristõuke jäljed – need peaksid kuuluma nugisele. Kaks käpajälge kõrvuti, natuke nihkes, üks ees-, teine tagapool. Erineva pikkusega hüpped lumes, mõni kuni 1 meeter, enamasti siiski alla poole meetri. Paistab, et loomi on seal rohkem olnud või siis on üks nugis tublisti hiirejahti pidanud ning ringi tiirutanud. Väle loom naljalt end ei näita, siiski olen nugist varem kohanud, kui ta puu otsa peitu ronis. Kord suvel tukkus ühes puuõõnsuses, ainult ninaots paistis välja. Ilus loom, aga ikkagi kiskja, kes sööb pesadest linnupoegi ja mune.\nKaske ja leppa\nIga päev vuravad küla tagant puidukoormad suurele teele. Ma pole vaatamas käinud, kus täpsemalt raietööd käivad. Kaske ja leppa veetakse, okaspuud pole trehvanud. Talvekülmad on kohal ning parim metsategemise aeg kätte jõudnud. Pean ka oma metsas sellised ilmad ära kasutama.\nMinul suuremaid raietöid sel talvel siiski kavas pole, tahaks vaid paarkümmend tihu küttepuid varuda. Ülejärgmiseks talveks, nagu mul kombeks on, et aasta tagavara ette. Eile oli abivalmis töömees oma traktoriga kohale tulnud, metsaraja läbi sõitnud ja lume kinni tallanud. Loodetavasti külmub veo ajaks pinnas ilusti kõvaks ja kandvaks.\nValgustusraie sai ühes kohas lõpetatud ja töömees hakkab leppi langetama. Pealegi pidavat töö kettsaega külma ilmaga paremini sooja andma kui võsasaega noorendikus põõsaste lõikamine. Ja aina külmemaks läheb.\nSumpasime täna veel kaks noorendikku läbi, kus peapuuliigiks kased. Kui ilm lubab, siis pärast leppade raiet jätkab töömees seal. Kaseraiesmik jäeti mulle päranduseks kolhoosilt, kui vahetult enne omandireformi (maade tagastamist) lahmakas küpset kaasikut küttepuudeks tehti. Asemele nad enam sinna midagi ei istutanud. Paarikümne aastaga on uus noor kaasik ise kasvanud ja see vajab nüüd kohendamist. Riigimetsas pidavat sellist hooldusraiet nimetatama mittelikviidseks harvenduseks. Tähendab see seda, et veoteid sisse ei raiuta ja mahavõetud puud jäetakse sinnapaika kõdunema. Pole minulgi plaanis neid väheseid lehtpuukaikaid kaugest metsanurgast vägisi välja sikutama hakata.\nEnne raudkulli tulekut\nSiit-sealt on kuulda, et sel talvel olevat väikelinde tavapärasest vähem. Olen seda märganud ka metsas liikudes. Samas ei saa liigirohkuse ja arvukuse üle nuriseda kodu juures, kus külmade saabumisest alates neile toidulauda katan. Meie õu asub päris metsa ääres, seega liigub õues igasuguseid tiivulisi – väikseid värvulisi, varesid, harakaid ja täna ka üks raudkull.\nLoomulikult on kõige rohkem rasvatihaseid, natuke soo- ja põhjatihast, paar sinitihast ja vahel harva üks tutt-tihane. Alati on kohal ka mõned puukoristajad. Jaanuarikuust lisandusid leevikesed ja viimasel ajal rohevindid.\nRohevindid saabuvad hulgakesi. Algul passivad kusagil puu otsas, siis laskuvad üheskoos toidumaja juurde. Üks isaslind on õige võimuka käitumisega. Istub üksinda toidumajas keset seemnehunnikut ega lase kedagi lähedale. Ise ei söö, ainult passib ja ähvardab lähenejaid. Mõtlen siis, et nii nagu inimeste, nii on ka lindude seas igat sorti isendeid 🙂\nRohevindi sulestik on päris värviline. Isaslinnul on tiival erekollane pikitriip, kõhualune ilus roheline, nagu sel linnul, kes profiilis poseeris. Emaslinnud ja noored on värvilt tagasihoidlikumad, hallikasrohelised. Vindi nokk on jäme ja sellega ta jahvatab sihvkasid, nagu kunagi teadsime naaberriigi rahvast külatänava pingil istudes tegevat. Ühest suunurgast lendavad tühjad kestad välja ja tuum neelatakse alla. Samamoodi jahvatavad seemneid ka leevikesed. Tihased, kel pole tugevat nokka, toksivad seemnel kesta katki ja saavad sel moel toitva sisu kätte.\nSeisin õues, kui ühel hetkel tuhises mul madalalt üle peal üks pika sabaga röövel – raudkull. Otsejoones kirsipuu okste vahelt läbi ja vuhinal kuuseheki taha. Pisikeste õnneks keegi talle ette ei jäänud ja raudkull jäi saagita. Küllap üritab kull seda rünnakut mõnel teisel ajal uuesti korrata, sest tema on lihatoiduline ja nälg ajab jahile.\nJahimehed helistasid, et üksik sookurg kõnnib ühe küla lähedal põlluteel, otse auto ees. Kohe oli mul selge, et seesama kurg, kes juba alates oktoobrikuust jõe ääres korduvalt silma jäi ja keda metsataimi hooldamas käies veel viimati 11.novembrilgi põllul toitu otsimas nägin. Ka detsembris püüdsin teda otsida, kui külamees rääkis teda näinud olevat. Esialgsest liikumiskohast oli tänane asukoht umbes 3 km eemal.\nSiinjuures mainin, et jagan ise jahimeestega oma vaatlusi nii metsaloomade liikumisest kui ka lindudest. Nemad vastavad samaga. Seepärast mulle alati ka helistatakse, kui kusagil mõni kotkas, kull või nagu täna – sookurg ebatavalisel ajal liigub. Millistest metsaomaniku ja jahimeeste erimeelsustest sellise suhtlemise puhul üldse tuleks mõttesse rääkida! Oleme kõik loodusega seotud.\nKui ma novembrikuus siin blogis sookurest kirjutasin: „Otsisin suurt, leidsin väikese“, siis lubasin, et ehk tuleb kureloole tulevikus veel järg. Ja nii nüüd ka läks.\nTäna sadas lund ja põllul puhus vali tuul, mis sasis sookure sabasulgi. Kuna siiani olime kõik veendunud, et kurel on mingi tiivavigastus, mille tõttu ta sügisrändel kaaslastega ei saanud ühineda, siis on mitmel korral välgatanud mõte kurg kinni püüda ja turvakodusse saata. See mõte jäi teoks tegemata, kuna linnumeeste sõnul tugevate torujate tiivaluude kokkukasvamine ka lahastamise korral üldiselt ei õnnestu ja lendama nad ei hakka.\nEt aga sookurg nii kaua on vastu pidanud ja pole rebaste või hulkuvate koerte saagiks läinud, siis tundus, et vapper lind siiski väärib talveks turvalisemat paika kui karm lumine loodus. Mehed olid isegi valmis otsinud ja kokku leppinud ühe taluperega, kus laudas teisigi ebatavalisi elanikke on. Ka sookurele oleks pererahvas seal koha leidnud, süüa andnud ja kevadeni poputanud.\nInimene mõtleb küll, aga loodusel on teised plaanid. Ma ise juures ei olnud (olin alles teel), kui mehed olid autodest välja tulnud ja kure suunas liikuma hakanud. Seepeale sirutas sookurg tiivad laiali ja – lendas! Lendas küll vaid sadakond meetrit teelt eemale põllule, aga see näitas, et päris lennuvõimetu lind ei ole. Või on vigastusest paranemas. Inimesel pole mõtet rohkem sookurge kiusata, stressi tekitada ja linnu nappi energiat kulutada. Sookure saatus jääb nüüd looduse meelevalda. Kui lund juurde ei saja ja põldudelt midagi söödavat leida on, seni võib sookurg veel mõnda aega vastu pidada. Ehk koguni kevadeni… Jälgime siin mitmekesi ja vahetame infot, sest paljudele inimestele läheb vapra linnu saatus korda.


Artur Talvik: "Pink Floyd kritiseerib seda kapitalismi, mida meie siin kinnisilmi pühaks peame!" | Elu\nArtur Talvik: "Pink Floyd kritiseerib seda kapitalismi, mida meie siin kinnisilmi pühaks peame!" (26)\nJaanus Kulli, 20. detsember 2010, 07:00\n"Pink Floyd on minu üks pühadusi," ütleb lauljast filmimees Artur Talvik, kes sel kolmapäeval koos mitme tuntud laulja ja Gustav Adolfi gümnaasiumi noortega astub Nokia kontserdimajas üles Pink Floydi ainetel valminud kontsertšõul "T.R.I.B.U.T.E – Is There Anybody Out There?".\n"Oleks mulle lihtsalt mingi suvaline bänd öelnud, et teeme nüüd Pink Floydi, poleks see mulle kindlasti huvi pakkunud," rõhutab Talvik. "Aga just see, et tegu on koolibändiga ja et ma nägin nende telesalvestist, kus nad laulsid "We Don’t Need No Education", jättis see mulle sügava mulje.\nPink Floydi kontsertšõu\n20. detsember 2010, 07:00\nEt minust 30 aastat nooremad inimesed on teadvustanud enese jaoks Pink Floydi, kes on võib-olla üks maailma ühiskonnakriitilisemaid ansambleid. Kes kritiseerib sedasama kapitalismi, mida meie siin kinnisilmi pühaks peame. Mis samas ei tähenda, et nad propageeriksid mingeid punaseid vaateid. Pigem nad võitlevad süsteemi kui sellise vastu. Süsteemi vastu, mis on süsteemi pärast üles ehitatud," selgitab Talvik Pink Floydi muusika filosoofiat.\n"Kusjuures meie tänane süsteem toodabki jube jõuliselt seda ühenäolisust, millest Floyd räägib. Ja see on hirmuäratav. Kitsarinnalisuse pealetung on räme. Millest ju ka mitmed Pink Floydi lood ja plaadid ka räägivad. Selles mõttes on ajastus laulda täna Pink Floydi muusikat jumala õige."\nTalviku väitel hakkab alles nüüd meie ühiskondlik areng jõudma samasse faasi, kus Briti ühiskond oli 70ndatel aastatel. "Alles nüüd hakkavad läbipõdemata haigused kohale jõudma. Selles mõttes on Pink Floydi sõnumi levitamine noorte inimeste hulgas justkui vastukaaluks, väga õige ja vajalik," leiab Talvik. "See on ilmselt üks põhjustest, miks ma oma nõusoleku andsin."\nPink Floydi muusika nõuab elukogemust\n"Mulle pakkus huvi just see, et noor inimene on leidnud Pink Floydi", ütleb Talvik. "Tahtsin teada, kas nad on seda muusikat ka endale teadvustanud või on nad võtnud seda lihtsalt kui lahedat muusikat. Mulle meeldib, et tehakse endale selgeks, mida lauldakse ehk lauluproov ei tähenda vaid seda, et sa laulad, vaid ka seda, et sa mõtestad, mida laulad. Selliseid proove on meil ka olnud," kiidab ta noori muusikuid.\nTalviku sõnul nõuab Pink Floydi muusikast ja filosoofiast arusaamine teatud elukogemust. "Aga iseenesest juba see, et nii noored inimesed tegelevad selle ansambli loominguga, on positiivne märk. Ehk nii jõuab see sõnum ka laiematesse ringidesse."\nTalvik lisab, et musitseerida koos Riho Sibulaga, kes samuti kontserdil üles asub, on erakordne au. "Meil oli kunagi Tallinna 21. keskkoolis ansambel Taifuun, kellega käisime ka rokkfestivalil Saaremaal. Esimene mees, kes tuli lava taha ja meile õlale patsutas, oli Riho Sibul. See oli meie jaoks midagi väga erilist. See oleks olnud justkui jumala patsutus õlale. Kuigi ta ise ei käitunud mõistagi jumalana, aga see oli tõeline austusavaldus," meenutab Talvik õnnist hetke.\n"Kahjuks pole ma kunagi Pink Floydi kontserdile sattunud, aga loomulikult on mul kodus Alan Parkeri film "The Wall" ja Berliini müüri kontsert. Rääkimata nendest plaatidest, mis nõuka ajal olid jube defitsiit. Eks mingil ajal olid ka mõne laulu sõnad peas," muigab ta. "Mina avastasin Pink Floydi kas aastal 1978 või 1979. Olin siis ise veel tatikas ja Pink Floyd oli juba ammu ilma teinud."


Juku sünnipäeva tähistamas – Mesiliis\nEsmaspäeval oli endise paralleelika ja praeguse semu, Juku, sünnipäev. Kuna too aeg ühele ja teisele eriti ei sobinud, siis leppisime Kadi ja Jukuga kokku teisipäevase tähistamise. Viskasin oma meremehe riided selga ning läksin küünlaid ostma.\nAlgas kõik Kaupsi parklast, kus tegime saabi sõidukõlblikuks ja valasime õli. No, oli omaette katsumus.\nKiire shoping Takkos (avastasin, et mul sooduskupongid, mis kehtisid viimast päeva) ning saime Juksiga kokku. Laulu ei laulnud, aga küünlaid põletasime! Oli plaan minna Suminasse, aga see oli kinni. Järgmine sihtpunkt oli Rahwa Resto. Halb, kui valikut on terve suur tahvlitäis :D\nLõpuks võtsime kõik Rahwa burksi friikatega. Iluuus taldrik oli ning sibulakaste kõrvale oli ka üsna huvitav. Alguses vaatasin, et toitu on kuidagi vähe, aga oiii, kui täis kõhu sai. Burksi oli muidugi omaette ooper süüa- hammustasid ringiratast, aga pihv muudkui lipsas eest ära.\nStatoilist tegime ühed piparmündikakaod (Kadi tegi kalahaisulise tee) ja lasime pisikestel koogikestel hea maitsta! Üks tore pärastlõuna jällegi.\nMõtlesime ka Kadiga, et kuidas see üldse nii läinud on, et Juhaniga suhtleme nüüd palju rohkem, kui kooliajal üldse kokku… Ma arvan, et asi on ta saunas…\nJuku ütles, et ma üldse ei pane Märdist pilte siia, parandan oma vea:\nPluxu™ 4. mai 2013 at 17:04\nSee viimane pilt Märdiga on nagu kunstiteos. Sa suvaliselt klõpsisid, või valisid hoolikalt nurka ja et mis kaadrisse jääb jne?\nmesiliis 4. mai 2013 at 17:30\nPäris suvalt ei teinud, aga väga hoolikalt ka ei vaadanud. Ja hiljem arvutis lõikasin-kärpisin nurki veits.


Füüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega üliõpilased ja töötajad | Erasmus+\nFüüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega üliõpilased ja töötajad\nIga kõrgkool kohustub Erasmuse kõrgharidushartale alla kirjutades tagama võrdse juurdepääsu ja võrdsed võimalused kõikidele osalejatele, sõltumata nende taustast. Seepärast saavad füüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega üliõpilased ja töötajad kasutada samu tugiteenuseid, mida vastuvõttev kõrgkool pakub oma kohalikele üliõpilastele ja töötajatele.\nSelleks et isik, kelle füüsiline, vaimne või tervisega seotud seisund ei võimalda tal programmis Erasmus+ osaleda ilma täiendava rahalise toetuseta, saaks täiel määral osaleda Euroopa õpirändes, pöörab Erasmus+ erilist tähelepanu juhendamisele, vastuvõtule, füüsilisele ligipääsetavusele, pedagoogilistele ja tehnilistele tugiteenustele ning eelkõige lisakulude katmisele.\nMitmed kõrgharidust omandavad üliõpilased ja töötajad (nn saadikud), kes on valitud programmi Erasmus+ edendama, on puuetega isikud. Iirimaalt pärit Jessica avaldas soovi osaleda programmis Erasmus+ selliste sõnadega:\nOtsustasin minna. Kuna olen inimene, kes kergesti alla ei anna, soovisin selle väljakutse vastu võtta. Ma ei lasknud oma puudel selle takistuseks olla. Ma olen isegi arvamusel, et see andis mulle rohkem kindlameelsust, et oma Erasmuse projekt edukalt ellu viia.\nMillist toetust saab taotleda?\nTäiendavad rahalised vahendid on füüsilise, vaimse või tervisega seotud seisundi tõttu erivajadustega osalejatele kättesaadavad Erasmus+ erivajaduste toetuse abil. Erasmus+ toetused võivad seega olla suuremad kui tavaline õppe-, praktika või töötajate toetus, et kompenseerida konkreetseid raskusi, millega osalejad peavad silmitsi seisma (kohandatud eluase, reisiabi, arstiabi, abivarustus, õppematerjali kohandamine, puuetega üliõpilasi või töötajaid saatev isik). Täiendav toetus on reaalsetel kuludel põhinev toetus.\nKõrgkoolid peaksid oma veebisaidil kirjeldama, kuidas füüsiliste, vaimsete ja tervisega seotud erivajadustega üliõpilased ja töötajad saavad sellist lisatoetust taotleda.\nFüüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega üliõpilastele ja töötajatele ette nähtud täiendavad vahendid võivad olla pärit ka muudest kohaliku, piirkondliku ja/või riikliku tasandi allikatest.\nErasmus+ õpirändeperioodi ettevalmistamisel peaks füüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega osaleja märkima oma vajadused ja täiendavad kulud, et taotleda Erasmus+ erivajaduste toetust teda saatva kõrgkooli abil.\nKüsige teid saatva kõrgkooli Eramus+ koordinaatorilt taotlusprotsessi kohta (taotluse esitamise tähtpäev, kust saada taotlusvormi, kuhu taotlusvorm esitada jne).\nKõrgkool ja/või riiklik büroo hindab teie taotlust ja otsustab võimaliku täiendava toetuse summa üle.\nKust saada täiendavat teavet?\nÜldiselt peaks teid saatev kõrgkool tagama, et vastuvõtvas kõrgkoolis on tehtud vajalikud korraldused teie erivajadustele vastamiseks, eeldusel, et olete oma füüsilistest, vaimsetest või tervisega seotud erivajadustest teada andnud.\nSelleks et saada enne välismaale õppima/tööle asumist lisateavet võimalike kättesaadavate teenuste kohta teid vastuvõtvas kõrgkoolis, võtke palun otse ühendust asjaomaste küsimuste eest vastutava isikuga selles koolis. Teid saatva kõrgkooli rahvusvaheliste suhete osakond peaks teid selles abistama.\nSelleks et paremini kindlaks teha, milliseid teenuseid iga asutus saab õpirändes osalevatele isikutele pakkuda, saavad kõrgkoolid partnerasutustega sõlmitavas institutsioonidevahelises lepingus märkida, kas neil on olemas vajalik taristu füüsiliste, vaimsete või tervisega seotud erivajadustega isikute vastuvõtmiseks, ning selgelt välja tuua, milliseid tugiteenuseid üliõpilastele pakutakse.\nKasulikku teavet võib leida ExchangeAbility veebisaidil või Link Network vahendusel.\nSamuti võite oma õpirände planeerimisel pöörduda teid huvitavates küsimustes riikliku büroo poole.\nEuroopa Eripedagoogika Arendamise Agentuuril on nimekiri ELi/EMP riikide võrgustikest, kontaktpunktidest ja teabest, mis võiks olla abiks hariduslike erivajadustega õpilastele.


Indigoaalane: Uus-Makarenko küla lood\nSellised mõtted tulid mul pähe, kui sõitsin mööda mahajäetud külast, kinnilöödud akendega majadest.\nÜlejäänud osa teest püüdsin välja mõelda, kus on selle plaani nõrk koht. Mudel pole ju uus- mäletate Makarenko kolooniat? Ja erinevalt rehabilitatsioonikeskustest ja Maarja külast, kus toimib analoogne mudel, pole sinna kasvatajaid-töötajaid vaja. Meil on (veel) harimata maad, meil on kasutamata hooneid... ja "üleliigsed" inimesed, kel pole kodu ning tööd. Kus on konks, et asi tööle ei hakka?\nKui uskuda Reporteri pilti siis kodutud on ilma riigipoolse suunamisetagi hõivanud mahajäetud majad, paraku ei kipu keegi neist kartuleid maja ümber kasvatama ja vähe sellest- inimesed elavad rahulikult oma väljaheidete ja räpa sees. On nad liiga heitunud ja nende inimeste jaoks on liiga hilja?\nOk, võtame siis nö tavalised inimesed maal. Rahata arveldus toimib maapiirkondades ka praegu. Selleks, et pidada poodi ja kooli, et teki piisavalt kriitilist massi. Seega, tahaks ikkagi linna, sest linnas on odavam ja valik laiem.\nMeid on liiga vähe?\nieska 10. mai 2010 19:15\nMa siin olen juba mitu korda sama mõelnud ning tähelepanekutele tuginedes julgen juba vaikselt järeldusi-oletusi teha:\n* need mahajäetud majad ja söötis ning võsastunud maad on tegelikult kellegi omad, kes tahab müügi/rendi pealt teenida. Kõvasti teenida.\n* kui kartul jms söödav maha panna ning ilusti põllu eest hooltki kanda, siis saagikoristamisega pole vaeva vaja näha. Juba poolvalmis asjad hakkavad põldudelt ära aurama.\n* ja mõned inimesed, need, kes enamasti sinna paigale on jäänud, ei saagi aru "mis sul viga on" kui sa ei luba keset oma elamist koni kimuda.\nKui nüüd keegi suurema rookimise ette võtabki, siis arvatakse, et see ongi koristaja, see on tema töö, teised võivad sitata aga ja löövad massiga. Vrdl maanteeservade koristamise kampaaniaga.\n* toodangu realiseerimise teema veel sinna otsa. Rahakas(m) ostja on sadu kilomeetreid kaugel, transport maksab rohkem kui müügilt teenid, lisaks müügiplatsi räme tasu ehk maakeeli - keegi tahab sinu teenitu pealt enne seda, kui sa end ära elataksid, rikkaks saada. Eile pärastlõunaks.\nMeid ei ole liiga vähe, maakera on teatavasti ülerahvastatud, lihtsalt vähe on tahet märgata teist inimest. Enne peab rikkaks saama.\nKriux 10. mai 2010 20:52\nMa ei taha nii öelda, aga kahjuks on eestlane hellitatud. See tähendab, et seni kuni kuidagi on hing sees, ei kipu ta tööd tegema. Esialgu on natuke häbi väljaheidete vahel laveerida, naabri käest võlgu võtta, poest varastada, odekat juua, aga see läheb üle. Maale on nii pikk maa ja seal pole kellegi käest norida uut napsi- ja saiaraha. Kodutute öömaja, kus puhtad linad, kasitud peldik ja vahel antakse süüa ja uusi riideid, seal ka pole. Üldse mitte head väljavaated rahvana püsimiseks. Btw, kas keegi soovib maal suurt korterit osta...\ntavainimene 10. mai 2010 21:33\nSellise potipõllumajandi äriplaani koostamine oleks ju päris hea näpuharjutus mõnele tudengile. Alustada tuleks sellest, kui pikk on maaharimise "aken" ja kui mitu ruutmeetrit jõuab üks asunik selle aja jooksul käsitööriistadega üles harida. Kui suur on köögivilja potentsiaalne hektarisaak ja turuhinnad (sparglil? aga kaalikal? kas tasuks rajada mingi säilitusruum ja müüa väljaspool tipphooaega? kuhu üldse müüa? kas võib juhtuda, et saak jääbki kätte?), missugused on tootmis- ja turustamiskulud ning kui palju lõpuks puhtalt kätte jääb. Kõhutunne ütleb mulle, et see projekt kipub jääma nulli või väiksesse miinusesse. Maaelu on rikaste luksus. Sool ja ravimid tulevad siin oma poolteist korda kallimalt kätte.\nieska 10. mai 2010 21:53\nMul pole küll tudeng olemiseks piisavalt raha olnud, aga rehnuti olen läbi teinud küll.\nKui mitte just kepiga maad sonkida, aga mitte ka traktoriga, sest see on enamusele vaestest kulukas investeering, siis vaevu-vaevu hoiab PARIMATEL aastatel enesel kuidagi hinge sees. Miinimumtoidukorvi jagu kaloreid saab kuidagi kätte, (füüsiliseks tööks kuluvaid kaloreid arvestamata).\nMüügiks ei jõua sellise potitamisega toota mummugi, kasumit ei tule sendigi eest. Ravimite ja elektri ostmiseks kindlasti ei jätku.\nJa mis puutub sellesse suurde korterisse kuskil pärapõrgus, siis puhtalt kõpla ja labidaga tööd tehes seda luksust enesele küll lubada ei saa. Ei osta ja veel vähem pidada.


Taimsete tüvirakkude kasutamine kosmeetikatoodetes\nKeemilise koorimise näidustused\nKuidas hooldada ülitundlikku nahka\nPlastilise kirurgia alternatiivid\nMehe kehahoolduse kogemus\nÜlevaade Lposoomidest Lipoceuticalides\nÖeldakse, et uni on looduse iluhooldus. Mis juhtub aga siis, kui kokku saavad väärtuslik uni ja ilumaailm?<?xml:namespace prefix = o />\nUneajal taastub nahk kõige aktiivsemalt päevakatsumustest. Ilusalongides ja kauplustes on müügil mitmeid tooteid, mille nimetus kutsub neid kasutama öösel. Öökosmeetika aitab nahka kaunimaks muuta, kuid väärtuslikku und see siiski ei asenda. Kahekesi koos nad aga täiendavad teineteist.\nMiks inimene vajab täisväärtuslikku und? Uni uuendab ja soodustab keha taastumist ning aitab organismil energiat säilitada. Öösel, mil kahjustunud rakud taastuvad, on nahas ainevahetuse intensiivsus maksimaalne, naharakkude paljunemine on suurenenud 200-300 protsenti. Ärkvel olles rakud sel viisil ei paljune, sest energiat kulub muuks. Nii et eksite, kui mõtlete ah, küll ma päeval magan.\nMis toimub organismis öösel?\nKella 23-04 on iluune aeg. Sel ajal uuenevad võrreldes päevaga kaheksa korda kiiremini.\nKella 04-05 ajal aktiveerub organismis vabade radikaalide vastane võitlus.\nKella 05-06 ajal hakkab organism ärkama, vererõhk, kehatemperatuur ja adrenaliin tõusevad, naha uuenemine aeglustub.\nÖöhooldus on tõhusam\nSeega, oled teinud oma naha ja keha jaoks esimese suure teene, kui puhkad korralikult ja õigel ajal. Lisaks sellele võid anda oma nahale uinudes vajalikku toitu. "Öösel kella 1-3 vahel toimub rakkude jagunemine, nahk uueneb ja organism puhkab ning kreemis olevatest toimeainetest on rohkem kasu," ütleb kosmeetik-koolitaja Külliki Piatecki. Päeval on nahk kaitseasendis, ta püüab end hoida UV-kiirguse, külma, tuule, keskkonna saastatuse eest, seetõttu ei saa nahk nii hästi vastu võtta päevakreemide häid toimeaineid.\nÖösel, kui naha uuenemisprotsess on haripunktis, on nahk hooldusele vastuvõtlikum ja rakud saavad kosmeetikumidest paremini aktiivaineid ja vitamiine kätte. Öökreemi on soovitav hakata kasutama selles eas, kui alustatakse meikimist. Et nahk oleks vastupanuvõimelisem, võiks meie kliimas hakata öökreemi kasutama 20. eluaastates. "Nahk tuleb teha öösel selliseks, et ta suudaks ennast päeval kaitsta," annab Külliki Piatecki nõu.\nÖötooted erinevad päevakosmeetikast peamiselt oma tugevama toime poolest, need sisaldavad rohkem lipiide (rasvu), aktiivained ja vitamiine. Öökreemid ei sisalda UV-faktorit. Rangelt öö- ja päevakosmeetikat eristada ei saa, sõnab Külliki Piatecki. Kvaliteetset kreemi sobib nii ööseks kui päevaks peale panna, spetsiaalsest öötoodet polegi alati tarvis. Öökreemideks tuleb valida tooted, mis nahka maksimaalselt hooldavad - vastavalt vajadusele kas niisutavad, toidavad, varustavad vitamiinidega, pinguldavad või uuendavad. Päevakreemid säilitavad ja kaitsevad nahka.\nPikema toimega tooted on depookreemid, mis mõjuvad 12-24 tundi. Samas võib tihedama koostisega öökreemi edukalt ka päeval kasutada, kui on tarvis tõhusamat kaitset näiteks külma ja tuule vastu. Osad öökreemid imenduvad kohe nahka, teised sisaldavad mikrokapsleid, mis tekitavad nahale kiletaolise kaitsekihi, see takistab toimeainete aurustumist nahast ning pikendab nende toimet.\nÖökreem tuleks nahale kanda pool tundi enne magamaminekut, mille möödudes hakkab nahk kreemi omastama. Enne kreemi kasutamist tuleb nahalt esmalt korralikult eemaldada meik ja päeval kogunenud mustus. Selleks peaks valima nahatüübile ja meigitoodete eemaldamiseks sobiva näopiima, vahu või geeli, seejärel anda lõplik lihv näoveega. Hommikul tuleb nahalt eemalda näoveega sekreedid.\nNäo välimust ei mõjuta ainuüksi une kestus, nahka võib kahjustada ka vale magamisasend. Igaühel on välja kujunenud oma lemmikasend, see tähendab aga seda, et ühel näopoolel on suurem surve. "Kõhuli magades rullib inimene ise näole kortsud sisse," lausub Külliki Piatecki. Kuigi otsmikul ja põskedel tekkinud kortse ise ei märka, on võimalik suurenduklaasi abil öelda, millisel küljel inimene magab. Kortsude vältimiseks võib proovida mõnes teises asendis magama jääda või harjutada end korrapäraselt öösel külge keerama. Ka selili magamine säästab näonahka.\nHurmus OÜ - C.R.Jakobsoni 4, 10128 Tallinn - Tel: 6 009 663 - Faks: - E-post: info@hurmus.ee


