Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Raamat 535.a kliimakatastroofist\nRaamat 535.a kliimakatastroofist\nPostitas turmakoll 12:55 9. Sept 2010\nDavid Keys „KATASTROOF“\nDavid Keys’i „Katastroof“ on huvitav teos sündmustest, millest ajaloraamatutes eriti ei räägita - sündmustest, millega sai muuhulgas alguse niinimetatud „Pime Ajastu“ Lääne-Euroopa ajaloos. Lisaks otseselt kliimakatastroofiga seostuvatele sündmustele, leiab siit palju igasuguseid huvitavaid fakte esimese aastatuhande ajaloo kohta.\nKuigi oma informatsioonilt haarav, on see raamat kirjanduslikult tasemelt väga nõrk. Tegemist on tüüpilise tõsiteadlase kirjutatud teosega - mees on teinud ära meeletu teadustöö, kuid vormistus on täielik katastroof kirjanduslikus mõttes. Raamatut kirjutav teadlane mõtleb alati sellele, mida teised teadlased tema tööst arvavad, mitte sellele, kas seda on põnev ja ladus lugeda - tulemuseks on tavaliselt laialivalguv ning arglikult kobav stiil. Autori laused on lohisevad ja teema kontsentreerimata, paari sõnaga edasiantavat informatsiooni on nämmutatud lehekülgede kaupa läbi kõikide peatükkide. On võimalik, et kvaliteeti nõrgendab veelgi viletsapoolne tõlge.\nKoostatud kokkuvõtlikus sisukonspektis olen lõike lühendanud ja ümber paigutanud, kuid autori sõnastust üldjuhul mitte muutnud. Kokkuvõtte materjal on peamiselt võetud esimestest ja viimastest peatükkidest. Teises osas olen välja kirjutanud mõningaid mulle isiklikult huvipakkuvaid sündmusi Euroopa vanemast ajaloost. Loodan, et leiavad teisedki siit midagi põnevat.\nVIIETEISTKÜMNE SAJANDI EEST JUHTUS MIDAGI\nAastatel 535/536 m.a.j. tabas inimkonda üks kõigi aegade suuremaid loodusõnnetusi. Sellest katastroofist, milleks oli kõige tõenäolisemalt tohutu võimsusega vulkaanipurse, võib-olla koguni mõne asteroidi kokkupõrge Maaga, sai tegelikult alguse uusaegne maailm.\nSelle tagajärjel tõkestus 18 kuuks suure osa päikesevalguse ja –soojuse maapinnani jõudmine, mille otseseks või kaudseks tagajärjeks olid sõna otseses mõttes katastroofilised kliimatingimused kõigil mandritel, nälg, rahvasterännud, sõjad ja suured poliitilised muudatused.\nJärgnenud saja-aastast ajavahemikku on ajaloos loetud niinimetatud Pimeda Ajastu südamikuks, antiikaja ja proto-uusaegse maailma vahele jäävaks valuliseks ja suures osas vägivaldseks üleminekuajastuks. Ülemaailmne kliimakaos tõi kaasa näljahädad Hiinas, poliitilise ebastabiilsuse Mongoolias, katku vallapääsemise Ida-Aafrikas ja päikese tuhmumise. See ajastu nägi antiikmaailma superlinnade lõplikku kadumist; Muinas-Pärsia lõppu; Rooma ümberkujunemist Bütsantsi keisririigiks; Lõuna-Araabia antiiktsivilisatsiooni kadumist; katoliikluse suurima võistleja, arianismi kadu; Uue Maailma võimsaima muinastsivilisatsiooni – Teotihuacani linnriigi kokkuvarisemist; maajade vägeva Tikali linna võimu langust; Lõuna-Ameerika mõistatusliku Nazca tsivilisatsiooni hukkumist.\nKuid seesama 100 aasta pikkune periood oli tunnistajaks ka islami, Prantsusmaa, Hispaania, Inglismaa, Iirimaa, Jaapani, Korea, Indoneesia, Kambodža ja türkide võimu sünnile, või mõnel puhul nende eostumisele. See sünnitas ka ühtse Hiina ja esimese Lõuna-Ameerika suurtest impeeriumidest – inkade eelkäija.\nKonstantinoopolis viibinud kaasaegne Rooma ajaloolane Procopius, Palestiinast pärit kõrgem ametnik ja sõjaväelane, kirjeldas toimunut järgmiste sõnadega: „Ja selle aasta sees (535/536) juhtus, et leidis aset kõige kohutavam ettekuulutus, sest kogu selle aasta paistis päike ilma valguse särata, just nagu kuu. Sestsaadik kui see juhtus, ei ole inimestel enam olnud pääsu sõdadest, haigustest ega kõigist muudest surmatoovatest asjadest.”\n6. sajandi ajaloolane ja silmapaistev kirikutegelane Efesose Johannes kirjutas: „Päikesele tuli märk, millist pole kunagi varem nähtud ega kirjeldatud. Päike läks tuhmiks ja oli tuhm 18 kuud. Päike paistis iga päev ainult umbes neli tundi ja ka siis oli tema valgus vaid kui kahvatu vari. Puuviljad ei valminud ja veinil oli hapude viinamarjade maitse.“ (Historiae Ecclesiasticae - Kirikuajalood)\nAnatoolias sündinud Rooma teadlase ja riigiametniku Lüüdia Johannese sulest on teada, et „päike oli tuhm peaaegu terve aasta” ja 6. sajandi kirjamees Zacharias Mytilenest kirjutas: „Päeval muutus tuhmiks päike ja öösel kuu.” Kõik need teated panid kirja Rooma keisririigi pealinnas Konstantinoopolis elanud tunnistajad.\nCassiodorus Senaator kirjutas 536. aasta hilissuvel Itaalias: „Päike näib olevat oma hariliku heleduse kaotanud ja heidab sinakat valgust. Tavaliselt päikesevarjutusega kaasnevad ajutised nähtused kestavad peaaegu terve aasta.”\nTeised ülestähendused ütlevad selle sündmuse kohta, et päike muutus kuni 18 kuuks „tuhmiks” või „pimedaks”. Selle valgus oli „nagu nõrk helk” ja inimesed kartsid, et päike ei hakkagi enam kunagi vanaviisi paistma. Mõnedes Rooma keisririigi piirkondades esines ikaldusi ja nälga. Põlde tabasid selle aastaaja kohta ebatavalised külmakahjustused. Tavaliselt soojas Mesopotaamias oli talv „nii karm, et linnud hukkusid suurte ja ebaharilike lumesadude käes” ja „inimesed olid hirmul”.\n535. aasta 11. novembri ja 9. detsembri vahel mattus Lõuna-Hiina pealinn Nanjing ise taevast langeva tolmu alla. „Sadas taevast kollast tolmu nagu lund.” Ameerikas leidsid aset samasugused nähtused. 530. aastatel alanud kohutav 32 aastat kestnud põud laastas mitmed Lõuna-Ameerika piirkonnad. Araabias oli nälg ja sellele järgnesid üleujutused. Raidkiri, mille arheoloogid avastasid Araabia poolsaarel Jeemenis, räägib, et 540. aastatel purustasid võimsad tulvaveed sealse suure tammi.\nSuur osa 6. sajandi kohta siiamaani koostatud puude aastarõngaste kronoloogiatest näitab, et ajavahemikus 535-550 oli aastarõngaste juurdekasv ebatavaliselt väike.\nMändide aastarõngaste juurdekasvu järgi Põhja-Soomes 6. sajandil näivad temperatuurid olevat 536. aastal järsult langenud ja seejärel toimunud külmenemine 539. ning uuesti 541. aastal. Temperatuuride miinimum oli 542. aastal, mis oli viimase 1,5 aastatuhande kõige külmem aasta.\nSkandinaavias ja Lääne-Euroopas kogutud samasugused andmed puude aastarõngaste kohta näitavad samuti puude diameetri juurdekasvu järsku pidurdumist aastatel 536-542. Briti saartel valitsesid aastatel 535-555 sajandi kõige halvemad ilmad, suuri kliimakõikumisi esines seitse korda sagedamini kui mistahes muul ajal 170 aasta (480-650) jooksul.\nKuid mis siis tekitas sellise umbes viis aastat kestnud järsu kliimatingimuste halvenemise, mille tagajärjel täielikult toibumiseks kulus aastakümneid?\nKahtlemata viitab päikese tuhmumine (mille põhjuseks oli vaieldamatult atmosfääri mingisugune saastumine) ja kliima halvenemise ootamatu ning globaalne iseloom sellele, et toimus mingi saladuslik tohutult võimas plahvatus, mille käigus paisati atmosfääri miljoneid tonne tolmu ja looduslikke kemikaale. Oma olemuselt oli 6. sajandi keskpaiga kogemus looduslik vaste nähtusele, mis teadlaste kartuste kohaselt tabaks maakera kliimat tuumasõja korral – niinematud tuumatalvele. Üldjoontes on kolm võimalikku põhjust: kokkupõrge asteroidiga, kokkupõrge komeediga või vulkaanipurse.\n500 meetri sügavusel Gröönimaa ja Antarktika jääkihtide all peitub kõnekas vulkaanilise päritoluga happeliste väävliühendite kiht, mis peaaegu kindlasti seostub 535./536. aasta päikese 12- kuni 18-kuulise pimenemise ja järgnenud „tuumatalve-sarnase” kliimakaosega.\nJää puursüdamike (st neis happeliste komponentide ladestumise) põhjal võis see purse olla viimase 2 000 aasta kõige ulatuslikum nii põhja- kui ka lõunapooluse jääkilbile jäljed jätnud vulkaaniline sündmus. Kõikjal kogu maailmas pidi madalamate atmosfäärikihtide saastatus kõigil aastaaegadel järsult kasvama. See annaks seletuse tekkinud põudadele, üleujutustele, tolmutormidele ebaharilikul aastaajal toimunud lumesadudele ja golfipalli suuruste teradega rahehoogudele.\nHiina Nan Shis (Lõuna dünastiate ajaloos) on peidus vihje millelegi, mis tundub olevat 535. aasta veebruaris toimunud hiigelplahvatus. Kui jääda selle juurde, et purse pidi toimuma troopikavööndi lõunapoolses osas, siis piirab Hiina allikas näidatud suund võimaliku ala Samoa-Sumatra vulkaanideahela Sumatra saare ja Jaava saare lääneosa ümbrusega. Sellel alal ainult üks küllalt suur ja sobiva tõenäolise vanusega kaldeera. See ümbritseb ei midagi vähemat kui Krakatau vulkaani.\nÜhes vähetuntud Indoneesia kroonikas (Pustaka Raja Purwa - Muistsete kuningate raamat) on peidus kummaline lõik, mis võib kergesti ollagi 535. aasta superpurske kirjeldus. Kroonika ütleb, et ühest kohalikust mäest (Batuwara, praeguse nimega Pulosari mägi) kostis „väga tugev kõuemürin”. „Maa värises ägedalt, ümberringi läks pimedaks, müristas ja lõi välku. Siis tõi raevukas tuulehoog paduvihma ja kogu maailm läks hirmsa tormi käes pimedaks. Lõpuks purunes mägi hirmsa mürinaga tükkideks ja vajus maasügavustesse. Mere veed tõusid ja ujutasid maa üle. Maast sai meri ja saared [Jaava ning Sumatra] jagunesid kaheks.”\nRanggawarsitat peetakse esimeseks, kes koostas Muistsete kuningate raamatu pika proosaversiooni. Ranggawarsita kirjeldus võis olla võetud mingist tänapäeval tundmatust või kaduma läinud palmilehe-käsikirjast – tõenäoliste 8. või 9. sajandi originaalide koopiatest, mille 16.-17. sajandil kirjutasid ümber hinduistlikud, budistlikud või muud eremiidid.\nArheoloogilised andmed näitavad, et Jaava lääneosas eksisteeris 5. sajandil ja võib-olla ka 6. sajandi alguses tugev ja õitsev tsivilisatsioon, kuid pärast 6. sajandi algust näivad igasugused arheoloogiliselt või ajalooliselt dateeritavad kõrgkultuuri jäljed olevat kadunud ning need ei teki enne kui 7. sajandi teisel poolel ja ka siis ainult saare keskosas, mitte aga Lääne-Jaaval.\nTollal elanud inimeste jaoks oli tegemist enneolematu ulatusega katastroofiga. Kas ka tulevikus võib mõni taoline ülitugev vulkaanipurse või muud laadi loodusõnnetus jälle kogu inimsoo ajalugu mõjutada?\nSamasugune korraga paljusid piirkondi tabanud näljahäda oli ka aastatel 1789-1792 ja näib, et see aitas kaasa Prantsuse Revolutsiooni puhkemisele. Dramaatilisi kliima- ja ajaloomuutusi võib kaasa tuua ka ülemaailmne soojenemine, päikese aktiivsus, kokkupõrge komeedi või meteoriidiga, väikesed perioodilised Maa orbiidi muutused, samuti Maa pöörlemistelje mõningane muutumine.\nMeie, tänapäeva inimeste jaoks heidab 6. sajandi katastroof ja sellest tulenenud omavahel seotud sündmuste pööris uut valgust kaasaegse maailma ajaloole, ajaloo toimemehhanismidele ja – võib-olla kõige ärevakstegevamalt – meie planeedi inimkultuuri ning geopoliitilise ülesehituse haprusele nii minevikus kui praegugi.\nPostitas turmakoll 12:56 9. Sept 2010\nPIMEDA AJASTU AJLOOSÜNDMUSI\nESIMESED KATKUPUHANGUD ROOMA IMPEERIUMIS – 541\nKatk laastas 6. sajandi kesk- ja lõpuosas ning 7. sajandil Rooma keisririiki ja paljusid teisi piirkondi. Ajaloolased on kindlaks teinud, et nende enam kui 200 aasta kestel oli kümneid haiguspuhanguid. Tundub tõenäoline, et kogu 541. ja ligi 750. aasta vahelisel ajal ei kadunud katk Vahemere piirkonnast ja selle arvukatelt tagamaadelt kunagi täielikult.\nOn teada, et katk tuli Ida-Aafrikast ja tabas 541. aastal Egiptust. Kõigepealt jõudis ta Vahemere-äärsesse Pelusiumi sadamalinna – kohta, kustkaudu vaenuväed enam kui tuhande aasta kestel Egiptusesse olid tunginud. Kuid seekord polnud vaenlane uhkelt soomusrüüsse rüütatud. See oli nähtamatu vaenlane, kelle tõid oma seljas kaldale rändrotid. Haigus saabus Pelusiumisse lõunast Punase mere ja Suessi kanali Rooma-aegse vaste – keiser Trajanuse poolt enam kui neli sajandit varem India ookeani ja Vahemere ühendamiseks rajatud kanali kaudu. Olles möllanud Pelusiumis, levis haigus kähku Aleksandriasse, sealt edasi Konstantinoopolisse ja üle kogu riigi laiali. Esimene suur haiguspuhang tappis ligi kolmandiku impeeriumi elanikest – ja pealinna asukatest arvatakse olevat hukkunud enam kui pooled.\nAjaloolane Johannes Efesosest kirjeldas aastatel 541-543 möllanud epideemiat – esimest katkupuhangut: „Nii jõudsid [Konstantinoopoli elanikud] hävingu äärele, neist jäid alles vaid vähesed. ”Ainuüksi neid, kes tänavatel surid, oli enam kui 300 000. Võimudel tuli matmispaikadest puudus, tuhandeid laipu „laoti piki kogu randa virnadesse nagu ajupuud suurte jõgede ääres, ja mäda voolas neist virnadest merre”. Kuigi laevad pidevalt oma sünget lasti merre tühjendasid, ei suudetud laibavirnadest lahti saada.\n6. sajandi kirikuloolane Evagrius elas üle neli suurt katkuepideemiat. Sada aastat hiljem oli vahemeremaade ja Euroopa rahvaarv tohutult langenud ning Konstantinoopol oli kahanenud poole miljoni asukaga metropolist linnaks, kus elas alla 100 000 inimese.\nEsmakordselt tungis katk Rooma keisririigi piiridesse 541. aastal - kuus aastat pärast seda, kui 6. sajandi keskpaiga kliimakaos oli maailma tabanud – kuid kas nende sündmuste vahel oli mingisuguseid seoseid? Katkupuhanguid põhjustavad enamjaolt järsud ja ootamatud ilmastikumuutused. Haigust edasi kandvad närilised paljunevad siis tavalisest arvukamalt, toimub demograafiline plahvatus ja nende leviala laieneb.\nMuhkkatku pandeemia päästis valla 530. aastatel Ida-Aafrikas näriliste ökoloogilist tasakaalu rikkunud kliimaanomaalia. Tegemist oli iidse Ida-Aafrika loodusliku „katkureservuaariga”, kus see haigus oli sadu aastaid, võib-olla tuhat aastat ja enamgi pooluinunud olekus eksisteerinud selle vastu immuunsete metsloomade seas.\nKatku otsesesteks levitajateks olid loomade seljas elavad kirbud. Katkureservuaari närilised, gerblid ja harilikud aafrika rotid, olid haiguse suhtes immuunsed, nende karvades elavad kirbud aga mitte. Tõenäoliselt andsid gerblid ja harilikud aafrika rotid haiguse edasi uutele rottidele ja rotitaolistele olenditele ladinakeelse nimega Arvicanthus, kes ei väldi inimasulaid. Need aga puutusid vahetult kokku mitteimmuunse Rattus rattuse – musta rotiga, liigiga, kes on harjunud elama inimese läheduses ning keda tuntakse koduroti, laevaroti ja ka musta rotina.\nKui kakskümmend viis päeva piki Aafrika idarannikut lõunasse purjetada, jõutakse Rhapta-nimelisse „metropoli”. 2. sajandil m.a.j. kreeka geograafi Ptolemaiose poolt kirja pandud teate põhjal oli Rhapta kõige kaugem ja kõige suurem neljast Ida-Aafrika antiikaegsest kaubapunktist.\nPärast seda kui miljardid haigusest ummistunud sisikonnaga näljased kirbud olid siin levinud, oli ainult päevade küsimus, millal esimesed inimesed katkuga kokku puutuvad. Seejärel maskeerus Rattus rattus „laevarotiks” ja sadam sadama järel said üha enamatest laevadest ja üha enamatest rottidest katkupisikute ohvrid ja levitajad.\n6. sajand kujutab endast suurt veelahet Ida-Aafrika ajaloos, väga kiirete muutuste ja ilmse taandarengu perioodi, mil tähtsamad sadamad kadusid ja põlluharimine alla käis. Sisemaal näib bantude maaharimine olevat tugeva tagasilöögi saanud. Teravili meelitab rotte ligi, neljajalgsed toiduallikad seda ei tee. Näib, et see erinevus sundis sel kriitilisel ajal karjapidamist põlluharimisele eelistama. Pärast seda, kui katk oli rahvaarvu tublisti vähendanud ja sadamad hävitanud, senine elav elevandiluukaubandus roomlastega praktiliselt katkes. Katk oli elevandiluunikerduste kuldajastule lõpu teinud. Kuid seesama armastus kaunite kunstitööde järele tõi aastal 541 surmaingli näljaste kirpude turjal keisririigi elanikkonda hävitama ja ajaloo käiku muutma.\nAVAARIDE JA SLAAVLASTE SISSETUNG ROOMA ALADELE 536-626\nAastal 557 või 558 m.a.j. saabusid Mongooliast Euroopa idapiiridele metsikud asiaadid, keda kutsuti avaarideks. Avaarid olid rändkarjakasvatajatest sõjamehed, kes oskasid ja tahtsid riike rajada. Neist sai vallutatud alasid julmalt rõhuv ülemkiht ja seal, kus nende mõõgad olid tee vabaks teinud, valgusid sisse nende poolt alistatud hõimud, peamiselt slaavlased. Kakskümmend aastat hiljem olid avaarid vallutanud suure osa idapoolsest Euroopast ja alandanud isegi Rooma keisririiki.\n536. või 537. aastal valgusid slaavlased üle piiriks oleva Doonau jõe. 545. aasta paiku – keisririik toibus parajasti esimesest suurest katkuepideemiast – alustasid nad järgmist sissetungi. Slaavlased märatsesid kogu Illüürias ja Traakias nii metsikult, et „kõikjal oli maa matmata surnukehi täis”, nagu kirjutab Prokopius.\nPärast seda, kui avaarid olid 150 aasta jooksul Mongoolia aladel valitsevaks rahvusrühmaks, ründas nende võimu üks teine Mongoolia rahvas – alg-türkide hõim. 552. aastaks olid türgid nende vastu üles tõusnud ja võimu Mongoolia aladel endi kätte haaranud. Vähem tähtsad kuningliku suguvõsa liikmed võeti peaaegu kindlasti vangi, tähtsamad isikud hukati traditsioonilisel stepialade kombel, rebides nende kehad kahe allapainutatud noore puu vahel lõhki. Paljud ellujäänud avaarid põgenesid oma kodumaalt ja alustasid 5 000 kilomeetri pikkust rännakut läände, Euroopa suunas.\nAvaaride hord, kellega oli nüüd liitunud palju kutriguuri hunnidest alamaid ja heptaliitidest liitlasi, liikus edasi loodesse, Ukraina aladele, kus nad alistasid Ukraina slaavlased (andid). Järjekordne slaavlaste sissetung Rooma riiki toimus juba kutriguuride juhtimisel aastatel 558/559.\n560. aastate alguses nõudsid avaarid Rooma valitsuselt endile maad. Äraütlemise järel liikusid nad ümber Karpaatide põhjatipu lääne suunas praeguse Ungari aladele. Esmalt lõid avaarid liidu langobardidega, praeguste Tšehhi ja Slovaki vabariigi aladel elanud germaani hõimuga. Nende liitlastena ründasid nad praeguse Ungari idaosas asunud gepiitide kuningriiki, millele langobardid ise olid kavatsenud käpa peale panna, ja hävitasid selle täielikult. Gepiitide saatust näinud langobardid põgenesid lääne poole ja tungisid keisririigi käes olevasse Itaaliasse. Langobardi põgenikel õnnestus umbes 25 aastaga oma valdusesse saada Itaalia kõige põhjapoolsem osa, enamik Toskaanast ja 75 protsenti Lõuna-Itaaliast.\n568. aastaks olid avaarid moodustanud uue impeeriumi, mis oli igas mõttes niisama vägev kui see, mida nad 16 aastat varem ja 5 000 kilomeetrit ida pool olid valitsenud, umbes 2400 kilomeetrit praegusest Saksamaast läänes kuni Volgani idas ja 1300 kilomeetrit Balti merest põhjas kuni Rooma keisririigi Balkani piirini lõunas. Rooma keisririigist pidi saama nende lüpsilehm ja slaavlased pidid (alates u 580. aastast) saama väljapressimise vahendiks. See superröövimine kestis ligi 50 aastat. 