→ 20 100 majutusasutust\n→ 5 082 majutusasutust\nRua Prudente de Moraes, 1117, Ipanema, Rio de Janeiro, CEP 22420-041, Brasiilia\nSee naabruskond on suurepärane valik külastajatele, kes on huvitatud Toit, Rand ja Jalutuskäigud rannas – Vaata asukohta\nSuurepärane asukoht – saanud hindeks 10-st 9,1! (keskmine hinne 1067 arvustuse põhjal)\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Everest Rio Hotel.\nIpanema Beach: vaid 5 minuti kaugusel! (360 m jalgsi)\nPost 9 - Ipanema: vaid 5 minuti kaugusel! (370 m jalgsi)\nKeskmine hinne 1067 arvustuse põhjal\nEverest Rio Hotel müüb meie veebisaidil hästi. Üks kvartal Ipanema rannast eemal paiknev hotell Everest asub privilegeeritud asukohas. Hotellil on baariteenusega katusebassein. Hotellist avanevad vaated Ipanema ja Lebloni randadele. Külaliste käsutuses on WiFi-ühendus ja privaatne parkla.\nHotell asub vaid 4 km kaugusel populaarsetest huvipaikadest, nagu näiteks Lunastaja Kristuse kujust. Rio ilus botaanikaaed jääb 2,5 km kaugusele.\nHotelli Everest Rio maitsekalt sisustatud tubades on konditsioneer, kaabeltelevisioon, minibaar ja privaatne vannituba.\nTerrassiga pearestoranis serveeritakse rahvusvahelisi toite. Hotellis on ka peen Jaapani restoran ja ööpäevaringne toateenindus.\nHotell Everest Rio paikneb mugavas asukohas, 10 km kaugusel Santos Dumonti lennujaamast ja 20 km kaugusel Galeão lennujaamast. Hotell pakub Ipanema ranna nautimiseks toole, rätikuid ja päikesevarjusid. Ipanema on suurepärane valik külastajatele, kelle huviks on Toit, Rand ja Jalutuskäigud rannas.\nSee majutusasutus on Booking.com'is alates 19. dets 2008.\nMillal sooviksite peatuda majutusasutuses Everest Rio Hotel?\nViimane broneering sellesse hotelli tehti 11. veebr, kell 12.35, Brasiiliast.\n6 põhjust, et valida Everest Rio Hotel\n3002 majutusasutust sihtkohas Rio de Janeiro\nMajutusasutuses Everest Rio Hotel pakutavad mugavused\nPrivaatne parkimine on võimalik kohapeal (<<>>). Kehtivad lisatasud.\nSol Ipanema Hotel on saanud keskmiseks hindeks 8,4\nVaata 30 parimat hotelli sihtkohas Rio de Janeiro, vastavalt 181 136 ehtsale hotellidele jäetud arvustusele Booking.com'is.\nAastavahetusel ootab külalisi toas hotelli poolt 1 pudel tasuta Proseccot.\nPalun pange tähele, et karnevali ajaks majutuse broneerinutele (5.-9. veebruar 2016) pakutakse saabumisel 1 tervitusjook baaris või basseini fuajeealal.\nToateenindus on saadaval kella 6.00-24.00.\nSamaks perioodiks korraga kaheksa või enama toa broneerimist loetakse grupibroneeringuks ning sellisel juhul kehtivad allpool toodud erireeglid:\n50% kogu broneeringu summast tuleb tasuda broneerimise ajal esitatud krediitkaardiga. Kuni 20 päeva enne sisseregistreerimist on broneeringu tühistamine tasuta. Pärast seda tähtaega ei ole võimalik broneeringut tühistada ning maksta tuleb 100% summast. Broneeringuid, mis on tehtud vähem kui 20 päeva enne sisseregistreerimist, tuleb maksta täissummas. Broneeringut ei ole võimalik muuta, tühistada või hüvitamist nõuda.