Mängi Mobiilne Slots | Slot Fruity | Match Up To £250Mobile Casino Plex\nMängi Mobiilne lennujaamas Slot Fruity Casino, Your Mobile Hasartmängud unistuse – £ 5 Free Bonus\nPlay Tasuta Mobiilne Slots Online Casino Review Randy Hall eest MobileCasinoPlex\nÜks top online kasiinod, tuntud oma suurepärase edendamise omadused, rikas rikkalikult mängud ja hämmastav väljamakse teenused, Slot Fruity Casino has made a great impression on its players. Play mobile slots free koos £ 5 ei deposiidi boonuse ja hoida mida sa võidad! Offering 200% match boonus tagatisraha kuni £ 500, Slot Fruity Casino pakub tohutut võimalusi raha võidu.\nSelle jackpot on üles Kättesaadav - sündmuste ja väärtused muutuvad ajas - ja võid olla õnnelik võitja £ 91.5k! There is hundreds of thousands’ worth of jackpots to be won. Esita oma mobiiltelefoni pesad regulaarselt ja liituda Slot Fruity VIP Club nautida erilist eksklusiivne promos ja pakkumised. Slot Fruity Casino nimetab VIP juhid oma liikmetele. Liikmeskond funktsioonide hulka igakuine raha seljatoed, tere preemiad, loosimise, deposiitboonuste ja rohkem.\nMängi Top Free Mobiilne teenindusaegade Võta £ 505 Welcome Bonus & Hoia Mida Win\nOle kindlasti vaadata läbi nende tutvustusi lehele, kus tegeleb külluses. sa kohe saada £ 5 kui sa registreerima Slot Fruity kasiino. Powered by Nektan, Võite olla kindel, teades, et te saate parim mänge kõrglahutusega ja sile streaming. Linuxi poolt üheks parimaks tarkvara saadaval, mobiiltelefoni mängukogemuse juures Slot Fruity Casino just parem.\nSmart ja turvaline makse omadused on sinu jaoks kasutades. Krüpteeritud varjata oma finantsteabe ja hoida ülekandeid ja väljamakseid ohutu, saate maksta hoiused kasutades Visa, MasterCard, Ukash ja teiste online maksma portaalid.\nSlot Fruity on tasuta Mobile Slots mingit deposiiti läbivaatamine jätkub ka pärast Bonus allolevas tabelis\nMängi Mobiilne mänguautomaadid ja erinevaid mänge Kell Slot Fruity Casino\nsaama 200% Tere boonus kuni £ 50 + Naudi 2. boonus mängu kuni £ 200\nKui teile meeldib mängida oma mobiiltelefoni pesad, kontrollida ainus võimalus on Slots (TOWIS). Peale selle, on mitmeid erinevaid mänge, kus saab kontrollida:\nZeus III - Spin ratta, kas Nami maiustusi mängu ja võida suur. Võite ka mängida seda mängu nagu iPad kasiino teenindusajad. Vaid kaks penni line, saab mängida viiskümmend rida, et näha suur võit võimalused.\nRulett - vahel saab liikuda Euroopa ja Ameerika lauad keskel mängu. Sa saad oma valiku chip värv. Chips võib olla drag-langenud. Mäng on lõbus muusika kaasas iga sessiooni.\nMuud Mängud Kaasa:\nRobin Hood (pilude)\nOn veel mitmeid teisi mänge Slot Fruity Casino teil sukelduda, ja saab mängida oma mobiiltelefoni pesad, et olla kindel, et kontrollida mängud sakk ja alustada.\nAwesome Casino SMS Pay Mobile Slots kõigest £ 5 deposiit!\nMadala panused ja kõrget tootlust, mängimine soove täita võidulainel, kui oma võimalusi edu on kõrgendatud at Slot Fruity Casino. Head kodulehele, vaadake Blogroll, ja Twitter toidab kohapealne teave Viimane tegeleb, Kampaaniad, sündmuste ja turniirid. Ole esimene, kes osalevad ja võida boonused selleks. Ei või iial teada, Võib isegi võida puhkus või reaalse rahalise auhinna võistlustel kui sa osaleda hämmastav tutvustusi!


ELi ametlik(ud) keel(ed): läti keel\nRahaühik: euro. Euroala liige alates 1. jaanuarist 2014\nLäti on parlamentaarne vabariik, mille valitsusjuht on peaminister, kes valib ministrite nõukogu. Riigipea on president, kelle ülesanded on sisuliselt tseremoniaalsed ja kes nimetab ametisse peaministri. Parlament peab iga valitsuse koosseisu alati heaks kiitma. Riik on jaotatud 110 piirkonnaks ja 9 vabariigilinnaks. Nendel on oma linnavolikogud ja haldusasutused.\nLäti majanduse kõige olulisemad sektorid olid 2020. aastal hulgi- ja jaekaubandus, transport, majutus ja toitlustus (23,1%), avalik haldus, riigikaitse, haridus, tervishoid ja sotsiaalhoolekanne (18,1%) ning tööstus (15,4%).\nELi-sisene kaubandus moodustab Läti ekspordist 62% (Leedu 15%, Eesti 11% ning Saksamaa 7%), samas kui ELi-väliselt läheb 13% Venemaale ning 5% Ühendkuningriiki.\n76% impordist on pärit ELi liikmesriikidest (Leedu 17%, Saksamaa ja Poola mõlemad 10%), samas kui väljastpoolt ELi tuleb 6% Venemaalt ja 2% Valgevenest.\nLätist on Euroopa Parlamenti valitud 8 liiget. Vaadake, kes need parlamendiliikmed on.\nEuroopa Parlamendi infobüroo Lätis\nLiikmesriikide ministrid kohtuvad regulaarselt Euroopa Liidu Nõukogus, et võtta vastu ELi õigusakte ja kooskõlastada poliitikat. Läti valitsuse erinevad esindajad osalevad nõukogu istungitel sõltuvalt käsitletavast poliitikavaldkonnast.\nLäti eesistumise perioodid:\nLäti poolt määratud Euroopa Komisjoni volinik on Valdis Dombrovskis, kes on inimeste hüvanguks toimiva majanduse valdkonna juhtiv asepresident.\nEuroopa Komisjoni esindus Lätis\nLätil on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees7 esindajat. Selle nõuandva institutsiooniga, mis esindab tööandjaid, töötajaid ja muid huvirühmi, konsulteeritakse seoses õigusaktide ettepanekutega, et saada paremini aru, kuidas tuleks muuta töö- ja sotsiaalalast olukorda liikmesriikides.\nLätil on Regioonide Komitees7 esindajat. Regioonide Komitee on piirkondlike ja kohalike esindajate kogu ELi tasandil. Selle nõuandva institutsiooniga konsulteeritakse seoses õigusaktide ettepanekutega, et tagada õigusaktides kõigi ELi piirkondade seisukohtade arvestamine.\nLäti suhtleb ELi institutsioonidega ka oma Brüsselis asuva alalise esinduse kaudu. Selle ELi juures asuva Läti nn saatkonna peamine ülesanne on tagada riigi huvide ja poliitika võimalikult tõhus järgimine ELis.\nKui palju maksab ja saab Läti?\nELi rahastatud projektid Lätis\nRahalised vahendid, mida Läti maksab ELi eelarvesse, aitavad rahastada programme ja projekte kõigis ELi liikmesriikides sellistes valdkondades nagu teedeehitus, teadustöötajate toetamine ja keskkonnakaitse.\nLisateave selle kohta, kuidas ELi rahalised vahendid Lätile kasulikud on.\nFakte lastele Läti kohta\nTeave turistidele – Läti


Miks Parim Anti Aging tooted-kreemid on parim - 6 Punktid kaaluda | Qingdao808.com\nHome » Et » Miks Parim Anti Aging Tooted-kreemid On Parim – 6 Punktid Kaaluda\nKui oled valiku Anti Aging toode või anti vananemist koor, kõik valikuvõimalusi saab valdav. Tundub, et igaühel on toote välja ja nad kõik väidavad, et see on parim. Niisiis, kuidas sa rookima valesid väiteid ja tühjad lubadused asju, mis tõesti töötab? See võtab natuke jalavaev oma osa, kuid mõned head uurimist võite leida parim anti vananemist koor, teades teebki koor “parim”.\n(1) See on parim, sest inimesed ütlevad häid asju see\nUuri välja, mida reaalsed inimesed ütlevad, mitte mingi turundaja, kes maksis kirjutada võlts lugu sellest, kuidas kirtsutama koor muutnud oma elu. Parim Anti Aging tooted kipuvad olema paremini tarbija kommentaare. Loe kommentaar teadetetahvlid ja saidid nagu epinions.com näha, mida reaalsed inimesed räägivad toote. Enamik neist inimestest ei tout toote tõhusust lihtsalt sellepärast, brändi või kopsakaid hinnalipik. Nad ütlevad, et see on parim anti vananemist koor / seerumi sest see toimib nende jaoks ja toodete tõhus on, miks see on parim.\n(2) See on parim, sest ta töötab\nParim Anti Aging koor tegelikult töötavad. Seal on tõestatud tulemusi ja see on pikaajaline tulemusi. Seal on uuringuid, et toetada neid väiteid ja kliiniliste uuringute varundage see.\n(3) See on parim, sest ta on kõrge kvaliteediga koostisained\nKõrge kvaliteediga koostisained on oluline hea anti vananemist toode. Loe toimeained paneeli. See peaks olema vähemalt üks top, soovitatakse koostisained anti-vananemise toodete nagu koensüüm Q10, retinool või hüdroksü happed.\n(4) See on parim, sest firma taga on hea maine\nToode tagatud äriühingu hea maine kasu teile, tarbija, on mitu võimalust. Ühe, see tagab, et toode, mida saan on ülemine piir, peamiselt seetõttu, et ettevõtte hea maine sõidab ta. Teiseks, hea seltskond ei kavatse välja pandud mittevastavate toote tahtlikult. Sul on ka teada, et hea seltskond on rohkem apt põhjalikult üle vaadata ja testida oma toodet enne selle välja riiulitel.\n(5) See on parim, sest see on vähe või ei ole kõrvaltoimeid\nkõrvaltoimed võivad olla väga halb mõnel tooteid. Anti vananemist koor on vähe või ei ole kõrvaltoimeid on väga soovitav. Sa ei jäta Nahaärrituse või lööbe või põletamine ja lihtsalt sile, kortsudeta tasuta nahka.\n(6) See on parim, sest see on suur väärtus\nKas toode töö ja sa saad piisavalt kasu hind, mida maksta? Väärtus on kriitiline osa määramisel parim anti vananemist koor. Kas sa saad kõige et saad oma raha eest? See on kriitiline küsimus.\nSeal on nii palju anti vananemist kreemid ja toodete turule valides võib olla heidutav ülesanne. Kui teil on arusaam, kuigi, mis teeb kreemi parim, võite alustada kaotada ebaväärikas konkurendid. Muidugi, sa tahad kortsud vähenema, kuid sa ka tahad hoida oma naha terve ja ärritust tasuta. See tähendab, et peate hoolikalt, mida sa panna oma nahka. Nii, et võta aega ja ära oma kodutöö. Ärge lihtsalt otsa ja osta esimene lahe toode, mida televisioonis. Teadus- ja lugeda, et leida parim anti vananemist koor ja parim teie jaoks\nThis is why DermaActive Eye Lotion is a terrific alternative as you could purchase a cost-free trial, 60-capsule supply as well as see for yourself if this product is the appropriate one for you!For your\ncomfort, I have provided a web link below where you could assert a cost-free trial of DermaActive Eye Lotion. Make certain to take action quickly as this cost-free trial offer won’t last long.\nComment from Miks Parim Anti Aging Tooted-kreemid On Parim – 6 Punktid Kaaluda\nRelated Article from Miks Parim Anti Aging Tooted-kreemid On Parim – 6 Punktid Kaaluda operating in Et