626. aastaks jõudsid avaarid üllatusrünnakuga koguni Konstantinoopoli müüride alla.\nROOMA 7. SAJ ALGUSES\nNõnda seisis Rooma keisririik 7. sajandi alguseks tänu eeskätt avaaride etendatud osale, ja samuti katku tagajärgedele, silmitsi täieliku majandusliku ja sõjalise kokkuvarisemise ohuga. Avaarid ja slaavlased olid maa Euroopa-osa kõrbeks muutnud ning pärslased olid laastates kogu Aasia-osast üle käinud. Theophanes kirjutas: „keisriks saades leidis Heraclius, et kogu Rooma riik on kohutavas olukorras.“\n610. ja 620. aasta vahel muutsid barbarite rünnakud põhjalikult Kreekat. Maale tungisid sisse ja asusid seal elama kümned tuhanded slaavi sõjamehed oma peredega. 614. aastal vallutasid Pärsia väed roomlastelt ristiusu kõige pühama linna Jeruusalemma.\n626. aastaks avaaride surve kaitseraha väljapressimiseks kasvas. Nad ähvardasid juba Konstantinoopolit ennast. Avaarid ja nende slaavlastest alamad seisid kohe lääne pool linna ning idas, teisel pool Bosporuse väina, oli Pärsia sõjavägi. Kuid 626. aasta tõi keisririigi saatusesse ajutise pöörde, sest avaaride rünnak luhtus ja pärslased löödi tagasi.\n630. aastate rooma sõjavägi erines oma koosseisult ja ülesehituselt väga märgatavalt näiteks 6. sajandi alguse sõjaväest. Varem oli riik suutnud välja panna suuri mobiilseid maaväeüksusi, kuhu kuulus kokku kuni 100 000 meest, ja need olid valdavalt regulaarväeosad. Sellest erinevalt oli keisririik pärsia sõja lõpuks 630. aastal jõudnud sellisesse olukorda, kus ta rahaliste raskuste, (osalt katkust tingitud) inimressursside kaotuse ja peamiste värbamispiirkondade kaotamise tõttu jaksas välja panna ainult 30 000 kuni 40 000 meest, keda kamandasid mitmed erinevad väepealikud.\nINGLISMAA 6. SAJ ALGUSES – BRITID JA ANGLOSAKSID\nEnne 5. sajandit olid inglismaal elanud valdavalt keldid. Seejärel saabus 440. aastatel siia üle Põhjamere hulk germaani päritolu rahvast ja asus mõningatesse nüüdse Ida- ja Lõuna-Inglismaa piirkondadesse elama. Järgnenud aastakümnetel rajati sadu tillukesi anglosaksi kuningriike. Osa neist liitusid ja muutusid seeläbi natuke suuremateks üksusteks: Sussexiks, Surreyks, Kentiks, Essexiks, varaseks Wessexiks, East Angliaks ja varaseks Merciaks. 6. sajandi alguseks oli germaanlaste ekspansioon keltide vastupanu tõttu praktiliselt lõppenud. Seda seostatakse harilikult kuningas Arthuri, ühinenud briti hõimude eduka väepealiku tegevusega. Maa germaanlastega asustatud idaosa ja keltide käes olev lääneosa hakkasid sestsaadik omaette ja eraldi arenema.\nAjaloolised andmed näitavad, et brittidele olid anglosaksid üldiselt nii vastumeelt, et nad ei tahtnud nendega seguneda ega isegi mitte kaubelda, ja arheoloogiliste leidude põhjal võib kinnitada, et saare keltide käes oleva lääneosa ja selle idaosa vahel kauplemist tõesti peaaegu ei toimunud, füüsiliselt eraldasid kahe rahva valdusi teineteisest suured metsad.\n6. sajandi munk ja ajaloolane Gildas kirjutas, et „Britannia õnnetu kaheks jagunemise tõttu” ei saanud palverändurid isegi maa idaosas olevaid märtrite pühamuid külastada. Praktiliselt kogu 6. sajandist pole teada ühtki Lääne-Britannia munka, kes oleks isegi püüdnud paganlikele anglosaksidele jumalasõna kuulutada. Britid vihkasid anglosakse ägedalt, Väljaspool oma kodusadamat kokku sattudes keeldusid britid kangekaelselt nendega ühte lauda istumast või ühe katuse all magamast. „Idapoolsetest jumalasalgajatest”, „hirmsate küünistega lurjustest” rääkides kirjeldas Gildas neid kui „jumalast ja inimestest vihatud metsikuid saksilasi (nimi, mida ei nimetata)”.\nAnglosaksidel praktiliselt puudusid kaubandussidemed ka lähedalasuva Mandri-Euroopaga. Sellest erinevalt kauples Britannia lääneosa 6. sajandi esimesel poolel elavalt mitte üksnes mandriga, vaid ka Vahemeremaadega. On selgunud, et Tintagel (Cornwalli poolsaare põhjarannikul) – müstiline paik, kus olevat eostatud kuningas Arthur – oli 5. sajandil ja 6. sajandi esimesel poolel kuninglik kindlus. Siinse kuninga õukonnas võis elada Rooma kaupmehi ja koguni diplomaate.\nNÄLG JA KATK BRITI SAARTEL 537-547\nBriti saartel esines vahemikus 535-555 suuri kliimakõikumisi. Näljaaega (537. aastat) hakati hiljem (võimalik, et alles 10. sajandi keskpaiku) kuningas Arthuri surma-aastaks lugema – või siis „valiti” selleks. 6. sajandi esimesel poolel käis Vahemeremaade ja keltide Suurbritannia vahel elav kaubavahetus, 547. või 549. aasta paiku jõudis muhkkatk viimaks Briti saartele. Walesi annaalid kirjutavad, et 547. aastal suri katku Gwuneddi valitseja, Maelgwyni-nimeline võimas kuningas.\nOn võimalik, et katkupuhangud kordusid mitmeid kordi ja et nende (ning eelnenud nälja) lõpptulemusena kahanes Suurbritannia edelaosa (praeguse Edela-Inglismaa, Walesi ja Lääne-Midlandsi) rahvastik kuni 60 protsendi võrra.\nKUNINGAS ARTHUR JA LAASTATUD MAA\n6. sajandi katkuepideemiaid võis suulistes rahvapärimustes ja kirjanduses säilida ning muutuda sajandeid hiljem allikmaterjaliks mõnele osale kuningas Arthuri lauludest, eriti neile lõikudele, mis räägivad Püha Graali otsimisest. Üks selline osa on need kohad, mis räägivad niinimetatud „laastatud maast”.\nKeskaegsed Arthuri laulud räägivad näljast ja/või epideemiast ja/või sõjast. See võib kajastada 6. sajandi keskpaiga ja teise poole tegelikke sündmusi, mil näljale järgnes katk ja sellele omakorda sõda ning vaenlaste sissetung. Arthuri laul Püha Graali otsimine (13. sajandi algusest) räägibki Laastatud Maade kirjeldades „suurest taudist”.\nArthur olevat surnud kas 537. (Walesi annaalid 10. saj) või 542. (Briti kuningate ajalugu 12. saj) aastal. Salapärase haava kirjeldus, mis hilisema laastatud maa kuningale tekib, võib koguni osutada, millise haiguse – nimelt katkuga – oli tegemist. See kuninglik haav oli veritsev vigastus reie ja eriti suguelundite piirkonnas. Katku peamised silmaganähtavad tunnused olid kõige sagedamini jalge vahele ja kaenlaalustesse tekkivad suured paised, mis lõhkesid ja jätsid enesest järele veritsevad haavad.\nWalesi annaalide märkmetes 537. aasta kohta on öeldud: „Camlanni lahing, kus langesid Arthur ja Medraut ja Suurbritannias ning Iirimaal oli „mortalitas” (massiline suremine). Briti kuningate ajaloos räägitakse, kuidas ründavad barbarid mõned aastad pärast Arthuri surma – võimalik, et 560. või 570. aastatel – Cirencesteri linna vallutasid ja maha põletasid. Britid kihutati Severni jõe taha Walesi. „Kõik asulad lõhuti müüripurustajatega suure jõuga maani maha. Kõik elanikud hukati tule ja mõõgateraga. Ellujäänud põgenesid nende hirmsate hädade eest laiali.”\nElucidationi nimeline kirjatöö 13. Sajandist ütleb: ”[Logresi] kuningriik lagunes, maa oli surnud ja paljas, nii et see polnud paari sarapuupähklitki väärt. Sest kadus allikate vulin ja kadusid veehaldjad, kes seal elasid.” 13. sajandi kirjatöö Perlesvaus (Suure Graali Lugu) kirjeldab „suurt ja laia tühja maad, kus ei elanud ei loomi ega linde, sest maa oli nii kuiv ja viljatu, et seal polnud ühtki karjamaad. Linn oli nii suur, et kogu maa näis seda täis olevat.” Aga selle „müürid pudenesid igast küljest ja väravad olid vanadusest viltu vajunud.” See ole „rahvast üsna tühi, selle suured lossid olid tühjad ja mahajäetud, turuplatsid rahvast lagedad, suured surnuaiad haudu täis ja kirikud lagunenud.”\nANGLOSAKSID VALLUTAVAD INGLISMAA 560-656\nSellal, kui katk laastas suure osa saare brittide käes olnud lääneosast, jäid idapoolsed isoleeritud piirkonnad sellest puutumata. Üsna kindlasti ei jõudnud katk anglosakside valdustesse enne 7. sajandit.\nAnglosaksi asunike lääne poole liikumine algas hiljemalt 560. aastatel. 570. aastaks oli berniitslaste nimeline anglosaksi hõim jõule toetudes end kohalike brittide nõrgenenud valitsejatest sõltumatuks kuulutanud. 590. aastaks olid teised hõimud alistanud idapoolse Lincolni piirkonna. Isegi kauge põhjapoolse Edinburghi briti kuningriigi sõjaline sekkumine ei peatanud anglosakse. 598. aastal purustati Edinburghi abiväed ühes Suurbritannia ajaloo tähtsaimatest lahingutest – Yorkshire’is toimunud Cattericki lahingus.\n650. aastaks oli nüüdse Inglismaa vallutamine sisuliselt lõpule viidud. Ainult Cornwall (vallutati täielikult alles 930. aastaks) ja Devon ei sattunud anglosaksi võimu alla. Lõuna-Shropshire’is toimus selle protsessi viimane vaatus 656. aasta paiku, mil kuningas Cynddylan tapeti ja Wroxeter langes.\n„Inglismaa” kunagiste elanike keelest kandus inglise keelde edasi ainult kümmekond keldikeelset sõna. Inglismaa on oma seadused, valitsemisviisi ja koguni rahvapärimused pärinud mitte keldi, vaid germaani esivanematelt.\nIIRIMAA 6. SAJ\nUlsteri annaalid märgivad, et 538. aastal „viljasaak äpardus”. Seejärel puhkes 540. aastate algul või keskpaiku kohutav epideemia. 550. aastal tabas Iirimaad järgmine epideemia, 553. aastal kolmas puhang. Katkuajad ja isegi neile eelnenud periood oli olnud geopoliitilises mõttes üsna rahulik aeg. 45 aasta jooksul enne aastat 555 on Iiri annaalides teateid ainult 11 lahingust, 45 aasta jooksul pärast aastat 555 on teateid 27 lahingust. Pärast pandeemiat Iirimaad haaranud sõdades tõusis võimule ja kuulsusele varem vähetuntud perekond saare vähemviljakast loodeosast – Ui Néillid.\nPoliitiline ja usuline ekspansioon käisid järjest enam käsikäes. Katku ajal ja vahetult pärast seda ehitati esimesed tõeliselt olulised Iirimaa kirikud ja kloostrid. Pärast 6. sajandit hakkasid isegi kõige vaesemad talunikud oma tagasihoidlike elamiste ümber kaitseehitisi rajama - väikseid kivist või mullast kaitsevalle, mida arheoloogid ringvallideks nimetavad.\n7.-9. sajand oli Iirimaal Ui Néillide ajastu. Selline lõtv ülemvõim sillutas teed ühtse Iiri kuningriigi järk-järgulisele rajamisele 9.-11. sajandil.\nFRANGID 3. SAJ\n2. ja 1. sajandil e.m.a. vallutasid Gallia (praeguse Prantsusmaa muistne nimetus) roomlased. Järgnenud sajanditega kinnitusid rooma keel ja kultuur siin kindlalt, kuid 3. sajandi keskpaiku tungisid sügavale Galliasse germaani rahvad, sealhulgas frankide-nimeline hõim. Mõnikümmend aastat hiljem kihutati nad minema, aga sajandi pärast toimus uus sissetung ja sedakorda ei õnnestunud frangi vallutajaid enam välja ajada. Neil lubati Rooma liitlastena jääda elama Gallia-Rooma aladele praeguses Belgias.\nPRANTSUSMAA 6. SAJ\nKui Rooma keisririigi lääneosa 5. sajandil germaani sissetungijate voolu surve all lagunes, vallutasid seni Belgias elanud frangid osa Gallia põhjaosast ja 507. aastaks oli nende võimu all kogu Prantsusmaa peale Bretagne’i, Burgundia ja alumise lõunaosa, (sealhulgas Provance’i). Kuid aastaks 537 olid langenud ka Burgundia ja Provance ja frangid hakkasid oma impeeriumi looma ning end Lääne-Rooma keisririigi pärijateks pidama. Nad võtsid omaks roomlaste keele ja seadused, Rooma-tüüpi valitsemiskorra ja õukonnaetiketi, roomakatoliku usu ja koguni rooma tiitlid.\n6. sajandi Rooma-Gallia piiskopi ja ajaloolase Gregoriuse (Tours’ist) eluajal laastas katk praeguse Prantsusmaa eriosasid vähemalt neljal korral. Linnades surid inimesed massiliselt katku, palverännakutest said massiüritused, massilise palvetamise ja usulise harduse demonstratsioonid. Taolisi ettevõtmisi, kus tuhanded kodanikud meeleheites palju miile maha marssisid, hakati kutsuma litaaniateks.\nKatk rüüstas ka teisi Vahemere äärseid maid ja kogu selle piirkonna kaubavahetus käis alla. Sajandi lõpuks olid potentsiaalsed maksud ja tollid, mida võis lõunaranniku sadamalinnadelt välja pigistada, jäänud nii väikesteks, et kunagi keisririigi ehteks olnud jõukas lõuna kaotas oma sära igas mõeldavas mõttes.\nGOODID 1.-4. SAJ\nGootide omad legendid räägivad, et sellenimeline germaani rahvas tuli (kas 1. saj e.m.a. või veelgi varem) Skandinaavia poolsaare lõunaosast. Rooma allikate andmetel elasid nad 1. sajandil m.a.j. juba Balti mere kagurandadel Visla suudmealadel. Kuid järgmise sajandi teisel poolel rändasid nad põiki läbi kogu Ida-Euroopa, asusid elama Musta mere põhja- ja looderannikule ning hakkasid sealt roomlaste Daakia provintsi (praegusesse Rumeeniasse) rünnakuid korraldama. 270. aastatel sundisid goodid roomlasi Daakiast loobuma ja võtsid selle maa enda kätte. Neid gootidest rüüstajaid hakati nimetama „vaprateks gootideks” (nende oma keeles „visigoodid”), kaugemal ida pool elavaid goote aga ostrogootideks (idagootideks).\nKristlusega puutusi mõned läänegoodid esmakordselt kokku 3. sajandi keskpaigas kristlastest vangide kaudu, keda nad Rooma Anatooliasse (tänapäeva Türgisse) korraldatud rüüsteretkedel kinni olid võtnud.\nGOODID 4.-5. SAJ\nLäänegoodid Hispaanias olid teinud oma pealinnaks Rooma-aegse keskuse Toledo ja idagoodid Itaalias Ravenna (493.aastal). 5. sajandil kaotas Rooma järk-järgult võimu Ibeeria poolsaare üle.\nSaaga sai alguse aastal 375, mil läänegootideks nimetatud germaani hõimuliit (kes elasid tänapäeva Rumeenia lõunaosas) hakkas ähvardama Aasiast tulnud rahvas, hunnid. Läänegoodid palusid luba Rooma keisririigi aladele ümber asuda ja saidki selle. Neil lubati asuda Balkani poolsaarele, kuid varsti sattusid nad roomlastest isandatega sõjajalale.\n4. saj lubati läänegootidel Rooma keisririiki, tänapäeva Serbia aladele elama asudele. Seal ristiti nad (see oli nende keisririigi aladele lubamise eeltingimus) läänegoodi päritoluga, Ulfilasenimelise preestri poolt, kes tõlkis ka piibli gooti keelde. Ulfilas jutlustas aga kristluse mittekatoliiklikku vormi, mida tuntakse mõõduka arianismina. 376. aastal oli sellel Rooma valitsejate toetus, kuid pärast 381. aasta kirikukogu kaotas arianism valitsejate toetuse ja kuulutati ketserluseks.\n410. aastal vallutasid ja rüüstasid nad Rooma linna enda. Sellele vaatamata kuulutati nad kaks aastat hiljem Rooma riigi liitlasteks ja said ülesande heita alla neli germaani barbarite hõimu, kes olid 406. aastal tunginud üle piiri, marssinud läbi Prantsusmaa ja vallutanud suure osa Hispaaniast.\nLäänegoodid täitsid oma ülesande Hispaanias ja said selle tasuks Edela-Prantsusmaal maad. Germaani barbarite hõimud Hispaanias kogusid aga ennast ja aastal 455 palus Rooma läänegootidel uuesti neile kallale tungida. Barbarid löödi jälle puruks, kuid 468. aastal muutsid roomlased ise oma sümpaatiaid ja astusid liitu ühega nendest barbarihõimudest, kellele nad varem olid läänegoodid kallale saatnud.\nLäänegoodid vastasid roomlaste reetlikusele sellega, et vallutasid suured formaalselt Rooma võimu all olnud alad ja moodustasid (aastal 475) tõelise suurriigi, mis koosnes poolest Galliast (Prantsusmaast), sealhulgas ka varem neile antud maadest, ja kolmest neljandikust Hispaania territooriumist. Läänegoodid kujutasid nüüd endist suurimat jõudu Hispaanias. Et teised germaani hõimud samal ajal Itaalia vallutasid, varises Rooma keisririigi lääneosa 476. aastal kokku ja Itaaliast, nagu ka Hispaaniast, sai 493. aastaks iseseisev gootide kuningriik.\nGOODID 6. SAJ\n507. aastal kaotasid goodid enamuse Püreneedest põhja poole jäävatest maadest, nii et sestpeale piirdus nende kuningriik valdavalt Ibeeria poolsaarega.\nKatku hävitustöö näib olevat valitsejate ja valitsetavate vahelised suhted paigast ära viinud. Läänegootide Hispaania rahvaarv oli enne katku 300 000 ringis. Rahvaarvu langus ei mõjutanud romano-hispaanlastest põhirahvastikku väga teravalt, palju väikesearvulisemaid valitsejatest läänegoote aga küll. Esimene katkuepideemia ja sellele järgnenud aastad (ligikaudu 542-552) tõid kaasa ka poliitilise killustumise. Kogu 6. ja 7. sajandi jooksul mõrvati ainult neli läänegootide kuningat, kuid kolm neist mõrvadest toimusid esimesel 12 aastal pärast katku puhkemist.\nCordoba linna romano-hispaanlastest rahvas tõusis – nähtavasti oma senati juhtimisel – läänegootide valitsuse vastu üles ligikaudu 550. aasta paiku või veidi enne seda. 551. aastal kasutas üks Athanagildi nimeline läänegoodi suurnik kuningakoja nõrkust, haaras enda kätte Sevilla ja üritas kuningas Agilat kukutada.\n552. aasta juuni paiku maabus Rooma sõjavägi Hispaanias, arvatavasti Malagas või selle läheduses. Suve lõpul peetud Sevilla lahingus purustasid keisri ja Athanagildi mässajate ühendatud jõud Agila, kes oli sunnitud taanduma. Kõige selle tagajärjel pöörati Hispaania ajalugu 555. aasta märtsis pea peale. Mässuline Athanagild tühistas oma liidu roomlastega ja Merida kuningaresidentsis tapsid läänegootide kuninga Agila tema enda mehed, kes seejärel tema vaenlase, mässaja Athanagildi kuningaks kuulutasid.\nLäänegoodid suutsid nüüd ühendatud jõududega roomlaste edasitungi peatada, ei suutnud aga järgnenud seitsmekümne aasta jooksul neid Hispaaniast välja tõrjuda. Hispaania äärmine lõunaserv saigi veelkord keisririigi osaks, Spaniaks nimetatud Rooma provintsi kontrolli all oli ka suur osa läänegootide Hispaania kaubavahetusest, kuna tema käes oli umbes 1100 kilomeetrit Hispaania rannikualasid koos mitme tähtsama sadamalinnaga. Roomlaste ja läänegootide valduste vaheline piir ei olnud suletud. Arheoloogilised leiud näitavad, et 6. sajandi lõpul hakkasid gootipärased riietumistavad kaduma.\nLäänegootide vaenlane, Ibeeria poolsaare lääneosas paiknev sueevide (sueebide) kuningriik, otsustas arianismilt katoliiklusele üle minna. Üleminek toimus 550. Aastatel. Samuti kujutas Cordoba mässuline miniriik endast Rooma keisririigi ja läänegootide territooriumi vahele surutud märkimisväärset iseseisvat enklaavi.\nLäänegootide kuninga Leovigildi noorem poeg Reccared, astus 587. aastal troonile saades salaja katoliku usku. 589. aastal juhatas Reccared Toledos 40 aasta järel esimest Hispaania katoliiklikku kirikukogu. 587. aasta usupööre tähistas uusaegse Hispaania tegelikku sündi. Enne 587. aastat oli Hispaania rangelt kaheks jaotunud ühiskond, kus kaks täiesti erinevat seadusandlust, keelt, usku ja poliitilist süsteemi. Nüüd oli riigis äkki ainult üks usk – katoliiklus. Gooti keel hakkas kaduma ja üldkasutatavaks muutus kohalik ladina murre – protohispaania keel. Germaani minevikust pärinev suhteliselt avatud monarhia, mida ei piiranud pärilusseadused, oli juba 15 aastat olnud kadunud ja asendunud tsentraliseerituma, eksalteerituma, poolpäriliku valitsemiskorraga.


