Koolitaja Kristo Krumm – õpilane ja õpetaja terveks eluks! – Harju Elu\nEsileht / Koolitaja Kristo Krumm – õpilane ja õpetaja terveks eluks!\nKoolitaja Kristo Krumm. FOTO: Erakogu\nKuidas leida elu edasiviiv äriidee? – küllap on enamik algajaid ettevõtjaid küsinud endalt sedaviisi. Sest vastusest küsimusele võib sõltuda ettevõtja kogu tulevane elu- ja edukäik.\nSedasama küsimust küsivad koolitusele tulnud ettevõtlusega alustajad peaaegu alati ka koolitaja Kristo Krummilt. Vastuski sellele küsimusele on peaaegu alati sama: tavaliselt käib elu ise algaja ettevõtja lauale õige kaardi, õige idee, vaja on see lihtsalt sadade teiste hulgast ära tunda.\nÕige kaart laual\nVeerandsada aastat tagasi avanes tulevasel koolitajal, tollasel Audentese Ülikooli äriõppe üliõpilasel võimalus ettevõtlusega alustada just sellisel moel. Kuna Kristo isa oli energeetik, töötanud terve elu suurettevõtetes, teadis poegki elektrist natuke rohkem kui üks keskmine tudeng, olles nii elektriasjandust kui ka hüdromehaanikat Tallinna Tehnikaülikoolis ka õppinud. Kristo isa oli just naasnud Prantsusmaalt tutvudes sealsete vee jõul töötavate elektritootmisettevõtetega, paotas noormees pereringis, et Ida-Virumaal, Tudulinnas Rannapungerja jõel ootab varemeis lagunev hüdroelektrijaam (HEJ) juba mitu aastakümmet käivitajat – spordilaagris oli Kristo ikka elektrijaama vanal tammil roninud. Juhtumisi kuulis juttu ka Kristo onu, kes eluaegse maaparandajana oli osalenud Kesk-Eestisse kahe, Puurmani ja Tõrve HEJ ehitusel. Nii oli noormehe suu läbi lauda käidud kaart, mis võis määrata paljuski mitte ainult mitme mehe, vaid ka mitme piirkonna saatuse.\n“Meie ühine otsus oli: taastame need hüdroelektrijaamad!” meenutab koolitaja ammuseid aegu. Temast endast sai vastsündinud firma finantsilise poole eest vastutaja ning koos mõne nõustajaga asuti projekti ellu viima – omavalitsustelt osteti mõne tuhande krooniga varemed ära, oma kooliharidusele tuginedes hakkas Kristo kirjutama projekte, et saada toetust Eesti Innovatsioonifondilt ja laenu Hansapangalt. Lisaks tuli sõlmida leping elektri tarnimiseks, leida õige ehitaja. Tööd oli algajal ettevõtjal rohkem kui küll.\n“Pantisin oma korteri laenuandjale, müüsin projekti rahastamiseks auto, olin kõigis tegemistes kogu naha ja karvadega sees,” meenutab Kristo Krumm.\nKõik õnnestus – kaks renoveeritud elektrijaama hakkasid elektrit tootma. Ja toodavad siiamaani. Tõsi küll – tänaseks teiste omanike juhtimisel. Kristo Krumm peab kogu protsessis aga enda jaoks parimaks koolituseks, mille ta iial saanud on.\n“Läbisin selles protsessis kõik etapid, mis ettevõtluses võimalik: korjasin üles teiste poolt märkamata jäänud idee, müüsin selle maha kaasosalistele, kirjutasin vajalikud projektid, leidsin rahastajad, vedasin projekti käima ja… müüsime lõpuks kasumlikult maha uuele omanikule,” on endine elektrijaamade omanik tänagi toona kordasaadetu üle uhke ja õnnelik.\nKristo Krumm õpetamas.\nLoomulikult on tänapäeval uut, värsket ideed märksa raskem leida kui 20 aastat tagasi, turg on küllastunud, mängureeglid paigas, kaartid jagatud, mõtiskleb Kristo. Samas ei saa unustada, et maailm on pidevas muutumises, ikka tekivad inimestel uued vajadused ja tehnoloogiliselt uued võimalused. Ettevõtja peab tunnetama tekkivaid vajadusi ja olema teadlik uutest võimalustest. Koolitaja peab olema aga topeltteadlik ja ettenägelik, oskama ettevõtjat nõustada.\n“Õppisin Audentese Ülikoolis seitse aastat, 2005. aastani. Siis sain ettepaneku hakata ise tudengeid koolitama. Haarasin kohe pakutud võimalusest, hakkasin õppejõuks. Igapäevase pedagoogitöö kõrvale hakkasid aga tulema firmadelt pakkumised – tule tee meile ärikoolitus, kutsus üks ettevõte, väiksem firma tahtis turunduskoolitust, seejärel tulid omavalitsused…, meenutab Kristo Krumm oma koolitajatee algust. 2010. aasta majandussurutise ajal hakkasid popiks saama töötukassa ettevõtmised – kes oli töötu, sai tasuta ettevõtluskoolitust. Kui majandus mõni aasta pärast kriisi jälle toimima hakkas, osales Kristo Krumm koolitajana ka EAS-i korraldatud ettevõtluskoolitajate konkurssidel. Jälle edukalt.\n“Nii et mul praegu ongi kaks profiili, ühed väikesed ja alustavad ettevõtjad, teised ülikooli raames on noored start-up-ijad, keda samuti nõustan, võimaluse piires aitan ja toetan,” räägib Kristo Krumm.\n“Õpilasteks” on kõige erinevamad teenusepakkujad, raamatupidajad, ehitusfirmad, käsitöötegijad. “Näiteks viisin hiljaaegu koolituse läbi Muhumaal, ühes hobuturismi talus. Sõitsin kohale, koolitasin ja õpetasin hobusetalu klienditeenindajaid. Koolituse eesmärk – et klient jääks teenindusega rahule, tuleks tallu tagasi,” kõneleb Kristo oma klientidest. Viimasel ajal on lisandunud ka mitmeid kliente avalikust sektorist, ministeeriume ja riigiameteid. Näiteks tehakse ministeeriumis töötajatele nädalavahetuseks motivatsioonipakett, kus siis koolitaja viib läbi koolituse tellitud teemal.\nKõige erinevamad teemad ja erinevad õppe- ning huvigrupid nõuavad ka koolitajalt kõige erinevamaid teadmisi.\n“Olen eluaegne üliõpilane,” naerab Kristo selle jutu peale. Tallinna Tehnikaülikooli uksest astus ta esimest korda sisse 1986. aastal – siis koolinoorena õpilasteadust tegema – ja siiamaani pole ta seda ust kinni pannud. “Ühelt poolt ma koolitan, teiselt poolt õpin pidevalt ise,” räägib kahe magistri- ja mitme bakalaureusekraadi omanik, kes õppimise-õpetamise kõrvalt kirjutab veel doktoritööd. Ka igaks koolituseks valmistumise protsess on õppimine – ei saa ju matuseteenuseid pakkuvale firma klienditeenindajale pakkuda täpselt samasuguseid teadmisi nagu Õnnepalee töötajale. Kristo Krumm on koolitustega teinud Eestimaale mitu tiiru peale, viies koolitusi läbi kõigis maakondades. Ka ta ise kirjutab või aitab kirjutada aastas mitu äriplaani. “Usun, et mul on 101% kompetentsi, millisele asutusele millist äriplaani kirjutada, et hea projekt ka rahastatud saaks,” usub koolitaja Kristo Krumm.\nSelleski on ta kindel, et tema õppejõu staatus ülikoolis annab palju juurde ka koolitajana – nii on koolitaja alati kursis uusimate teadusuudistega ja vastupidi – õppejõud, kes teab ja on kursis päris maailmaga, on ka tudengitele teadmiste edasi andmisel kordades huvitavam ning väärtuslikum.


Ivan Iljitschi surm/V – Vikitekstid\nIvan Iljitschi surm/V\nIvan Iljitschi surm Lev Tolstoi A. H. Tammsaare V\nNõnda läks kuu ja kaks mööda. Uue aasta eel sõitis naisevend linna ja asus nende juurde. Ivan Iljitsch oli kohtus. Praskovja Feodorovna oli asju ostmas. Koju tulles leidis Ivan Iljitsch naisevenna oma kabinetist, kus ta ise, palavavereline ja terve nagu ta oli, oma summadani asjadest tühjendas. Ta tõstis silmad sammusid kuuldes üles ja vaatas natuke aega vaikides Ivan Iljitschi pääle. See vaade avas Ivan Iljitschile kõik. Naisevend avas suu ahatamiseks, kuid sai ennast sellest hoida. See liigutus kinnitas kõik.\n„Mis, olen muutunud?“\n„Jah ... on muutust märgata.“\nJa kuidas ka Ivan Iljitsch pärast naisevennaga oma välimusest rääkida ei tahtnud, aga see jäi ikka vait. Praskovja Feodorovna sõitis koju, külaline läks tema poole. Ivan Iljitsch keeras ukse lukku ja hakkas ennast peeglis vaatlema — esiteks otse ja pärast kõrvalt. Ta võttis pildi, kus ta ühes naisega üles oli võetud, ja võrdles pilti oma praeguse näoga. Muutus oli määratu suur. Pärast paljastas ta oma käed küünarnukini, vaatas, laskis käised alla langeda; istus sohvale ja muutus mustemaks kui öö.\n„Pole vaja, pole vaja,“ ütles ta iseeneses, kargas üles, astus laua juurde, avas paberid ja hakkas lugema, kuid ei saanud. Ta tegi ukse lahti ja läks saali. Võõrastetoa uks oli kinni. Ta läks kikivarbil ukse taha ja hakkas kuulama.\n„Ei, sa liialdad,“ rääkis Praskovja Feodorovna.\n„Kuidas ma liidan? Sina ei näe — tema on surnud inimene, vaata talle silma. Valgus puudub. Mis tal on ometi?“\n„Keegi ei tea. Nikolajev (see oli teine arst) ütles midagi, aga mina ei tea. Leschtschetitski (see oli kuulus arst) ütles otse selle vastu ...“\nIvan Iljitsch astus uksest eemale, läks oma tuppa, heitis pikali ja hakkas mõtlema: „Neer, rändav neer.“ Ta tuletas kõik meelde, mis arstid olid talle rääkinud, kuidas neer lahti oli rebenenud ja kuidas ta rändab, ja ettekujutuse võimu abil püüdis ta seda neeru tabada, seisma panna ja kinnitada: temale näis, et selleks nii vähe vaja on. „Ei, sõidan veel kord Peeter Ivanovitschi juurde.“ (See oli seesama sõber, kelle sõber arst oli). Ta kõlistas, käskis hobuse rakkesse panna ja asutas sõitmisele.\n„Jean, kuhu sa tahad minna?“ küsis naine iseäralikul kurblikul toonil; tema nägu avaldas rohkem häädust kui harilikult.\nSee nägu sütitas Ivan Iljitschi viha põlema. Ta vaatas tumedal pilgul naisele otsa.\n„Ma pean Peeter Ivanovitschi juurde minema.“\nTa sõitis sõbra juurde, kelle sõber arst oli. Ja selle sõbraga ühes arsti juurde. Ta leidis selle kodust ja ajas temaga kaua aega juttu.\nAnatomiliselt ja füsiologiliselt seda lähemalt läbi vaadates, mis arsti arvamise järele temas sündis, sai ta kõigest aru.\nOli väike vigur ja see vigur pesitses umbsoolikas. See kõik võis paraneda. Tuleb ühe elundi jõudu suurendada, teise tegevust nõrgendada, sünnib kokkutõmbumine ja kõik läheb hääks. Ivan Iljitsch jäi lõunalauale pisut hiljaks. Ta sõi lõunat, ajas juttu, aga hulk aega läks enne ära, kui tal tahtmine tuli oma tuppa tööle minna. Viimaks läks ta kabinetti ja hakkas kohe tööle. Ta luges kohtuasju, töötas, kuid see teadmine, et temal edasilükatud, tähtis südame pääl seisev asi on, millega ta pärast ametisse astub, ei annud talle rahu. Kui ta kohtuasjad oli lõpetanud, tuli talle meelde, et see tähtis asi on — mõtted umbsoolika üle. Kuid ta ei hakanud mõtlema, vaid läks teed jooma. Olivad võõrad, vesteti juttu ja mängiti klaverit, lauldi; kohtu-uurija oli siin, see soovitud tütre peigmees. Nagu Praskovja Feodorovna tähendas, saatis Ivan Iljitsch selle õhtu rõõmsamalt mööda kui harilikult, kuid sellegi pääle vaatamata ei unustanud ta silmapilgukski, et temal edasilükatud tähtsad asjad korda ootavad — mõtted umbsoolika üle. Kell üksteistkümmend jättis ta jumalaga ja läks magama. Sest ajast saadik, kus ta haige oli, magas ta üksi kabineti kõrval väikses toas. Ta läks, võttis enese riidest lahti ja võttis Zola romani, aga ta ei lugenud seda, vaid mõtles, ja mõttekujutuses sündis soovitud umbsoolika paranemine. Tõmbus kokku, heitis välja, korralik tegevus seati jalale. „Jah, see on kõik nõnda," ütles ta iseeneses. „Ainult vaja on loodust aidata.“ Tal tuli arstirohi meelde, ta tõusis üles, võttis rohu sisse, heitis selili, pani tähele, kui hästi see rohi mõjub ja kuidas ta valu hävitab. „Vaja ainult korralikult teda sisse võtta ja kahjulikkude mõjude eest hoida; juba nüüd tunnen ma ennast pisut parema olevat, palju parema.“ Ta hakkas külge katsuma, — katsudes pole valus. „Jah, ma ei tunne ; õige, juba on palju parem.“ Ta kustutas küünla ja heitis küljeli. Umbsoolikas paraneb, tõmbub kokku. Äkitselt tundis ta tuttavat, vana, tumedat, tuksatavat, vahetpidamatut, vaikset, tõsist valu. Suus seesama tuttav jäikus. Süda läks halvaks, pää läks segamini. „Mu jumal, mu jumal!“ sõnas ta, „jälle, jälle ja ta ei lähe kunagi mööda.“ Ja järsku nägi ta kogu asju hoopis teisest küljest. „Umbsoolikas! neer!“ ütles ta iseeneses. „Mitte umbsoolikas ja neerus ei seisa asi, vaid elus ja ... surmas. Jah, elu oli ja nüüd läheb ta ära, läheb ja mina ei suuda teda tagasi hoida. Jah. Mistarvis ennast petta? Kas pääle minu enese kõigil selge pole, et ma suren, küsimus seisab ainult nädalate ja päevade arvus ... silmapilk, võib olla. Siin oli valgus, aga nüüd algab pimedus. Ma olin siin, aga nüüd lähen sinna! Kuhu?“ Külm judin käis tast läbi, hing jäi kinni. Ta kuulis ainult südame peksmist.\n„Kui mind ei ole, mis siis on? Midagi ei ole. Aga kus ma siis olen, kui mind ei ole ? Kas tõesti surm? Ei, ma ei taha.“ Ta kargas üles, tahtis küünla põlema süüdata, kobas kätega mööda lauda, pillas küünla ühes küünlajalaga põrandale ja heitis uuesti patjadele. „Mistarvis? ükskõik,“ sõnas ta iseeneses, lahtistel silmil pimedusesse vahtides. „Surm. Jah, surm. Ja nemad ükski ei taha sellest teada, ei halatse. Nemad mängivad. (Ta kuulis ukse tagant kauget häält ja eesmängu). Neil on ükskõik, aga nemad surevad ka. Lollpääd! Mina enne, nemad pärast, aga nendel on seesama osa, mis minulgi. Nemad rõõmustavad. Lojused!“ Viha pani teda hingeldama. Ja tal hakkas piinlik, väljakannatamata raske. „Ei või olla, et kõik alati selle koleda hirmu osaliseks saavad?“ Ta tõusis üles.\n„Pole kõik korras; vaja on ennast rahustada, kõik algusest uuesti läbi mõelda.“ Ja ta hakkas mõtlema. „Jah, haiguse algus. Müksasin küljega ja ma olin ikka endine, täna kui ka homme; pisut tegi haiget, pärast rohkem, siis tulid arstid, siis kurvameelsus, nukrus, siis jälle arstid; aga mina lähenesin ikka enam ja enam kuristikule. Jõud on vähem. Lähemale, lähemale. Ja ma kodunesin ära, mu silmis puudub valgus. Ja surm, aga mina mõtlen soolikast. Mõtlen, kuidas soolikat parandada, aga see on surm. Kas tõesti surm?“ Jälle võttis hirm tema üle võimust, ta hakkas hingeldama, kumardas, hakkas tuletikka otsima, vajutas väikse ümarguse kapi pääle küünarnukiga. Kapp oli tal tüliks ja tegi talle haiget; ta sai vihaseks, vajutas tugevamini ja kapp läks ümber. Ja meeleheitel, lõõtsutades, langes ta uuesti selili ja ootas silmapilk surma.\nVõõrad sõitsivad sel ajal ära. Praskovja Feodorovna saatis neid. Ta kuulis kapi kukkumist ja astus sisse.\n„Mitte midagi. Pillasin kogemata maha.“\nNaine läks välja ja tõi küünla. Ivan Iljitsch lamas ja hingas kärmesti ning raskelt, nagu oleks ta praegu versta maad ära jooksnud, ja vaatas liikumata silmil naise otsa.\n„Mis on, Jean?“\n„Mitte ... midagi. Pillasin ... maha.“ Mis siin rääkida? Ega ta ei mõista, mõtles ta iseeneses.\nNaine ei saanud tõepoolest mitte aru. Ta võttis küünla põrandalt, pani selle põlema ja läks kärmesti välja: ta pidi oma naiskülalist saatma. Kui ta tagasi tuli, lamas mees endiselt selili ja vahtis üles.\n„Mis sul viga on, või on sul halvem?“\nNaine kõngutas pääd ja istus.\n„Tead, Jean? Ma arvan, kas ei peaks Leschtschetitski siia, koju kutsuma?“\nSee tähendab — kuulus arst kutsuda ja raha mitte hoida. Ivan Iljitsch naeratas kihvtiselt ja ütles: „Ei.“ Naine istus veel, astus mehe juurde ja suudles teda otsaette.\nIvan Iljitsch vihkas teda kõigest hingest sel silmapilgul, kui ta teda suudles, ja võttis kõige oma jõu kokku, et teda mitte eemale tõugata.\n„Jumalaga. Aitab jumal, uinud magama.“\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Ivan_Iljitschi_surm/V&oldid=9546"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:06, 16. august 2012.