PÄRNU LAHE PARTNERLUSKOGU: Avatud taotlusvoorud PRIA-s\nAvatud PRIA aktuaalsed taotlusvoorud:\n1. Väikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetus\n2. Investeeringud põllumajandusettevõtte tulemuslikkuse parandamiseks\n3. Investeeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas\nVäikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetus\nTaotlusi võetakse vastu 09.02 - 23.02.2015\nToetussumma taotleja kohta 15 000 eurot. Omafinantseering ei ole vajalik.\nBaasnõuded vähemalt 2 majandusaastat tegevust põllumajanduses ja müügitulu vahemikus 4000-14000 eurot majandusaastas.\nTaotlemiseks vajalikud dokumendid (äriplaan) saad meie abiga.\nTaotlusvoor on avatud prognoosi kohaselt 27.02 - 06.03.2015\nToetussumma taotleja kohta 500 000 eurot programmperioodi kohta.\nBaasnõuded vähemalt 2 majandusaastat tegevust põllumajanduses. Müügitulu vähemalt 14 000 eurot taotleja kohta.\nmasinate ja seadmete soetamiseks\nuue rajatise ehitamine, olemasoleva rekonstrueerimine ja laiendamine\nprojektiga seonduvateks eeltöödeks (sh projekteerimine, geodeetilised eeltööd)\nTäpsemate nõuete ja sobivuse kohta soovitame meiega ühendust võtta ja läbida eelnõustamine.\nInvesteeringud majandustegevuse mitmekesistamiseks maapiirkonnas mittepõllumajandusliku tegevuse suunas\nPrognoositav taotlusvoor on 30.03 - 06.04.2015\nToetussumma taotleja kohta on 150 000 eurot.\nBaasnõue vähemalt 2 majandusaastat tegevust ja ühe majandusaasta kohta müügitulu suurem kui 4000 eurot.\nstatsionaarsete masinate ja seadmete soetamiseks\nhoone rajamiseks, rekonstrueerimiseks ja laiendamiseks\nVõta ühendust enda idee testimiseks meie spetsialistiga - Triin Luksepp, pria@projektid.ee, +372 53 037 453


Winterfest - Road to Kings of Tallinn rankingu võitja teenib €1100 - Uudised\nWinterfest - Road to Kings of Tallinn rankingu võitja teenib €1100 põhiturniiri pileti!\nPostitatud 03. jaanuar 2020\nEsmaspäeval, 20. jaanuaril, algab Olympic Park Casinos terve nädala vältav minifestival Winterfest - Road to Kings of Tallinn, mille üldrankingu võitja teenib €1100 Kings of Tallinn põhiturniiri pileti!\nWinterfest - Road to Kings of Tallinn on nädalapikkune pokkerifestival, mille raames toimub kokku kuus rankinguturniiri. Esmaspäeval, päev enne festivali algust, toimub €25 unlimited rebuydega satelliit-turniir reedel toimuvale €350 põhiturniirile. Turniiridele registreerimine on avatud ka OlyBeti pokkeritoas ja registreerimine lõppeb 4 tundi enne turniiride algust.\nFestivali põhisündmusteks on neljapäeval algav kahepäevane €220 NLH OlyBet Special Progressive Knockout turniir, millel 30-minutilised levelid ja algstack 30 000. Turniiril on lubatud kuue mängutaseme jooksul üks re-entry. Esimesel päeval mängitakse 16 taset ja teine mängupäev jätkub järgmisel päeval kell 15:15.\nReedel algab samuti kahepäevane €350 NLH Winterfest Main Event. 40-minutiliste tasemete ja 30 000 mängumärgiga turniiril on võimalik sooritada piiramatu arv re-entries üheksa mängutaseme jooksul. Põhiturniiri teine mängupäev jätkub laupäeval kell 12:15.\nProgressive knockout turniirid on oma kontseptsioonilt sarnased tavaliste knockout turniiridega, aga progresseeruval knockout turniiril võidad vastase elimineerimise eest 50% tema pearahast endale ja ülejäänud 50% lisatakse sinu pearahale juurde. Seega muutub mängijate pearaha suurus vastavalt sellele, mitu mängijat ta eelnevalt välja löönud on. Üldjuhul on mängu lõpufaasis mängijate pearahad algsest pearahast mitu korda suuremad, mistõttu on mängijate elimineerimine ja nende pearaha võitmine väga väärtuslik.\nOlybet Special Progressive Knockout turniir näeb välja selline:\n€100 sisseostust läheb tavapärasesse auhinnafondi;\n€100 sisseostust läheb mängija pearahaks;\nmängijate elimineerimisel saad endale pool tema pearahast ja pool lisatakse sinu pearahale;\nturniiri võitja teenib lisaks tavapärasele auhinnarahale ka allesjäänud pearaha;\nesimese ja teise koha auhinnarahade väljamaksed on võrdsed ja erinevad vaid pearahade võrra.\nLaupäeval toimuva €110 NLH OlyBet Deepstack last-longeri võitja ja rahamull saavad lisaks ühe €110 online-pileti, mida on võimalik kasutada kolmapäeviti toimuval Kings of Tallinn põhiturniiri kvalifikatsioonil. Lisaks sellele saavad kõik finaallauda jõudnud mängijad €25 online-pileti, mida saab kasutada igapäevaselt toimuvatel €110 Kings of Tallinn kvalifikatsioonidel.\nOnline satikad OlyBet Special Progressive Knockoutile toimuvad igal kolmapäeval ja pühapäeval!\nMängi kohe OlyBet keskkonnas!


Kogumik "Vaimne tervis- väärtus meie kõigi jaoks"\nLisatud: 19 Juuni 2014\nNüüdsest on kõigil huvilistel võimalus SA TÜ Kliinikumi Lastefondi kodulehel tutvuda infokogumikuga laste vaimse tervise häiretest, mis valmis Lastefondi, SA TÜ Kliinikumi ning Swedbanki annetuskeskkonna toel projekti „Hoolime koos laste vaimsest tervisest!“ raames.\nKogumiku üks autoreid, lastepsühhiaater Anu Susi selgitab, et vaimse tervise häirete tõttu vajavad lapsed sageli koolikeskkonna kohandamist, tugispetsialistide abi ning haridus- ja meditsiinitöötajate omavahelist koostööd. „Teadmised, mille üheks allikaks võikski see kogumik olla, toetavad koostööd ja aitavad õpetajatel tähele panna märke, mis lapse võimalikule psüühikahäirele viitavad ja kaasa aidata abivõimalusteni jõudmisel,“ räägib ta.\nKogumiku koostamise üks eestvedaja, Lastefondi arendus- ja projektijuht Aneth Tuurmaa lisab, et kogumiku avaldamisega soovitakse kaasa aidata sellele, et lastega tegelevad spetsialistid oskaksid oma hoolealuste vaimsete häiretega adekvaatselt toime tulla. „On oluline, et ei leviks väärarvamust justkui piisaks laste aitamiseks nende haiglasse saatmisest, kus ta "korda" tehakse. Meditsiiniline sekkumine on küll vajalik, et viia läbi uuringuid, haigust diagnoosida ja ravida, kuid oluline ka see, mis pärast lapsest edasi saab. Diagnoosi ja meditsiinilise sekkumise kõrval vajatakse täna ka juhiseid ja suuniseid, kuidas seda last hiljem väljaspool haiglaseinu aidata ja toetada, mille osas kogumik püüabki abiks olla. Teine selle kirjutise olulisus seisneb varajases märkamises. Ehk et last ei toodaks haiglasse alles siis, kui tema seis on kriitiline, vaid osataks märgata vaimse tervise probleeme juba nende algfaasis,“ toonitab ta.\nLastefondi kodulehelt tasuta allalaetav e-kogumik „Vaimne tervis - väärtus meie kõigi jaoks“ koondab põhjalikke ülevaateid teemadest, mida käsitleti lastega tegelevatele spetsialistidele suunatud intensiivkoolituste projekti "Hoolime koos laste vaimsest tervisest" raames. 2013. aasta septembrist kuni 2014. aasta maini toimunud koolituspäevadel jagasid SA TÜ Kliinikumi psühhiaatriakliiniku lasteosakonna tippspetsialistid teadmisi laste psüühika- ja käitumishäiretest. Muu hulgas leiavad kogumikus käsitlemist sellised teemad nagu vaimne alareng ja õpiraskused, stressiga seotud häired ning söömishäired.\nIda-Virumaa laste ja noorukite vaimse tervise keskus


Eesliide 79 on Sergipe (Aracaju) suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4187604 ja suunakoodi 79 jaoks tuleb valida number 79 4187604. Sergipe (Aracaju) asub Brasiilia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4187604, suunakoodi 79 (Sergipe (Aracaju)) ja Riigi suunakood 0055 jaoks tuleb valida number 0055 79 4187604. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 79.\nKui te ei asu Brasiilia ja soovite helistada inimesele Sergipe (Aracaju), peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Brasiilia Riigi suunakood on +55 (0055), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Sergipe (Aracaju), peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +55 79. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4187604, suunakoodi 79 (Sergipe (Aracaju)) ja Riigi suunakood 0055 jaoks tuleb valida number 0055 79 4187604.


Idee haigekassa kulude kokkuhoiuks: ravimite soodustus palga järgi? - Tervis\nIdee haigekassa kulude kokkuhoiuks: ravimite soodustus palga järgi?\nJegorovi sõnul avaldas ta oma isiklikku arvamust kui ravikindlustatud inimene ning pakkus välja ühe lahenduse, kuidas haigekassa vähest raha paremini majandada. Ta tõi Äripäevas välja, et praegune süsteem soodustab automaatselt kõiki - nii töötuid, pensionäre kui ka kõrgepalgalisi ja dividendimiljonäre, kuigi samas elab suhtelises vaesuses ligi 20% Eesti elanikest ning seega toetatakse ka neid 80%, kes ei pruugi seda alati vajada.\nSee mõte muudaks Eesti tervishoiusüsteemi alustalaks olevat solidaarsuse põhimõtet. Jegorov mõistab, et see oleks solidaarsest süsteemist eemaldumine. Tema hinnangul pole praegu süsteem rahastamise osas kõige efektiivsem, kuid ta ei püüa enda sõnul rünnata süsteemi, vaid käivitada sel teemal diskussiooni.\n«Meil on probleem, et raha on vähe ja küsimus on selles, et kuhu saaks raha kõige efektiivsemalt suunata ja kas see on kõige otstarbekam kulu,» rääkis Jegorov. Ta tõi näiteks, et kui ta läheb ostab ravimi, mille täishind on kümme eurot ja maksab selle eest kolm eurot, siis tekib tal küsimus, kas just tema vajab seda seitsmeeurost soodustust. «Kas pole kohta, kuhu suunata see raha paremini?» esitas ta küsimuse ja lisas, et ka paljudel tema tuttavatel-sõpradel on sarnased tunded.\n«Kas me pudistame liialt raha?» küsis Jegorov veel ja arutles, kas praegu ollakse veendunud, et samamoodi jätkates ei kulutata raha sinna, kus ta ei peaks olema. Ta tõi näiteks, et mõnes riigis kehtib süsteem, et kui inimene kulutab aasta jooksul rohkem kui mingi kokkulepitud summa, saab ta tulumaksu tagasi. «Ma ei taha öelda, et see on ainuõige lahendus, erinevaid lahendusi on,» rääkis ta.\nSelle üle, kel tuleks soodustusest loobuda või millisest palgatasemest see alata võiks, Jegorov praegu pikemalt mõelnud ei ole. See nõuab analüüsi ja asjaga tegelevate spetsialistide ajurünnakuid, leidis ta. Lähtuda tuleks aga tasakaalu põhimõttest, sest raskemate haiguste ja kallimate ravimite puhul ei tahaks ka tema ravimite eest täishinda maksta.\nNii peabki ka eelkõige silmas 10-15euroseid, nn odavamaid ravimeid, mille soodustuse võiks ta ise kinni maksta. «Ma näen seda, et raha kulub ka sellistes olukordades, kus inimene ise tunnetab, et tal pole seda soodustus vaja, kui kellelegi teisel on seda rohkem vaja,» lausus Jegorov ja lisas, et sel juhul saaks raha süsteemis paremini kasutada.\n«Äkki on meil aeg minna üle ravimisoodustuse puhul klassikalisele soodustusele – kes saab, see maksab, kes ei saa, selle eest maksab ühiskond,» leidis ta.\nMinisteerium: «kõrgepalgalised» muutuksid rahulolematuks\nSotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna nõuniku Triin Habichti sõnul hõlmab Eesti solidaarne ravikindlustuse süsteem ka ravimihüvitisi ning kuna Eesti ravikindlustussüsteemi peavad üleval töötavad inimesed, siis on nn kõrgepalgalistel suur panus haigekassa eelarvesse.\n«Solidaarse süsteemi põhialusena oleme kokku leppinud, et haigekassapoolne hüvitis sõltub inimese tervisevajadusest, mitte aga tema maksevõimest. Seega on kõik – lapsed, pensionärid, madalapalgalised, kõrgepalgalised – ravikindlustussüsteemist hüvede saamisel võrdsed,» rääkis ta. Habicht lisas, et kui oleks teisiti, siis oleks väga suur tõenäosus, et nn kõrgepalgalised muutuksid rahulolematumaks ja sooviksid oma kulude hüvitamiseks alternatiivseid lahendusi, näiteks erakindlustust. See kõik aga vähendaks solidaarse ravikindlustuse jätkusuutlikkust.\nTema hinnangul tuleks olla mures hoopis inimeste tervishoiukulude omaosaluse pärast. «See ulatub meil ligi veerandini tervishoiu kogukuludest ja on oluliselt kõrgem Euroopa Liidu keskmisest, mis on 17 protsenti,» ütles Habicht. WHO soovituse kohaselt tuleks omaosalust püüda langetada 15 protsendini. Tervise arengu instituudi statistika kohaselt moodustas retseptiravimite omaosalus 21% kogu omaosaluskoormusest. Lisaks läheb 16% omaosalusest käsimüügiravimitele.\n«Eraldi murekoht on need inimesed, kellel ravikindlustust ei ole või see ei ole püsiv – neile ravimihüvitist ei olegi ja maksumaksjal tuleb sageli kinni maksta nende inimeste oluliselt kallim vältimatu abi,» tõdes sotsiaalministeeriumi tervisesüsteemi arendamise osakonna nõunik ja lisas, et haigus ei küsi, milline on inimese sissetulek ja ka väga kõrge sissetulekuga inimesed ei pruugi tulla pikaajalise või raske haigusega ravi- ja ravimikulude ise maksmisega toime.\nRavimitootjate liit: uute ja efektiivsete ravimite hind on kõrge\nRavimitootjate liidu juhataja Riho Tapfer selgitas, et ka praegu ei soodustata kõiki ravimeid ühtemoodi. 75/90% soodusmääraga hüvitatavatest ravimitest maksab töötav inimene 25% ja pensionär 10%. Ta lisas, et tihti on tõhus ravim ainuke viis haiguse kontrollimiseks, näiteks diabeedi, hüpertoonia, hüperlipideemia või c-hepatiidid puhul.\nTapfer rõhutas, et seetõttu on ravimite puhul kõige olulisem, et neid ka võetakse. «Tõestatud efektiivsusega ravimite kasutamisel ei tohi olla rahalist põhjust ravist loobumiseks, sest kokkuvõttes tuleb siis ravida oluliselt kõrgema kuluga tüsistusi ja see on ravikindlustusele ja kaudselt kogu ühiskonnale suurusjärgu võrra suurema koormusega,» selgitas ta.\nTa lisas, et tuleb arvestada, et uute ja väga efektiivsete ravimite hind võib olla väga kõrge. «Eestis on väga vähe inimesi, kes oleksid võimelised seda ise katma,» lausus Tapfer.\nEesti tervishoiu kulu SKPst on tema sõnul oluliselt madalam kui teistes Euroopa riikides. Nii tuleb mõista, et praegusele ravikindlustusele tuleb leida täiendavat tuge. «Erinevate lahenduste otsimisel, mis viivad omaosaluse tõusuni, peame olema väga ettevaatlikud ja analüüsima siin teiste riikide juba läbiproovitut,» lausus Tapfer ja lisas, et solidaarsuspõhimõte on olnud tänase ravikindlustuse alustala.