Kossuliigas pole ühtki kaotuseta meeskonda - Lääne-Virumaa Kossuliiga\nKossuliigas pole ühtki kaotuseta meeskonda\nEsiliiga Karikavõistlused Meistriliiga\nKoos aasta lõpuga tõmmatakse joon alla ka Lääne-Virumaa Kossuliiga põhiturniiri esimesele poolele. Kui meistriliigas on jäme ots valitseva meistri Väike-Maarja Päästekooli käes, siis esiliigas minnakse esimese ringi viimasele voorule vastu kolmikjuhtimisel.\nSeitsme meeskonnaga meistriliigas on viie võidu ja ühe kaotusega esimesel kohal Väike-Maarja Päästekool. Kaks kaotust on saanud nii RLV Massive, Kadrina Karud kui ka Simuna Spordiklubi. Tabeli keskmikud on Virumaa Pallimängude Kool ja 1. jalaväebrigaad ning ainsana püsib seni võiduta BGM Ehitus.\nKahvatu hooaja alguse järel leidis hea hoo Virumaa PK, kelle viimane kuu on olnud tõeliselt väljakutsete rohke, sest lisaks põnevale karikavõistluste poolfinaalseeriale tuli neil Väike-Maarja Päästekooliga vastamisi minna ka meistrivõistluste põhiturniiri raames.\nPäästjad on mõlemal puhul pääsenud üle noatera: kui karikasarjas alistati sitke vastane kahe punktiga kahe kohtumise summas, siis täpselt samasuguse vahega lahkuti ka viimati teisipäeval meistrivõistluste mängult, kus tabloo näitas nende võidunumbriteks 74:72.\nKäesoleva aastanumbri sees on Lääne-Virumaa Kossuliigas pidamata veel kaks mängu – 17. detsembril kell 17 võtab Simuna SK kodusaalis vastu Virumaa PK meeskonna ning 19. detsembril kell 19.15 astuvad Väike-Maarja Spordihoones väljakule Päästekool ning 1. jalaväebrigaad.\nTõeline „verevalamine“ käib aga aste madalamal esiliigas, kus lõviosa esimesest ringist puhaste paberitega läbinud Ilves Transport ja SK KNT said mõlemad kirja oma esimesed kaotused.\nVäike-Maarja meeskond Ilves Transport jäi seejuures alla just SK KNT-le 57:65. Erakordselt kehva viskepäeva trotsinud väikemaarjalased suutsid seejuures 35 vabaviskest realiseerida vaid 15, mis kokkuvõttes saigi neile saatuslikuks.\nVõitjate parimad olid Toomas Hain ja Roger Kaldaru võrdselt 13 punktiga, kaotajate poolel jõudsid kahekohalise punktiskoorini vaid Rivo Täheste ja Marek Suits, kes viskasid vastavalt 12 ja 10 punkti.\nSK KNT keskmängija Toomas Hain oli Ilves Transpordi vastu 13 punktiga meeskonna parim\nKunda meeskond ei saanud aga ainujuhtimist pikalt nautida, sest juba järgmises voorus jäädi Kadrina Spordikeskuses üllatavalt kindlalt alla Huljale. Esimene poolaeg kulges küll kundalaste juhtimisel, kuid teisel poolajal läks Hulja oma teed ja noppis magusa 83:66 võidu.\nSuured teened huljalaste võidus olid Andres Saukasel, kes viskas 26 punkti. SK KNT parim oli Roger Kaldaru 13 punktiga. Hulja edu võti peitus ka Sten Pobbuli oskuslikus ohjeldamises, sest enamasti resultatiivselt tegutsev mängumees hoiti vaid 11 punkti peal.\nAndres Saukase (palliga) suurepärane mäng aitas Huljal alistada SK KNT\nEsiliiga juhtkolmikule hingab neljandal kohal kuklasse mulluse hooaja komeet Tamsalu/JaKon Ehitus. Kohad viiendast kuni seitsmendani on ära jaotanud Rakvere Tööriistamarket, Sõmeru ja SK Rakke. Tabeli lõpuosas on kolm meeskonda, kel senistest mängudest kirjas üks võit – Simuna Ivax, SK Aaspere ning Simuna Artiston.\nViimaste mängude põhjal võib eeldada, et play-off’i potentsiaal (kevadistele kohamängudele pääseb tabeli kuus esimest) on kahtlemata olemas ka SK Aaspere meeskonnal. Et tabeli lõpust keskmike hulka tõusta ja praeguseid kaarte segada, tuleb neil selleks põhiturniiri teises ringis koguda rohkem võite kui kaotusi.\nKarikavõistlustel selgub käesoleva hooaja tiitliomanik juba reedel, 16. detsembril algusega kell 19, mil Rakvere Rahu hallis astuvad igipõlises vastasseisus väljakule valitsev karikavõitja RLV Massive ning Väike-Maarja Päästekool.\n← Karikafinaalis mängivad vanad tuttavad\nKarikafinaali eelvaade →