Aastaks 2021 on 80% ameeriklastest veganid? – Banaanisaar\nTundub, et taimetoitlus muutub üha tavalisemaks. Ja mida aeg edasi, seda rohkem. Näha on, et ühendriikide vegan-populatsioon kasvab kiirelt, aga kui kiirelt siis.\nUSA taimetoidu organisatsioon The Vegetarian Resource Group tellis uuringu, et teada saada, kui tihti söövad ameeriklased taimetoitu ja kui paljud neist on lihata toitlased ja täistaimetoitlased. Uuringu viis läbi Harris Interactive telefoni teel 2011. aastal. Nii et tänaseks on numbrid vast muutunud, ma arvan veganite kasuks :). Selle uuringu interpretatsioone on üle veebi mitmeid. Mõtlesin siis vaadata lähemalt.\nVälja hõigatakse võimsalt. Ja numbrid kõik on vahvad. Aga enne, kui hõisata, peaks mõistma, et küsitleti ainult 1010 inimest. See on ju jube vähe, et kanda tulemused üle terve 314 miljonilise populatsiooni. Oleks siis valim kasvõi 100 000… Nii et ma väga tõsiselt seda ei võtaks. Siuke tooniandev tulemus pigem. Pluss, võib olla sattus lihtsalt hea valim ette, taimetoidusõbralikud inimesed.\nAga tore lugemine ikka.\nKirjutatakse nt nii:\n“Kui võrrelda varasemaid tulemusi, siis 2009. aastast on veganite osakaal populatsioonist kahekordistunud kõigest kahe aastaga, see teeb siis 2,5% ehk 7,5 miljonit ameeriklast. 5% ehk 16 miljonit on lihata toitlased.\nKui taimetoidu populaarsus kasvab, siis nende numbrite põhjal ennustatakse, et aastaks 2015 on 10% USAst veganid, aastaks 2019 suisa 40% ja aastaks 2021 80%!\n33% ehk üle 100 miljoni inimese söövad hea meelega taimetoitu ja tellivad seda restoranidest.”\nMa usun küll, praegust seisu arvestades, et aastaks 2021 on täistaimetoitlus nii Eestis kui maailmas palju tavalisem. Aga kas USAs on selleks ajaks 80% populatsioonist veganid :D. Pigem mitte, ent suur osa kindlasti.\nVaatame siis, mis need 1010 ameeriklast vastasid:\n17% teatasid, et alla poole toidukordadest ei söö nad liha, kala, mereande või kana.\n16% ei söö ülal nimetatud toite rohekm kui poolte toidukordade juures.\nUuringust järeldus, et 33% küsitletust sõid taimetoitu enamuse söögikordadest.\nVegetarian Resource Group tegi sarnase uuringu ka 2008. aastal. 40% vastasid, et kui nad söövad väljas, siis tellitakse tihti toit, mis ei sisalda liha, kala või kana.\nIlmneb, et 30-40% populatsioonist pakub taimetoit ja täistaimetoit huvi.\nKui palju on taimetoitlasi?\n5% uuringus osalejaist ehk u 50 inimest vastasid, et nad söö üldse liha, kala, mereande ja kana. Neist omakorda pool olid täistaimetoitlased ehk ei söö lisaks ka muna ja piima (25 inimest). Võimalik, et see number on tegelikult suurem. Nimelt oli valikvastus, “ma ei söö kunagi…”, seega vb on veganeid tegelt rohkem. Mee kohta ei küsitud.\nUurimus viidi läbi telefoniküsitlusena Harris Interactive´i poolt Ameerika Ühendriikides 30. märtsist kuni 3. aprillini 2011. Osales 1010 18+ vanust inimest üle osariikide.\nKUI TIHTI SÖÖVAD AMEERIKLASED LIHATA TOITU (ei söö liha, kala, mereande või kana)?\n6% Kord nädalas\n4% Üks terve päev nädalas\n17% Mitmel korral, aga vähem, kui poolel toidukordadest.\n16% Rohkem kui pooled toidukorrad, aga mitte alati\n5% Ei söö kunagi liha, kala, mereande või kana\n48% Hinnanguliselt nii palju on inimesi, kellele taimetoidud maitsevad.\n48% Ütlevad, et nad söövad liha, kala või kana igal toidukorral.\nKUNAGI EI SÖÖ LIHA, KALA, MEREANDE VÕI KANA\n5% 6% Kord nädalas\n2% 5% Üks päev nädalas\n13% 20% Mitmed toidukorrad, aga vähem kui poolel korral\n15% 17% Rohkem kui pooled toidukorrad\n2% 2% Kunagi (aga pole vegan)\n3% 2% Kunagi ei söö liha, kala, kana, piima ja mune\nEI SÖÖ LIHA, KALA, MEREANDE VÕI KANA ROHKEM KUI POOLTEL SÖÖGIKORDADEL\nTaimetoitlasteks peetakse neid, kes ei söö liha, kala või kana. Veganid on need, kes ei söö üldse loomset, seega ka piima ja mune (vahel ka mett). The Vegetarian Resource Group on mittetulundusühing, mis harib avalikkust taimetoidu ja vegan toitumise osas. Nad annavad välja ajakirja The Vegetarian Journal ja raamatut Vegans Know How To Party, jagavad kord aastas kahele noorele 5000$ kolledžistipendiumi neile keskkoolilõpetajatele, kes on levitanud aktiivselt taimetoidu ideed. VRG lehelt leiab ka taimetoidu restoranide kokkuvõte: http://www.vrg.org/restaurant/index.php, ja nad peavad taimetoitlastest laste vanemate listi http://groups.yahoo.com/group/vrgparents/.\nRohkem infot küsitlusest http://www.vrg.org/nutshell/faq.htm#poll/a>.\nPopp ja kaua ilmunud ajakiri Vegetarian on lahe lugemine ainuüksi sellepärast, et see kajastab maailma,


Kulutada oskab igaüks ehk mida tähendab Eesti jaoks ELi jõuline säästmissoovitus? - ärileht.ee\nEuroopa Komisjon manitses värskes majandusprognoosis maailma üha suureneva ebakindluse tõttu riike jõuliselt eelarvepuhvrite loomise ning võlakoormuse vähenemisega tegelema. Kuidas meie valitsuse senine tegevus ning eelarveplaanid komisjoni suunistega kokku lähevad ning kas meil on lootust võimalike eesootavate raskustega hakkama saada?\nAnalüütikute sõnul on Eesti rahandus euroala teiste riikidega võrdluses suhteliselt heas korras. Eesti Panga ökonomist Rasmus Kattai selgitas, et Eesti valitsemissektori võlg on Euroopa riikide hulgas konkurentsitult väikseim – eelmise aasta seisuga umbes 9% SKTst, järgneb Luksemburg juba 23%ga ning Euroopa Liidu keskmine näitaja on umbes 80%.\nEuroopa Komisjoni näpuviibutus on Kattai sõnul suunatud riikidele, kelle võlakoormus ületab Stabiilsus- ja Kasvupaktis ette nähtud 60% piirmäära ning selliseid riike on Euroopa Liidus hetkel 14. Kõige murettekitavam on olukord Portugalis, Itaalias ja Kreekas, kus võlg jääb 125% ja 176% vahele SKTst.\n"See, et Itaalia valitsuse plaan eirata järgmise aasta eelarve kokkupanekul Euroopa ühiseid eelarvereegleid ei suurendanud üksnes Itaalia enda võlakirjaintressi vaid muutis kallimaks ka mitme teise riigi laenamise, tõendab taas kord, et ühe riigi probleemid riigirahandusega kanduvad üle ka teistele," lausus Kattai.\nEesti majandus keskmisest parem, kuid...\nTa lisas, et Eestis järgmiseks aastaks kavandatav riigieelarve on kooskõlas Euroopa Komisjoni soovitustega, sest plaanitud on nominaalset ülejääki, st arvesse on võetud seda, et Eesti majandusel läheb keskmisest paremini ning see on aeg, mil tuleks säästa. Samas ei tähenda see, et võime käed rüppe lasta ning endaga rahul olla.\n“Suures pildis on Eesti jätkuvalt konservatiivse fiskaalpoliitika musternäidis. Valitsuse viimaste aegade sammud on muidugi liikumine teises suunas,“ tõdes SEB majandusanalüütik Mihkel Nestor, lisades, et natuke saab neid välja vabandada ka väga muutlike hinnangutega majanduskasvu kiirusele. Küll on tema sõnul maailmamajanduse tuleviku osas valitseva ebakindluse tõttu tarvis omada piisavaid puhvreid, et võimalikele ootamatustele reageerida.\nKümne aasta taguse kriisi üleelamiseks olid meile suureks abiks kogutud reservid ning peaksime hästi mäletama, et headel aegadel hoogsalt kulutanud riigid said rängalt karistada. Peaksime ka praegusel heal ajal rohkem varusid koguma.\nLuminori peaanalüütiku Tõnu Palmi sõnul on Euroopa Komisjoni prognoosi peamine sõnum, et olukorras, kus euroala majandus hakkab edaspidi mõõdukalt aeglustuma ja välis-ning siseriskid on kasvanud, tuleb riikidel teha rohkem tööd hea kasvu säilitamise nimel.\nEesti valitsuse eelarve on suures plaanis vaid kerges struktuurses defitsiidis, ning hiljuti astutud plaanid on eelarveriske Palmi kinnitusel keskmiselt vähendanud võrreldes veel poole aasta taguse ajaga. ”Vaja on säilitada nominaalset eelarveülejääki ja seda aeglustuva majanduskasvu ning kasvavate riskide kontekstis,” lausus ta.\nPiiratud eelarve mänguruumi ja kahanevate reservide juures on eesolevatel aastatel võimalused pikaajalisse majanduskasvu panustamiseks uutest allikatest piiratud. Seega saavad Palmi sõnul tähtsaks sennekõike kvalitatiivsed otsused kuhu olemasolevaid vahendeid reaalselt investeeritakse. ”Oluline on leida üles need fookusvaldkonnad, millest tõuseb enim pikaajalist tulu ja vähem lühiajalist populistlikku võitu,” lausus Palm.\nRiigiettevõtted võiks vähem dividende maksta\nPalmi kinnitusel on täna aeg, kus ka riigiettevõtted võiksid vähem dividende maksta ja reinvesteerida rahavood pigem uude kasvu, tegevushaarde laienemisse, võttes mõistlikke riske selleks, et maksta tulevikus eelarvesse suuremat dividenditulu.\nKa Eesti teadus-ja arendustegevuse kavandatavad investeerimismahud ei ole Palmi sõnul kiita Põhjamaade võrdluses. ”Kulutada oskab igaüks, targalt investeerida oskavad vähesed ja reaalselt tarku investeeringuid ka realiseerida on reaalpoliitikas veelgi keerukam,” märkis Palm. Eesti pikaajaline kasv on tema sõnul kinni investeeringutes tööjõudu (haridusse, sissetulekutesse) ja ekspordipotensiaali.\nSEBi analüütiku Mihkel Nestori sõnul on ehitus üks sektor, mille kõikuvat nõudlust võib olla tarvilik siluda. Kuigi tänased ehitusmahud on rekordilised, siis näitab väljastatud ehituslubade arvu vähenemine, et et tulevik ei pruugi nii roosiline olla. Kui elukondliku kinnisvara arenduse pidurdumine peaks langema kokku maailmamajanduse aeglustumisega, siis võib riigi võimekus teha investeeringuid olla üsnagi määrav.\nTeisalt tuleb Nestori sõnul olla realist – eksport moodustab Eesti SKTst pea 80% ja valitsuse võimekus siluda puudujääke välisnõudluses on paratamatult nigel. „Kui riik just palkmaju, mobiilsideelektroonikat ja kütusemahuteid kokku ostma ei plaani hakata,“ möönas ta.