Laktoosi- ja gluteenivaba valmissupp- Loodusvägi\nAuga mahedalt hoole ja armastusega valmistatud tomatisupis saavad sõbraks vitamiinirohked tomatid,\nerinevad mahedad vürtsid ning meresool.\nAuga mahedas tomatisupis on ainult loomulikes tingimustes kasvanud ja hoole ning armastusega valitud tomatid, mille kasvatamisel on rangelt välditud kõiki keemilisi väetiseid ja muud kunstlikku.\nTomatid sisaldavad palju kasulikke vitamiine (A-, C-, K- ja E-vitamiini) ja mineraalaineid (vask, raud, jood, fluor, tsink,\nkaalium ja magneesium).\nTomatite söömine mõjub suurepäraselt seedimisele ning tomatile on omistatud vererõhku alandav toime.\nKuna tomatites peitub suur kogus vett, on tomatite söömine lisaks kasulikkusele ka kaalusõbralik valik.\nSupis kohtuvad tomatid erinevate mahedate vürtside ja meresoolaga.\nvesi, porgandid*, tomatid* 20%, tomatipasta* 10%, rapsiõli*, vürtsid*, riisijahu*, meresool, suhkur*\nenergiasisaldus 266 kJ / 63 kcal\nrasvad 4 g millest küllastunud rasvhapped 0,3 g\nsüsivesikud 5,9 g millest suhkrud 2,9 g\nHansa Candle lõhnateeküünal 4h kaneel 18 tk\nKaneeli lõhnaga teeküünal, 18 tk. Põlemisaeg ca 4 tundi.\nKAST 14tk! Santa Maria Küüslaugupipar 30g\nSobib hästi liha-, kala-, kana-, köögivilja- ja kartulitoitude, marinaadide, kastmete maitsestamiseks.\nKAST 12tk! Thatchers Somerset Haze 4.5%+PANT\nPiirkond: Inglismaa Maitse: värske, karge ja kergelt magus Aroom: värske, kergelt lilleilne, puuviljane ja õuna nootidega. Välimus: puhas, naturaalselt häguve, kerge mulliga Alkohol: 4,5% Stiil: valmistatud erinevate õunte segust, kuid kõik nendest on söögiõunad Õunasordid: Discovery, Falstaff, Gala ja Jonagold Toidu soovitus: aromaatsed ja...


märts 2021 - Elari Blogi\nPosted on 30. märts 2021 by Elari Tamm\nVastupanu on reaalne, nii väline kui sisemine. Ükskõik millega alustad ilmub see kohale, alati kui hakkad looma, kui otsustad välja astuda oma mugavustsoonist. Suunates sind taganema, otsima asendust, pinge leevendust, heakskiitu. Vaikimisi ei ole inimene ei optimistlik ega töökas. Mähkmetest tuleb välja kasvada, see on ebamugav protsess, aga vältimatu. Vaikimisi ei ole inimene töökas, ta…\nKui sul pole tuju…\nPosted on 23. märts 2021 23. märts 2021 by Elari Tamm\nTunded on päris, muidugi. Ala et sa ei viitsi alustada praegu või et sul ei ole õiget tuju. Aga tõele au andes, ainus asi mis lahutab sind hetkel sinu võimalikust „tähendusrikkast“ elust on OTSUS ületada takistusi. Ja vahest on see takistus lihtsalt tunne, et sul pole tuju. Meil oleks olemata väga palju ilusat, kui inimesed…\nPosted on 17. märts 2021 17. märts 2021 by Elari Tamm\nKuidas ja kas hakata pihta oma äriga, kui rahakott puuga seljas ei ole?\nPosted on 16. märts 2021 17. märts 2021 by Elari Tamm\nSul on unistus, sul on plaan, sul on tahtmine. Aga sul on mure ja see puudutab raha. Sul on vaja raha, et alustada oma äriga. Aga ennem raha, tuleb selgeks teha, mis see on. „…seda teavad ju kõik” ütleb keegi. “Paber?” Tõsi, teda trükitakse paberile, aga see, mis ta on ja mida ta esindab on…\nPosted on 10. märts 2021 10. märts 2021 by Elari Tamm\nMeil ei oleks laulupidu, kui keegi ei oleks unistanud.Meil ei oleks “Teeme ära” kampaaniat, kui keegi ei oleks unistanud.Meil ei oleks vaba Eestist, kui keegi ei oleks seda unistust elus hoidnud. (Minu vanaisa hoidis seda elus ja rääkis sellest). Unistamine on tähtis. Kui Walt Disney oli juba surnud, avas Orlando Disneylandi tema naine. Õhtul, kui…\nPosted on 8. märts 2021 8. märts 2021 by Elari Tamm\nAga kui palju rohelisem? Teiste elu on parem? Tõsi, kellelgi ehk ongi. Kellelgi on rohkem raha. Tõsi. Kellegi on kaasa ja keegi parasagu sooviks endale kedagi. Tõsi. Aga vastus ei ole teiste rohelises elus. Vastus on enda elu ees vastutuse võtmises. Keegi on öelnud, et kui sulle tundub kellegi teise murulapp rohelisem on aeg hakata…\nPosted on 6. märts 2021 6. märts 2021 by Elari Tamm\nTõesti? Nii lihtsalt näed sa abielu? Teineteisele pühendumist? Et see on paber ja ei midagi muud? Kõik see emotsionaalsus ja külalised? Eriline päev, mille tähistamine läheb kõigile korda. Seda erilist sidet kahe inimese vahel, mille sarnast maapeal teist pole. See eksklusiivsus olla koos kõiges. See liit, mis annab lastele ideaalse koha kasvamiseks. See turvarõngas, kus…\nPosted on 1. märts 2021 2. märts 2021 by Elari Tamm


Kas Natalie Portmani Padme Amidala tegelane võiks mängida rolli filmis Tähesõjad: IX episood? Siin on, mida ta öelda on - Meelelahutusuudised\nKas Natalie Portmani Padme Amidala tegelane võiks mängida rolli filmis Tähesõjad: IX episood? Siin on, mida ta öelda on\nNatalie Portman on kaalunud tagasitulekut kaugele-kaugele galaktikasse 'Tähesõjad: IX osa', öeldes, et tal pole veel uudiseid, kui tema tegelane Padme Amidala on eelseisva osamakse jaoks tagasi.\nKultusliku ulmelise frantsiisi fännid oletavad, et Portmani eelkangelane, kes ilmus filmides „Tähesõjad: I osa - fantoomähvardus” ja „Tähesõjad: III sithide kättemaks”, võiks olla uues filmis.\n'Kas tõesti? Ma ei tea sellest midagi. Ma arvan, et see pole tõsi, sest ma ei tea sellest veel, ”ütles Portman ajalehele Buzzfeed News.\nJärjesari - VII jagu ja edasi Daisy Ridley, John Boyega ning Adam Driver jt - peaosades on seni olnud selge, kui käsitleti originaalsarja - IV kuni VI jagu - eellosese kaanonina. Ehkki ajajoonefaktori tõttu võib see olla mõttekas, võib see olla pisut seotud ka sellega, et paadunud Tähesõdade fännid ei võta eriti hästi vastu The Phantom Menace'i, kloonide rünnakut ja sithide kättemaksu.\nKuid alates jõu 'Ärkab' ilmumisest on Harrison Fordi tegelane Han Solo ja Mark Hamilli tegelaskuju Luke Skywalker tapetud, mis tähendab, et kui filmitegijad tahavad uurida mõnda varasemat aspekti, on neil kõige parem otsida kellegi varasemast, näiteks Natalie Portmani tegelaskujust.\nmida tähendab päikeseprillid snapchatis\nMuidugi on ka see väike asi, kuidas Padme Amidala sarjas, Sithide kättemaksu lõpus suri, nii et pole teada, kuidas nad teda sisse põimivad, kui üldse. Teine tegelane, kes inimeste arvates võib olla osa praegusest koosseisust, ehkki mitte samas vormis nagu varem, on Jar Jar Binks - Gungan 'klutz', kes oli The Phantom Menace'i koomiline reljeef, kuid sai ägedalt pähe negatiivne tagasilöök. Seda, mis juhtus Jar Jar Binksiga, ei avaldatud kunagi, kuigi spekuleeriti, et ta võib olla kõrgeima juhi Snoke, tegelaskuju, kes näis olevat järelsarja peamine kaabakas. Sõltumata sellest, kas Jar Jar on elus või mitte, on Snoke nüüd surnud.\n'Episood IX' jõuab kinodesse 20. detsembril 2019.\nkuidas panna telefon enam häirima\nmu tütar mängis raamatumõistatusega\nmitu nba rõngast on lebron jamesil\nkuidas seadistada ennast tööotsijaks gta veebis\nkuidas sularaharakendust välja võtta


★★★ Industrial Marine Breynaert laualamp ★★★\nLambid ei ole enam lihtsad valgustusseadmed. Kuna inimesed võisid aeg-ajalt kõrvaldada oma kohese funktsionaalsuse vajadused, hakkasid asjad hakkama paremini otsima. Meie kodu on väga privaatne ja peaks peegeldama täielikult meie maitset ja meie isikupära. Arvestades seda asjaolu, on inimestel kipuvad ümbritsema end asjades, mis tähendavad midagi seal elavatele inimestele. Enamik asju on hea välja nägema, mõned on meeldivalt puudutades ja seostades need meie interjööriga, panevad meid ennast paremaks, sest meie meeled on mingil moel rikkunud.\nOn väga hästi teada, et üks asi võib väga hästi hinnata keegi ja mitte ainult teine inimene, sest igal üksikisikul on oma asjade hinnatõus. Näiteks tähendab see lamp palju looja Marine Breynaert'i, sest see oli inspireeritud vanaisa tehasest ja kõigist rasketest masinatest. Nagu näete, selle laterna alumine osa ei ole väga peen või habras, vastupidi see taastab varasema sajandi mehaanika kindluse.\nSee lamp oli valmistatud pronksist värvi terasest ja malmist, et replitseerida täpselt materjalid sellest perioodist. Mitte väga mahukas lambi baasmõõt 8 "läbimõõduga ja ainult 1,6" kõrge; varje on kahekordse läbimõõduga ja ma arvan, et see näeb välja nii oma elutoas kui ka öösel oma magamistoas. Hind on umbes 171 EUR ja kui te küsite minult on see täiesti väärt.