MySailing | Life-changing sailing events™ – Sailing & More\nGP 3: MySailing CUP Moscow\nGP 4: Middle Sea Cup Valetta\nÄri- ja eraregattide\nPURJESPORT - AVASTAGE JA NAUTIGE\nMeil on vaid KAKS eesmärki – õpetada Teid seilama ja korraldada Teie unistuste purjeüritus. Kasulik ja meeldiv saavad meil kokku. Seilates avastate, et aeg peatub ja olete purjemaailma sulandunud. Tere tulemast Teie jaoks uude maailma! ⛵\nHeameelga jagame oma 20-aastast purjespordi kogemust ja aitame arendada Teie purjetamisoskusi.\nKorraldame Teie jaoks korporatiivse või privaatsemat laadi regati. Teie meeskond saab tugevamaks, Teie töötajatest saavad Supermanid!\nALUSTATE UUT ELU\nSõna otseses mõttes. Eriliste ja tugevate emotsioonide läbielamisel ununevad hetkeprobleemid ja mured.\nTEIE "UUS MINA"\nMeri maandab pingeid, innustab ja sütitab. Koos spordile omase tuhina ja meeskonnavaimuga muutute teiseks inimeseks.\nSAATE FÜÜSILISELT TUGEVAMAKS\nSeilamine arendab Teie füüsilist vormi.\nSAATE ENERGIAT JUURDE\nPurjesport muudab inimesed tugevamaks nii füüsiliselt kui ka emotsionaalselt. Ja seeläbi aitab Teid äris ja elus.\nMeid ümbritsev maailm on mitmekesine ja suurepärane, seda võiks korrakski näha ka teistpoolsusest, merel seilavalt jahilt!\nPurjesport on sedavõrd rikkalik ja mitmetahuline, iga selle tahk on unikaalne ning avaneb igaühe jaoks isemoodi. Mõni leiab enda, mõni näeb uusi paiku, mõni lihtsalt puhkab aga keegi muudab oma elukäigu. Üks on kindel – igaüks muutub!\nTUNNETATE OMA MEESKONDA\nPardal küljekuti oma kolleegidega töötades, näete iga meeskonnaliikme parimaid omadusi.\nPurjelaev on omaette maailm, kus igalühel on oma koht ja kindlad ülesanded. Kuid nagu tavaeluski tuleb osata abistada ja kuulda teisi inimesi ning neilt õppida.\nLEIATE UUED SÕBRAD\nPurjespot ühendab parimatest parimaid. Uued sõbrad-tuttavad on kui hapnik, milleta on võimatu elada.\nUued inimesed annavad jõudu uuteks saavutusteks. . Ühendage enda ümber uued inimesed, kes jäävad Teile truuks pikaks ajaks.\nVahel on eduni vaid üks samm – võib olla just seesama, meiega koos.\nKord merelkäinute jaoks muutub purjesport elu oluliseks osaks. Vaid mõni päev merel koos oma meeskonnaga jahiga purjetamist ja ületate aastaid Teie kasvu seganud tõkked.\nPärlid sportliku vabaaja veetmises. Ei mingit maagiat – vaid kogemused ja pühendumus. 💜\nMySailing Cup 2019\nTENZOR CUP 2019\nLaser Coach Camps\nFinn Coach Camps\nMiddle Sea Cup 2019\nOtsite asjatundjaid, kes aitavad Teil arendada oma meeskonda?\nMIKS JUST MEIE?!\nTähelepanelikkus detailide ja klientide ning nende soovide suhtes on eduka koostöö eelduseks.\nOma ala põhjalik ja igakülgne tundmine annab meile võimaluse keskenduda inimestele, kes soovides saada maksimumi, saavad kokkuvõttes enamgi.\nKõik pisemadki detailid alates esimetest tervitussõnadest, tutvumisnaeratustest ja lainete vahustest pritsmetest on läbimõeldud.\nKOGEMUS ja MEISTERLIKKUS\nKaks aastakümmet pikad kogemus võimaldavad meil teostada klientide kõige hulljulgemadki soovid tagades kvaliteedi ja toredad muljed.\nMEIEGA KOOS ON TORE\nMuuseas lendu läinud nali, kena naeratus ja ka lihtne kompliment on meie trumbid. Ja nad ei lõpe kunagi. Meiega koos on tore.\nHIND / KVALITEET\nMeie kliendid ei muretse kunagi hinna pärast, nad alati saavad rohkem kui ootasid. Meiega on alati tulus.\nEmotsiooni ja naeratust\nÜrituse kava näidis\nVõistlusklassi kuuluv kiiljaht sobib võidupurjetamiseks, regattideks ja ka pardal ürituste läbiviimiseks.\nPikkus: 24 jalga / 7,3 meetrit\nMahutavus: 5 inimest + Skipper\nJahtide arv: 6\nLaevastiku asukoht: Tallinn, Eesti\nKaasaegsed võistlusklassi kuuluvad kiiljahid sobivad võidupurjetamiseks, regattideks ja ka pardal ürituste läbiviimiseks. Jaht on üsna kiire, sest peamisteks eripäradeks on manööverdavus, väike kaal ja purjete maht.\nPikkus: 28 jalga / 8,5 meetrit\nLaius: 2,75 meetrit\nMahutavus: 5-7 inimest + Skipper\nJahtide arv: 8\nLaevastiku asukoht: Izola, Sloveenia\nVõidupurjetamiseks, regattideks ja korporatiivsete ürituste läbiviimiseks üluhästi sobivad jahid.\nPikkus: 22 jalga / 6,7 meetrit\nMahutavus: 4 inimest + Skipper\nJahtide (Aluste) arv: 6\nLaevastiku asukoht: Garda järv, Itaalia (Riva del Garda, Malcesine)\nPurjekatamaraanide klassi kuuluvad jahid, mille korpus on valmistatud süsinikkiust, liigub kiirusega kuni 40 sõlme (74 km tunnis) tuulekiirusel 20-25 sõlme. Korpuse mõõtmete ja purjepinna poolest Extreme 40 on Tornado klassi kuuluvate katamaraanide suurendatud versioon. Emotsioonid ja adrenaliin on tagatud!\nPikkus: 40 jalga / 12 meetrit\nMahutavus: 7 inimest + Skipper\nJahtide (Aluste) arv: 2\nHaven Kakumäe, Tallinn – Eesti (Baas)\nMalcesine, Garda järv – Itaalia\nMarina Izola, Izola – Sloveenia\nBlack Sea Yacht Club, Odessa – Ukraina\nSitsiilia – Itaalia\nTänu just Teie jaoks loodud üritusele, korporatiivse regati läbiviimisel võib purjespordist saada aluseks Teie meeskonda/kollektiivi/firma arenemisele niimõneski mõttes. Meie erimetoodika taoliste ürituste korraldamisel võimaldab igal osalejal kasutada ürituse ajal saadud teadmisi ja oskusi oma igapäevatöös.\nKorporatiivne purjesport annab võimaluse Teie kollektiivil töötada pardal küljekuti, sest – vaid ühiseid ülesandeid üheskoos lahendades saab võistlusdistantsi edukalt läbida. Jahipardal töötamine arendab mttskonnaliimete koostöö- ja suhtlusvõimekust, mis on äri toimimiseks üliolulised.\nMeie meeskond loob Teie jaoks ürituse erikava, mis arvestab just Teie vajaduste, esinevate probleemide ja küsimuste lahendamist, sealhulgas:\nemotsionaalse kliima häälestamine\nkriisijuhtimine ja konfliktidest jagusaamine\nmitmesuguste probleemide lahendamine\nisikumuundust takistavate barjääride tuvastamine ja ületamine\nuue meeskonna loomine\ntoimimine varem isiklikult tundmatu meeskonnaga\ntootlikkuse suurendamine ja\nmuud omadused ja oskused\nMeie üritustel kogevad osavõtjad ka\nrõõmu- ja õnnetunnet\nlusti ja lõbu\nVõib olla on Teie arglikuvõitu asetäitja just seesama Clark Kent, ehk Super Meremees 😉\nÜritusele registreerumine SIIN\nOma ürituse kavandamiseks minge SIIN\nOsavõtjate saabumine Tallinna lennujaama 🛬\nTransfer Hilton hotelli\nVaba aeg / puhkeaeg\nLinnaekskursioon Tallinna vanalinnas 🏰\nÕhtusöök Olde Hansa restoranis 🍻\nRegati esimene päev\n08:25 — 08:45\nTransfer Haven Kakumäe jahtklubisse\nPurjelaevade ettevalmistamine/seadistamine ja merele minek. Jahtide ja kipperite loosi teel jaotamine meeskondade vahel . Tutvumine laevakipperiga. Kipperite tervitussõnad.\nEsimese regatipäeva esimese võidusõidu start. Osavõtjad õpivad koostoimimist meeskonnana, saavad uusi oskusi ja püüavad teineteisest sõnadeta arusaamist ⛵\nLõuna Marina Kakumäe jahtklubis. Võidusõidu arutelu, meeskondade tutvumine. Ärikontaktide loomine 🤝\nÜrituse pidulik avamine / Õhtusöök NOA restoranis. Meeskondade omavaheline suhtlus. Korraldajate ja kipperite tervitused. Mustkunstniku esinemine 🧞\n23:45 — 03:00\nKontsert / Etendus / Öine kultuurikava 🎉\nRegati teine päev\nPurjelaevade ettevalmistamine/seadistamine ja merele minek. Kiiperite ja MySailing meeskonna briifing\nTeise regatipäeva esimese võidusõidu start. Osavõtjate positsioonide vahetus. Omandatud oskuste kinnitamine ja uute õppimine ⛵\nLõuna Haven Kakumäe jahtklubis. Selgunud vigade / probleemide / puudujääkide selgitamine ja nendest ülesaamise vüimaluste arutamine.\nKahe regatipäeva tulemuste kokkuvõtmine / Õhtusöök Rae Meierei restoranis. Intellektuaalne mäng “Mis? Kus? Millal?“ 🤓\nPurjelaevade ettevalmistamine/seadistamine ja merele minek\n11:15 – 14:30\nKolmanda regatipäeva esimese võidusõidu start. Meeskonnad lihvivad kahel eelneval päeval omandatud oskusi ja üritavad automatiseerida oma tegevust purjete juhtimisel ⛵\nLõuna Haven Kakumäe jahtklubis. Viimase regatipäeva arutelu. Kipperite juhtnöörid nende meeskondadele.\nTransfer ja Vaba aeg\nRegati lõpetamine / Autasustamine restoranis XXX: prosecco ja medalid 🍾 🏆\n20:20 – 22:15\nLend Tallinn – Moskva 🛫 👋\nOsutame eratreeningute teenust Laser ja Finn klassi jahtidel.\nTöötame mistahes ettevalmistustasemega sportlastega.\nTreenigute koht: Malcesine, Garda järv, Itaalia\nUurige miks meiega koosolemine on niivõrd tore 👌\nTootedirektor „Video“, „Lenta“ ja „OK Live“ portaalis Odnoklassniki\nTäname suurepärase TenzorCup2018 regati korraldajat Deniss Karpaki ja kogu MySailing Pro meeskonda. Meie ekipaažil „Mail.Ru Group Одноклассники” on väga hea meel, et osalesime regatil ja tihedas konkurentsis saavutasime esikoha.\nKolmepäevane regatt oli pinev ja ka põnev. Maršruudid olid professionaalsed, ajakava oli koostatud nii, et ekipaažidel oli võimalus harjutada tegutsemist ühtse meeskonnana, kooskõlastada enne starti minekut võidusõidu taktikat\nKorraldajad varustasid ekipaaže vee ja toiduga, mis oli asjakohane.\nRegati kohtunikebrigaad eesotsas Deniss Karpakiga oli esmaklassiline.\nOsalejate vaba aeg oli korraldatud nii, et meeskonnad said üksteisega tutvuda, õhkkond regatil oli südamlik ja teineteist mõistev. Kaasaegne ja sümpaatses kohas Tallinnas asuv jahtklubi on suuperärane. Samad sõnad ka auhindade ja suveniiride kohta!\nSeda, kes võib isaleda meie üritustest küsitakse üsna tihti.\nVASTUS: iga inimene 18+\nMeie üritused ongi loodud nii, et osaleda saavad mistahes füüsilises vormis inimesed, kelle teadmised purjespordist on väga erinevad. Seepärast on meiega koos õdus aega veeta profidel ja ka algajail.\n*Alaealised saavad osaleva VAID koos vanemate või saatjatega. Mõned üritused eranditult 18+\nOluline on UJUMISOSKUS!\nPalju osalemine maksab?\nVASTUS: osalemise maksumus oleneb konkreetsest üritusest. Kui soovite korraldada oma üritust, on hinnaks üks summa. Kui tahate tulla juba kavandatud ja korraldatava ürituse osalejaks, on hind teine. Kirjutage meile ja saate igakülgse info, ka hinna osas. Meil on üritusi igale rahakotile.\nTutvuge meie korraldatavate üritustega SIIN.\nOma ürituse kavandamiseks minge SIIA\nVASTUS: piisab soovist ja mõnest pisiasjast. Vajalikud on:\nKuivõrd ohtlik on ürituses osaleda?\nVASTUS: samavõrd kui ujulatreeningul või grillimisel suvilas. Korraldajatel on kõik läbimõeldud, meie kipperid on professionaalid. Sellegipoolest soovitame ALATI kindlustada oma tervis, teatud riskid on alati olemas (ürituse ajaks kindlustuse saab vormistada kohapeal*)\nKas tohin lubada oma mees teie regatile?\nASTUS: muidugi JAH. Võiksite lubada. Usaldus on üks pereõnne eelis. Veelgi enam – Te saate ka ise meie üritusele tulla abikaasata, et universumi tasakaalu säilitada 😉\n"Teada ju neid regatte, seal juuakse niipalju..."\nVASTUS: meie üritustel käivad kasulik ja meeldiv käsikäes. Keegi pruugib, teised aga mitte. Üritus purjelaeva pardal on omaette maailm, selle peamiseks eesmärgiks on meeldiv ja aktiivne puhkus.\nALKOHOLI PRUUKIMINE ON PARDAL KEELATUD!\nHaven Kakumäe 🇪🇪\nLesta 16/ 18, Tallinn, 13516, Estonia\n+372 56 79 45 64\nLake Garda 🇮🇹\nVia Gardesana, 205, 37018 Malcesine, Italy\nVia Marchese di Villabianca, 120 Palermo, Italy\nLanzheron Beach 17, 65000 Odessa, Ukraine\nMySailing Pro korraldab korporatiivseid ja eraregatte algusest lõpuni. Viime läbi enda korraldatud võistlusi ja festivale. Õpetame purjesporti kõigile – pärisalgajatest profideni. Meil on ka purjespordi online-kool. Aitame Teie meeskonnal (firmal, kollektiivil) tugevamaks saada, muudame Teie kolleege superinimesteks 💪\nKivila 5, 13917 Tallinn-Estonia\n+372 56 90 71 36\nMySailing.Pro | Part of First Web. 2018 | Life-changing sailing events™