Hotellid lemmikloomaga reisijatele Sidi Kaouki | Hotels.com\nlemmikloomaga reisijatele hotellid linnas Sidi Kaouki\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Sidi Kaouki\nSidi Kaouki, MarokoSihtkoht\nSidi Kaouki koos lemmikloomaga\nKui sinu järgmine sihtkoht on Sidi Kaouki ja otsid hotelli, kus on teretulnud ka neljajalgne sõber, siis vaata, mida meil on sulle pakkuda. Hotels.com abiga on kerge leida hea peatuspaik puhkuse ajaks nii endale kui ka oma neljajalgsele kaaslasele. Sidi Kaouki on nagu loodud meeldivateks jalutuskäikudeks. Nii mõneski kohas on neljajalgne sõber teretulnud, avastamisrõõmu aga jätkub kindlasti ka selleks ajaks, kui lemmik juba mõnusat uinakut teeb. Mitmeid reisisõpru on kohapeal köitnud Sidi Kaouki rand. Sidi Kaouki on külastamist väärt. Ära jäta parimaid sõpru koju maha. Õige hotell on vaid sõrmeliigutuse kaugusel.\nMeie reisisõprade kõige hinnatumad hotellid lemmikloomaga peatumiseks (Sidi Kaouki):\n3 tärni külalistemaja välibasseiniga ja restoraniga\n• lemmikloomad on teretulnud • majutatakse ainult koeri • tasuta hommikusöök • tasuta parkimine • vaiksed toad\nElamu privaatbasseiniga ja kaminatega, Sidi Kaouki\n• lemmikloomad on teretulnud • omaette köögid • aed\nMugavustega villa köökidega, läheduses on Sidi Kaouki rand\n• lemmikloomad on teretulnud • tasuta parkimine • välibassein • tasuta wifi • oma pesumaja\nVilla jõe ääres privaatbasseiniga ja kaminatega, Sidi Kaouki\n• lemmikloomad on teretulnud • õhukonditsioneer • aed • omaette köögid\nMille poolest Sidi Kaouki silma paistab ja mida seal teha?\nKuigi Sidi Kaouki ise ei pruugi silma paista tuntud vaatamisväärsuste poolest, leidub ümbruskonnas hulgaliselt külastamist väärivaid paiku.\n• Essaouira rand (13,1 km)\n• Skala du Port (Sadama bastion) (14,4 km)\n• Moulay el Hassani väljak (14,7 km)\n• Bordj el Berod (12,3 km)\n• Mohammed Ben Abdallahi muuseum (14,9 km)\n• Mellah (15 km)\nVeel hotelle Sidi Kaouki, Maroko\nParima hindega hotellid Sidi Kaouki\nViimati lisatud hotellid Sidi Kaouki\nVeel hotelle Sidi Kaouki\nLinna Tidzi hotellid\nLinna Sidi Ahmed Essayeh hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Sidi Kaouki


Klambripüstol R13E | AJ Tooted Eesti\nErgonoomiline ning kerge klambripüstol. Peenest traadist klambitele 4-10 mm.\nKlambripüstol on praktiline tarvik erinevateks töödeks, sobides enamikesse keskkondadesse. Ergonoomilise käepidemega mugavaks kasutamiseks. Püstolit saab kergelt ja kiirelt laadida 4-10 mm peenest traadist klambritega, sobides polsterdustöödeks, dekoreerimiseks, hobitöödeks või infolehtede kinnitamiseks.


Kommentaarid - Inimesed usuvad kõhutundest tekkinud 10 000 sammu müüti - Kasulik.ee\nInimesed usuvad kõhutundest tekkinud 10 000 sammu müüti - kommentaare 1-20\nTegelikult piisab 9800 sammust. Järele proovitud.\nMul aasta keskmine ca 25 000 päevas.\n10000 sammupäevas on katastroof tabletifirmadele\nKui teed poolgi sellest on see majandusele kahjulik.\nKõndimine kõige targem tegu võrreldes juhmi jooksmisega ei kuluta niipalju liigeseid. Mis kuradi sammudest jahute lihtsalt vähemalt 10 km päevas jalutada max 20 km siis loksuvad ka ajud paika. Kuigi inimene ise on üks taak mis reostab maakera.\non igal juhul terviseks, mitte müüt. Kui ei suitseta, ei kaani alkoholi, ülearu ei toitu pugi või muul moel tervist ei kahjusta, siis liikumine tuleb kasuks igal juhul, olgu selle sammude arvuga, kuidas on.\nPole müüt, vaid tõde! Mōõdukas regulaarne liikumine hoiab keha tervena ja lihased toonuses.Sinna juurde mõistlik toitumine ( normis kehakaal) ja mittesuitsetamine=oled terve ja arstirohtusid ei vaja isegi 80+ vanuses. Tänapäeva istuv eluviis, autoga tööle- koju .... pean teadlikult õhtuti jalutuskäike tegema. Eluiga inimestel oluliselt tõusnud, kuna inimesed ON muutunud terviseteadlikumaks!\non umbes 2 km ehk miinimum, mida on kaardioloogid soovitanud juba nõukogude ajal südame korrashoiuks.\n20 cm samm?? Kas tikk-kontsadega? Norm. inimsamm on siiski 60-80 cm kandis\nKas 10 000 ei tähenda Aasia kultuurides lõpmatust?\nKas 10 000 kukesammu ajab ka asja ära?\nMuidugi. Kukk peabki muide sale olema. Kuidas ta muidu kanasid kätte saab :)\nJa kui ei ole, siis kanu taga ajades jääb saledaks.\nVäärika kuke juures on kanade järjekord.\nTase... The Guardianis on see artikkel tasuta ja tunduvalt pikem. Peaks ka hakkama google translate'ga internetti kilplaste keelde ümber tõlkima, 99 senti iga tekstilõigu eest. Piiks-Piiks.\nKui sulle The Guardiani kraam tundub väärt maksmist, siis tee nagu mina (panin paar eurot, aga asi seegi). Sain kirja sellise:\nThe Guardian has a proud history of independent, investigative journalism. Your generous financial contribution will help to ensure we continue to hold power to account, tell the stories that matter and give voice to diverse perspectives, informed by our liberal and progressive values.\nExecutive editor for Membership\nThis is a service message. You are receiving this because you contributed to Guardian News & Media Limited.\nSiis on ta lahja supikukk.\nolen terve elu väga aktiivne olnud, liikumist palju-palju ja tervis on olnud väga vilets. Nüüd liigun vähe, aga tervis on kordades parem. Oleks nagu naerukoht, tegelikult on aga palju tähtsam õigesti toitumine. Ja kui lisaks veel liikuda, on tõepoolest super.\nLiikumine või toitumine - täpne osatähtsus on vaieldav aga söömine on küll ületähtsustatud.\nei tohi kulutada rohkem kui peale tuleb\nparaku söömine on kõige alus - kui näiteks sportlane toitub valesti siis ei tule tulemusi ega suuda ka taastuda järgmiseks võistluseks.\nKehakeemia turgutamiseks ja inimese tuunimiseks, teevad sajad tipplaborid, üle maailma tõsist tööd. Kui mõni vahend liiga hästi välja tuleb siis nimetatakse see dopinguks.\nŌige toitumine (mitmekülgne ja samal ajal lubatud päevadt kaloraažhi mitte ületades ning suhkrut piirates) on hea tervise alus. Kuid ilma liikumiseta lihased känguks-tekiks lihasvalud ja liigesehädad.\nÕige toit: juurviljad, puuviljad, naturaalne liha, kala, muna, täisteratooted, pruun riis ja tatar, lahjad piimatooted ( kodujuust, juust, kohupiim, maitsestamata jogurt, keefir), marjad, pähklid, seemned, oliivōli.\nVale toit: maiustused, nisujahutooted, pihvid jm poolfabrikaadid, margariinid, konservid ( vähitekitajad), suhkruasendajad , kartulikrōpsud jms\nOlen talle ülitänulik .Mu ema ,ta enda nooruses asutuses joonestaja oskusega , on alates riigikorra muutusest, vajadusest töötanud, alguses siis ajutiselt ehk nüüdseks igavesti ,kojamehena suures koolis, nüüd koolitädina võtmetädi ja koristab võimlat, terve lapsepõlve ning noorusaja käisin abis lund lükkamas , liiva viskamas ja koristamas, kellaajaliselt ikka poole öö pealt, näen kõrvalt, raske füüsiline töö ja igavesti jala kõndimine , see tapab. Kõõlused ei taastu. Kulutab. Mingil määral kahtlen ka tänapäeva moodi end kulutada sajal Ironmanil ja x maratonidel, kõike mõõdukalt, ja ka vaimne tervis olgu korras. Rõõm ja uudishimu.Vähem poetoitu ja mõttetuid suhteid. Vahel peab lihtsalt ka veidi niiöelda minnalastes pohh olema , endale mõeldes ,õigel aja ka pikalt saatma..\nKõike tuleb teha normaalselt ja mõistuse piires. Sina tegid lihtsalt rasket füüsilist tööd, tegid kogu aeg ühesuguseid liigutusi. Sama teevad ka sportlased, nad teevad sporti palju, aga ühesuguseid liigutusi vastavalt sellele mis alaga nad tegelevad. Tippsport on omaette, sa pingutadki ennast teadlikult üle ja tead ka ette selle tulemust vanemas eas.\nSee 10 000 sammu annab aga teadmise kaasaegsele inimestele, et tuleb ennast natuke liigutada. Inimene on loomult laisk ja kui sa nüüd ütled, et see 10 000 sammu on kõik jama ja ainult turundustrikk siis inimesed võtavadki kiiresti selle endale teadmiseks, milleks ma pean liigutama. Lihtsam on ju kodus vaadata televiisorit, nosida head paremat ja istuda tunde arvutis. Selle tulemusena aga meie lihaskond kärbub ja tulevad terviseprobleemid mis viivad haigekassast miljonid. Juba praegu on väga paljud inimesed rasvunud ja sellised artiklid ainult õigustavad nende mitte liikumist. Leian, et need nutikellad ongi selleks, et inimene näeks kui palju ta reaalselt päevas liigub. Kui sa liigud ja teed natuke füüsilist tööd ütleb ka su keha sulle aitäh!\nTerve oled siis kui ei joo alkoholi ei suitseta.Jood vett,sööd Gemüset.Teed trenni iga päev.\nma tean väga vanu ja vanaks elanid veganeid.\nMõõdukus kõiges, mitmekülgsus, vaheldus ning ohtralt lebotamist et trennides arendatust kasu lõigata.\nIga jumala päev jõusaalis või igal hommikul 10+ km jooksu ei ole päris see tee , mida mööda käia tuleks.\nVõibolla peaksid kontrollima kas sul sammulugeja üldse õigesti töötab. Ma käin tööl autoga ning 10000 sammu saan kätte juba 3 tunni tööga. No keskmiselt umbes 20k tööjuures ja kui peale seda veel spordiga tegeleda, siis tuleb 10-30k sammu veel juurde.\nMuidugi on see müüt..!!!\nVana teema uues kuues..\nAga las lollid usuvad seda... ehk siis rohkem liigutavad ja kahju see ka ei tee\nMiks ma käin asjata. Ühendasin kasuliku selle.... Käin jala üle piiri Lätist alkoholi toomas. Muidugi samme Tallinnast tuleb sinna kordades rohkem. Aga kui jagan selle aasta päevade arvuga, paras jagu. Seljakotti laon paraja sõduri varustuse kaaluga pudeleid.\nVäga Hea Mõte! See võiks olla eestlaste uus trennitend ja lausa rahvussport -- jalgsi- ning rattamatkad Lätti -- seljakottidega alkot, suitsu ja kütsi tooma.\nKäru kiidab lükkajat\nMinge Selverisse kärulükkajaks ja võite vahetuse jooksul saada kokku kuni 50 000 sammu!\nPodagrahaiged, konsulteerige eelnevalt oma raviarstiga :) !\nvärbamine on aeglane nagu tigu, enne jõuaks tõenäolisemalt teise ilma minna või vähemalt seitse muud vakantset ametikohta vastu võtta ja hulk aega töötada, enne kui sinna kärulükkajaks saad.\nTaas Guardianist virutatud artikkel. Ja müüte raha eest. Super töö.\n40 aastat tagasi lugesin kui Lenin istus vanglas, tegi iga pāev vanglakambris 10 000 sammu. Sega mingi rämpsuudistega pole vaja toita.\n"Kõndida, kõndida, kõndida!"\nNing puhkepausidel muudkui õppis, õppis ja õppis. Ainult ujumas ei saanud hommikul ning õhtul enam käia ja päid silitada ka mitte...\nÄri on äri - haiseb alati.\nolgu see siis sammulugejate turundustrikk, mida või alkomeetriärikate lobby tulemus Eestis, ajada "lubatud" promill seaduysandluse abiga roolis selliseks, et ilma mõõteahenditeta enam ise ei tunne kas oled aus inimene või pätt ja kurjategija.\nEestis vist alkomeetriärikatel sammulugejaärikate kõrval äri suht õitseb.\nSa loe nende alkomeetrite kasutusjuhendeid. Nii palju, kui mina olen neid lugenud, on kõigi juhendite lõpus märgitud, et tootja ei vastuta valenäidust tekkinud nõuete eest.\nSeega on parem mitte tarbida alkot kui tead, et pead lähema 24 tunni jooksul rooli istuma.\nFüüsiline töö hoiab vaimu ja tervise korras,et miks kulutada liigeseid niisama jõlkumisele\nRaske ja isegi pidev kerge füüsiline töö on kahjulik, selles on ühel eelmisel kommaril õigus. Mõistliku koormusega sport on hoopis teine asi - inimesel on vaja nii madala kui kõrge intensiivsusega füüsilist koormust, et nt veresooned korras püsiksid. Milline on mõistlik koormus ja maht sõltub inimesest - tuleb oma mõistust kasutada, aga just see ongi kõige raskem nagu näitavad paljud eelnevad kommarid kes kasutavad seda artiklit diivani peal edasi vedelemise õigustamiseks.\nVot-vot - kartulimaad künda käsiadraga... Mul on ka kodus kartulimaa. Mitu korda aastas ma seda su arvates künnan? Või mitu korda aastas on vaja hargiga-labidaga peenramaa üles kaevata? Neid intensiivsemaid töid on lihtsalt nii vähe, et sporti nad ei asenda.\nEga ma üldse ei vaidle vastu, et on inimesi kes saavad kodusest füüsilisest tööst koormuse, kellel on rohkem ja raskemaid asju mõistlikus mahus teha - aga väga paljud ikka ei saa ka. Korterielanikest rääkimata. Ja metsas liikumine või kalale minek on väga hea - närvidele põhiliselt, keha ei saa sest suurt midagi.\nJa need kes igapäevaselt füüsilist tööd teevad - jutt ei käi praegu üldse teist.\nVeel üks asi - muruniitmine. Kasutan mootorita käsiniidukit ;)\nMis metsas ja kalal käimisse puutub, siis mina saan küll kõvasti koormust. Üle mätaste, kraavide ja langenud puude parimasse seenekohta minek on hea trenn ja mööda poolsoostunud jõeäärt sumpamine ning spinninguga landi loopimine samuti.\nIsegi kui sporti teha, peab sel olema ka mõtestatud osa. Näiteks kui lähed rattaga sõitma, säti sõit nii, et lõpuks käid poest ka läbi ja ostad homseks leiva. Muidu on sport spordi pärast, sisutu tõmblemine.\nmis liigub, see kulub.\nLooduses kehtib siiski teine reegel - mis ripakil, see ära. Kehtib nii lihaste kui ka mõistuse kohta. Ehk kui lihaseid ei kasuta, likvideerib keha need kui üleliigse, sama ka ajuga. Ja ega keha koormuse puudumisel ka liigeste pidevasse uuendamisse enam ei raiska - kõik üle jäävad ressursid lähevad rasvaks. Üldiselt aga on keha arenenud nii, et kuuluvaid kehaosasid organism pidevalt taastoodab - treeningul koormatud lihased ehitab organism üles tugevamana, sama ka liigestega. Kes aga ogarusest järsu koormuse tõstmisega üle pingutab, lõhub end lihtsalt ära. Puruks tõmmatud lihaseid ega liigeseid keha ise enam kokku ei traagelda.\non suht huvitav vaadata ,palju sa tegelikult liigud\nolgu see 10 000 v vähem v rohkem\nolen aru saanud et tegelikult see 10 000 sammu pole üldse palju\naga miks ta ei võiks olla mingi tähis\nvahel rohkem vahel vähem\nlihtsalt istuvat tööd tegev inimene võiks ju jälgida oma liikumist\nma arvan, et tuleb kasuks