Kuidas teie isiklik võrk teie klienditeenindust parandab | Erinevad - 2019\nKuidas teie isiklik võrk teie klienditeenindust parandab\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 2465\nTeie loodud ärisuhted võivad mõjutada teie klienditeeninduse võimeid mõnel üllataval ja väga olulisel viisil.\nÜks kõige tähelepanuväärsemaid komponente, mis pakuvad legendaarset klienditeenindust, on teie võrgu tugevus.\nMa ei tähenda teie arvutivõrku - mõtlen teie isiklikku võrku. Tähendab teie võimet jõuda kaastöötajate, müüjate ja teiste klientidega, kui vajate abi, et ületada teise kliendi vajadusi.\nKliendi tellimuse kiirendamiseks või eritaotluse täitmiseks võite vajada oma müüja müügiesindaja abi. Kui teil on selle repi suhtes tugev suhe, võib ta olla valmis teid aitama ja teid aitama. Eriti siis, kui selle suhte loomisel olete teinud ühe või mitu eelistust.\nSama kehtib ka teie kaastöötajate kohta. Teil võib tekkida vajadus jõuda kellegi teise osakonnaga, kes ei pruugi olla nii kinnisideeks kui teie. Aga kui teil on temaga tugev suhe, siis ta tõenäolisemalt loobub omaenda „tegemise” nimekirjast ja aitab.\nSee on otseselt vastuolus mitmete ajahalduse ja karjääriekspertide soovitustega. Nad ütlevad, et peate keskenduma ülesandele ja ignoreerima telefonikõnesid ja e-posti, kuni teie töö on tehtud.\nLase käia. Tee seda. Vaadake, kui kaugele see läheb.\nVaata, kuidas teie kaastöölised, kes suhted paremini hoiavad, saavad teid kiiremini. Ei, ma ei räägi suudlemisest ega pruunist. Ma räägin oma oskuste arendamisest võrgustike loomisel nii, et te arendaksite mainet kui keegi, kes mitte ainult ei tee tööd, vaid ka silma paista meeskonnamängija.\nNii nagu te ei saa ehitada telliskivimaja ilma mördita, ei saa te luua edukat karjääri ilma suhetes tõhusalt juhtimata. Teie võrk on mört, teie tööülesanded on tellised. Nii nagu ebapiisav mördi kogus nõrgendab seina, vähendab ebapiisav võrk teie võimet olla edukas. Selleks, et õnnestumiseks, eriti nendel rasketel aegadel, peate säilitama õige osa tulemustest (ülesanded) suhetest.\nKõigist võrgustike loomise raamatutest olen lugenud seda, mis on andnud mulle parima investeeringutasuvuse Rippleefekt: elu ja äri suhete võimsuse maksimeerimine Steve Harper. See raamat on lühike teoreetilisest ja pikkast tegevusest.\nSeostage mind puperdama. Ma olen @txglennross.\nTelli iPhone'ist Big-Mac\nKohustuslik avalikustamine kinnisvara üürimisel\nArvuti ostmine peaks olema tarkvara, mitte riistvara\nOtsemüük: Kolmas osa emade sarja karjääris\nKuidas määrata ärihinna pakkumishind\nMiks kliendid lahkuvad? 3 põhjust, miks te äri kaotate\nSõltumatu töövõtja või töötaja? IRS juhised alustavatele ettevõtetele ja VKEdele


Adam havitab koik kaalulangus episood - Hammaste vähi ravi rahvapäraste ravimitega - Teratoom\nAdam havitab koik kaalulangus episood. Puhverdatud otsigutulemused\nVastav leht pakub kahte mõistatust, mis peaksid viima soovitud toiminguni või avastama selle tassi salajase aktiveerimiskoodi. Kujutage ette, operatsiooni ei olnud vaja teha.\nManiakaalse visaduse ja hea meelega juhatab ta narkodiilerid puhta veega, sülitades kõigi ohtude vastu, ja keegi pole tema jaoks autoriteet. Hankil on hämmastav intuitsioon ja see iseloomuomadus on tema elu rohkem kui üks kord päästnud.\n(PDF) Valvearsti raamat | Kertu Rünkorg - hingemaailm.ee\nNäitleja ja tema paljastused Dean tunnistab, et Venemaaga on tal kaks stabiilset ühendust - "Dostojevski" ja "viin". Pole paha!\nTa usub, et Vene politsei ei erine Ameerika kolleegidest - sama "kiilas", "kõhukas" ja enesekindel - ütleb ekraanil olev Hank. Huvitav, mida Schrader sellele ütleks?\nÜks on kindel: nagu tema tegelane Hank Schrader, armastab ka näitleja Dean Norris kõike, mis on seotud relvade ja ebaõigluse vastu võitlemisega.\nNäitleja peab projekti "ameeriklased" väga lahedaks. Ta on üldiselt valmis osalema kõigis etendustes, mis on kuidagi seotud külma sõjaga. Samuti eelistab ta sarjadest "Kaardimaja", "Walking Dead" ja "Troonide mäng". Deani lemmikraamat on David Foster Wallace'i lõputu nali.\nMiks tapeti Hank Schrader - narkodiilerite äike? - Ühiskond -\nNorris unistab Venemaal käimisest ja kaalulangus ja kohupuhitus, kus tal oli õnne kaasa mängida, peab ta kõige raskemaks oma osalusega viimast episoodi - kus tema kangelane tapetakse.\nSamal ajal tunnistab staar, et see oli keeruline mitte ainult näitlemise, vaid ka isiklikust küljest. Miks nad tapsid tõelise ausa politseiniku? Kinnisideega politseinik Hankiga kohtub ta siis, kui ta küttib Jesse Pinkmani nime Cap'n Cook all - väike, tabamatu kurjategija.\nKord viis Hank kaasuse juurde Walteri, kes keemikuna mõistis, kuidas lihtsalt raha teenida. Sellest hetkest alates sai Hank rohkem tööd, kuna tal tuli tegeleda paadunud müütilise Heiserbergiga - ainulaadse narkootikuga. Ja jah, Heiserberg polnud keegi muu kui alandlik keemiaõpetaja Walter White.\nSaatus viskab mõnikord mitte selliseid sugulasi. See osutus väga keeruliseks ja Hank pidi kõvasti vaeva nägema. Sellel Heiserbergil õnnestus veest välja tulla - keegi ei näinud teda kunagi isiklikult ja see ravim kadus õnneks kogu linnast ning nad hakkasid seda väljaspool seda müüma.\nKes aitas Heiserbergi? Hank kaotas rahu ja une, keeldus isegi ametikõrgendusest, et lihtsalt seda rasket asja lahti harutada.\nAuto kukkus alla Siin toimub sündmus, mille tõttu Schrader ei tegutsenud: tema vaenlased, lõunaosa narkoparunid, kelle vend Hank oli hävitanud, hakkasid teda jahtima. Kuid kurjategijatel ei õnnestunud politseinikku tappa ja nad lihtsalt võtsid ta mõneks ajaks teovõimetuks, põhjustades tõsiseid vigastusi.\nKui tal poleks see õnnestunud, oleks ta tõenäoliselt hullunud suutmatusest liikuda ja tegutseda. Enesesse sukeldudes tundis Hank, et tema karjäär DEA-s on lõppenud, ja tõmbus tagasi endasse, hakates koguma mineraalide kogu.\nAbikaasa Marie tuli appi ning pani ta treenima ja lihaseid sirutama.\nTõsi, Marie riskis, sest eksinud Hankiga suhete rikkumine ei maksnud midagi, sundides teda tegema seda, mis talle ei meeldinud. Sellegipoolest tõusis Schrader tänu neile uuringutele taas jalule. Marie on kõigi jaoks hea, kuid ta kannatab kleptomaania all. Hank teab sellest ja püüab sellele sõltuvusele mitte keskenduda, eriti kuna see ei ilmu nii tihti. Marie on talle mõistva mõistmise eest väga tänulik ega vandu, kui kuuleb mehe ebaviisakaid nalju ja tema lõputuid viivitusi teenistuses.\nKogu oma kirguna tööle jääb Hank Schrader hoolivaks abikaasaks ja tema perekond, kuhu kuuluvad nii Schraderid kui ka valged, on talle tähtis.\nIsegi sagedased vangla külastused Walti või Marie vabastamiseks ei põhjusta politsei etteheiteid. Hanki kujutati vaataja jaoks atraktiivsena.\nTa on sama nagu meie kõik ja tähtsusetud, kuid väga meeldivad pisiasjad, nagu näiteks Schraderi kiindumus õllesse, pealegi omatehtud, muudavad armastuse kangelase vastu veelgi tugevamaks.\nKuid direktor otsustas riskida Kes tappis Hank Schraderi See adam havitab koik kaalulangus episood Just hooaja keskel oli Hankil lõpuks kolmekuningapäev - ta võrdleb fakte ja järeldab, et Walt ja Heisenberg on üks inimene. Kuidas aga seda tõestada ja sugulast süüdistada?\nTa lõi selle Walti ekspartneri Jesse Pinkmaniga, see tüüp teritas Waltil hambaid Saatus otsustas aga teisiti. Walti kavandatud kinnipidamiskohta saabusid neonatsid koos juhi nimega Jack ning Hank Schraderi surm saabus temaga.\nWalter White - kuulus sugulane - paneb Hanki paluma oma elust lahkuda. Tema, ettenägelikkuse puudumise tõttu Walterile etteheiteid tehes mõistis, et ta ei tee midagi sellist. Schrader ohkab veel viimast korda ja oma tahte rusikasse kogudes teatab Jackile, et ta saab teha seda, mida ta kavatseb. Ta tulistab.\nArvatakse, et sari on juba iseenesest populaarne, kuid tänu viienda hooaja viimasele episoodile on see kogunud umbes 10,3 miljonit ameeriklast. Adam havitab koik kaalulangus episood olid väga ärritunud, kui mitte kohkunud, et ei näe enam oma lemmiklooma politseinikku, kelle jaoks kurjategijate tabamine oli olulisem kui tema enda elu.\nVõib-olla tahtis lavastaja näidata, et õiglus on pikem kui elu. Soovitame