Kultuurilooliselt ilmselt pikima jäljega on selles valikus Eerik Haameri "Teeandja", mis oli esmakordselt väljas 1943. aastal Tallinna Kunstihoone näitusel, tekitades Saksa okupatsioonivõimu kriitikat kuni väljendini „mandunud kunst“ - see oli teadupärast tollal väga karme sanktsioone vallandav hinnang. Ado Vabbe kui kunsti novaatori teos "Baaris" võlub erksa koloriidiga, mis ei jäta maalile ühtegi tuima kohta. Vabbe teose motiivistiku rõõmus esprii vastandub 1940. aastate võrdlemisi tumeda ja dramaatilise perioodiga Eesti kunstiloos.\nLoodame, et väärtuslikke leide ja kunstielamusi jätkub paljudele kunstisõpradele. Enampakkumisele tuleb veel Ants Laikmaa, Johannes Võerahansu, Jaan Vahtra, Eduard Wiiralti, Ülo Soosteri, Elmar Kitse, Varmo Pirgi, Lemming Nageli, Sirje Runge jpt teoseid.\nOksjoniteoste näitus on galeriis avatud 20. novembrist kuni 23. novembrini kell 12-18.


Alcamo vald – Vikipeedia\nSee artikkel on esitatud liitmiseks artikliga Alcamo. Lisateavet artikli arutelust\nAlcamo vald (itaalia keeles comune di Alcamo, sitsiilia keeles Àrcamu, Palermo murdes [Aiccamu]) on vald Itaalias Sitsiilia maakonnas umbes 50 km Trapanist idas ja 66 km Palermost loodes.\n45 273 (1.01.2018)\n37° 58′ N, 12° 58′ E\nAsendikaart Trapani provintsis\nVaade Alcamole. Taamal Türreeni meri.\nMonte Bonifato looduskaitseala vaade\nVald piirneb põhjas Türreeni merega, idas Palermo provintsi Balestrate valla ja Partinico vallaga, lõunas Palermo provintsi Camporeale vallaga ning läänes Trapani provintsi Calatafimi Segesta valla ja Castellammare del Golfo vallaga.\nValla pindala on 130,79 km², elanike arv 45 314 (31.12.2011), rahvastiku tihedus 346,46 in/km².\nValla keskus on Alcamo.\nVald piirneb põhjas Türreeni mere Castellammare lahega selle ranniku keskosas.\nVald asetseb Monte Bonifato jalamil. See on lubjakivimägi. Seal on travertiini leiukoht. Keskmine kõrgus merepinnast on 258 m. Mere ja mäe vahel on laineline künklik maastik.\nAlcamo Marinas on liivaluited ja mererand.\nAlates 500 meetrist üle merepinna asetseb Monte Bonifato looduskaitseala.\nMäelt avaneb looduskaunis vaade.\nKliima on mõõdukas. Itaalia valdade klimaatilise klassifikatsiooni järgi kuulub vald tsooni B (3512 GR/C).\nItaalia seismilise klassifikatsiooni järgi kuulub vald tsooni 2 (keskkõrge seismilisus; määrus PCM 3274, 20.3.2003).\nElanike arv 45 314 (seisuga 31. detsember 2011), rahvastiku tihedus 346,46 in/km².\nValdav osa rahvastikust elab Alcamos. Sellest 6 km põhja pool mere ääres on Alcamo Marina.\nVallal ei ole õigust end ametlikult linnaks nimetada.\nVallavanem on alates 24. maist 2002 vasaktsentrist Sebastiano Bonventre.\nPeamised elatusallikad on põllumajandus, viinamarjakasvatus (küngastel on viinamäed) ja travertiini kaevandamine.\nMonte Bonifato mäe nõlval on esiaegse kalmistu jäänused.\nMonte Bonifato mäe nõlval on ka antiikaegse asula jäänused. Pärimuse järgi oli praeguse Alcamo kohal roomlaste asula Longaricum.\nValla ala oli Bütsantsi ning seejärel araablaste võimu all. 9. või 10. sajandil rajati Calatubo linnus. Alcamo rajasid araablased arvatavasti 10. sajandil. 12. sajandist alates on teada Bonifato küla Monte Bonifatol.\nPärast araablasi oli valla ala normannide ja Švaabimaa hertsogkonna võimu all. Lääniisandad vaheldusid. Ventimigliadelt pärineb Ventimigliade linnus, mille varemed on Monte Bonifato mäel. Modica krahvidelt pärineb Modica krahvide linnus Alcamos.\nValla keskuses Alcamos on hulk vaatamisväärsusi.\nAlcamost Palermo pool kiirtee ääres asetseb kõrgkeskaegne kindlus Calatubo linnus.\nMonte Bonifato mäel on Ventimigliade linnuse varemed ja Bosco di Alcamo looduskaitseala.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alcamo_vald&oldid=5629242"\nLehekülje viimane muutmine: 12. mai 2020, 20:50\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:50, 12. mai 2020.


Volli Kalm Foto: Aldo Luud\nAsso Ladva, Denes Kattago, 26. detsember 2017 21:00\nPäev enne jõululaupäeva tabas Tartu ülikooli rektorit Volli Kalmi suusatades terviserike ja ta suri. „Volli Kalm oli sooja südamega suur tartlane, kellele oli tähtis linna ja ülikooli koostöö. Väga kurb on temast minevikus rääkida,“ ütleb Tartu linnapea Urmas Klaas.\n„Lõppeval nädalal kohtusime kolmel korral,“ meenutab Urmas Klaas oma viimaseid kokkupuuteid Volli Kalmiga (64).\n„Esmaspäeval oli meil rektoraadi ja linnavalitsuse pikk kohtumine, kus sai paika ühine tegevuskava. Kolmapäeval rääkisime ülikooli kliinikumi tulevikust. Neljapäeval lehvitas ta mulle tänaval eemalt. Kes oleks võinud arvata, et see jääb viimaseks korraks.“\nEesti uudised 23. jaanuar 2018 18:04\nEesti uudised 10. jaanuar 2018 11:10\nEesti uudised 3. jaanuar 2018 09:15\nEesti uudised 30. detsember 2017 12:13\neu 27. detsember 2017 12:34\nMuidugi mõtles "suurelt", kui Ülikool on võtnud suuna võõrkeelsele haridusele??!! Kui isegi rektor on öelnud, et teadustöid saab avaldada ainult inglise keeles, kuna eesti keeles pole väidetavalt vajalikku sõnavara??? Kas "kõrgelt" haritud inimesed ei küündi tasemele, et end oma emakeeles väljendada??? Milleks küll neile kõrghariduse tunnistus sellisel juhul?\nHäbi ÕL , isegi nii suure ja austatud mehele järelhüüdest 27. detsember 2017 11:54\nudustate artikli ja loodate teenida ,ega ei loe ikka küll ,\nlähme ja loeme sealt , kus pakutakse lahkelt lugeda ... Aga perele ja sõpradele - tuttavatele sügav kaastunne .


Eesti ja Soome folkloristid uurisid lapsepõlvemälestusi Teisest maailmasõjast | Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkond\nEesti ja Soome folkloristid uurisid lapsepõlvemälestusi Teisest maailmasõjast\nTartu ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule osakond osales rahvusvahelises projektis „Sõjaajaloost kaasaegse hariduseni“, kus uuriti, kuidas Teine maailmasõda lapsi mõjutas ning kas ja kuidas tänapäeval lastele sõjast rääkida. Projekti tulemusel luuakse lastele mh koomiksid ja rollimängud, et aidata mõista sõja olemust läbi Teises maailmasõjas olnud laste kogemuse.\nInitsiatiiv projekti läbiviimiseks tuli Soomest Edela-Karjalas asuvast Rautjärvi vallast, kus on tekkinud huvi kohaliku militaarajaloo vastu. Võrdlus Eesti materjaliga tõi välja olulisi sarnasusi ja erinevusi nii sõja kulgemisest kahes riigis kui ka laste kogemustest.\nRautjärvi vallas viis välitöid läbi folklorist Mikko Europaeus, küsitledes 20 inimest vanuses 76-90. Eestis tegi välitöid TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule magistrant Aivo Põlluäär, kes küsitles 15 inimest Saaremaal ja 6 inimest Tartus vanuses 75-93.\nRõhuasetus Saaremaale tulenes uurija päritolust, mis oluliselt lihtsustas uuritavatega kontakti saavutamist. Kahe folkloristi koostöös valmis uurimuse kokkuvõte, mida esitleti kolmapäeval, 8. juunil seminaril „From War History to Modern Education“.\nSeminari juhatas sisse projektijuht Juha-Pekka Natunen. Seejärel andsid uurimisrühma liikmed Mikko Europaeus ja Aivo Põlluäär ülevaate välitöödest ja materjali võrdleva analüüsi tulemustest. Seminari erikülaline oli Liis Reha Tartu mänguasjamuuseumist, kes tutvustas laste mänge ja mänguasju Teisest maailmasõjast.\nProjekti tulemuste alusel luuakse edaspidi lastele koomiksid, rollimängud ja veebilehekülg, mis aitavad mõista sõja olemust läbi nende inimeste kogemuse, kes olid Teise maailmasõja ajal lapsed.\nTutvu projekti kokkuvõttega Tartu ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule osakonna kodulehel http://www.ut.ee/folk/images/stories/Children-of-Wartime.pdf.\nÜritust korraldasid Rautjärvi vald Soomes, TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule osakond ja Lappeenranta tehnikaülikool. Projekti rahastab programm „Kodanike Euroopa“.\nAivo Põlluäär, TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule magistrant, 53244780, a.polluaar [ät] gmail.com\nPihla Siim, TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule osakonna assistent, 737 6256, pihla.siim [ät] ut.ee