VEAD KÖÖGIMÖÖBLI TELLIMISEL, MIDA HILJEM KIBEDALT KAHETSEDA TULEB - Köögimööbel otse tootjalt\nUus köögimööbel on ikka mõnus küll. Kõik on värske ja läigib, uksed ja sahtlid käivad liueldes lahti ning vajalikud vahendid on mugavalt käepärast. Kohe näha, et iga detail on hoolega läbi mõeldud. (Sellise köögi hea näide on ülaloleval pildil.)\nAga kui mööbli tellimisel on mõni oluline nüanss jäänud läbi mõtlemata, pole kööki hiljem pooltki nii mõnus kasutada. Mõnikord võib lausa juhtuda, et suur osa köögist tuleb ümber teha.\nPanime kirja mõned olulised punktid, millega köögimööbli tellimisel kõige rohkem mööda pannakse, et sina sellist viga tegema ei peaks.\nVALAMU VÕI PLIIT JÄETAKSE LIIGA SEINA ÄÄRDE\nSee tähendab seda, et valamu või pliidiplaat on planeeritud köögimööbli lõppu, mitte keskele. Miks see halb on?\nEsiteks sellepärast, et nii satuvad rasva- ja veepritsmed mitte üksnes taga-, vaid ka küljeseinale. Tagaseina kattematerjali valimisel on sellise asjaga arvestatud, küljeseina puhul sageli mitte.\nTeiseks ei ole liiga seina äärde paigutatud pliidi või valamu ees mugav toimetada. Hea paigutus on üks hea köögi alustaladest.\nLIIGA VÄHE TÖÖPINDA\nKöögi kujundamisel ja tellimisel on lihtne keskenduda ilusatele kappidele ja unustada asjaolu, et peamine tegevus käib tööpinnal. Seal peab olema ruumi toiduainete ette valmistamiseks, igapäevases kasutuses olevate asjade hoidmiseks ja kui tegemist on köögisaarega, siis ka kiire eine võtmiseks või niisama kohvitassi taga lobisemiseks. Võta tööpinna planeerimisel kõike seda arvesse.\nTÄITELIISTUDEGA POLE ARVESTATUD\nKohtame päris sageli olukorda, kus köögiprojektis ei ole arvestatud viimase kapi ja seina vahele jäävate liistude jaoks vajaliku ruumiga ehk mööbel on tellitud seinast seina. Sellisel juhul hakkab sahtel vastu seina käima ja kapiuks ei avane käepideme tõttu täielikult.\nSamuti peab L- ja U-kujulisel köögil jätma täiteliistud kappide kokkusaamise ehk nurgakohta, et kõik uksed ja sahtlid korralikult avaneksid nagu alloleval pildil näha.\nLIIGA VÄHE KAPPE\nPane kirja kõik nõud ja köögitarbed, mida sa tahad kinniste uste taga hoida ja vaata, kas need mahuvad tellitava köögimööbli kappidesse. Kui mitte, tuleb sul plaan ringi teha. Parem oleks, kui kapipuudus selgub kohe, mitte siis, kui köök on valmistaja juures töös või juba paigas.\nKOMMUNIKATSIOONIDEGA POLE ARVESTATUD\nMõtle ka juhtmetele ja torudele – kas neile on piisavalt ruumi jäetud? Võimalik, et sinu köögis peaks ventilatsioonitoru jooksma kappide ülemisi riiuleid mööda, aga kas sa oled sellega arvestanud? Sama kehtib veetorude kohta.\nHINGEDEGA UKSED ON LAIEMAD KUI 600 MM\nHingedel uksed (need, mis avanevad küljele) ei tohiks olla laiemad kui 60 cm ühe uksepaneeli kohta. Laiemat ust ei jaksa hinged üleval hoida ja see vajub suure tõenäosusega viltu.\nValgustuse planeerimisel tasub meeles pidada valgustamise kuldreeglit: valgusteid peaks olema kolme tüüpi: üldine, koht- ja aktsentvalgustus. Viimase kahega tuleb köögimööblit tellides arvestada – kohtvalgustus peaks valgeks muutma tööpinna ja aktsentvalgustuse võib meeleolu loomiseks paigaldada riiulitele, klaasustega kappidesse vm.\nEI ARVESTATA SEADMETE TEHNILISTE NÕUETEGA\nMõnikord on köögimööblit tellides mindud vastuollu seademete tehniliste nõuetega. Näiteks ei saa igasse lakke paigaldada õhupuhastit, iga valamut ei saa paigaldada tööpinnaga tasa või selle alt jne. Sellised asjad tähendavad aga plaanide ümber tegemist ja tähtaegade edasi lükkumist. Seda ei soovi keegi.\nSeadmetele peab jätma tuulutuseks veidi vaba ruumi, mitte ehitama neid mööbliga täiesti „kinni“.\nILUS EI OLE ALATI PRAKTILINE\nNagu ka kõik praktiline ei ole alati ilus. Aga on lahendusi, mis on nii ilusad kui ka praktilised. Aitame sul just sellise köögimööbli planeerida ja valmistada.\nVõta meiega ühendust! Kujundame sulle köögi, mis on investeering paljudeks aastateks!


Mis määrab silmade laserprotseduuri hinna? - Delfi\nFotod: KSA Silmakeskus\nKas erinevate kliinikute ja silmakeskuste hinnapoliitika tekitab segadust? Miks on mõnes kohas hind sedavõrd soodne, samal ajal teises kohas pea kaks korda kallim? Selgitame lähemalt, kuidas kujuneb protseduuri hind ja mida peaksid valikut tehes arvesse võtma.\nRahvusvahelisel silmakirurgia turul on valik lai, pakkudes midagi igale sihtrühmale. Nii Eestis kui ka välismaal on olemas eksklusiivsemad silmakeskused, aga ka tunduvalt soodsama hinnaga kliinikud. Üks pole tingimata halvem kui teine, lihtsalt tuleb selgeks teha, mida kliinikud pakuvad ja millised on su enda soovid.\nMis on Flow 2.0 lõikevaba laserprotseduur?\nOn ahvatlev pöörduda kliinikusse, kus pakutakse soodsamat hinda ja hoopis teise tehnoloogiaga tehtavat laseroperatsiooni. Erinevatel protseduurimeetoditel on pikas perspektiivis erinevad tulemused ja erinevad elukvaliteedi piirangud. See tähendab, et taastumisaeg on erinev ja näiteks mõne meetodi puhul pole välistatud ka teatav refraktsiooni tagasitulek. KSA Silmakeskuses pakutava Flow 2.0 protseduuriga korrigeeritakse lühinägelikkust ja puutevabal operatsioonil ei tehta silma sarvkestale ühtki lõiget. Laseri kiired lihvivad vaid sarvkesta pinda, tänu millele välistatakse automaatselt suur hulk võimalikke riske ja komplikatsioone, mis varem silmalõikustega kaasas käisid. Sarvkesta lõikevaba meetodi puhul on silmade nägemiskvaliteet, nägemise kontrastsus ja silmade mugavustunne KSA Silmakeskuse kogemuse ning paljude teaduslike uuringute põhjal pikas perspektiivis paremad kui lõikega tehtud silmade laserprotseduuri puhul. Üldjuhul saabub sajaprotsendiline nägemisteravus järk-järgult mõne nädala jooksul ja nägemiskvaliteedi maksimum 2–3 kuu pärast.\nMida laserprotseduuri hind sisaldab?\nFlow 2.0 laserprotseduuri hind KSA Silmakeskuses on 2490 eurot ja see sisaldab tervikpaketti — lisaks laseroperatsioonile ka ravimeid ja silmatilkasid taastumiseks, kvaliteetseid kaitseprille, 24/7 patsiendituge äsja Flow läbinud kliendile, tasuta protseduurijärgseid kontrolle 3 aasta jooksul, 5-aastast garantiid (vajadusel tehakse tasuta kordusprotseduur) ja isegi tasuta taksotransporti Tallinna piires vahetult pärast protseduuri.\nPaljud inimesed võivad protseduuri kalliks pidada, kuid lihtne arvutus tõestab, et kulutades regulaarselt läätsedele ja prillidele, tuleb laserprotseduur pikas perspektiivis soodsam. Kui näiteks 25 aasta vanune inimene kulutab iga kuu 16 eurot läätsedele ja iga kolme aasta tagant 180 eurot prillidele, siis 20 aasta jooksul on kulu ligi 5000 eurot. Mõned vahetavad prille veel igal aastal ja osa investeerib ka optilistesse päikeseprillidesse.\nEelkontroll ja tehnoloogia\nSilmaprotseduuril on kaks kõige olulisemat nüanssi: eelkontroll veendumaks, et inimene sobib protseduurile, ning tehnoloogia kvaliteet. Paraku leidub kliinikuid, kes teevad eelkontrolli pinnapealselt ja puudulike vahenditega ega uuri inimese nägemist piisavalt põhjalikult. See viib aga tõsiasjani, et paljud patsiendid pole tegelikult operatsioonikõlblikud, kuid neile tehakse protseduur sellegipoolest ära. KSA Silmakeskuses jäävad ligi pooled uuringul käinud klientidest ootele, sest neile pole võimalik laserprotseduuri kohe teha. Nende hulgas võib olla nii silmapõletikuga patsiente kui ka näiteks neid, kel refraktsioon liigub. Võimalusel lükatakse protseduur edasi.\n„Oleme väga suurt rõhku pannud just eelkontrollile ja investeerinud masinatesse, mida Eestis mujal pole. Uurime silma äärmiselt põhjalikult, enne kui anname rohelise tule Flow 2.0 puutevabale laserprotseduurile minekuks,” ütleb KSA Silmakeskuse juht ja kirurg dr Ants Haavel.\nRanget patsientide valikut on KSA-le vahel isegi ette heidetud, kuid nii dr Haavel kui ka ükski optometrist siinkohal järeleandmisi ei tee. Risk pole seda väärt, on nad kõik ühel meelel. „Kui teha protseduur inimesele, kelle silmad selleks tegelikult ei sobi, siis on hilisemad komplikatsioonid, tüsistused ja miinuse tagasitulek oluliselt tõenäolisemad. Seda ei soovi ei meie ega patsiendid,” toob dr Haavel selgituseks välja.\nLaser ja muu silmakirurgias kasutatav tehnoloogia uueneb pidevalt ning on märkimisväärse hinna ja hooldustasudega. KSA kasutab parimaid diagnostikaseadmeid ja protseduurilaserit Schwind Amaris 1050RS, mis on ainuke sellelaadne laser Eestis. Kasutatava tehnoloogia mõju ilmneb protseduuri kestuses, riskide mahus, taastumise kiiruses ja veaprotsendis.\nPersonal ja raviplaan\nLisaks tehnoloogiale ja eelkontrolli kvaliteedile on veel aspekte, mida soodsama hinnatasemega kliinikud ei suuda oma patsientidele samas kvaliteedis pakkuda — klienditeenindus ning raviplaan.\nKSA on aastate jooksul teinud suuri investeeringuid personali koolitamisse. Enamik töötajatest — nii optometristid, protseduuriõed, klienditeenindajad kui ka kontoritöötajad — on oma teadmisi käinud täiendamas koolitustel üle kogu maailma. Näiteks on KSA töötajad väisanud nii Euroopa kui ka Ameerika Katarakti ja Refraktiivkirurgia Ühingu kongresse. Lisaks on külastatud kliinikuid Odessas, Moskvas, Oxfordis ja isegi Indias. Suur osa KSA töötajatest on praeguseks ka pikaajalise staažiga.\nKõrgem teenuse hind võimaldab igale keskuse töötajale kvaliteetset töötasu, mis muudab nad motiveerituks ja pühendunuks. Patsiendi hoidmine on tagatud igal tasandil ja raviplaanid on välja töötatud personaalselt, mitte automaatselt. Nii on ka paranemisprotsessi kulg hoolikalt juhitud ja iga patsient saab koduseks taastumiseks põhjaliku instruktaaži. Peale selle on äsja protseduuri läbinud klientidele võimaldatud ööpäevaringne patsienditugi telefoni teel.\nKSA Silmakeskus on algusaastatest alates olnud samal tasemel kui kõige paremad kliinikud Euroopas ja mujal. Meil on 15 aastat kogemust, oleme teinud üle 200 000 uuringu ja meil on üle 30 000 miinusprillidest vabanenud kliendi.\nLoodetavasti selgitas see artikkel laserprotseduuri hinna tagamaid ja mõistad paremini, miks mõni kliinik küsib madalat, teine keskus aga oluliselt kõrgemat hinda. Teenuse tegelik kvaliteet peitub pisidetailides ja kliendina saad seda, mille eest maksad.\nKui soovid teada, kas oled sobilik miinusprillidest vabanemiseks, siis tule esimese sammuna Flow 2.0 silmauuringule. Registreeri silmauuringule 50% soodsamalt ehk hinnaga 29 eurot (tavahind 59 eurot) SIIN. Sind ootab lisaks ülipõhjalikule silmauuringule optometristi konsultatsioon, viietärnine klienditeenindus ja mõnus atmosfäär!