Flâneur koduneb eesti kirjanduses — Sirp\nPaastu-Pilve minustik kammib Mazzano võrastikku Aare Pilv, Ramadaan. Toimetanud Tiina Hallik, kujundanud Andro Küün. Tuum, 2010. 444 lk. Mu arvustusloo alapealkiri ei ole nii irooniline, nagu paistab. Lihtsalt matkin keelt, mida pruugib Aare Pilv [edaspidi: AP ] ise oma „Ramadaanis”. Leheküljel 56 kutsub AP Tuglast, kes Napolis korraks rahata jäi, „kerjus-Tuglaseks”. Miks siis mitte „paastu-Pilv”? Moslemite suurima usupüha ramada(a)ni, sisuliselt paastuaja järgi nimetatud reisiraamat ei pajata ramadaanist suurt midagi, pigem näitavad rohked viited seda, et ega Pilvel ja tema kaaslasel Sirlel (Sirtsul) just prisket rahakotti sööma- või joomapidudeks kaasas ei olnud selle kuu jooksul, mil Rooma lähikonnas Mazzano loomemajas oldi ning mõningaid Itaalia teisi paiku väisati. AP ei salga, et araabia telekanalitest nähtu, sealhulgas paastuaja palved talle mõju avaldasid. „Minustik” (lk 194) ja „võrastik” kuuluvad AP sõnavarasse, sõna „kammima” kasutan aga slängilähedases kõnekeeles, mille näiteid „Ramadaan” paljudes episoodides pakub – võtmelise „kolama”-verbiga sarnases tähenduses, sest AP mitte ainult ei kola Itaalia linnade tänavatel, vaid käib kõik paigad läbi ülihoolsa kammijana, kelle peas pärast ööpäevaringset soengutegemist ainsamgi karvake ega ude puutumata ei jää.\nMiks on „kolama” ja „(ringi)kolaja” võtmelised? Sellepärast, et AP kuulub vaimuinimeste põlvkonda, mille (kindlasti lihtsustav) üldnimetaja on postmodernism. Viimase sõnavara hulgas, eriti selles, mis võiks seostuda reisikirjandusega või vähemalt linnaturismiga, tõuseb esile flâneur – prantsuse keelest viisakamalt tõlkides „(ringi)uitaja”, „lonkija”, „luusija”, slängilikumalt-AP -likumalt „kolaja” (eesti keel on rikas: samas tähendusväljas veel „kondaja”, „kollaja”, „loivaja” jm). Sellest postmodernistlikust tegelasest tehakse eriti palju juttu marksistliku mõtleja Walter Benjamini tööde kommentaariumis, kuid mõiste algeid otsitakse Baudelaire’ist ja ehk veelgi varasematest ilu-, elu-, ja kunstinautlejatest peale. Flâneur uitab-kolab ringi linnas, vaatleb, kaeb, mõtiskleb, naudib arhitektuuri ja kunsti pisidetaile, filosofeerib, ei sekku tegelikkuse sotsiaalsesse ega ideoloogilisse kulgu, ent sellegipoolest võtab tundlikult vastu kõik selle, mida urbaannekodanlik keskkond ta silmadele-kõrvadele, muudelegi meeltele pakub, eeskätt moodsa kultuuri objekte, aga muidugi nende teravamaks eristamiseks vajalikku olgu looduslikku või ajaloolist tausta. „Ramadaani” kõrvaltegelasena hõivab „vaikivast” Sirlest märksa enam kirjutusruumi fotograaf Ly. Teadjate andmeil kandus flâneur’i-kujund fotograafia-ala teoreetilisse juttu ameerika kulturoloogi Susan Sontagi tööde põhjal 1970ndate lõpupoole.\n„33 öö ja päeva teod”\nJärgnevalt üritan kirjeldada seda, mida AP need 33 päeva ja ööd tegi, ning lisan sulgudes valiku isiklikke aistinguid, koos viidetega lektüüri laienduse võimalustele. „Ramadaani” avab luuletuse vormis abstraktne mõtisklus, mille lõpus on rida „keel veel ei mõtle”, ja ennustus, et peagi hakkab mõtlema, sest huuled juba avanevad. (Mu endagi 2000. aasta esseeraamatus „Ameerika märkmed ehk Kaemusi Eestist” kannab üks lühiessee sellist pealkirja: „Keel, mis meid mõtleb”. Praegu aga eelistaksin sõnastada seda nii: keel, mis meid tunneb. Sellest lähemalt vt mu 2005. aasta esseeraamat „Sümbiootiline kultuur”, avaleheküljed jm.)\n„Eelõhtu”. Kirjeldab suure põhjalikkusega Itaalia reisi alguse olmeseiku. Mis kaasa võetud pudelitest lennuki peale minnes sai, mis kohvri ülekaalust sai jms. (Tühja-tähja-kirjeldus jätkub läbi kogu „Ramadaani”. Juri Lotman ütleb kusagil, et „romaan vajab loba”. Võib-olla on „Ramadaan” romaan. Mina tean siiski ka romaane, mis loba ajamatagi suurde romaaniajalukku on läinud. Kahtlustan pigem, et eesti kirjandusproosale omane pikaldane heietuslaad, mis mõnegi teose väärtust minu silmis alla kisub, laseb tahtlikult-tahtmatult „Ramadaani” määratleda kui flâneur’i-lugu à la estonienne. „Esimene päev”. Arutleb põhja- ja lõunamaiste silmade erinevuste üle. (Selle kohta Ramón Gómez de la Sernal ilus metafoor: „Mustad silmad lubavad meid endasse, sinised hoiavad ukselävel”, vt. „Gregeriiad”, 1974.) Otsib sarnasusi kodumaaga, võrdleb võõrast ja oma. (Seda on teinud kõik reisikirjanikud, ma ise ka, ehk rohkemgi kui vaja, vt näit mu neli reisiesseed raamatus „Hispaaniast Ameerikasse”, Mazzano ja Itaalia kontekstis aga Kärt Hellerma „Sinise missa” „Mazzano päevik”, 2008.)\n„Esimene öö”. Itaaliakeelne luuletus. („Järelmärkustest” lk 437 saab teada, et tegu on Vergiliuse eepose „Aeneis” algusvärssidega itaalia tõlkes. Kas ei võinuks viitekese teha maakeelsele „Aeneisile” ja Ants Orasele, kes selle suure vaeva nägi, või koguni anda eeposekatke eesti keeles, seda enam, et nagu AP tunnistab, itaalia keeles ta end veel kuigi koduselt ei tunne.) „Teine päev”. Napoli: „Vesuuvi kohal oli pidevalt pilv, isegi kui ümberringi oli lage pilvitu taevas.” (Mäletan, et Rein Veidemann, kes Mazzanos viibides sai valmis oma romaani „Lastekodu”, mainis ühes kirjas, et suurimaid elamusi oli seal üks tohutu suur pilv, mis liikumatult püsis erksinises taevas. Vahest just selle pilve ilu andis „Lastekodu” jutustusrütmile erilise püsivuse ja samas hoo, laskmata sel heietustesse vajuda-hajuda – nagu eesti proosapalades enamasti juhtub. Itaalia pilve märgiline mõju kirjutavale Pilvele sai olla vaid ülisoodne.) Selgitab endale ja lugejale etümoloogilist seost „viisaka”, „õukonna” ja „parkaia” vahel. (Tõesti, selle mõju hakkab lõpuks jõudma ka Eestisse. Vastselt ümber kujundatud Pärnu rannapargis veetsid linnakodanikud läinud augustis pika õhtu ja öö kontsertide ja muu kultuurilise tegevuse keskel, keegi end vana kombe kohaselt lääpa ei joonudki. Uued pargipingid, muide, on pärit Itaaliast.) „Kolmas päev”: „Sitta oli Napolis endiselt küllaga nagu Tuglase ja Laikmaa aegadelgi”. (Tuli kohe meelde üks Quevedo sonett, mille lõpuvärsid kõlavad raamatus „Valik luulet”, 1985, minu tõlkes: „On selge, sitt on sitt ja kusi kusi, / see tõde ainus on, kõik muu on jama, / ei soovi ma teilt käimla ülistusi.” Quevedo nimelt pidas sõnalahingut endast põlvkonna jao vanema Góngoraga, kes oli luules algatanud ülipeente „metafooride algebra” – Ortega y Gasseti väljend. Gongoristlik manerism-kultism on kaugeim eelkäija nii sümbolistlikule hermetismile (Mallarmé) kui ka uusmaneristlikele postmodernistlikele teoorialugudele.\nMa ei suuda veel otsustada, kas AP on teinud neist sammukese välja või tammub sessamas teoorias, mille teine väide ei välista kõrgkultuuri lõimumist massikultuuriga.) Tsiteerib Eduard Bornhöhe Napoli-elamust aastast 1898. (Väärt tegu, Bornhöhe oli tõesti esimesi Eesti avajaid lääne kultuuridele, näiteks „Don Quijote” ja „Robinson Crusoe” esmatutvustaja Maarjamaal.) Hüvastijätt Andreaga. (Ootamatugi südamlikkus. Kodumaiselt jäme naha või flegma pealiskiht hakkab vahemereliku hinguse ja teistsuguse (katoliikliku?) vaimu mõjul lahti kooruma. Tore.)\n„Neljas päev”. Kirjeldab rünkpilve Vesuuvi ees. Hüüab eesti keeles koerale, kes metroorongi alla kipub: „No kuhu sa jooksed!” (AP -l on võimet endast välja tulla. Hea.) Lisaks Bornhöhele tsiteerib baltisaksa rändurit Johann Adam Freyd aastast 1893. (Jälle kiiduväärt. Mu enda peakummitusi esimesel Hispaania rännul oli Jõgevamaalt pärit intellektuaal ja vabadusvõitleja Ernst (Ernesto) Bark, „Teekonnas Hispaaniasse”, 1985, pühendasin talle terve peatüki, sest erinevalt Tuglasest tolle sajandialguse Hispaania rännul sain lugeda paljusid neist ligemale 50 teosest, mis Bark hispaania keeles oli avaldanud.) Arutleb Antiik-Rooma ja Mussolini aja taustal rahvusliku populismi ja tsentristlike demokraatide vastasseisu, viitab Lotmani ternaarsele kultuurimudelile. (Jah, eks loodus paneb tasakaalu lõpuks ikka maksma. Paraku tervetele sajanditele ja inimpõlvedele, mida „poliitiliste loomade” ehk mehetaimede vastasseisudest sündinud julmused on kägistanudahistanud, ei ole ternaarsuse teoreetiline aksioom kuigi suur lohutus.)\n„Viies päev”. Andrea juures avastab itaalia tänapäevafilosoofi Galimberti, kelle ühe raamatu sisukorda kuuluvad Nietzsche, Freud, Lacan, fenomenoloogid. „Siin lühidalt kirjeldades on liiga keeruline kirjeldada Galimberti tohutut mõtet, millest ma tunnen ja mäletan vaid väheseid osi.” (Johannes Semperilgi oli aastal 1924 „sealsesse” vaimuilma sisenemiseks kaasas reisilektüür, renessansiaegse Girolamo Cardano autobiograafia. Semper (meie „Dekameroni”-tõlkija, kes küll oskas itaalia keeles lugeda) kirjutab reisikirjas „Rännakud Itaalias”: „Kõige selle juures kasvas ta vaimne looming määratu suureks: ta pärandas 3000 lehekülge traktaate kõigest, millest tol ajal huvitatud oldi, olgu see moraalifilosoofia või mälukunst, matemaatika või muusika, õnnemängud või astronoomia, müstika või maleteooria.” Niisiis oli Cardano tänapäeva mõttes omamoodi Juri Lotman, semiootik, kes püüdis kogu olevat märgistada-haarata, kindlasti oli temalgi oma „tohutu mõte”. Sellest, kuidas sajad või tuhanded „tohutud mõtted” filosoofilistes katusekambrites ja urgudes tärkavadkäärivad ning kuidas nad sellegipoolest natuke hiljem hääbuvad-pudenevad ühte ajaloo muu tolmuga, võib lugeda Álvaro de Camposi poeemist „Tubakapood”/„Tubakaäri”. Kui miski ajaloo õhku kauemaks võbelema jääb, siis on see ehk vaid põgus luulekaja – nagu see, mille oma nurjunud katseist maailma ära seletada sünnitas sessamas poeemis Pessoa. Katsetama aga peab, selge see, igaüks oma lootuste ja võimete kohaselt.)\n„Kuues päev”, alapealkirjaga „Buddha”. Mazzano. Võrdleb end „virguva Buddhaga” (Aimub eneseimetlust.) „Üheksas päev”. Käib Roomas paigas, mis 50 aastat tagasi oli meeldinud Ristikivile. (Taas üks väärt kodumaine teejuht.) Kajastab Mati Undi tõdemust, et „suurushullustus tuleb realiseerida”, ilma selleta ei sünni kunstis midagi suurt. (Õige.) „Üheteistkümnes päev”. „Ma sõin [viinamarju] otsekui vägevat päikest endale sisse, täidlast ja täielikku loodust. Selles oli mingit alaägedat riivatust ja tiirasust.” (Õige seegi, naudi elutäiust, kuniks seda. Sellest kirjutavad teiste seas Pierre de Ronsard, Johannes Semperi tõlkes, vt „Renessansi kirjanduse antoloogia”, 1984; Luis de Góngora, vt „Maailmakirjanduse lugemik”, 1993.)\n„Kaheteistkümnes päev” alapealkirjaga „Mõistate”. (Kirjutab, nagu kirjutaks kirju kodustele Eestis, aga ei saa aru, miks pikib tihedasti vahele: „teate”, „mõistate?”, „kujutage ette”. Otsekui kirjutaks tobukestele.) „Kolmeteistkümnes päev”. Tsiteerides Freyd ja Bornhöhet, peegeldab Vana-Rooma vaatemängude julmust ja toorust. Järeldab, et seesama praktika pole tänapäeval lakanud, vaid et „metsikusi viiakse täide kontrollitult ja süsteemselt.” (Täiesti nõus.) „Neljateistkümnes päev”. Tõdeb Guantánamo salavanglate praktika põhjal, et kuri on tõesti olemas. (Hea, et nii ütleb postmodernistliku põlvkonna kirjanik.)\n„Viieteistkümnes päev”. Arutleb Kristuse ja andestuse üle. Tunnustab Jaan Toominga hinge-teatrit. (Jah, Toomingale olen minagi tänulik, et andis tõuke Calderóni „Suure maailmateatri” tõlkimiseks. Toomingast endast jäi see lavastamata, kuid Rakveres mängiti seda läinud suve hakul ja septembriski sealses kirikus. Üle-eestilises ajakirjanduses ei ilmunud selle kohta sõnagi.) Elustab ärkamisaegset Valgat ja sealset kultuurilist äratajat Hans Einerit. (Tubli.) Seoses püha Peetri kirikuga ja Roomaga vahelepõige Gustav Adolf II vaimurikka salakatoliiklasest tütre Kristina teemal ja sellest, et võimukandjana jäi Kristinagi südametunnistusele üks tapakäsk. Surmanuhtluse statistika maade kaupa. (Järjest enam selgub AP humanistlik vägivallaeitus. Olen temaga selles täiesti ühtsama meelt.) „Mina olen tolstoilane.” (Mina ei ole, aga sümpatiseerin.)\n„Kaheksateistkümnes päev”. „[—] ma ei tunne nälga teiste inimeste järele.” (Sel oleks nagu kannibalismi mekk man.) Kirub Eesti bürokraatiat. (Mida õieti teab Itaalia bürokraatiast, peale selle, et Firenze rongi piletikontrolör võõramaalaste vastu leebust üles näitas?) „Väljal kivivõsa aunasid.” (Ka koduse Juhan Liivi kibe isamaakriitika tuleb meelde.) „Kaheksateistkümnes öö” (Luuletuse vormis arutlus laseb aimata sedasama „teadmise – tundmise” erinevust, millele viitasin ülalpool.) „Üheksateistkümnes päev”. Lapsepõlvemälestused: oli eriline laps, kujutles end tihti tikukeseks, mis satub kuu peale, kartis kätepuudutust. Lastepsühhiaater tuvastas ta ajus valged laigud. Reprodutseerib Leonardo da Vinci inimese proportsioonide joonistuse allkirja itaalia keeles ja annab eestikeelse tõlke. Paljud geeniused hälbisid normist juba oma kehatunnustes. (Sellest kuuleme tõesti tihti.) Dante majamuuseumist peab vajalikuks kopeerida „(Jumaliku) komöödia” süžeeskeemi, ligi 3 lk. Tsiteerib filosoof Levinast koha(tuse) ja kodu(tuse) teemal. (Levinase arutlus on ju elegantne, aga järeldus lihtsakene: oma kõigearmsam, ise kõigekaunim. „Ramadaani” tugevaim lõik AP -lt endalt, lk 252-253, kus unustab vormeli „jälle-aitab-meid-välja-Foucault”, selle asemel julgeb kahelda, kas Levinase „il y a”-arutlus ikka katab kogu universumi „Paiga(tuse)”. See osutab autori mõtte võimalustele. Arutluse lõpuosa, kus AP vahet tegemata tsiteerib Levinast ja Nikolai Pärna, vajanuks korrastamist, loo identifitseerimist juba selles „paigas” endas, mitte aga „Järelmärkustes”.)\n„Kahekümnes päev”. Avastab karusselli ja rüütliturniiride piigivõistluse seose. Üritab vaadata Tartut võõramaalase pilguga. (Seesuguste võõrituste esiisasid on Jonathan Swift, seejärel Montesquieu „Pärsia kirjades”.) Kiri Jackile linnasemiootika teemal. AP lemmiklinnad on sünnilinn Viljandi, siis Tartu, Praha, nüüd ka Firenze – kõik jõelinnad. Tsiteerib Madis Kõivu „Kuninglikku jalutuskäiku”, kust selgub, et väikelinn võib väga hästi olla pealinn. Merelinnad, nagu Pärnu, ei saa AP -le lähedaseks, sest merd ei anna kodustada. (Eesti kirjanduse esi-flâneur ongi vist AP vaimuvanaisa Kõiv. Meie füüsikust filosoofi arutlus kipub päädima samas, kus Levinasel: kõiksearmsam oma, kõikseilusam ise. Kauneimal lüürilisel viisil võtab selle ürgloomuliku vaistu aga kokku Alberto Caeiro oma tuntuimas Tejo-luuletuses, e k Ain Kaalepi tõlkes, vt kas Pessoa „Autopsühhograafia”, 1973, või „Sõnum”, 2010. Ise olen Pärnust, pooldun kuidagi Tartu ja Pärnu vahel. Meri on mulle armas poisipõlvest peale. Ma ei tea, miks peaks keegi tahtma merd kodustada või nukrutsema sellepärast, et see pole võimalik. Lääne filosoofia mainstream’i suurimaid eksitusi, alates vähemalt Descartes’ist postmodernismini välja, ongi minu meelest see, et merd aina ihaldatakse kodustada.)\n„Kahekümne esimene päev”. „Meie aga räägime [Sirlega] parajasti sellest, kas nondel kuulsatel renessansiaegsetel alasti mehekujutistel on munnid tõepärase suurusega …” (Kas Sirle ikka rääkis keelt, mis AP -le ja meist enamikule ei ole kindlasti mitte ema keel? Või on see vaid jutustaja-kirjaniku AP fiktsioon, et „räägime”?)\n„Kahekümne neljas päev”. Meenutab, kuidas lapsepõlves käis Mõisakülas vanaisa-vanaema juures. (Sealsamas käisin minagi poisikesena, ronisin aias kõrge kase otsa ja unistasin meresõitudest. AP -ga ühekandimehed igatepidi.) „Kahekümne kuues päev”. Selgub, et Õnnepalu on Underit kusagil nimetanud „naeruväärseks eputiseks”. (Mina ei teadnudki. Jah, eks kiitus paneb kepsu lööma mõnegi, mõni lähebki selle nahka.) Vaidleb Lyga vabadussamba teemal ja ütleb Lyle otse silma vaadates: „Isamaa eest on võimalik surra ainult teisi tappes”. Joone all tsiteerib Ly hilisemat kirja ja oma vastust sellele, mõlemad lepitavas laadis. (Nõustun AP patsifismiga, kuid oletan, et alates vähemalt Jeesus Kristusest on olnud võimalik isamaa eest surra ka teisi tapmata. Kahjuks võib tõesti arvata, et praegune sammas tekitab tänapäeva eestlastes kristlikke aistinguid üksnes viimases järjekorras.)\n„Kahekümne seitsmes päev”. Imetleb pilvestikku. Sirle tuleb autori kaissu, ütleb, et on sisalik. „[m]e kehad imbuvad teineteisesse nagu kivimikihid maa sees”. (Ilus poeetiline kujund küll, aga aiman, et vaesel Sirlel muud üle ei jäägi: temast silmatorkavalt enam köidavad AP tähelepanu Mazzano sisalikud. Mis muud kui Sirle peab ise sisalikustuma, omandama sisalikukeele, et „virguv Buddha” ka teda märkama hakkaks.)\n„Kahekümne kaheksas päev”. Hakkab kartma Eestisse naasmist. „Eestisse kisuks mind tagasi ainult kodused, mitte „eesti elu”.” Annab pika nimistu oma lemmikmuusikapaladest ja -lauljatest. (Muusika seob vist tugevamalt kui miski muu üht põlvkonda, kõrvaldab muupindsed erimeelsusedki. Mina ei tea sest muusikast midagi, veel vähem teavad AP vaimuvanaisad. Näen ainult, et eesti ja inglise nimed „listis” tihedasti lõimuvad. Ju on seegi ühe põlvkonna hingevajadus.)\n„Kahekümne üheksas päev”. Tsiteerib pikalt Carl Gustav Jungi, kellele Mussolini (esteetiliselt) meeldis rohkem kui Hitler, ja imestab, et Jung seda ütleb. (Mis seal imestada, ei ole just napp vaimuinimeste rida, kes ajaloo pöördehetkedel on vaimse tasakaalu kaotanud. Heidegger. Pound. Oh kui paljud veel, teadusmehi trobikondadena, ka üksikuid luuletajaid ja filosoofe. Mingis kõige olulisemas tahus on nende mõttemaailm ikka päris ahtake.) 2,5 lk Galimberti raamatu (mida AP ju korralikult lugeda ei saanud) sisukorda. Tüli Sirlega, sest enam „Sirle ei viitsi mööda linna kollerdada”. (Veel üks flâneur’i-vaste: kollerdaja.) AP ei taha Eestisse naasta, poetab „trepiastme urbsesse pinda” pisaragi. (Loodan, et siira – hakkad ju kahtlema pärast „Ramadaani” põimitud vigurdusivangerdusi ja nendejärgseid ülestunnistusi stiilis: no mis ma nüüd valetan, tegelikult oli asi hoopis teisiti. Eks me kõik ihka sinna, kus „soe ja hea”.)\n„Kolmekümnes päev”. Lk 407-408: Itaalia näitab AP -le oma rohkeid armunud hüvastijätupalgeid. (Raamatu ilusamaid poeetilisi lõike. Ka „Kolmekümnenda öö” Tuleviku-luuletus on kaunilt lüüriline. Sest üks hea mahlane tükike elu on veel ees ja liigselt muretseda pole tõesti mõtet.)