7 hämmastav Jooga Poosid bipolaarse häire – YogaOrama\n7 hämmastav Jooga Poosid bipolaarse häire\nHome » Review » Health » 7 hämmastav Jooga Poosid bipolaarse häire\nTasakaal on hea. Tegelikult on suur. Küsige ükskõik bipolaarne patsient, ja nad tukkuma kokkuleppel. Ja miks see on nii? Kuna hoida oma meelt tasakaalustatud ei tule lihtsalt neile. Ainult alternatiivse paranemist ravi nagu jooga aitab neil toime tulla oma bipolaarse häire.\nBipolaarne patsientidel on silmakirjalik meeleolu ja on ettearvamatu. Nad kannatavad vahelduvad depressiooni ja entusiasmi. Umbes 51 miljonit inimest üle maailma kannatavad selle tingimuse, põhjustades nende finants-, sotsiaal- ja tööga seotud probleemid.\nPeale regulaarse ravi bipolaarse häire, jooga on suurepärane võimalus ravida seisukorras. Jooga vähendab stressi, mis on suur vallandas äärmise emotsionaalse seisundi bipolaarse häire.\nJooga haldab teie bipolaarne häire ning tugevdades sa vaimselt ja füüsiliselt toime tulla. Õppigem, kuidas ta seda teeb allpool. Vaata.\nEnne seda, olgem täiesti aru bipolaarne häire probleem.\n1 Mis on bipolaarne häire?\n2 Jooga ja bipolaarse häire\n3 7 Best poosi Jooga bipolaarse häire\n3.1 1. Garudasana (Eagle Poseerige)\n3.2 2. Upavistha Konasana (Istuv lainurk Pose)\n3.3 3. Dandasana (personal Pose)\n3.4 4. Paschimottanasana (Istuv Edasi Bend)\n3.5 5. Ardha Pincha Mayurasana (Dolphin Poseerige)\n3.7 7. Salamba Sirsasana (päällään)\n4 Ettevaatust võetavate\n4.1 Ekspert vastused lugejate küsimustele\nBipolaarne häire on vaimse tervise seisund, mis mõjutab aju, mis põhjustab äärmuslikku nihkeid meeleolu, energia ja aktiivsuse taset. See toimub peamiselt tingitud geneetika ja trauma nagu lapsepõlve kuritarvitamise ja pikaajalise stressi.\nMeeleolu kõikumine vahemikus äärmise hüperaktiivsuse absoluutsele tuimust ja depressioon. Nad kas esineda alternatiivselt või peatumise pikaks ajaks Enne käigu teiste olekus.\nErgutatud perioodi nimetatakse “maniakaalne” ja tuim faasi “depressiivsed.” Ajal maniakaalne periood, inimene on liiga entusiastlik, väga põnevil ja ebanormaalselt energiline. Ta / Ta muutub rahutu ja leiab raske magada.\nKuna seisund halveneb, isik ebareaalsed mõtted, saab ettearvamatu ja impulsiivne ja nägemusi, kui see muutub halvimal.\nTeine külg on see depressioon. Selles patsiendid on täiesti negatiivne väljavaade ellusuhtumist ja kannatavad ärevushäirete. Nad tunnevad igav, elutu ja enesetapu. Miski vaimustunult ja need ei tunne segunemine kedagi.\nVahendaja etapis on hüpomaaniale kus inimene on entusiastlik, kergestierutuv ja ei tööta voolu, muutes need väga produktiivne. Maniakaalne perioodi tavaliselt järgneb depressiivse seisundi ja vastupidi.\nNüüd oletame, mõista, kuidas jooga aitab bipolaarne häire.\nJooga ja bipolaarse häire\nKui teil on bipolaarne häire, stress on peamine komponent, mis käivitab äärmise emotsionaalse seisundi. Peale selle on ärevus, mis ainult teeb asja hullemaks, kui olete maniakaalse või depressiivse etapis.\nKaotada stress ja ärevus muudab lihtsamaks bipolaarse patsiendi ja jooga on just selline.\nVenitamine oma keha ja hoida seda tervena jooga on üks viis probleemiga tegelemiseks. Sünkroniseeritud hingamine samas saan sisse, viibib, ja saada välja poose rahustab keha samuti meeles.\nPranayama ja meditatsiooni tasakaalu ja koolitada teil paremini toime tulla meeleolumuutused. Jooga suurendab serotoniini ja gamma amino võihape taset ajus, mis aitab võidelda depressiooni .\nSeega, jooga on kasulik lisaks hallata bipolaarne häire. See parandab oma üldist tervist ning võimaldab teil tegeleda bipolaarne häire parem.\nNiisiis, miks me ei õppida jooga harjutusi, mis töötavad kõige paremini bipolaarse häire? Vaadake neid allpool.\n7 Best poosi Jooga bipolaarse häire\nJooga pakub terapeutilise poose, et rahulik meel. Nad suunavad vaimu bipolaarse patsiendi ja channelise oma mõtted positiivses suunas.\n1. Garudasana (Eagle Poseerige)\nUmbes Pose: Garudasana või Eagle Pose on Asana nime mütoloogiline kuningas linnud, Garuda, kes on tuntud tõrjuma deemonid. See on algajaile Vinyasa jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga ja hoida poosi 15 kuni 30 sekundit.\nEelised: Garudasana parandab oma mõttes tasakaal ja venitab oma vasikaid ja õlad. See lõdvendab jalad ja puusad, muutes need paindlikumaks. Kujutada ka parandab oma kontsentratsioon.\n2. Upavistha Konasana (Istuv lainurk Pose)\nUmbes Pose: Upavistha Konasana või istuva lainurk Pose on Asana, mis annab hea tava teiste sarnaste lainurk istuvate ja seisvate kujutab. See on kesktasemel Hatha jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga. Hoidke poosi 30 kuni 60 sekundit.\nEelised: Upavistha Konasana rahustab oma aju ja aitab teil saada rahulik. See ulatub oma jalgade, käte ja lülisamba ja avab oma puusad. Samuti stimuleerib oma kõhuõõne organeid.\n3. Dandasana (personal Pose)\nUmbes Pose: Dandasana või Töötajad Pose on soojenemise tekitada. See on algajaile jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga või õhtul pärast vahe 4 kuni 6 tundi oma viimast sööki. Hoidke poosi 15 kuni 30 sekundit.\nEelised: Dandasana rahustab ajurakke. See parandab viimist oma keha ja parandab keha teadlikkust. Dandasana pikendab ja tugevdab oma selgroo.\n4. Paschimottanasana (Istuv Edasi Bend)\nUmbes Pose: Paschimottanasana või Istuvad edasi Bend on Asana, mis annab keha intensiivne venitada. On algajaile Hatha jooga Asana. Praktikas hommikul või õhtul tühja kõhuga. Hoidke poosi 30 kuni 60 sekundit.\nEelised: Paschimottanasana on stressimaandajaks. See hoiab ärevus, viha ja ärrituvus on lahe. Kujutada reguleerib vererõhku ja venitab alaselja ja hamstrings.\nUmbes Pose: Ardha Pincha Mayurasana või Dolphin Pose on Asana, mis näeb välja nagu tagurpidi “V” ja on sarnane Adho Mukha Svanasana. See on algajaile Ashtanga jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga. Hoidke poosi 30 kuni 60 sekundit.\nEelised: Dolphin Pose leevendab kerge depressiooni ja peavalu ja ka venib oma õlgadele. See on kasulik unetus ja terapeutilised väsimus.\nUmbes Pose: setu Bandhasana või Bridge Pose on Asana, mis näeb välja sarnane silla ja seega nimeks nii. See on algajaile Vinyasa jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga ja puhas südame. Hoidke poosi 30 kuni 60 sekundit.\nEelised: setu Bandhasana toonid põhilisi lihaseid ja avab oma õlgadele. Kujutada tugevdab oma käed ja jalad ja on terapeutiline kõrge vererõhu ja stressi.\n7. Salamba Sirsasana (päällään)\nUmbes Pose: Salamba Sirsasana või päällään on täielik inversioon keha. Seda nimetatakse kuninga kõigi jooga asanas. Asana on kõrgtasemel Vinyasa jooga Asana. Praktikas hommikul tühja kõhuga ja hoida poosi 1 kuni 5 minutit.\nEelised: Salamba Sirsasana tugevdab oma selg ja kael ja võimaldab terve verevoolu ajju rakke. Ta kohtleb depressiooni ja suurendab selgust silmas pidades.\nKuigi harjutamiseks jooga töötab hästi enamiku kes põevad bipolaarse häire, on mõned inimesed, kes kannatavad kõrvaltoimeid nagu agitatsioon, hingeldus ja muutub kriitiliseks nende tavade võimeid.\nHoolitse praktiseerida joogat keskkonnas, kus on mugav ja vastuvõetav.\nJooga ei ole ravi oma bipolaarse häire. Jätkake ravi bipolaarse häire koos harjutamiseks jooga.\nNüüd oletame, vastata mõnele levinud päringutele jooga bipolaarne häire.\nKas bipolaarne häire ravitav jooga?\nJooga võib ravida bipolaarne häire, kuid ei ole tingimata ravida.\nKui tihti ma praktikas jooga, kas mul on bipolaarne häire?\nTee jooga praktika osa teie igapäevaelust.\nBipolaarne häire tarbib teile ja nende ümber. See võib võtta elu välja teid, mõnikord sõna otseses mõttes. Tee natuke lihtne ja kontrollitav, üritades eespool kujutab. Mine seda teha oma elu paremaks.\nAuthor Jessica GunawanPosted on February 13, 2020 Categories Health\nPrevious Previous post: ¿Qué es Vinyasa Yoga?\nNext Next post: 7 Αποτελεσματική γιόγκα asanas να τονώσετε τους γλουτούς σας


Aga mina seisan õiglasema maailma eest - Valge õhupall\nAga mina seisan õiglasema maailma…\nOktoobri esimene nädal on õigusemõistmise nädal, mille raames viivad Eesti kohtud läbi sotsiaalkampaania “Aga mina seisan õiglase maailma eest”\nKui sõlmid kokkuleppe, siis esmalt küsi endalt, kas saan võetud kohustust üldse lubada? Milliste tagajärgedega lepin, kui teine pool kokkulepet ei täida? Kas ja kuidas hakkan selle täitmist nõudma ning kas kokkulepe on vajadusel ka kohtukõlbulik?\nSuulisele kokkuleppele eelista alati kirjalikku, sest kirjalik kokkulepe on hea argument läbirääkimistel. Samuti on see tõend kohtus, mida pelgalt eitamisega ümber ei lükka.\nMõtle, enne kui tegutsed. Elus tuleb ikka ette olukordi, kus käsi läheb justkui iseenesest rusikasse, kuid viha ei ole hea liitlane – kättemaksust, olgu see füüsiline või virtuaalne ja tundugu esimeste emotsioonide mõjul ükskõik kui ahvatlev või õiglane, ei võida keegi. Vastupidi, kahju läheb enamasti ikka suuremaks ja tuleb valmis olla, et omakohtu kasuks otsustanul tuleb hoopis endal kohtu ette astuda.\nTeema: Sündmus oktoober 1, 2018\nEelminePrevious post:Aga mina hoian hambad korrasJärgmineNext post:Aga mina lähen filmifestivalile


Piitsad - Kirg.ee\nPiitsad Siin on 110 toodet.\nBlaze Diamond labapiits\nBlaze bondage teemadimustrilise tepinguga labapiits, mis on valmistatud vegannahast. Piits on pisut painudv. Labapiits on aksessuaar, mis peaks olema iga BDSM-i armastajatarvikutesahtlis. Kasutage ettevaatlikult. Valmistatud vegan nahastPikkus: 32 cmLaius: 6 cm\nFSoG kunstnahkne kõdisti Anticipation\nErootiliseks, orgastiliseks ergutuseks!Fifty Shades of Grey Sweet Anticipation kunstkarvadega mõnus kõdisti.See on supermõnus ja pehme ning sellel on käepärane käepide. Kaasas hoiukott. Täispikkus 25,5 cm, käepide 18 cm pikk.Kunstsuled, ABS, silikoon.\nFSoG ümar labapiits Anticipation\nFifty Shades of Grey Sweet Anticipation ümar kvaliteetne labapiits, millel on kaks erineva tekstuuriga külge, mis tagavad mitmekesised aistingud: üks külg on jämeda tekstuuriga musta nahkse välimusega, teine (sile) pool on kaetud kauni musta ja punase roosimustrilise satiinkangaga . Randmeaasaga. Kaasas hoiukott....\nMust minipiits - flogger\nVäike minipiits on midagi, mis peaks kindlasti olema kohustuslikuks aksessuaariks igas magamistoas. Seda saad kasutada nii partneri kui ka enda karistamiseks ja hellitamiseks. Nahaimitatsioonist väike ribapiits on suurepärane aksessuaar domina/alluva mänguses või ka lihtsalt keha silitamiseks. Piitsal on ca 15 cm pikkune...\nStiilipuhas premium labapiits, mille labaosasse on sisse pressitud Guilty Pleasure. Piits on valmistatud musta värvi vegan nahast ning selle käepideme külge on kinnitatud stiilne kuldne metallkettidest ripats. Suurepärane nii BDSM mängudega alustajale kui ka juba kogenumale piitsutajale.


Binaarsed võimalused vantage fx investeerida hsa bitcoini vaidlustatud tsooni kahendvalik Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara\nSuuremad Forex-paarid kipuvad olema kõige likviidsemad ja pakuvad seega kõige lühemat kauplemisvõimalust. Seega vastab Esimese Astme Kohtu poolt Cementbouw kohtuasjas sätestatud tingimus, 44 et tehingud peavad üksteisest sõltuma, põhjenduses 20 esitatud selgitusele, et tehinguid seob ühine tingimus.\nMitu turgu, kus te otsite võimalusi, on teie enda otsustada, kuid ei piirdu vaid ühe vahendiga või ühe turuga. Turu piiramine võib viia ülehindamiseni, nii et kindlustage oma investeeringute mitmekesistamine. Kuidas Forex Quotes töötab?\nForexi kauplemisel näete, et noteeritud on nii pakkumise kui ka pakkumise hinnad. Pakkumishind on hind, millega saab valuutat osta, samas kui ostuhind on hind, millega saate selle müüa. Kui ostate kaubavahetuses valuutat, siis seda tuntakse pika kaubandusena, ja lootus on, et valuutapaar suurendab väärtust, et saaksite seda müüa kõrgema hinnaga ja kasumit teenida. Kui müüte valuutas kauplemist, on tõsi vastupidine - lootus on, et valuuta paar langeb Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara, nii et saate selle tagasi osta madalama hinnaga, mis tähendab, et te kasumit teenite.\nKui palju muutuvad valuuta väärtused või kuidas vedelikud on erinevad Forex-paarid? Kui viis, kuidas kauplejad kasumit teenivad, on valuutapaaride pakkumis- ja müügihindade vahepakkumine, on järgmine loogiline küsimus, kui palju võite oodata, et mõni valuuta liiguks? See sõltub sellest, kui suur on raha valuuta või kui palju seda ostetakse ja müüakse korraga.\nSiiski on ka väikeste ja eksootiliste valuutade seas palju võimalusi, eriti kui teil on teatud valuutaga seotud eriteadmised. Mis on Forexi levik? Forexi vahe on valuuta paari pakkumise ja pakkumishinna vahe. Igal Forexi kauplemisel peab valuuta paari väärtus ületama leviku enne, kui see muutub kasumlikuks.\nEelmise näite jätkamiseks, kui kaupleja sisestas 1. Kirjutamise ajal on selle paari pakkumishind Samuti ei ole Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara, et sellel valuutapaaril on päevas vähem kui 20i südamikke, mis tähendab, et kasumite tegemiseks peavad kauplejad tõenäoliselt tegema mitme päeva kauplemist.\nSee Kuidas aru reklaamvarude valikud, et vähese levikuga kauplemine on Forexi kauplejate jaoks sageli esmatähtis, kuna nende tehingud võivad muutuda kasumlikuks kiiremaks, Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara tähendab, et nad saavad teha palju väiksemaid kauplusi, mitte tugineda suurematele tehingutele raha teenimiseks.\nMis on Forex CFD-d? Forexi kauplemiseks on kaks võimalust: CFD-de või spot-Forexi kasutamine tuntud ka kui marginaal. Spot Forex hõlmab tegeliku valuuta ostmist ja müüki. Näiteks võite osta teatud summa naelsterlingi eest eurodes ja siis, kui nael väärtus kasvab, võite seejärel vahetada oma eurod naelsterlingi eest uuesti, saades rohkem raha tagasi võrreldes sellega, mida algselt ostes kulutasite. Forexi puhul tähendab see seda, et suurte valuutakoguste ostmise ja müümise asemel võite kasumit teenida hinnamuutustest ilma vara enda omamiseta.\nSamas, kui finantsvõimenduse määr on kuni 1: 20 mis tähendab, et kaupleja võib kaubelda kuni 20i väärtusega, mida nad hoiustavadvõib kaupleja kaubelda ühe untsi kulla väärtusega vastab 1, USD-leainult 60 USD deposiidi eest. Samamoodi, kui soovisite osta 3, USD-d eurodega, maksaks see 2,i eurot. Parim osa on aga see, et kaupleja võimalik potentsiaalne kasum oleks sama, nagu oleksin investeerinud vara otse.\nSiin on oht, et potentsiaalseid kahjusid suurendatakse samal määral kui potentsiaalset kasumit. Kokkuvõte olulistest Forex tingimustest Enne kui me edasi liikume, võtame mõned peamised mõisted, mis on siiani hõlmatud selle peamiste Forex-terminite loeteluga: Pip: Pip on valuutapaaride hinna baasühik või noteeritud hinna 0.\nEnne kui Forexi kaubandus muutub kasumlikuks, peab valuutapaari väärtus ületama leviku. Marginaal: marginaal on kaupleja kontol olev raha. Kuna aga keskmisest jaemüügi Forexi kauplejast ei ole piisavalt kasumit, et kaubelda piisavalt suure kasumi saamiseks, pakuvad paljud Forex ja CFD vahendajad oma klientidele juurdepääsu finantsvõimendusele. Võimendus: finantsvõimendus on Forexi maakleri poolt pakutav kapital, et tugevdada oma klientide kauplemismahtu. Kui kaubandus on edukas, tõstab finantsvõimendus oma kasumit 10i teguriga.\nNüüd, kui oleme jaganud Forexi turu ülevaadet, miks võiksite Forexi müüa? On mitmeid põhjuseid, miks inimesed otsustavad päeva kauplemist alustada. Mõned neist põhjustest võivad hõlmata potentsiaali teenida lisaraha oma kodu mugavusest, võimalust õppida uut aega omal ajal või isegi rahalise vabaduse saavutamise unistust ning suuremat kontrolli nende üle.\nJa teada saada, milline turg sobib sulle! Forex Vs. Varud: kas peaksite kauplema Forexi või aktsiaid? Forex: maailma suurim finantsturg Forex on maailma suurim finantsturg, kus iga päev müüakse üle 5. Sisemajanduse kogutoodang. Kasutaja peab määratlema, kui palju ta on nõus päeval kauplema, pärast seda teeb tarkvararobot kõik automaatselt. Kui teil on juba kogemusi ja Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara ise sisseoste teha, on teil ka käsitsivalik.\nKandke raha kontole. Bitcoin Pro pakub virtuaalse kontole raha lisamiseks erinevaid võimalusi. Nende hulka kuuluvad pangaülekanne, deposiit ja deebet või krediit. Oleme juba öelnud, et minimaalne sissemakse on USA dollarit ja sõltuvalt krediidi paigutamise viisist võib see õigeaegselt langeda Eksootiliste valikutega kauplemine toimub võtta kuni kaks tööpäeva.\nBitcoin Pro platvorm töötab suurepäraselt kõigis seadmetes ja on saadaval kasutamiseks Interneti-brauseris. Nägime, et toimingud toimuvad tavaliselt nutitelefonides, androidis või iOS-is justkui teie arvutis. Kuid tehinguid otseülekandeks peate olema võrgus. Kas Igapaevase kaubandusstrateegiate tarkvara Pro teatas Reclame Aqui kohta?\nIlmselt ei leitud Bitcointi Proovimist siin. Isegi kui kaebusi oleks olnud, on teil näiteks selliseid ettevõtteid nagu Bitcoin Market, mis on aastaid olnud krüptoraha turul ja kellel on nende vastu kaebusi. Asjaolu, et Reclame Aquist ei leitud Bitcoin Pro-d, ei tähenda, et investorid ei oleks tehingutega rahul ega oleks rahul tehingute kaotustega. Kas Bitcoin Pro on usaldusväärne? Meie lõplik otsus oli, et Bitcoin Bank näib olevat suurepärane võimalus kõigile, kes soovivad siseneda krüptoraha tehingute turule.\nLisaks headele hinnangutele Internetis on seda liidest väga lihtne kasutada. Kui mõtlete Bitcoinsiga kauplemise alustamisele, aitab platvorm lihtsal viisil ostu-müügi süsteemist aru saada.\nKuid pidage meeles, et iga finantsinvesteering on seotud riskiga, nii et mõelge hoolikalt ja investeerige ainult siis, kui olete kindel ja kindel. Üldised küsimused Kas ma saan Bitcoin Pro'st kasu teenida? MetaTrader 4 sisaldab kõiki kauplemisfunktsioone, mida vajavad kaasaegsed Forexi kauplejad. Turukorraldused, ootavad ja peatamiskorraldused, lõpp-peatused - kõik on sinu käeulatuses MT4iga. Platvorm võimaldab tellimusi paigutada mitmel viisil, sh kauplemist otse graafikutest.\nEmbedded tick diagrammid on äärmiselt kasulik viis täpsete sisenemis- ja väljumiskohtade määramiseks. MetaTrader 4 sisaldab kaubandushoiatusi, mugav vahend, mis aitab teil jälgida kõige soodsamaid kauplemiskeskkondi ja turutingimusi. FXCC MT4i kauplemisarsenal on teie käsutuses, et kogu teie energia saab suunata oma kaubandusstrateegiate rakendamisse, kindlustades, et MT4i tööriistade komplekt on sulle tagasi.\nBitcoin Profit- Ülevaade Arvamused - kelmuse või mitte? Mis see on?, Входные параметры\nNagu kõigi finantstehingute puhul, on edastatava teabe turvalisus väga oluline. Krüptoraha investeerida ico kaupleja kohta jääb see vahemikku — eurot. Reaalajas kontornKui olete Bitcoini kasumi platvormiga tutvunud ja olete valmis seda viisi proovima, peate vaid klõpsama armatuurlaua ekraanil alustamiseks muudatusele, mis loeb PushAuto Trade.\nOtsige teenusepakkujat, kes ei paku enamat kui lihtsalt teile signaale mängimiseks. Jetzt für die Zukunft mit Bitcoin Profit investieren.\nKui olete testirežiimi valinud, viiakse teid esimesele ekskursioonile, et saaksite selle platvormi iga funktsiooni kohta rohkem teada saada, et saaksite kaubelda bitcoiniga isegi siis, kui olete uustulnuk. Veebis puuduvad vastavad tõendid või trading view krüptoekraan, kuidas rsi üles seada teave. Um unangenehme Überraschungen zu vermeiden, wird eine kleine Einzahlung empfohlen.\nKlõpsake lihtsalt automaatse kaubanduse nuppu ON ja programm alustab paaride automaatset kauplemist. Väidetavate liikmete poolt Bitcoini koodi lehel tehtud positiivsed tulemused on kuidas osta investeerima bitcoini ära jäetud.