J. U. - Медиа @ Inforegister.ee\n30.06.2014 Отражение лица "IRL: valitsus tahab riigikogu abiga petta 226 000 pensionäri usaldust" в комментариях к статье.\nSisu: Juhan Ulfsaki teisik Lõuna-Eestist arvas ka (Riigikogu tema sõpru täis???) , et miks pensionäre poputada, nagunii surevad varsti ära.(Võtke siis RUTTU vastu eutanaasiaseadus, lõpetage see pededega jamamine). Tema arvates on häbilugu, et lapsetoetus on 10 ja pension 350 eurot. No pärast seda ma ei imesta, et ta vaene ja töötu on, nii lollile ei saagi tööd anda! LAPSEL on vanemad, kes peaksid oma järeltulijaid toitma-katma ! Kui ei suuda, ärgu tehku lapsi ! Aga katsugu see ilmatark ise 19 euroga kuus ära elada ! Pensionärid on eluaeg TÖÖD teinud ja makse maksnud, neil on ÕIGUS vanaduses inimväärsele elule ! Muuseas, enamus riigikogulasi jt on saanud oma hariduse, sh kõrghariduse praeguste pensionäride kulul. Ärge olge tänamatu7d koerad!!!\n25.04.2014 Отражение лица "TOP 5: Nendel Eesti kuulsatel meestel on mesisulavalt seksikas hääl" в комментариях к статье.\nSisu: Juhan Ulfsakil on pigem selline hääl, et kui ma kuskil teda kuulen, siis küsin, kus on Tolk ja Maimik. Ei suuda tõsiselt vôtta\nSisu: Mitte Saatpalu ega Juhan Ulfsak.\n14.02.2014 Отражение лица "Kuum paar: Juhan Ulfsak leidis endale uue disainerist kallima!" в комментариях к статье.\nSisu:Kas me sellist Eesti tahtsimegi, kus Juhan Ulfsak ripsutab tiiba disainerist naesterahvaga?\nВремя добавления комментария: 14.02.2014\n30.11.2013 Отражение лица "VAU! Kerli Kõiv ja Oscari-võitja Jeremy Irons toetavad eestlanna keskkonnasäästliku T-särgi projekti!" в комментариях к статье.\nSisu: Eksid mingil määral. Asi selles, et neid rõivaid tehakse kanga- ja rõivajääkidest (k.a rõivad ise), mis alles jäävad, seega Reet Aus pole sellest loobunud, vaid ideed edasi arendanud -- nüüd saab ta materjalid otse õmblusfirmadelt, kus need on alles jäänud. Muide Bangladeshis jääb jääke alles u 30%-i toodetavatest rõivastest/kangast. Lisaks on ta oma meeskonnaga teinud kõvasti uurimustööd, et saada teada, kui palju kulub keskmiselt ressursse (vett, energiat) ja kui palju tekib CO2-e emissioone, samasid andmeid jälgitakse ka up-cyclingu läbi loodavate rõivaste tootmisprotsessi käigus. Ja muide, oled sa kindel, et ta on ikka preili Aus? ;] Kuigi ta Juhan Ulfsakist on lahutanud, siis ma ei välistaks, et ta on uuesti abiellunud (2 last ju pärast seda)...\nВремя добавления комментария: 30.11.2013\n04.11.2013 Отражение лица "FOTOD: Põnev Eesti - linnus, kus saad kogeda Eesti ajalugu erilisel moel" в комментариях к статье.\nSisu: ..kas nüüd Andrus Vaarik, Ott Sepp, Tarmo Männard, Kristjan Sarv, Elina Pähkimägi, Juhan Ulfsak kes seal videotes olid, nüüd rahvateatrit teevad (neid näitlejaid oli veelgi aga kõik ei tule meelde)... Aga vahva oli vaadata, et Jääaja Keskuse videotest tuttav Tanel Padari kehastatud tegelaskuju ka Paidesse on sattunud :)\nВремя добавления комментария: 04.11.2013\n21.08.2013 Отражение лица "FOTOD: Näitleja Juhan Ulfsak käis eksnaisega presidendi vastuvõtul" в комментариях к статье.\nSisu: Juhan Ulfsak keerles koos Reet Ausiga tund aega pesumasinas ja pääses eluga\nВремя добавления комментария: 21.08.2013\n31.01.2013 Отражение лица "Beebiuudised! Disainer Reet Aus saab märtsis kolmandat korda emaks!" в комментариях к статье.\nSisu: ...suhtest Juhan Ulfsakiga sündinud tütar ning poeg, kelle isa on Soome kunstnik ning lavastaja Ville Hyvonen.... tõesti, kuidas saab suhtest juhaniga sündinud poja isa olla ville? delhvi - olen ennegi öelnud ja ütlen veel - eestist leiab kindlasti inimesi, kes OSKAVAD lause nii üles ehitada, et see ka seda edasi annab, mida mõeldakse. delhvi-deblad sellise asjaga ilmselgelt hakkama ei saa,\nВремя добавления комментария: 31.01.2013\nSisu: Juhan Ulfsakiga sündinud tütar ning poeg, kelle isa on Soome kunstnik ning lavastaja Ville Hyvonen.\n17.09.2012 Отражение лица "Juhan Ulfsak: teatris saab jama eest sama vähe raha kui hea asja eest" в комментариях к статье.\nSisu: Juhan Ulfsak - 20?\nВремя добавления комментария: 17.09.2012\n11.09.2011 Отражение лица "TÄNA: Mine vaata Ulfsaki esimest filmilavastust või osta soodne ihupiim" в комментариях к статье.\nSisu:hea valik, ei oska kohe kuidagi otsust langetada. vast väärib äramainimist, et "Keskea rõõmude" lavastaja on Lembit Ulfsak, artiklile lisatud pildil aga näeme Juhan Ulfsakit. üks soodne ihupiim puha.\nВремя добавления комментария: 11.09.2011\n22.06.2009 Отражение лица "JUHTKIRI: Sündigu rahva tahe" в комментариях к статье.\nВремя добавления комментария: 22.06.2009\n16.06.2009 Отражение лица "Wilders: probleemsed moslemid Euroopast välja" в комментариях к статье.\nSisu:Jumalate enesetapp Autor: Marek Kallin (15.05.2009) Hiljutises Areenis kiidab Juhan Ulfsak, kuidas Kristian Smedsi etenduses “Mental Finland” tapetakse võõrtööjõudu ja luuakse natsipäkapiku kujundeid. Meie staarnäitleja näib end tundvat märtrina, kes kunstniku võõrandamatu eneseavaldamisõiguse eest võitleb. Paraku pole tal vähimatki ettekujutust sellest, mis tunne oleks elada teadmisega, et nii Eestis kui Soomes on fanaatikul temale mõeldud kuul juba mausrisse tõmmatud. Päriselt, mitte piltlikult. Kas meie vasakpoolitsev staar oleks sama laia irvega laval ka siis, kui tema ainus šanss ellu jääda oleks ööpäevane ihukaitse? Aga tema õnneks on vastikus Soomes ja Eestis sõna- ning väljendusvabadus üleüldiselt aktsepteeritud. Seevastu Euroopa liberaalseimas riigis Hollandis on fanaatikute sihtmärgiks iga aktiivsem ühiskonnategelane, kes söandanud kritiseerida islamit või väljendada rahvuslikke vaateid. Homost Pim Fortuyni tappis hullunud loomaõiguslane, Theo Van Goghi mõrvas moslemiradikaal. Islamist kriitilise filmi teinud Geert Wilders, kes hiljuti sai moslemite mässuähvarduste tõttu sissesõidukeelu Inglismaale, ja usku vahetanud eksmoslemist naisõiguslane Ayaan Hirsi Ali on ellujäämiseks ööpäevase politseivalve all. Kustumatu enesepõlgus ja -vihkamine, millega Lääne kultuurieliit on tegelenud alates Jean-Paul Sartre’ist (“eurooplase mahalaskmine on kaks lindu ühe hoobiga, tapad rõhuja ja rõhutava samaaegselt”) ja Susan Sontagist (“valge rass on ühiskonna vähk”), on tekitanud olukorra, kus islami kritiseerimine toob kaasa meeletu kisa ja tapmisähvardused (vt Taani karikatuuride juhtum). Kristlust, valget rassi ja Läänt tervikuna võib aga sõimata ja mõnitada ükskõik kui jõhkralt, mingit reaktsiooni ei järgne. Pärast 9/11 lasid londonlased alandlikult toimuda demonstratsioonidel bin Ladeni toetuseks, kus ähvardati “Europe your 9/11 will come”, ja 2005 saigi London oma terrorilaksu kätte. Üksainus kuritegu, kus põliselanik peksab immigranti, toob kaasa ülemaailmse meediakisa. Seevastu sada kuritegu, kus immigrandid ründavad põliselanikke, vaikitakse maha. Ja vastava paragrahvi järgi neid ei kvalifitseeritagi. Sest rassistlik saab olla ju ainult valge, mitte mingil juhul moslem ega tumedanahaline. Kõik pole muidugi ainult meedias ja intellektuaalides kinni. Euroopa põlisrahvused on ise loobunud sünnitamast – ka Eestis kinnitab Mele Pesti, et vääramatute inimõiguste seas võiks olla üks, mis lubab igal inimesel otsustada, kas ta tahab järglasi. Paha lugu, sest tulevases Euraabia Sultanaadis šariaadiseaduste järgi ei naudiks ta enam eriti mingeid õiguseid. Kui konfliktipiirkonnast (Iraak, Kosovo, Somaalia) tuleb Euroopasse immigrant, saab ta siin asüüli ning abiraha, töölkäimist ei nõuta. Kui kõik kandikul kätte tuuakse, siis hakkab igaüks eeldama, et kandikud peavad olema järjest suuremad ja külluslikumad. Kui pole – rassistlik diskrimineerimine! Pole ime, miks Rootsis, Euroopa hoolitsevaima pagulaspoliitikaga maal on täiesti levinud immigrantide rõõmus ja agressiivne terror põliselanike kallal. “Meile meeldib rootslasi peksta,” räägivad Malmös Rosenborgi linnajao mosleminoored ajalehtedele avalikult. “Nad on nii arad, annavad meile kõik oma asjad.” Külalised elavad edasi nagu kodumaal, tugevama õigusega. Juba Solženitsõn kirjutas “Gulagi arhipelaagis”, kuidas paar üksikut blatn oid said NSVL vangilaagrites võimu viiekümne poliitvangi üle. Sest mitte ükski poliitvang ei olnud nõus vajaduse korral elu ja surma peale blatnoiga võitlema, isegi mitte kambas. Pealegi oli teada, et poliitvangid mõistetakse igas kakluses alati süüdi ja pannakse kartsa. Täpselt nagu praegu lüüakse Lääne-Euroopas iga rahvuslane meedias risti kui nats. Ka Eesti on arenemas sinnapoole, Mart Laari juba sõimatakse igas teises vasakpoolses artiklis vihjamisi fašistiks.\nВремя добавления комментария: 16.06.2009\n09.06.2009 Отражение лица "Rootsis on sagenenud vasakäärmuslaste vägivald" в комментариях к статье.\nSisu:Jumalate enesetapp EE Autor: Marek Kallin (15.05.2009) Hiljutises Areenis kiidab Juhan Ulfsak, kuidas Kristian Smedsi etenduses “Mental Finland” tapetakse võõrtööjõudu ja luuakse natsipäkapiku kujundeid. Meie staarnäitleja näib end tundvat märtrina, kes kunstniku võõrandamatu eneseavaldamisõiguse eest võitleb. Paraku pole tal vähimatki ettekujutust sellest, mis tunne oleks elada teadmisega, et nii Eestis kui Soomes on fanaatikul temale mõeldud kuul juba mausrisse tõmmatud. Päriselt, mitte piltlikult. Kas meie vasakpoolitsev staar oleks sama laia irvega laval ka siis, kui tema ainus šanss ellu jääda oleks ööpäevane ihukaitse? Aga tema õnneks on vastikus Soomes ja Eestis sõna- ning väljendusvabadus üleüldiselt aktsepteeritud. Seevastu Euroopa liberaalseimas riigis Hollandis on fanaatikute sihtmärgiks iga aktiivsem ühiskonnategelane, kes söandanud kritiseerida islamit või väljendada rahvuslikke vaateid. Homost Pim Fortuyni tappis hullunud loomaõiguslane, Theo Van Goghi mõrvas moslemiradikaal. Islamist kriitilise filmi teinud Geert Wilders, kes hiljuti sai moslemite mässuähvarduste tõttu sissesõidukeelu Inglismaale, ja usku vahetanud eksmoslemist naisõiguslane Ayaan Hirsi Ali on ellujäämiseks ööpäevase politseivalve all. Kustumatu enesepõlgus ja -vihkamine, millega Lääne kultuurieliit on tegelenud alates Jean-Paul Sartre’ist (“eurooplase mahalaskmine on kaks lindu ühe hoobiga, tapad rõhuja ja rõhutava samaaegselt”) ja Susan Sontagist (“valge rass on ühiskonna vähk”), on tekitanud olukorra, kus islami kritiseerimine toob kaasa meeletu kisa ja tapmisähvardused (vt Taani karikatuuride juhtum). Kristlust, valget rassi ja Läänt tervikuna võib aga sõimata ja mõnitada ükskõik kui jõhkralt, mingit reaktsiooni ei järgne. Pärast 9/11 lasid londonlased alandlikult toimuda demonstratsioonidel bin Ladeni toetuseks, kus ähvardati “Europe your 9/11 will come”, ja 2005 saigi London oma terrorilaksu kätte. Üksainus kuritegu, kus põliselanik peksab immigranti, toob kaasa ülemaailmse meediakisa. Seevastu sada kuritegu, kus immigrandid ründavad põliselanikke, vaikitakse maha. Ja vastava paragrahvi järgi neid ei kvalifitseeritagi. Sest rassistlik saab olla ju ainult valge, mitte mingil juhul moslem ega tumedanahaline. Kõik pole muidugi ainult meedias ja intellektuaalides kinni. Euroopa põlisrahvused on ise loobunud sünnitamast – ka Eestis kinnitab Mele Pesti, et vääramatute inimõiguste seas võiks olla üks, mis lubab igal inimesel otsustada, kas ta tahab järglasi. Paha lugu, sest tulevases Euraabia Sultanaadis šariaadiseaduste järgi ei naudiks ta enam eriti mingeid õiguseid. Kui konfliktipiirkonnast (Iraak, Kosovo, Somaalia) tuleb Euroopasse immigrant, saab ta siin asüüli ning abiraha, töölkäimist ei nõuta. Kui kõik kandikul kätte tuuakse, siis hakkab igaüks eeldama, et kandikud peavad olema järjest suuremad ja külluslikumad. Kui pole – rassistlik diskrimineerimine! Pole ime, miks Rootsis, Euroopa hoolitsevaima pagulaspoliitikaga maal on täiesti levinud immigrantide rõõmus ja agressiivne terror põliselanike kallal. “Meile meeldib rootslasi peksta,” räägivad Malmös Rosenborgi linnajao mosleminoored ajalehtedele avalikult. “Nad on nii arad, annavad meile kõik oma asjad.” Külalised elavad edasi nagu kodumaal, tugevama õigusega. Juba Solženitsõn kirjutas “Gulagi arhipelaagis”, kuidas paar üksikut blatn oid said NSVL vangilaagrites võimu viiekümne poliitvangi üle. Sest mitte ükski poliitvang ei olnud nõus vajaduse korral elu ja surma peale blatnoiga võitlema, isegi mitte kambas. Pealegi oli teada, et poliitvangid mõistetakse igas kakluses alati süüdi ja pannakse kartsa. Täpselt nagu praegu lüüakse Lääne-Euroopas iga rahvuslane meedias risti kui nats. Ka Eesti on arenemas sinnapoole, Mart Laari juba sõimatakse igas teises vasakpoolses artiklis vihjamisi fašistiks. Euroopa sotsialistide ja i\nВремя добавления комментария: 09.06.2009\n17.01.2008 Отражение лица "Tüdrukud lõid lühikeste juuste vastase partei" в комментариях к статье.\nSisu:"Ka eestlaste seast valisid Kairit ja Andra möödunud aasta lõpul välja parima soengu omaniku. Esimese Eestimaa Kihara tunnustuse pälvis näitleja Juhan Ulfsak. Ehkki tema juustepikkus vaheldub, on ta Andra sõnul inimesena huvitav. "Me ainult juukseid ei vaata, vaid seda ka, mida ta teeb." Näiteks Allar Jõksi puhul kompenseerivat juuste olematust tema tarkus ning Mart Juure puhul naljasoone olemasolu." No näete. Ei diskrimineerita ju tagasihoidlikuma pealdisega inimesi. Lausa kiidetakse muid häid omadusi. Lihtsalt rõhutatakse, et ka pikk juus on kena ;).\nВремя добавления комментария: 17.01.2008\n26.11.2007 Отражение лица "Jaan Tootsil on uus silmarõõm?" в комментариях к статье.\nSisu: Juhan Ulfsak oma tegelaskuju näol filmis "J.U. läheb Tartusse", et sa arvad, et ma olen mingi keskeakriisis vaevlev jobu, kes üritab midagi noorte naistega kompenseerida? Jah, arvan küll..:P\nВремя добавления комментария: 26.11.2007\n18.10.2003 Отражение лица "10 000 allkirja Rahva Raamatu toetuseks" в комментариях к статье.\nВремя добавления комментария: 18.10.2003


Blue Impact - Meist\nHEIMON KALA VIKERFORELL: KESKKONNASÕBRALIK VALIK\nToidu tootmisel on oluline osa globaalses soojenemises, eutrofeerumises ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemises.\nHeimon Kala on keskkonnasõbraliku kalakasvatuse teerajaja. Ettevõte keskendub kalakasvatuse keskkonnajalajälje minimeerimisele, vähendades oma fosforiheidet Läänemere piirkonnas.\nHeimon Kala kasutab Blue IMPACT kalasööta, mille on välja töötanud BioMar tihedas koostöös Heimon Kalaga. See on uuenduslik toode, mis aitab kaasa säästvale vesiviljelusele ja mille koostamisel on pööratud erilist tähelepanu selle keskkonnamõjule.\nSelle tootega on Heimon Kala ja Biomar seadnud eesmärgiks minimeerida vesiviljeluse keskkonnamõju. Asjatundjate hinnangul on kalasööda koostisel arvestatav mõju kalakasvatuse keskkonnamõjule ja süsinikujalajäljele.\nHeimon Kala vikerforell on tõeline tervisetoit ja selle süsinikujalajälg on väiksem kui lihal, kanal või isegi imporditud Norra lõhel.\nValige keskkonnasõbralikum alternatiiv!\nBLUE IMPACTIST LÜHIDALT\nBlue IMPACT on välja töötatud kooskõlas ÜRO säästva arengu eesmärkidega.\nBlue IMPACT kalasööda fosforisisaldus on ligikaudu 15% madalam kui tavalistel kalasöötadel. Samuti võimaldab see vesiviljelusettevõtjatel suurendada oma kalatoodangut kuni 58% võrreldes tavasöötadega.\nNeed kaks tegurit koos vähendavad oluliselt ühe tonni toodetud kala kohta tekkivat fosforiheidet ja kahandavad kalatootmise keskkonnamõju.\nMeie keskkonnasõbralikuma vikerforelli saate tuvastada pakendil oleva Blue IMPACT sümboli järgi.