Aigar Pindmaa: tuleb seista nagu pingviin – nokk tuule poole - Arvamus - Lõuna-Eesti Postimees\nAigar Pindmaa: tuleb seista nagu pingviin – nokk tuule poole\n25. oktoober 2019, 0:11\nParem taristu tooks Võrumaale elanikke juurde\nLiigne metsaraie teeb Võrumaa vaesemaks\nParanenud suhted Venemaaga toovad Võrumaale idaturiste\n«Ei pääse me maailma raputustest,» tõdeb ettevõtja Aigar Pindmaa. Jätkuks vaid valitud inimestel tarkust sellega toime tulla.\nSee, millisena paistab Võrumaa väljapoole, sõltub meie kõigi igapäevastest tegemistest ja tegemata jätmistest, leiab Kubija hotelli juht Aigar Pindmaa (62). Kui jätkub kainet meelt hoida loodus puutumatuna, oleks see me suurim teene nii endile kui oma lastele.\nPresident Ilves on öelnud, et see, mis tõi meid siia, ei vii meid edasi. Kuhu Võrumaa on nüüdseks välja jõudnud?\nOleme täpselt seal, kus olema peame. Mis on olnud, sellest saame õppida. Keegi pole nii suur prohvet, et võiks öelda, mis juhtub homme, ülehomme või kümne aasta pärast. Üks kõige tähtsamaid asju elus on hoida suunda, lähtudes suurest pildist ja selgest tulevikuvisioonist, juhinduda põhiväärtustest ning minna sihikindlalt oma teed. Eks siis paistab, kuhu välja jõuame. Tööd tuleb teha. Peame seisma nagu pingviinid Antarktikas – ikka nokk tuule poole. Siis on vähemalt näha, mis tuleb.\nOleme suuresti sõltunud sellest, mida on loodusest võtta: mets, põllumaa, loodusturism. Suudavad need kolm sammast meid edasi kanda?\nMinu tuttav Fred Jüssi on öelnud, et elus saab rikkust toota ainult maast, veest ja võib-olla ka õhust. Võime tegeleda äpindusega, aga see on maast ammutatud rikkuse ümberjagamine.\nPaljud tuttavad, ka Tallinnast, on avaldanud arvamust, et kui maal oleks korralik elektriühendus, internetiühendus, üldse taristu, pole vahet, kus tööd teha. Haanja näitel on näha, et kuhu on rajatud kõvakattega tee, sinna on tekkinud uued talud, korrastatud vanu – inimesed pääsevad sinna juurde.\nEnn Kasak ütles «Ööülikooli» saates, et kuigi asume «pärapersses», on see meie suur eelis. Kui Kubija hotelli külastab aastas ligi 25 000 inimest, on siin järelikult midagi müstilist, mis nad ka Soomest, Lätist, Leedust, Venemaalt siia toob. Moskva inimestele on fantastiline kogemus, kui nad lähevad hotellist välja ja näevad elusat loodust, seeni, marju, saavad jalutada puhtas looduses.\nTegelen orienteerumisega ja käisin suvel avastamas Põhja-Lätit. Kui võrdlen sealseid ja meie metsi, siis praegu raiutakse meil metsa liiga palju. Lätis ei ole nii suurt lageraiet ja seal on säilinud metsa ürgsus. Kas peame olema nii ahned, et kõik rahaks teha? Ehk on ka muid väärtusi peale kopika, mille sealt teenime.\nVõib-olla oleks pidanud olema rohkem selgroogu ja kindlameelsust suhtlemisel arhitektidega, kes lõid monumendi endale, mitte meie imearmsale kodulinnale.\nVõrumaa reklaamib end kui puutumatu loodusega paika, teisalt tunneme uhkust arenenud metsatööstuse üle, mis seda puutumatust õgib. Kui kaua selline olukord saab kesta?\nRäägitakse küll, et mets on taastuv loodusvara, aga igat puupõldu ei saa metsaks nimetada. Seosed on metsas tekkinud aastatuhandetega ja kui need hävitame, siis ma ei tea, mis loodusest saab. Supilusikatäies metsamullas on 600 kilomeetrit seeneniidistikku. Kui selle suurte masinatega pahupidi pöörame, millal see taastub? Viimase kümne aastaga on kadunud ligi kolm miljonit linnupaari, minu kodutalust on kadunud räästapääsukesed, kuna pole enam piisavalt toitu.\nKliimateema läheb nüüd paljudele korda, aga kas pole ohtu, et kui püüame kilekotid paberkottidega asendada, tuleb selleks metsi veel rohkem maha võtta, et paberit toota?\nMillest saab tekkida majanduskasv? Tarbimise suurenemisest. Peame järjest rohkem kasutama loodusvarasid, et majandus kasvaks. Peame järjest rohkem lagastama. Kui paljud käivad ühe kilekotiga mitu korda poes? Poes järjekorras seistes on näha, et võetakse uus kott, uus kott… Aga poekoti saab disainida ka näiteks vanadest teksadest.\nMida on Võrumaal kliimateemast võita või kaotada?\nKõige suurem võit oleks, kui jätkuks kainet mõistust säilitada see, mis veel on. Olen hüdrotehnika insener, õppinud maid parandama, kuivendama, aga tänapäeval vajatakse neid inimesi parandatud maid tagasi soodeks muutma. Meie kõige suurem võit ja kingitus lastele oleks, kui säiliks, mis meil on.\nMillisena paistab Võrumaa väljapoole?\nSellele saaks ehk kõige selgema vastuse neilt, kes vaatavad väljastpoolt. Mõni aeg tagasi oli Otepääl seminar, kus räägiti Võrumaa kuvandist ja brändist. Tõin seal lihtsa näite: kui mu isa saadeti Siberisse, hankis ta esimesel võimalusel habemeajamisvahendid ja hiljem ei nähtud teda kordagi ajamata habemega. Kui ta oli tagasi ja läks kodust välja, siis alati ülikonnas, kaabu ja lipsuga. Maakonna kuvandi loomine algab iseendast. Iga inimene näitab, millised me oleme, kuidas suhtume iseendasse, loodusesse.\nOleme hotellis oma inimestega arutanud, et katsume enda köögis korda hoida. Me ei saa muretseda selle pärast, mis teiste köögis toimub, ei saa minna teiste kööki toimetama ega nõusid pesema. Tahame saavutada sisemise rahu ja pakkuda seda inimestele, kes seda otsivad. Kuna maailmas on nii palju kisa-kära ja mürtsu, tahab hing aeg-ajalt rahu ning tahame neile seda pakkuda.\nVõrus on peamine jutuaines uue ilmega Seminari väljak ja mõnele autole saatuslikuks saanud püramiidid. Millise mulje on see jätnud?\nOlin vastu, et siia tehakse kivikõrb. Käisin ka linnavalitsuses rääkimas. Kindlasti on paremaid, aga ka halvemaid lahendusi. Olnuks võimalik tekitada rõõmsam ja lillelisem oaas. Päikesevarju otsime ikka puu alt. Võib-olla oleks pidanud olema rohkem selgroogu ja kindlameelsust suhtlemisel arhitektidega, kes lõid monumendi endale, mitte meie imearmsale kodulinnale.\nVõru on liiga väike, et kord 12 aasta tagant kaitseväe paraadi võõrustamiseks rajada selline väljak. Olen käinud Tõrva keskväljakul, Põlvas – seal on midagi muud. Miks oli meile tarvis rattaid, kõike seda… Võib-olla olen liiga vanamoeline, aga mulle meeldib rõõmsa hubasuse keskel olla ja elada ning seda rõõmu ka külalistega jagada.\nKas tead, et ühes supilusikatäies metsamullas on 600 kilomeetrit seeneniidistikku?\nVõrumaa edenemine on üksjagu sõltunud sellest, millised on suhted Venemaaga. Kuidas asjade seisu praegu hinnata?\nEdukamate vene inimestega, kes siin käivad, on suhted väga head. Mõnigi on öelnud, et meie jääme sõpradeks ja selle eest, mis poliitikud kokku keeravad, nad ei saa vastutada. Kui poliitilised mängud meid vähem mõjutaks, saaksid inimesed hästi läbi. Tänu president Kersti Kaljulaiule, kes julges Moskvas käia, julges kohtuda Putiniga, on venelased hakanud tagasi tulema. Nad ütlevad, et «teie president ju käis».\nKas venelane on hea klient?\nSee, kes tuleb, on hea. Nad tahavad näidata, et ollakse suur rahvas ja riik. Mõni aasta tagasi, kui Lõuna-Eesti rallil võistlesid ka vene sportlased, ööbis meil paar vene võistkonda. Nende tulekuks valisime kellakappi mõned hästi kallid joogid ja sõltumata sellest, kas nad võitsid või keerasid üle katuse, see kapp joodi tühjaks. Neile oli prestiiži küsimus juua kõige kallimat.\nMeil on aga vahepeal üles kasvanud põlvkond, kes on elanud Austraalias, aga pole käinud Pihkvas. Oskame me üldse enam venelastega läbi käia?\nMuidugi oskame. Vene inimene on lihtne klient. Teinekord isegi lihtsam kui mõni Eestist või läänest tulnu. Eks inimesi on igasuguseid, aga oskame veel nendega suhelda.\nMõni ütleb, et maakera pöörleb järjest kiiremini. Kuhu koos oma Võrumaaga teel oleme?\nEks ikka sinna, kuhu kogu inimkond. Ei pääse me maailma raputustest. Annaks looja mõistust inimestele, keda me endid esindama oleme valinud. Lõpeks ära see poliitiline kemplemine ja partei egiidi all isiklike huvide teostamine. Kui keegi meie hulgast on valitud linnapeaks, vallavanemaks, on talle antud mandaat muuta Võrumaa inimeste elu paremaks, töötada iga päev selle maanurga ja rahva heaks ning toetada kohalikku ausat ettevõtlust, mitte täita parteipoliitilisi eesmärke, mille fookuses ei ole Võrumaa käekäigu parandamine. Inimesed kindlasti märkavad neid, kes tegutsevad lähtuvalt kodukandi heaolust.


Millised Maalehe astroloog Taimi Uuesoo selle aasta ennustused on täppi läinud? - Maaleht\n"Ükski sünnikaart pole kellegi jaoks via dolorosa, mida oma risti kandes läbima peab," sõnas astroloog Taimi Uuesoo. "Horoskoop viitab võimalustele ja käänukohtadele, valiku teeb inimene." SVEN ARBET\nAstroloog Taimi Uuesoo kirjutas aastavahetuse suures horoskoobis, et Eestis suureneb jonnakas võõraviha.\nAprillis ütles politsei kommunikatsioonibüroo politseileitnant Maarja Punak Delfile, et vaenulike ja rassistlike postituste hulk sotsiaalmeedias ja vaenulikkuse väljendused tänaval on sagenenud.\nHoroskoobis seisis, et poliitikas liigutakse autoritaarsuse poole ja erilist tähelepanu peaks pöörama läbirääkimistele ja sõlmitavatele lepingutele.\nTõepoolest, riigikogu valimised võitnud...