Ravi ajal olaliigese vigastuse ajal,\nFüsioterapeutilised harjutused ei tohiks õlas esile kutsuda valuaistingut. Sportlastel soovitatkse individuaalsest treeningplaanist kinni pidada kuud võib kesta ka kauem ning selle aja sees järk-järgult vastavalt arengule lülitada treeningusse sisse spordispetsiifilisi elemente. Valu tuleb taastusravi jooksul kontrolli all hoida. Selleks kasutatakse kindlaid valuvaigisteid ning vajadusel ka kortikosteroid süsti. Süst aitab leevendada subakromiaalse bursa põletikku ning vähendab valu, see on siiski ainult ajutine lahendus, pikaajalisem efekt saavutatakse koos harjutustega.\nVäga vähe on neid inimesi, kes on valmis oma valuläve ületama hakkama. Harjutusi tehakse kuni mugavuspiirini, kuid õla puhul on oluline sellest vahel ka üle minna. Võimlemisel on headeks abivahenditeks kummilint ja võimlemiskepp ning taastava tegevusena ujumine. Näiteks kui õlg on liigesest õnnetuse tagajärjel välja läinud. Vahel läheb see ise sisse tagasi, halvemal juhul on vaja kiirabimeedikute operatiivset sekkumist.\nVäga pikalt liigesest väljas olnud õlg võib hiljem loksuma hakata. Tõstes kõigepealt terve ja siis ilma selleta, vigastatud käsi edasi. Annustatakse rõhk sirgendatud käe sõrmeotstega horisontaalsetele laud ja külgmistele seina pindadele.\nPööramine vabalt rippuva käe peopesaga.\nMõlemate abaluude kokku võtmine ja lahjendamine. Tõstke käsi üles või asetage käsi selja taha. Füsioteraapia harjutuste üldpõhimõtted õlgade nihestuseks Harjutuste paariline ja samaaegne sooritamine terve käega. Harjutuste ja neile lähenemiste tempo ja arvu järkjärguline tõus. Liigese ja liigutuste visuaalne kontroll suure peegli abil.\nPärast 4 nädalat pärast vigastust tuleb klassidesse lisada täiendav spordivarustus: võimlemiskepp, klubi, pall, hantlid, laiendaja. Lisaks füüsilistele harjutustele harjutatakse igas etapis enesehooldusoskusi. Paranedes peaks patsient olema kaasatud kodutöödesse. Massaaži ja füsioterapeutilisi protseduure vesiravi, UHF, magnetoteraapia peetakse ka taastusravi olulisteks komponentideks.\nNeed määratakse esimestel päevadel pärast konservatiivset või kirurgilist ravi. Nende eesmärk on leevendada valulikke aistinguid ja parandada verevarustust dislokatsioonipiirkonnas. Vigastatud jäseme massaaži aluspõhimõtted Õlaliigese tavapärase nihestuse ja selle kirurgilise ravi tunnused Õlaliigese harjumuspärase nihkumise peamine omadus, mis tekib liigesepindade varasema või alaväärsuse ebaõige käsitsi vähendamise tõttu, on selle ebastabiilsuse suurenev suurenemine pärast õlavarreluu pea iga korduvat kaotust.\nJuhtudel, kui dislokatsioon on juba toimunud rohkem kui üks kord, saab selle vigastuste ahela peatada ainult operatsioon.\nFüüsilised harjutused, mida patsient hakkab korduva nihestuse järel tegema liigese tugevdamiseks, ei suurenda enam operatsiooni stabiilsust ja võivad vastupidi põhjustada järgnevaid nihestusi koos liigese edasise hävitamisega. Kirurgilisi võimalusi on palju. Ent endoskoopiliste, minimaalselt invasiivsete tehnoloogiate laialdase kasutuselevõtuga on kõige tavalisem manipuleerimine muutunud pangakaart. Optiliste artroskoop seadmete juhtimisel sisestatakse kirurgilised instrumendid läbi liigeseinas torgatud aukude.\nPlastmeetodid loovad selle abil abaluu liigespinna perifeeriasse piki abaluu liigese pindala perifeeriat, selle asemel, mis kadus pärast arvukaid vigastusi või puudus täielikult. Huulte rekonstrueerimiseks kasutatakse spetsiaalseid keeratavaid väikesi nõelu fiksaatoreidmis võivad olla metallist, jääda igaveseks või valmistatud materjalist, mis aja jooksul lahustub. Igat tüüpi fiksaatorite kasutamiseks on märke ja nende valiku teeb kirurg-traumatoloog.\nLisaks artroskoopi kasutamisele toiminguid saab teha avatud viisil kui liigesekapsel avatakse ja kõik manipulatsioonid viiakse läbi arsti otsese visuaalse järelevalve all. Mõlemat tüüpi ühisoperatsioonide viimane etapp on tegevused, mis tugevdavad seda katvaid kõõluseid ja lihaseid. Elu pärast operatsiooni: rehabilitatsioon ja taastumine Vastavalt õlaliigese tavapärase nihkumise kirurgilise korrigeerimise meetoditele ja taastusravi tingimustele langeb patsiendi juhtimine pärast operatsiooni täielikult kokku ülalkirjeldatud perioodidega pärast õla käsitsi vähendamist.\nFunktsioon on võib-olla ainult operatsioonijärgsete õmbluste ja intraartikulaarse drenaaži eriline hooldus, mida võib pärast operatsiooni mõnda aega jätta parandusprotsesse kiirendavate ravimite täiendavaks kontrolliks ja manustamiseks. Õmblused eemaldatakse 7—9 päeva pärast operatsiooni.\nVaata ka: Skolioosi tüübid ja astmed meditsiinilises klassifikatsioonis www. Kõik kolm terminit on sünonüümid ja tähistavad õlaliigese sama patoloogilist seisundit. Õla nihestust mõistetakse kui seisundit, kus esineb õlavarreluu pea ja abaluu glenoidõõne pindade lahknevus, mis on tavaliselt üksteise lähedal. Kui tavaliselt on õlavarreluu pea ja abaluu glenoidõõne pindade vahel ainult väike vahe, mis tagab liigeses vaba liikumise, siis dislokatsiooniga muutub see väike vahe palju suuremaks.\nSelle tulemusel väheneb liigese liikumisulatus oluliselt, kuna liigendpindade vale asend ei võimalda neid teostada. Tõepoolest, liigeses on kõik kuju ja suurusega pinnad üksteisega hoolikalt kohandatud ja kui nende suhteline asend isegi veidi muutub, lakkab liigend normaalselt toimimast. See dislokatsiooni määratlus on klassikaline ja kajastab täielikult liigese patoloogilise seisundi üldist olemust. Kuid selleks, et selgelt ja selgelt ette kujutada õlaliigese nihestust, on vaja teada selle anatoomilist struktuuri.\nNiisiis, õlaliigese moodustavad kaks pinda - õlavarreluu pea ja abaluu glenoidne õõnsus.\nÕlavarreluu pea on sfääriline moodustis selle ühes otsas ja abaluu õõnsus on ümardatud sälk. Pealegi vastab abaluu sälgu suurus ja kuju õlavarreluu pea omale.\nSobiva kuju ja suuruse tõttu sobib õlavarreluu pea ideaalselt abaluu glenoidõõnde, nagu pall laagrisse vt joonis 1ning seetõttu saab teha erinevaid liigutusi. Osalise rebendi korral võib algselt häirida lihtsalt valu õlaliigese piirkonnas. Kui kõõluserebend on täielik, siis muutub käe tõstmine küljelt jõuetumaks või ei ole seda võimalik üldse teha.\nAlates õlakõrguselt on võimalik kätt üles viia, kuid see liigutus on valulik. Ägedas perioodis on vahel turse õlaliigesel. Katsudes kõhnal inimesel on tunda rebendi koht kõõluses. Diagnoosimine ehk milliseid uuringuid võib vaja minna Kõõluse rebendi kindlaks tegemist alustatakse kaebustest ja õlaliigese piirkonna katsumisest ja liikuvuse ulatuse määramisest.\nEdasi tehakse röntgenuuring ja ultraheli ehk sonograafia. Tallinnas ja Tartus on võimalik teha täiendavalt veel magnetresonantstomograafia. Füsioterapeutilised harjutused ei tohiks õlas esile kutsuda valuaistingut.\nSportlastel soovitatkse individuaalsest treeningplaanist kinni pidada kuud võib kesta ka kauem ning selle aja sees järk-järgult vastavalt arengule lülitada treeningusse sisse spordispetsiifilisi elemente. Valu tuleb taastusravi jooksul kontrolli all hoida. Selleks kasutatakse kindlaid valuvaigisteid ning vajadusel ka kortikosteroid süsti.\nSüst aitab leevendada subakromiaalse bursa põletikku ning vähendab valu, see on siiski ainult ajutine lahendus, pikaajalisem efekt saavutatakse koos harjutustega.\nÕlalihaste rebend - politseiriik.ee\nSidemete traumades eristatakse kolme raskusastet: I. Esineb kerge paistetus liigese välimisel poolel. Tekib ka mõõdukas turse liigese välimisel poolel. Hüppeliiges on kangestunud.


Varro Vooglaid, Objektiiv • Page 64 of 65\nKaarel Tarand on pannud kirja otsekohese anti-religioosse manifesti, milles kutsub üles leppimatule religioonivastasele võitlusele. Tekib küsimus, kas siin pole mitte tegu vaenu õhutamisega?\nEestis sünnib juba paarkümmend aastat järjepidevalt sedavõrd vähe lapsi, et iga järgmine põlvkond on eelmisest ligi kolmandiku võrra väiksem. Seetõttu ähvardab Eesti rahvast hääbumine.\nIdeedel on tagajärjed ja halbadel ideedel võivad olla kujuteldamatult rängad tagajärjed. Seega lasub meil kaalukas vastutus tõsiselt järele mõelda, milliseid ideid me oma sõnades ja tegudes järgime ja toetame.