Lugejakiri: kui me migrantidele tegevust ei leia ja peame neid ülal, on tegu tiksuva kellapommiga - Arvamus\nLugejakiri: kui me migrantidele tegevust ei leia ja peame neid ülal, on tegu tiksuva kellapommiga\n10. september 2015, 12:41\nMigrandid Kosi saarel\nAjal, mil paljud inimesed muretsevad pagulaste pärast, peaksime hoopis palju rohkem mures olema Euroopa (sise)julgeoleku, turvalisuse ja tuleviku pärast! Tuletan meelde, et Eesti on osa Euroopa Liidust, seega on see Eesti probleem ja me ei saa seda ignoreerida, kirjutab Postimehe lugeja Tarmo Kople.\nTarmo Kople. Foto:\nEnne kui asume kogu loo tuuma juurde – sissejuhatus.\nKülastasin perega vähem kui kuu aega tagasi Kosi saart ja selle keskust, mis on praegu üks kuumemaid migrantide sisserände kohti Euroopa Liidus. Peab tõdema, et nägime hoopis teistsugust sisserännet, kui oleme harjunud nägema uudistesaadetest või ajakirjandusest.\nOlenemata telekanalist või ajakirjanduslikust väljaandest näidatakse meile suures plaanis pilte ja kaadreid kurnatud ja nutvatest naistest, lastest ja peredest. Vägisi kipub jääma mulje, et sisserändajate mass just selline ongi, ikka naised, lapsed, pered, mõned haiged ja viletsad... Aga tegelikkus?\nKui keegi lugejatest soovib näha, kuidas põgenikud Türgi kaudu segamatult saarele saabuvad, siis piisab sellest, et minna pealinna lähedal randa ja lihtsalt oodata. Enamasti saabutakse kummipaadiga või mingi muu improviseeritud veesõidukiga. Kitsamast kohast on Türgi ja Kosi vahe umbes kuus kilomeetrit, seega ei ole vaja kuigi vägevat paati.\nIga päev saabub saarele segamatult umbes 500 migranti ehk siis päris palju väikseid paate, samal ajal seilavad aga Kreeka sõjalaevad merel tasasel käigul, et kedagi mitte alla ajada.\nSiinkohal kisub lugu veel veidramaks! Paljud, kes paadist maha hüppavad ja veest välja ronivad, tõmbavad esimesel võimalusel mõnest veekindlast kotist välja oma suure nutitelefoni ja tõstavad selle oma laialt naeratava näo kõrvale. Kuhu nad helistavad? Sõpradele, kes ei ole veel üle tulnud? Või nendele, kes on juba kohal? Igal juhul jääb mulje, et üle piiri tulemine on hästi organiseeritud, sest paadid saabuvad pealinna, võiks öelda, et isegi kesklinna lähedale – sinna, kus on politseijaoskond, sealt saab ajutise dokumendi, mida on vaja saarelt edasi sõiduks.\nSuurem osa migrantidest ei jäta kuidagi abivajaja muljet: noored, tugevad, hästi riides, tundub, et ka raha on. Seda kinnitasid ka kohalikud elanikud. Ühe restoranitöötaja hinnangul on levinuim telefon migrantide seas iPhone! Kindlasti on nende hulgas ka mõni abivajaja, kuid enamus on siin lihtsalt parema elu otsinguil.\nKüll aga kaovad kohe nii naeratus ja nutitelefon, kui kohale ilmuvad ajakirjanikud või kaameramees ning kuskilt otsitakse välja nutused naised ja lapsed, kes tõstetakse rahvamassi ette.\nVabandust pika sissejuhatuse pärast.\nKuidas on võimalik, et enamus põgenikke on tugevad, elujõus kolmekümnendates mehed? Kas siis naised ja lapsed on juba sõjas hukkunud, samuti vanemad inimesed? Kas need noored ja tugevad põgenikud ei peaks oma kodumaa (naiste/laste/vanemate) eest seisma?\nÜle lahtiste piiride sissevoolavat meestemassi vaadates tekib küsimus, kuidas on tagatud Euroopa Liidu sisejulgeolek. Kui paljud nendest on Islamiriigi võitlejad? ISISe väitel on neil õnnestunud Euroopa Liitu toimetada vähemalt neli tuhat võitlejat. Kui ISIS ka liialdab, siis isegi mõned üksikud võitlejad võivad ohtu seada meie turvalisuse – lihtsamat tüüpi terroriakti toime panemiseks piisab ka ühest võitlejast.\nÄrge muretsege, kohe läheb hullemaks!\nLahtised piirid ja Saksamaa väljahõigatud numbrid pagulaste majutamiseks saadavad selge ja tugeva sõnumi nendele miljonitele, kes ei ole veel Euroopa Liidu poole teele asunud. Tegelik olukord halveneb iga päevaga.\nSellel ajal, kui seda lugu loete ja poliitikud Euroopas vaidlevad, palju keegi kedagi majutama peab, voolab migrante lakkamatult üle piiri, halvendades sellega veel julgeolekut. Kui praegu on ISISe väidete kohaselt Euroopa Liidus neli tuhat võitlejat, siis varsti võib see arv olla kümnekordne.\nKes maksab kinni sisserändajate integreerimise Euroopa ühiskonda või kas see on üldse võimalik? Võiks arvata, et nad tulevad siia, hakkavad tööle ja maksavad makse, kuid see on peaaegu ilmvõimatu. Selleks, et tööle asuda, on vaja kolme suurt eeldust: mõne kohaliku keele oskust, soovi tööd teha ja vabu töökohti.\nVaadates Eurostati statistikat, ei paista, et meil oleks kuskilt võtta näiteks pool miljonit töökohta paari lähema aasta jooksul. Kui nüüd siia juurde lisada migrantide olematu või kehv keeleoskus, puudulik kvalifikatsioon, kaheldav töösoov, siis on selge, et pagulased jäävad Euroopa Liidu maksumaksja ülalpeetavaks.\nKui Euroopasse sisserännanud rahvamass ei hakka tööle või ei panusta muul moel ühiskonda ja elab abirahadest, siis põhjustab see lõputul hulgal probleeme ja pingeid sisserännanute ja kohalike elanike vahel. Üks väga oluline detail, mis lisaks ühiskonda panustamisele komistuskiviks saab, on sisserännanute ja kohalike fundamentaalselt erinevad väärtushinnangud ja kultuuriline taust.\nKõik eespool mainitu on omakorda tohutuks julgeoleku ja stabiilsuse riskiks, kui me sisserännanutele tegevust ei leia ja peame neid lihtsalt üleval, on tegu tiksuva kellapommiga.\nKui kunagi kodumaal olukord paraneb, sõda läbi saab või ISIS taandub, kas siis minnakse koju tagasi?\nNagu äsja lugesite, ei maininud ma kordagi kellegi nahavärvi ega valanud välja viha, vihal ei ole mõtet ja nahavärv on tähtsusetu.\nVao küla ja Eestisse elama asuvad pagulased ei ole probleem – see on tagajärg. Suhtugem nendesse, kes juba siin on, viisakalt. Oma pettumust väljendage aga poliitikutele.\nPettunud olen ennekõike Euroopa Liidu poliitikutes, poliitikas ja tegevusetuses, mille tulemusena on sisseränne kontrolli alt väljunud. See omakorda on põhjustanud tohutut kahju Euroopa Liidu turvalisusele ja ühtsusele.


Tervise Arengu Instituut alustab puu- ja köögivilja kampaaniaga "Sööme ära!" - Tööelu.ee\nTervise Arengu Instituut alustab puu- ja köögivilja kampaaniaga "Sööme ära!"\nTervise Arengu Instituudi tänavuaastane puu- ja köögiviljade kampaania algab 17. septembril ning keskendub eelkõige naistel vanuses 18–49, kes hoolitsevad pere toidulaua eest. Kampaania eesmärk on mõjutada inimesi sööma 5 portsjonit (ehk peotäit) puu- ja köögivilju päevas.\nKampaania raames kutsub Tervise Arengu Instituut inimesi „ära sööma" ja osalema aktsioonis, mille käigus püütakse välja selgitada kõige rohkem puu- ja köögivilju sööv kodukoht Eestis. "Sööme ära!" aktsiooniga saab liituda www.toitumine.eekampaanialehel.\nIga liituja lisab andmetele koduvalla või -linna nime, Tervise Arengu Instituut jagab maavalitsuse elanike arvu kampaanias osalejate arvuga ja nii selgub kõige tervislikumalt toituvate elanikega valla või linna nimi.\nKampaanias on oodatud osalema söögikohad, kellel on võimalus teha puu- ja köögiviljarikastele toitudele eripakkumine. Pakkumised saavad üleval olema kampaanialehel. Samuti osalevad kampaanias suuremad kaubandusketid nagu Selver, Prisma, Maksimarket, Konsum, A&O, Comarket ja Maxima.\nOsalema on väga oodatud ka töökohad, kes soovivad kampaania ajal oma töötajate tervisliku toitumise alast teadlikkust tõsta, pakkudes oma sööklates puu- ja köögiviljarikkaid toite või korraldades muid asjakohaseid ettevõtmisi.\nEnne iga tööpäeva lõppu laetakse www.toitumine.ee lehele uus retseptivideo, mis võiks tekitada huvi seda ka ise järgi proovida.\nKampaaniat rahastab Euroopa Liit Euroopa Sotsiaalfondi programmi „Tervislikke valikuid toetavad meetmed 2012" raames.