Eritellimusega sõrmus Tartus | Pulmad.ee\nEritellimusega sõrmus Tartus\n13 Juuni, 2008 - 21:12\nNu täitsa uskumatu. Poleks arvanudki, et sõrmuste otsimine niiiiii raske on. Teisipäeval kammisime läbi Tallinna suuremad kaubanduskeskused. Ja täna siis kõik Tartu kullapoed, mida netist leidsin. Jõudsime selgusele, et sõrmuse maitse on meil kahel ikka totaalselt erinev :) Täitsa lõpp, hakka või nutma :)\nKuna me ei taha erinevaid sõrmuseid kanda, siis ei jää üle muud, kui lasta kullasepal sõrmus teha. Küsimus Tartu neidudele, kes on lasknud eritellimusena omale sõrmuseid valmistada:\n-\tpalju see teile maksma läks\n-\tkus leida sellist kullaseppa?\nAitäh kõigile, kes aidata saavad!\nRe: Eritellimusega sõrmus Tartus\n14 Juuni, 2008 - 20:01\nLiitus: 27 Nov 2007 - 15:08\n14 Juuni, 2008 - 20:49\nmeie tellisime argentum.ee - st, natuke keeruline suhtlemine on seal, aga tulemusega oleme rahul ja juba kanname ka;) tellimus valmib u. kuuga ja maksumus sõltub paljuski sõrmusest, sest materjali kogusel on suur osakaal, meie omade koguväärtus natuke üle 4000.-\n15 Juuni, 2008 - 18:07\nSalmanis väideti mulle, et nemad teevad vaid traditsioonilisi abielusõrmuseid.\nAga eritellimusel teeb ilmselt sõrmused Antoniuse Gildi kullassepp. Iseasi muidugi, palju see maksab ja kaua aega läheb. Olen kuulnud, et järjekorrad pidid pikad olema. Aga küsi sealt kindlasti järele.\n15 Juuni, 2008 - 21:48\nMina tellisin enda omad Sauruse antikvariaadi kullasepalt (Küütri tn). Valmisid 2 nädalaga , hind vägagi normaalne ehk siis natsa alla 5000 kr(sisaldas tegemist, graveerimist, 1 briljanti ja kui väga ei eksi siis kas 14 gr kulda) Võin öelda, et sellise paksusega sõrmused oleks tavalises massimüügi poes kõvasti rohkem maksnud. Tulemus oli super, lasin teha kavandi järgi, kullasepp sai tööga imeliselt hakkama, kui võtta arvesse, et esimene päev kui sooviga sinna läksin, siis ta lihtsalt sügas kukalt, et tal pole aimugi, kuias teha seda, mida ma soovisin. Igaljuhul ütles ka müüja , et ta pole enne selliseid sõrmuseid näinud ja et on vägagi lahedad. Mind võttis igaljuhul tulemus kohapeal lausa hüppama:) Muide kullaspa nimi ol Tag või midagi sellist (hästi tätoveeritud ja palju kette kaelas):) Mindki ei rahuldanud meie kaubanduses müügis olevad sõrmused, olem ma siis pirtsakas või mitte:)


KOROONAPANDEEMIA KÕRVALNÄHUD: kodusistumistega kaasneb meeletu kulupõlengute kasv! | Õhtuleht\nKulupõlengus elu kaotanud 72aastane Jõgevamaa mees võis hukkuda juba päev-kaks enne traagilise sündmuse avastamist\nKOROONAPANDEEMIA KÕRVALNÄHUD: kodusistumistega kaasneb meeletu kulupõlengute kasv!\nArvo Uustalu, 2. aprill 2020 17:49\nKITSAS RIBA: Kulu põles Voore külas üsna pikal, kuid kitsal talu ja põllu vahelisel ribal.Foto: Aldo Luud\nEsimese aprilli pärastlõunal läksid Mustvee vallas Voore külas elavad mehed sõbrale kala viima. Elutare uks oli lahti, sõpra ei olnud kuskil. Selleks ajaks olid tules hukkunud Meinarti lähedased juba tõsiselt mures, kuna üksi elav mees ei olnud kaks päeva telefonile vastanud.\nKuna talu peremeest kuskilt ei leitud, palusid tema Eestimaa eri paigus elavad lähedased, et vaadataks üle ka ümbruskond. Seda enam, et pensionieas mehel polnud harjumust kodust ära minnes ust lahti jätta. „Otsiti kõrvalhoonetest, aga kes see oskas kohe maja taha vaadata. Seal ei ole õieti midagi põledagi, ainult üks riba talu ja põldude vahel,“ nendib hukkunu leinas tütar.\nGALERII | Pärnumaal põles 17 hektarit heinamaad, ohtu sattusid ka kolm majapidamist


Öönägemisseade – Vikipeedia\nÖönägemisseadet kandev Ameerika Ühendriikide õhuväe sõdur.\nÖönägemisseade (inglise keeles Night Vision Device; NVD) on optoelektrooniline seade, mis võimaldab näha objekte täielikule pimedusele lähedastes tingimustes. Öönägemisseadmed võimendavad objektilt peegeldunud valgust (nähtav valgus lainepikkusega 380 nm – 700 nm ja lähiinfrapunakiirgus lainepikkusega 700 nm – 1300 nm). Seadmed, mis registreerivad objekti kiiratud soojuskiirgust (infrapunakiirgus lainepikkusega 3000 nm – 30 000 nm), nimetatakse termonägemisseadmeteks.\nÖönägemisseadmega saadud pilt on monokromaatiline, tavaliselt rohelistes toonides, sest inimese silm eristab rohelise värvi toone kõige paremini. NVD-d on enamasti militaarkasutuses, kuid neid võib leida ka tsiviilkasutuses. Termin 'öönägemisseade' hõlmab tavaliselt kogu süsteemi, kaasa arvatud pildivõimendustoru (IIT, I² tube, image intensifier tube), kaitsev ja üldjuhul veekindel korpus ning mingit tüüpi kinnitussüsteem. Paljud NVD-d sisaldavad ka optilisi komponente, nagu näiteks läätsed ja peeglid. Kui NVD sisaldab infrapunavalgustit, on tegemist aktiivse seadmega, vastasel juhul passiivse seadmega.\nÖönägemisseadmeid kasutati esimest korda teises maailmasõjas. Laialdaselt hakati neid kasutama Vietnami sõja ajal. NVD tehnoloogia on läbi aastate väga palju arenenud, seadmeid on eri hinnaklassi ja tööefektiivususega. Öönägemisseadmeid kasutatakse mitmes valdkonnas, nagu näiteks relvandus, autojuhtimine, lennundus.\n1.1 0. põlvkond\n1.2 1. põlvkond\n1.3 2. põlvkond\n1.4 3 põlvkond\n1.5 4. põlvkond\n1.7 Hüvetegur (FOM)\n1.8 Teised tehnoloogiad\n0. põlvkond[muuda | muuda lähteteksti]\nKorea sõja ajal USA vägede relvastuses olnud öönägemisseadmega varustatud M3 optiline sihik.\n0. põlvkond on esimesed öönägemiseadmed. Tegemist on aktiivsete seadmetega: nad sisaldavad infrapunavalgustit. See tegi need ka hästi märgatavaks vastase öönägemisseadmetele.\nEsimese turule tulnud öönägemisseadme leiutas Dr. Vladimir K. Zworykin 1936. aastal ja see oli mõeldud ainult tsiviilkasutuseks. Oma kalli hinna ja suuruse tõttu polnud selle müük edukas.\nEsimese militaarkasutuses oleva öönägemisseadme prototüübi konstrueeris Saksa sõjavägi 1939. aastal. Öönägemisseadmete arendus sai alguse 1936. aastal, kui AEG sai käsu arendada välja infrapunaöönägemisseadmed. 1943. aastal algasid esimesed Pantheri tankidele kinnitatud infrapunaöönägemisseadmete (Nacht Jager) ja teleskoopiliste kaugusmõõtjate katsetused. Pantheri tankidel kasutati kahte erinevat lahendust.\nLahendus A, Sperber FG 1250 (Sparrow Hawk), koosnes ühest 30 cm infrapunavalgustist (ulatusega 600 m) ja pilditeisendajast FG 1250. 1944. aasta lõpust kuni märtsini 1945 läbisid mõned Panzerkampfwagen V Panther Ausf G kinnitatud FG 1250 seadmed edukalt katsetused ning märtsist 1945 osales umbes 50 FG 1250-ga varustatud Panther Ausf G tanki sõjategevuses Ida- ja Läänerindel.\nLahendus B, keerulisem lahendus, oli "Biwa" (Bildwandler). Katsetused olid edukad, kuid puudub info, et need oleksid sõjas osalenud.\nParalleelselt toimus öönägemisseadmete arendus USA-s. Snaiperscope T120 oli välja arendatud 1943. aasta lõpuks. Infrapunafiltriga 6 V lambid suutsid valgustada kuni 120 m kaugusele. 1944. aastal tuli välja veidi parandatud versioon Sniperscope M1 ja 1945. aastal Sniperscope M2. Teise maailmasõja ajal valmistati umbes 1700 Sniperscope’i (T120, M1, M2) ja pärast sõda umbes 3000.\nTunduvalt parandatud infrapunaöönägemisseadmete versiooni "20000 volt Set No.1" masstootmine algas 1950. aastal. Seda võis kinnitada M1 ja M2 karabiinile ning sai nimetuse "M3 karabiin". 1950–1951 toodeti neid umbes 20 000 ja kasutati Korea sõjas. Nende nägemisulatus oli 120 m ja suurimateks puudusteks olid raskus ja patarei lühike eluiga.\nEsimene Venemaal valmistatud öönägemisseade PAU-2 läbis katsetused 1942. aastal.\n1. põlvkond[muuda | muuda lähteteksti]\nM16A1 vintpüss ja AN-PVS-2 Starlight Scope\n1. põlvkonna öönägemisseadmed on esimesed passiivsed seadmed ehk neil puudub infrapunavalgusallikas ja nad võimendavad juba olemasolevat valgust. Need kasutavad üldjoontes sama tehnoloogiat, mis 0. põlvkonna seadmed. 1. põlvkonna NVD-d võimendavad valgust kuni 1000 korda, kuid on suured, rasked ja vajavad kuuvalgust, et korralikult töötada.\nUSA-s hakati passiivseid süsteeme arendama 1961. aastal. 1964.aastal võeti esimesed öönägemisseadmed AN/PVS1 "Starlight Scope" kasutusele Vietnami sõjas. Seda oli võimalik kiiresti kinnitada standardsele M14 vintpüssile, nõudmata eelnevaid modifikatsioone. 1964–1967 arendati välja pikema patarei elueaga AN-PVS-2 ning 1969. aastaks kasutati neid laialdaselt Vietnami sõjas. Neid võis kinnitada M14 ja M16 vintpüssile.\n2. põlvkond[muuda | muuda lähteteksti]\nlõige AN/PVS-5, mis näitab öönägemisseadme komponente. Seadet valmistati 2. põlvkonnas (5A kuni 5C) ja 3. põlvkonnas (5D)\n2. põlvkonna seadmetes hakati kasutama fotokordistit (MCP, micro-channel plate), mis andis tulemuseks palju erksama pildi. See võimaldas hakata NVD-d kasutama ka väga vähese valgustusega keskkonnas, näiteks pilvisel ööl. Seade võimendab valgust umbes 20 000 korda. Samuti paranes pildi resolutsioon ja seadme töökindlus.\n3 põlvkond[muuda | muuda lähteteksti]\n3. põlvkond kasutas sama tehnoloogiat nagu 2. põlvkond (fotokordisti), kuid fotokatood oli nüüd tehtud galliumarseniidist (GaAs), mis andis veelgi selgema pildi. Lisaks sellele oli fotokordisti kaetud õhukese dielektriku kihiga (ion barrier), pikendades pildivõimendustoru eluiga, kuid kahjuks takistades ka elektronide läbiminekut, vähendades nii galliumarseniidist fotokatoodi saavutatud täiustust. Selle tõttu on ka halo nähtused heledate laikude ümber suuremad. Seade võimendab valgust 30 000 – 500 000 korda. 3. põlvkonna seade nõuab tööks rohkem energiat kui 2. põlvkonna seade.\n4. põlvkond[muuda | muuda lähteteksti]\n2., 3. ja 4. põlvkonna seadmed kasutavad fotokordistit. Footonid nõrgalt valgustatud allikast sisenevad objektiivi läätse (vasakul) ja põrkuvad fotokatoodiga (hall plaat). Fotokatoodist vabanevad elektronid, mis kiirendatakse kõrgema pingega fotokordistile (punane). Iga elektron sunnib fotokordistist väljuma mitu elektroni, mis tõmmatakse fosforekraanile (roheline). Elektronide tõttu, mis tabavad fosforekraani, tekivad footonid, mida on võimalik näha läbi okulaari\nUSA armee NVESD (Night Vision and Electronic Sensors Directorate) on juhtorgan, mis dikteerib öönägemisseadmete tehnoloogia generatsiooni nime. Kuigi 3. põlvkonna OMNI-VI-VII töövõime on märkimisväärselt paranenud, pole USA armee volitanud nime 4. põlvkond kasutamise. Kuigi see on ikkagi laialdaselt tuntud 4. põlvkonna nime all.\n4. põlvkonna seadmed erinevad standardsest 3. põlvkonnast mitmel moel. Esiteks pinge fotokatoodil on automaatselt reguleeritav, mistõttu NVD reageerib silmapilkselt valgustingimuste muutustele. Teiseks, dielektrikust iooni barjäär puudub või on tunduvalt õhenenud, mille tõttu on vähem müra. Selle puuduseks on pildivõimendustoru tunduvalt lühenenud eluiga.\nAuto-gating[muuda | muuda lähteteksti]\nATG funktsioon seisneb selles, et öönägemisseadmete valgusvõimendus sõltub keskkonna valgustingimustest. Seega on seadet kõige sobivam kasutada muutliku valgustusega tingimustes. ATG muudab väga kiiresti fotokatoodil olevat pinget, mis tagab seadme optimaalse toimimise, vähendades võimalikke kahjustusi pildivõimendustorule (I² tube) ja kaitstes kasutajat nägemishäirete eest.\nHüvetegur (FOM)[muuda | muuda lähteteksti]\n2001. aastal otsustas USA valitsus, et termin 'põlvkond' (Generation) ei kirjelda öönägemisseadme terviklikku töövõimet piisavalt hästi, välistades termini ekspordi regulatsioonidest ja tuginedes hoopis välja arvutatud hüvetegurile (FOM,figure of merit). USA-s tehtud öönägemisseadmeid, mille hüvetegur on kõrgem kui 1400, ei tohi eksportida väljapoole USA-d.\nTeised tehnoloogiad[muuda | muuda lähteteksti]\npanoraamilise öönägemisseadme katsetused 2006. aastal\nUSA õhujõud on katsetanud panoraamilisi öönägemisseadmeid (PNVG, panoramic night vision goggle), mis kahekordistavad kasutaja vaatevälja 95 kraadini. Need koosnevad standardse kahe 18mm toru asemel neljast 16mm torust.\nAN/PSQ-20 (tuntud ka kui ENVG, Enhanced Night Vision Goggle) on hübriidseade, mis ühendab termonägemisseadme valguse võimendusega. Nagu ka Northrop Grumman Fused Multispectral Weapon Sight.\n2012. aastal tutvustati uut tehnoloogiat nimetusega Ceramic Optical Ruggedized Engine (CORE), mis on kõrgema töövõimekusega 1. põlvkonna öönägemisseade. Suurim erinevus 1. põlvkonna ja CORE vahel on see, et klaasi asemel kasutatakse keraamikat, mis on valmistatud erilise keraamilise ühendi ja metallisulami segust. Servamoonutus on paranenud, valgustundlikkus suurenenud ning lahutusvõime võib olla kuni 60 lp/mm. CORE on siiski 1. põlvkonna seade, sest ei kasuta fotokordistit.\nMichigani ülikooli teadlased on välja arendanud kontaktläätsed, mida võib kasutada öönägemisseadmena. Läätses on kahe klaasikihi vahel õhuke grafeeniriba, mis reageerib footonitele ja muudab tumedad kujutised heledamaks. Praegused prototüübid neelavad ainult 2,3% valgusest. See protsent peab suurenema, et läätsed oleksid rakendatavad. Grafeeni tehnoloogiat võidakse kasutada ka mujal, näiteks auto esiklaasides.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Öönägemisseade\n↑ Jeff Tyson. "How Night Vision Works". HowStuffWorks. Retrieved 2011-03-01\n↑ Achtung Panzer! – German Infrared Night-Vision Devices!\n↑ 5,0 5,1 "Fight at Night" US Army Night Vision 1945–1980, Utah Gun Collectors Association\n↑ 6,0 6,1 6,2 Night Vision Goggles (NVG)\n↑ . Jeffrey P. Bialos; Stuart L. Koehl (September 2005). "The NATO Response Force" (PDF). National Defense University. Retrieved 2011-03-01.\n↑ ARMASAIGHT Spark CORE\n↑ Scientists Develop Night Vision Contact Lens – Defensetech.org, 28 March 2014\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Öönägemisseade&oldid=5899315"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:07, 16. mai 2021.