Kommentaarid: Andres Anvelt: lahkusin poliitikast, sest muutusin iseendale vastikuks ja kalgiks inimeseks\nAndres Anvelt: lahkusin poliitikast, sest muutusin iseendale vastikuks ja kalgiks inimeseks\nToimetas Keit Paju, 27. november 2018 21:09\nv/ 2. detsember 2018 09:46\nSee uus maailmakord ei võta vastu sedusi, mis lubaks ja ka peaks karistama inimesi tagantjärele . Põgeneda soojale lubatud maale, jättes kohaliku rahva kellegi sooviga teha otsuseid rahva heaolu arvestamata-kannatma. Ära võtta kõik omistatud autasud jne, vabandus ei saa olla , et polnud teadlik või tegin nagu teised või sunniti. See kes saab aru, see saab ka vabaks ja terveks kui ei rõhu pealesunnitud tegevus Õnne uueks erialaks, milles oleks rohkem kasu kogu inimkonnale.\n29. november 2018 23:22\nmuud sotsid vöiksid ka anveltist öppust vötta ja ajaloo prahikasti kaduda.\nUunu/ 28. november 2018 19:31\nÕige otsus, et Anvelt tahab inimeseks hakata.\ntuleb must,/ 28. november 2018 17:01\nnäita ust. No ei ole rassism :)?\nmis sa/ 28. november 2018 16:58\narvad, et ekrelased tahavad vangi?\nainult/ 28. november 2018 16:49\nei saa aru, miks ta sinna Riigikokku peab tagasi minema, mingu puhkusele, kui pole puhanud. Aga no jah lisahüvitised.\nteras on alalti olnud eesti keeles teras. On olemas veel terrass, majaga külgnev pind. Terra tähenda/ 28. november 2018 14:24\nminu/ 28. november 2018 14:20\nprobleem ka alati olnud. Ükski erakond ei saa ilmam teisteta midagi teha ja nii mugav on valitsuserakonnal partnereid süüdistada kõiges, ise puhtkas pestuna tundudes.\nnäinud teda tegevuses/ 28. november 2018 13:50\nKeerutab nagu alati. Olles tema nuhkidega kokku puutunud, väidan, et seadustest ta pole hoolinud, et mitte rohkem õelda. Kui meil oleks objektiivne ja õiglane riik, siis poleks ta 90-ndatel saanud politseis päevagi töötada.\nlahkusin poliitikast/ 28. november 2018 12:40\nset ei taha osaleda politsei saatmises rahva vastu, veekahuritega ja pisargaasiga pensionäre, eesti mehi ja naisi, võib olla ka lapsi, tõrjuma\nPriit/ 28. november 2018 12:28\nLahkusin politiikast,kuna muutusin sotsiks.\nRein Mark,kaasmõtleja/ 28. november 2018 12:10\nLiiga aus inimene, et olla poliitikas.Kahtlemata tegemist mitmete asjaolude kokkulangemisega. et koheselt lahkuda.Küll aga märksõnad erakondade tagatubadest ja et poliitika ongi ilma munadeta- räägib palju tähenduslikult. Elu teise poolaega astudes ainuõige otsus oma pere ja lähedaste jaoks.\nmida saab EKRE teha/ 28. november 2018 12:04\nkui neil ei ole enamust.Rahvas peab neile selleks mandaadi andma et nad midagi muuta saaksid.3.märtsil näeme, kui paludele eestlastele üldse Eesti riik korda läheb.\ntõenäoliselt/ 28. november 2018 12:01\nelab ta ka ilma poliitikata ära, sest oskab ka midagi muud teha erinevalt paljudest muidusööjatest poliitikutest.\narvati ka nii/ 28. november 2018 11:59\net on tulemas pollitilised mängud, milles siseminister osaleda ei tahtnud, sest temas on säilinud veel ausus ja õiglustunne.\nma ei tahtnud/ 28. november 2018 11:51\nIndreku moodi sado-maso sõltlaseks areneda. Eks võõrsil saadu meeldis nii väga et tuli ka Tallinnas proovida.\nmina/ 28. november 2018 11:21\nMuidugi on tervis kõige tähtsam. Lugesin S.Mikseri arvamust 26.11.2019 ajalehes Postimees,sotsid ongi oma kampaania ehitanud demagoogiale,valelike lubaduste ja meelituste varal, vassimine ning silmakirjalikkus. Juba nõuka ajal õpetati seda komuparteide ajalugu 4-5 aastat,muidu ei saanud diplomit kätte.Samasuguse poliitikaga tahetakse ka praegugi inimesi pimestada. Aitab meile 50 aastast küll,uus põlvkond teeb rahvale üllaid eesmärke,kuid kuidas neid ellu viia,see ongi suur küsimärk.\nMihkel Espoost/ 28. november 2018 11:20\nMinagi austan mehe otsust,aga kas hiljem ei kahetse.Respect igal juhul.\nnimi/ 28. november 2018 11:11\nEi ole vaja kellelegi seletada, miks . Lihtsalt õige otsus, kui ikka hakkab vastu ja tunne on, et ei enam, siis ongi aeg oma elu elada. Respect, hr.\nsamad sõnad/ 28. november 2018 10:28\naga millal see teine rändelepet ja maksutõuse toetav osapool sellise avalduse teeb?\nõige/ 28. november 2018 09:55\nsotsid ongi väga vastikud, hea et tulema said.\nKui raadios tema räägitud avaldust kuulsin/ 28. november 2018 09:23\n....siis mehel oli äratuntav õhupuudus. Nii et pump võis tal jukerdada küll.\nSelleks/ 28. november 2018 09:20\nKui pole valikuid,tuleb kutsuda isand teisest riigist,näiteks prints Harry Inglismaalt...\n28. november 2018 09:20\nS0ts1d ju seda ongi. Vastikud ja kalgid. Lisaks veel valelikud ja ebademokraatlikud\nPimevihale/ 28. november 2018 09:20\nJutt üldiselt õige aga Anvelti suhtes ebaõiglane?\nNatuke oli tunda skepsise maiku./ 28. november 2018 09:18\nFänn/ 28. november 2018 09:17\nSuure suuga naisagitaator ei ole jah sümpaatne. Andresele aga respekt!\nww/ 28. november 2018 08:48\nHea, kui arusaamine tuleb. Mõnel, paljudel ei tule, läheb ainult hullemaks.\nsee/ 28. november 2018 08:47\non sotside katk.\nEks ta oma naine ka urgitseb teiste eludes.\nats/ 28. november 2018 07:22\nterve riigikogu òn selline.rahvas on rämps neile\nkh/ 28. november 2018 06:37\nkahjuks ei saa keegi kustutada oma vanemate pattusid. Saab vaid ise ausalt töötada ametipostidel, mis ei nõua täiesti puhast ankeeti . Ministrikoht, valitsus, riigikogu, kõrged riigiametid, on kindlasti need, millest peaks hoiduma igaüks, kes kasvõi lapsena, noorena, täiskasvanuna, pani toime väärteo , kriminaalse teo. Meil on ju nii, et mis eile tehtud, see homme unustatud, aga rahva mälust seda ei kustuta. Ei aita , kui püütakse õigustada kunagist ebaausust. Ja järelevalve selle üle peab olema riigil.\nehh/ 28. november 2018 06:26\nkui EKRE hoolib, siis tehku midagi selle heaks, et Eestit sõim, kurjus, viha, kättemaksuhimu ei oleks nii promotav Õhtulehe, Postimehes.... Küsigu, miks president, valitsus, riigikogu lubab Eestis sellist jubedat viha promomist\nmilleks/ 28. november 2018 06:07\nte teda nii materdate. kas eestis on siis suurt valikut. pole ju. ja see põlvkond kes peale kasvab ka seal pole. pakkuge ise üks külma närviga võimekas inimene välja siin.\n28. november 2018 04:32\nPurjus peaga relvaga paugutamine, tüli norimine, miilitsana inimeste sandistamine jne. tuleb ükskord kinni maksta või vastust anda.\nf this i am outta here cheaters! ragequits.../ 28. november 2018 03:23\nKui eesti rahvas sai nüüd läinud nädala jooksul teada mis asi on inglise keeles "compact" (ei tähenda sugugi midagi kompaktset, vaid hoopis kaks ja pool tundi kiire lugemise pikkust teksti, mille üle-eelmist lausetki keegi haritlane meeles pidada ei suuda ja just seepärast see ei saagi olla siduv ja kohustusi toov osapooltele.. ) siis Anvelti näite varal võiks eesti rahvas teada saada, mida tähendab inglise keeles "ragequit"\nteras/ 28. november 2018 01:53\nVanasti kirjutati "terrass" ikka kahe erriga. Kas tänapäeval on grammatikareegleid muudetud?\nto mõistja/ 28. november 2018 01:34\nikka on, kes siis ei teaks, aga valetamine on, kui rääkida, et südamega probleemid, eks ole?\n112 - sada kaksteist/ 28. november 2018 01:10\nOnu Bella - mul on häbi mida olen teinud https://youtu.be/usajftP9Gxo?t=112 refrään hakkab just 112 sekundi paiku. ja mul on häbi mida olen teind nii häbi et silmad maas sada korda järjest punastan ei tea kuidas sellest üle saan\nKukk/ 27. november 2018 23:55\nKui tekst tõele vastab, siis vot see on ikka munadega mees. Suurem osa poliitikuid läheb poliitikast ainult jalad ees ehk viiakse minema, sest riigipirukas on ikka äraütlemata magus suutäis.\nKaru13/ 27. november 2018 23:55\nEks Eesti riigi hävitamine on jah raske töö. Rahvas on teie vastu Reformid, Kesk ja Sotsid. Aastaid olete üritanud EKRET laimida rassistideks ilma tõestuseta. Ekre ei ole rassistid, nad hoolivad Eesti kultuurist ja tahavd ,et me jääks Eestiks ka 100 aasta pärast. Euroopa Liit tahab meid asendada Islami usulistega. Kahjuks pean teatama ,et teie mugavatel kohtadel on parlamendis varsti lõpp sest järgmise aasta valimistes mind ei üllataks kui EKRE, Vabaerakond ja IRL saavad suurem osa häältest kuna nad olid Rändleppe vastu ja ma usun ,et rahvas valmistel näitab neile kui tänulikud nad nendel on\nreaalsus/ 27. november 2018 23:54\nRaha (Eesti rahvalt röövitud raha eest) sa elu ja tervist ei osta. Isegi see, et poliitikast põgened ka ei päästa. Kõigevägevama karistusest ei pääse mitte ükski saatanategelane.\nLihtne inimene/ 27. november 2018 23:28\nkahjuks ei saa elu vötta näitemänguna nagu toompealased.\nNo nii/ 27. november 2018 23:22\nVaata kus valekott algul rääkis et tervise pärast lahkub nüüd muutub endale vastikuks aga sotsid ongi võltsid ja vastikud inimesed!\nP komissar/ 27. november 2018 22:44\nEi olnud ta midagi. Ja keskriminaalpolitsei juhina on ta olnud läbi aegate tegusaim!\nAnvelt on olnud jah valedel kohtadel/ 27. november 2018 22:43\nPoliitikasse, politseisse ja nuhkideks sobivad vaid kalgid psühhopaadid.\nkeegi ei soovi ega ka ei telli selliseid lavastusi/ 27. november 2018 22:42\n"Vaimne pinge ja emotsioonide maha surumine tegi Anveltist närvilise inimese, mis tõi kaasa ka keerulised suhted lähedastega." . Sellist emotsioonide mahasurumist ja kunstlikult "rahuliku inimese" näitemängu etendamist õpetataks ka paljudel popiks saanud "koolitustel", mis aga viivad selleni et inimene oma sisemuselt hakkab isenda ning teistega kassi ja hiirt mängima.


Kuidas joota phalaenopsis? Orhideede kastmise hoolduseeskirjad ja omadused - Roosid 2022\nParimad mitmeaastased sibullilled: ülevaade taimedest\nLisaks peate teadma, et seda mõjutavad sellised tegurid nagu ruumi temperatuur, kogu niiskus selles, valgustuse tase, otsese päikesevalguse olemasolu, taime suurus ja konteiner, milles see kasvab, ja muud..\nSiis jätame kogu asja seisma üheks päevaks ja siis, juba enne jootmist, tühjendage vesi ettevaatlikult, nii et sete jääks esimesse mahutisse, mille järel saate orhidee ohutult joota.\nAlustuseks - kondensatsioon. Kui poti, kus orhidee asub, seintel on kondensaat, siis ei saa muretseda - taime ei saa veel joota. Tema lahkumine sümboliseerib poti sees oleva niiskuse taseme langust, mis tähendab, et saate juba joota.\nVeel üks trükk orhideede kastmiseks kodus on lihtne kaalukontroll. Kui võtate potti ja see on piisavalt raske, näitab see, et sees on piisavalt niiskust. Kui lille tõstate ja tunnete selle kergust, saate teada, et on aeg taime kasta..\nKastmist mõjutab ka teie taime mitmekesisus. Suurema osa orhideede jaoks on optimaalne kasta neid suvel kuni kolm korda nädalas ja neutraalsematel aastaaegadel umbes kaks korda, kuid juba kuus. Ja kõige parem on seda teha hommikul, nii et õhtuks vabanevad lehed liigsest niiskusest.\nJuuremädanik tekib liigse niiskuse tõttu. Juured hakkavad mädanema ja kukuvad ära, lill lakkab niiskust imemast ja sureb.\nKui lill on üle- või alatäidetuna, võib tekkida probleeme lehtedega ja lill ei õitse või kukub avamata pungad liiga kiiresti maha..\nLilli saab piserdades kasta. See aitab tal kiiresti rohelist massi kasvatada ja toob kaasa rohke õitsemise. Samuti puhastab see meetod lehti tolmust ja kaitseb mitmesuguste haigustega nakatumise eest..\nJärgides kõiki kastmisreegleid, õitseb phalaenopsis kogu talveperioodi jooksul üheskoos..\nPärast ümberistutamist kogeb taim šokki, selle jaoks on vee olemasolu hävitavam kui puudus, seetõttu on lille 14 päeva kastmine võimatu..\nVõimalike haiguste tuvastamiseks eraldatakse orhidee pärast ostmist teistest toataimedest ja kaitstakse päikesevalguse eest. Samuti ei soovitata kahjurite tuvastamiseks ostetud orhideed nädala jooksul joota. Karantiini lõpus on lill päikesevalgusega harjunud ja kastmist suurendatakse.\nVesi lehe axilis. Kui pärast jootmist ei eemalda sinust kogunenud vett, siis aja jooksul ilmneb kaela lagunemine..\nHooldussaladused: kuidas õigesti orhideed kasta, kui lill kasvab kodus potis või istutusaias?\nOrhideeks nimetatud populaarne toataim vajab lopsaka ja pikaajalise õitsemise saavutamiseks korralikku hoolt. Orhidee kodus hoidmise üks olulisemaid protseduure on kastmine, mis peaks olema võimalikult pädev. Mulla ebaõige niiskus lühikese aja jooksul võib põhjustada lillede surma.\nOrhidee erineb teistest lilledest silmatorkavalt, kuna see on epifüüt. See tähendab, et looduslikes tingimustes kasvab lill puutüvedel ega arene mullas. Juurestik ei puutu maapinnaga kokku, vaid ekstraheerib ümbritsevast ruumist toitaineid. Looduses on orhidee ainus niiskuseallikas vihm..\nJuuri ei hoita pikka aega niiskes keskkonnas. Selle olulise funktsiooni põhjal on võimalik sõnastada pottide orhideede kastmise põhiprintsiip: te ei saa taimi pikka aega vette jätta ja neid üle ujutada, seetõttu ei tohiks orhideesid tavalisesse mulda istutada, nad vajavad spetsiaalset substraati.\nKastmise sagedus mängib suurt rolli. Konkreetseid perioode, mida tuleb jootmisel järgida, on võimatu nimetada, kuna see sõltub aluspinna kuivamise kiirusest, mida mõjutavad paljud tegurid: ümbritsev temperatuur, kogu niiskus, valguse hulk.\nJärgmine kastmine toimub pärast substraadi täielikku kuivamist. Taime juured võivad aidata ka niiskusevajaduse kindlakstegemisel: niiskuse küllastumisel omandavad nad erkrohelise varjundi. Hõbedane juurestik annab märku, et see on kuiv ja saab joota. Niisutusvedelik peaks oma koostises olema vihmaveele lähedane, kuna orbiidile annavad looduses niiskust sademed. Lill on toatemperatuuril veega niisutatud, on vaja, et see oleks pehme.\nPäev enne jootmist valmistatakse lahus: lisage pool tl toodet 2,5 liitrini vett. Vahetult enne niisutamisprotsessi filtreeritakse vesi nii, et sete ei satuks orhideedesse mulda. Külm kõva vesi põhjustab juurestiku kiiret surma.\nIdeaalne aeg kastmiseks on hommikul..\nJuurestik ei tohiks veega kokku puutuda rohkem kui kolmkümmend minutit. Pärast protseduuri tuleb kogu liigne vedelik pannilt eemaldada.\nTe ei saa orhidee südamikku täita ja lubage ka õisikutele sattuda tilka vett. Vastasel juhul ilmuvad kroonlehtedele laigud, mis põhjustab kiiret pleekimist..\nLisateavet kodus orhidee kastmise reeglite kohta saate lugeda siit..\nAllpool on foto pottides kasvavate lillede kastmisest:\nKuidas taimi korralikult niisutada?\nKastmisprotseduur sõltub konteineri olemusest, milles orhidee kasvab..\nTavalistes või läbipaistvates mahutites\nOrhidee kasvatamiseks optimaalne konteiner on äravooluavadega läbipaistev pott. Sellises potis asuvat taime saab joota mitmel viisil..\nKõige populaarsem on keelekümblusmeetod.\nOrhideega anum langetatakse õrnalt ja aeglaselt veega kaussi, nii et juured järk-järgult niiskusega küllastuvad. Terav kastmine võib taime kuivade juurte vastupidavuse tõttu potist välja hüpata.\nLille hoitakse kolmkümmend sekundit vees, pärast mida see eemaldatakse ja jäetakse samaks ajaks õhku, nii et liigne vedelik nõrguks. Selle kastmismeetodi saate kasutada ainult siis, kui haigusi pole..\nTaime saab tavapäraselt kasta ülalt, kasutades kastekannu.\nNõrga rõhu korral valatakse vedelik substraadi pinnale, püüdes mitte puudutada kasvupunkte ja lehe aksleid.\nTaimede jootmine peatatakse, kui vesi hakkab drenaažiavadest välja tulema.\nOodake mõni minut, kuni kogu liigne niiskus on pannile valatud, ja korrake uuesti kastmist.\nPannil kinni jäänud liigne vedelik lastakse lõpuks kurnata.\nSoe dušš peetakse orhideede jaoks kasulikuks..\nSee simuleerib vihma, küllastades lilli looduslikes tingimustes niiskusega. Niisutus sooja dušiga aitab taime rohelisel massil kiiremini areneda, õitsemine on kvaliteetsem ning kaitseb parasiitide ja haiguste eest. Kastmine toimub järgmiselt:\nPott asetatakse vannituppa.\nLülitage dušš sisse, reguleerige rõhku, muutes selle nõrgaks.\nSegisti külm ja kuum vesi tuleks ühendada nii, et lõplik temperatuur ulatuks neljakümmend kuni viiskümmend kraadi.\nRõhk suunatakse taimele, mida joota, kuni muld on täielikult küllastunud.\nPott koos orhideega jäetakse kahekümneks minutiks vannituppa, nii et liigsel vedelikul oleks aega nõrguda.\nViimases etapis pühitakse noored lehed ja võrsed kuiva lapiga..\nKui orhideed hoitakse äravooluavaga läbipaistmatus potis, on kastmismeetodid samad, mis ülalpool. Selle võime tõsiseks puuduseks on võimetus jälgida juurte seisundit. Nad leidsid väljapääsu sellest olukorrast: puupulk süvendatakse maasse ja jäetakse pooleks tunniks seisma. Kui kepp jääb lõpuks kuivaks, on aeg järgmise kastmiseks..\nIlma aukudeta pottides\nKui orhidee kasvab plantaaris, kus pole vedeliku äravooluavasid, kastke seda ülalt, kasutades kastekannu. Keelekümblusmeetod ei toimi, kuna vee tungimiseks pole auke. Saate anda taimele sooja dušši, pannes poti vannituppa ja joota mulda duššipeaga..\nPärast protseduuri vabaneda kindlasti liigsest vedelikust, keerates anuma taimega ettevaatlikult ümber. Orhidee kastmine potis ilma äravooluavadeta toimub palju harvemini, kuna sellises mahutis olev maa kuivab palju aeglasemalt.\nLille liigse vesistamise vältimiseks võite ehitada vahtmaterjalist või paisutatud savist drenaaži, mille kiht on neli sentimeetrit.\nPihustamine tuleb läbi viia kahekümne sentimeetri kaugusel, nii et vedelik aurustuks pinnalt kiiremini.\nSordi Phalaenopsise ja Wanda orhideede puhul on kastmisel vaja vältida vee sattumist südamikule, mis hakkab liigsest niiskusest mädanema. Dušiga niisutamise ajal ei saa seda vältida, seetõttu pühitakse südamik pärast protseduuri põhjalikult kuiva lapiga.\nKui kasvataja, kes kastib orhideed sukeldamismeetodi abil, peaks ta pärast iga potti valama uut vett. See ettevaatusabinõu on vajalik haiguste leviku vältimiseks ühest taimest teise..\nMiks niiskus on ohtlik?\nLiigne niiskus kahjustab mitte ainult lille juurestikku, mis hakkab mädanema, vaid mõjutab ka substraadi seisundit, milles lill kasvab. See hakkab paksenema ja läbib ka mädanemisprotsesse. Liigse kastmise tagajärjel hakkab taim haiget tegema ja lõpuks sureb..\nKuidas elustada lille liigse veega?\nTaim eemaldatakse potist, raputades juurtest ära liigse substraadi.\nJuurestik pannakse viieteistkümneks minutiks vette ja seejärel eemaldatakse terava noaga kõik juurte kahjustatud ja mädanenud alad..\nSeejärel siirdatakse taim uude potti, mida eelnevalt töödeldakse seebilahusega. Hobussüsteem sirgendatakse õrnalt seest valatud substraadi vahel. Sellest artiklist leiate juhiseid taime kastmise kohta pärast teise potti siirdamist..\nPärast seda protseduuri peaks lill hakkama tagasi tulema..\nKastmine on orhidee jaoks äärmiselt oluline. Kuna see erineb silmatorkavalt tavaliste toataimede klassikalisest niisutamise protsessist, tuleb seda küsimust põhjalikult uurida..\nKutsume teid vaatama videot orhideede kastmise kohta:\nOrhideed on juba mitu aastat toataimede populaarsuse reitingus juhtivat kohta hõivanud. See on kõige andekam taim. Seetõttu langeb orhidee sageli inimese hooldamise alla, kes on lillekasvatusest väga kaugel ja kellel on väga ebamäärased ideed, kuidas seda õigesti kasvatada. Hoolika ja korraliku hoolduse korral võib orhidee kodus kasvada ja palun meile aastaid. See lahkumine on lihtne ja mitte koormav. Väikesed kõrvalekalded hoolduseeskirjadest ei põhjusta taimele käegakatsutavat kahju. Kuid kahjuks, nagu kurb statistika näitab, sureb pärast esimest õitsemist peaaegu pooled annetatud orhideed. Selle põhjused on erinevad, kuid need kõik tulenevad hoolitsuse reeglite eiramisest või nende hooletu rakendamisest. Absoluutne juhtkond nende rikkumiste seas kuulub ebaõige jootmise juurde..\nMillal ja kui tihti orhideesid kasta\nEsiteks selgitan. Orhideede hulgas on ka väljendunud liider - phalaenopsis. Just tema kingitakse kõige sagedamini kingituseks. Eksootilisemad miltooniad, kambrium, dendrobium, cymbidium, pafiopedilum ja teised on "omandamise ja kinkimise" osas märkimisväärselt halvemad kui phalaenopsis. Seetõttu kaalume tema näite järgi orhideede kastmise reegleid..\nKõigepealt tuleb märkida, et orhideede kastmise sagedus kodus sõltub sellistest teguritest nagu õhutemperatuur, niiskus, substraadi koostis, poti maht, elutsükkel ja aastaaeg..\nOrhideede kastmise vajaduse välised esmased märgid on:\nTaime juured on omandanud kahvatu rohelise või valge varjundi. Tavalise jootmise korral peaksid need olema rohelised..\nPoti seinad on kuivad. Kui nendel on isegi kõige väiksemad tilgad niiskust, ärge jootke.\nOrhideepott on väga kerge.\nKuiva kepi võite potti hoolikalt kasta ja niiskust selle sügavuses kontrollida..\nPikaajalise ülekülmutamise korral orhidee lehed närbuvad ja muutuvad kollaseks.\nMärge! Kuivad koortükid poti pinnal ei ole järgmise kastmise põhjuseks.\nKastmise sagedus sõltub ka aastaajast. Tavaliselt jootakse orhideesid kord nädalas ja talvel puhkeoleku ajal ja õitsemise ettevalmistamisel mitte rohkem kui kaks korda kuus..\nVesi orhideede kastmiseks\nRegulaarse jootmise jaoks ei saa te otse kraanist võetud vett kasutada. Vähemalt peaks seda hästi hoidma. Kuid ka sellest ei piisa. Ideaalis peaks orhidee kastmiseks mõeldud vesi olema keedetud või filtreeritud. Soolade, raua ja klooriühendite esinemine selle koostises on väga ebasoovitav. Võite vett pehmendada ja muuta see turba abil niisutamiseks sobivamaks. Selleks võtke peotäis kõrge mooriga (hapu) turvast, mähkige see salvrätikusse ja laske see 10-12 tunniks veega (umbes 3 liitrit) anumasse. Oksaalhapet kasutatakse ka vee pehmendamiseks..\nMärge! Orhideede kastmisvesi peab olema soe.\nOrhideede kastmine kodus - viisid\nKõige tõhusam ja levinum viis. Võimalusel ostke orhideede kastmiseks spetsiaalne konteiner, mis vastab teie taime poti suurusele. Tegelikult on see sama pott, kuid ilma äravooluavadeta. Selle kasutamisel väldite potti ujuvat ja taime ümberminekut. Sellise konteineri puudumisel võite kasutada mõnda muud sobiva suurusega konteinerit. Orhideega pott langetatakse sinna nii, et veetase oleks sentimeetri võrra allpool poti ülemist serva. Tavaliselt piisab 10-15 minutist aluspinna niiskuse küllastumiseks. Selle märgiks on niiskuse ilmumine selle ülemisele kihile. Pärast seda tuleb pott veest eemaldada ja lasta kogu niiskus välja voolata. Sellise kastmise ajal saate orhideesid ka toita, lahustades väetist vees.\nÜlemine kastmine (kastekannu kasutamine)\nSeda meetodit kasutatakse ka. Kuid selle kasutamisel peate olema ettevaatlik. Ärge lubage vett lehe aksilitesse sattuda. Selle kogunemine võib põhjustada orhidee lehe mädanemist. Kastmiseks on parem kasutada pika õhuke tilaga kastekannu. Kastmine toimub mitmes etapis. Vesi kallab, kuni see hakkab voolama läbi äravooluavade. Seejärel tehke paariks minutiks paus ja protseduuri korratakse. Ja nii 3-4 korda. Tühjendage kraanikaussi nõrutatud vesi.\nKastmine voolava veega (soe dušš)\nSee kehtib juhul, kui kraanist kastmine on lubatud. Kuid ainult siis, kui see meetod pole püsiv, kuid seda kasutatakse ainult aeg-ajalt. Vastasel juhul kasutage aia kastmiskannu. See orhideede kastmise meetod on looduslikule kõige lähemal, kuna see imiteerib vihma. Lisaks sellele, et substraat ja taimejuured on niisutatud, pestakse lehtedelt ära tolm, võimalikud kahjurid ja muud vastikud asjad. See stimuleerib ka lehestiku kasvu. Kastmist on kõige parem teha vannis, kuid taime kastmise korral võite taimepoti kaussi panna. Kastmisvesi peaks olema soe, mõnikord kasutatakse isegi sooja 40-50 kraadi. Orhidee jootmine jätkub, kuni substraat on niiskusega küllastunud. Pärast seda lastakse potist vett nõrguda ja orhidee jäetakse 30–40 minutiks varjutatud kohta. Seejärel pühkige lehed kindlasti kuiva salvrätikuga, kuid peamine on eemaldada kogu niiskus lehtede axilsist.\nSee meetod pole tõenäoliselt algajate kasvatajate jaoks kasulik. Seda kasutatakse orhideede jaoks, mida kasvatatakse avatud viisil, ilma substraati kasutamata. Sel juhul kasutatakse väga peene veega pihustiga pudelit. Tema abiga on orhidee juured, mis on fikseeritud kandepinnale, rikkalikult joota.\nOrhideede kastmine pärast ostmist\nSeda punkti tuleks rõhutada. Fakt on see, et enamikul juhtudel on lillepoodides müüdavatel phalaenopsisel konkreetne pinnase koostis. Lisaks kohustuslikule koore- ja sphagnum-samblale võivad need sisaldada kõike, mis aitab kaasa taime esitlemisele ja säilitamisele. Me mõistame, et peamine on müüa kaupmehele ja mis edasi saab, on meie peavalu. Kõige sagedamini võite substraadi koostises leida selliseid niiskuseakumulaatoreid, mida lillekasvatajate hulgas nimetatakse "käsnadeks", "pesulinadeks", "käsnadeks", mis nad tegelikult on. Need on sünteetilise materjali tükid, mis neelavad suurel hulgal vett ja võimaldavad orhideel pikka aega mitte joota, mis on oluline transpordi ja lahtiselt ladustamise ajal. Selles pole midagi eriti valesti. Materjal on sünteetiline, seetõttu ei saa see mädaneda ega laguneda. Kuid selle oht seisneb selles, et niisutamise ajakava muutub sel juhul dramaatiliselt. Niiskuse puudumist või olemasolu sellises "akus" on väga raske kindlaks teha. Ja nende olemasolu võib olla küsitav. Kohustuslikud müüjad hoiatavad alati, et substraadis on käsn. Muidu võib see olla ebameeldiv üllatus. Pärast mis tahes taimede ostmist ja pärast kahenädalast karantiini siirdavad kogenud kasvatajad need värskesse mulda. Kuid mitte iga väljavalitu ei saa seda teha ja õitsemise ajal pole soovitatav seda teha. Seetõttu küsige ostmisel kindlasti müüjalt selliste üllatuste olemasolu kohta. Ja kui need on, siis tuleks kogu kastmine enne orhidee siirdamist läbi viia harvem kui poolteist kuni kaks korda. Igal juhul - pärast ostmist asetage orhidee teistest taimedest (kui neid on) eraldi ja pange karantiin 7-10 päevaks. Sel ajal pole vaja joota. Siis saate hakata jootma. Soovitan esimesel kastmisel kasta keedetud või destilleeritud veega. Parem on kasutada keelekümblusmeetodit. Lisaks korrake seda mitu korda, vahetades vett. See peseb pinnast välja tarbetud soolad. Muidugi lähevad ära ka need väetised, millega tootjad ja müüjad neid väetasid. Kuid te ei vaja neid. Tavaliselt on need väga tugevad stimulandid, mis taime kahandavad. Parem osta kvaliteetväetis ja seda kasutada.\nSiin on kõik orhideede kastmise põhireeglid. Kuid ilmub ka märkimisväärne arv nüansse, mis on omane teie konkreetsele taimele, ja siin sõltub kõik teist. Proovige erinevaid meetodeid ja otsustage, milline neist sobib teie ja teie taime jaoks kõige paremini. Jälgige taime ja substraati. Ei lähe kaua, kui saate täpselt kindlaks teha, millal ja kuidas oma orhideesid kasta..\nEelmine Artikkel Viinamarjade kevadise söötmise omadused hea saagi saamiseks\nJärgmine Artikkel Jõulutäht kodus - istutamine ja hooldamine\nAaloe või agaav - kasvutingimused, paljunemine\nSordidKääbus ilu jõudis meile Aasia troopilistest metsadest. Lill toodi Euroopasse 19. sajandi alguses Hiinast. Selle taime kõige populaarsemad tüübid on: Mini Mix roos, Parade Mix roos, Patio Mix ja Cordana Mix roosid, Turbo jt..\nPolükarbonaadist kasvuhoonete kaasaegsed tüübid\nTüümiani tee imetamiseks - viis laktatsiooni suurendamiseks ja tugevuse säilitamiseks\nKuidas hibiskit kodus toita?


GoodBadUgly — Eesti Kunstiakadeemia\n24h KONVERENTS/ 17.-18. APRILL, 2015/ VENE TEATER\nArhitektuuriteooria ajalukku vaadates näeb, et iga uus teooria toob esile uued, tihti eelnevale vastanduvad hea ja halva kategooriad: Vitruvius väitis, et hea arhitektuur on kindel, kasulik ning kaunis; noor Le Corbusier pidas omakorda heaks ratsionaalset inseneeriat ning halvaks arhitektuuriks Vitruviuse kirjeldatut. Pevsner ütles jällegi, et “Jalgrattakuur on ehitis, Lincolni katedraal on arhitektuur”. Keegi lisas veel, et “Less is more” (vähem on rohkem – Mies), keegi teine “Less is bore” (vähem on igav – Venturi), ning keegi “Less is enough” (vähesest piisab – Aureli).\nOn tavaline, et nii autorid ise kui kriitikud ja ruumi kasutajad hindavad arhitektuurseid objekte kas headeks või halbadeks. Disainiprotsess ise koosneb reast sellistest otsustest: heaga minnakse edasi, halb heidetakse kõrvale. Hinnanguid jagatakse siia ja sinna (see on arhitektuuridistsipliini – sisearhitektuurist ruumilise planeeringuni – oluline osis), samas vaadeldakse aga nii harva lähemalt neid harjumusi, norme, oletusi ning väärtushinnanguid, mille baasil taolisi väärtusotsuseid tehakse. Öeldes, et miski on funktsionaalne, kontekstuaalne või jätkusuutlik, ning et miski muu on lõpuni lahendamata, iganenud või isegi “modernistlik”, paigutame me objekti ajalooliste, poliitiliste tähenduste või materjali, vormi, funktsionaalsuse põhjal ise märkamata vaid rangelt kaasajas kehtiva hea ja halva skaalale.\nKonverents “Hea, halb ja inetu” tahabki kokku tuua eri arhitektuuridistsipliinide esindajad – sisearhitektid, arhitektid, maastikuarhitektid, urbanistid, planeerijad –, aga ka arhitektuuriteoreetikud ja -kriitikud, linnauurijad, sotsioloogid ja geograafid, et arutleda, kuidas sellised binaarsed väärtusotsused mõjutavad kõnealuste valdkondade igapäevapraktikaid.\nViimati muudetud 11. mai 2015