\nVastavalt Brasiilia föderaalseadusele nr 8.069/1990 saavad alla 18-aastased alaealised hotelli sisse registreerida ainult koos oma vanemate või volitatud täiskasvanuga. Kui alaealine reisib koos täiskasvanuga, kes ei ole tema lapsevanem, tuleb hotelli sisseregistreerimiseks esitada kirjalik volitus. Volitus peab olema notariaalselt tõestatud ja mõlema vanema poolt allkirjastatud. See esitatakse koos lapsevanemate isikutunnistuste notariaalselt kinnitatud koopiatega.\nPõhineb 1067 arvustusel\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad (1074)\nHetkel vaatab seda hotelli 5 inimest. Rio Othon Palace\nHetkel vaatab seda hotelli 7 inimest. Hotel Atlântico Copacabana\nKülalised, kes vaatasid hotelli Everest Rio Hotel, vaatasid ka:\nSol Ipanema offers a superb location on the Ipanema Beach seafront, within a vibrant area of bars and restaurants. It features a sunny terrace with breathtaking coast views. WiFi is free. Hetkel vaatab seda hotelli 4 inimest. Keskmine hinne 1001 arvustuse põhjal\nMar Ipanema Hotel is in an ideal location, just 100 metres from the world-famous Ipanema Beach. With modern design interiors, it offers a lively bar and restaurant, plus free Wi-Fi. Hetkel vaatab seda hotelli 4 inimest. Keskmine hinne 1077 arvustuse põhjal\nSee hotell asub Ipanema rannast vaid ühe kvartali ja Copacabanast jalutuskäigu kaugusel ning pakub vaadet Rio de Janeirole. Kohapeal on ka katusebassein ja gurmeerestoran. Hetkel vaatab seda hotelli 4 inimest. Keskmine hinne 1557 arvustuse põhjal\nWithin walking distance from Ipanema Beach, Vermont is conveniently located near Rodrigo de Freitas Lagoon and General Osório Subway Station. With modern interiors, it offers air-conditioned rooms. Hetkel vaatab seda hotelli 1 inimene.\nKeskmine hinne 1778 arvustuse põhjal\nVaata teisi hotelle sihtkohas Rio de Janeiro\nVaata teisi ärihotelle sihtkohas Rio de Janeiro


Mulgimaa sügis 2009 by Indrek Univer - issuu\nMulgimaa Mulgi Kultuuri Instituudi välläanne\nSügüs 2009 (nr 6)\nMulgimaa oma asi T\nihtipääle om miult ja ka kindlaste tõistelt pärit, et noh mis teil sääl Mulgimaal iki katsu ja kaia om. Selle pääle tahas ütelde, et om iki küll nii kaia ku katsu ja täädja inime mõistap sedä ka juhate. A inimese om ju täitmade ja sedäsi mõtelden ja tegutsen om Mulgi Kultuurikeskuse mõtte akatus akanu joba kindlat vormi võtme. Ma usu, et mede sõituni lugejel ei ole täädmede Sooglemäe talu, mille Taageperä lossi omanigu om lahkelt mulkele kingituses anden. Om sääl joba mitmid kõrdu kokkugi saadu ja ütenkuun ka tüüd tettü. Nüid lääve asja iki edesi ja täempeses päeväs om kindel, mis sellen talun edespidi tetäs. Papre pääl om ka laan valmis tettü. Nüid peas sii Mulgimaa oma asi iki tuleme. Mis sääl papre pääl sis seisap ja mis sääl akates edespidi tegeme? Üten vallajuhtege om paika pant, et muuseuni sest ei tule - neid om Eestimaal esiki pallu. Külästuskeskuse iismärgis om võimalikult pallu tutvuste Mulgimaa aalugu ja kultuurilugu. Nõnda saigi kigel oonetel oma kasutuse ja tarviduse paika pant. Kige päämine om sii, et ussaia\nKristel Habakukk Mulgi Kultuuri Instituudi juhatuse esimiis\npuult kaien jääs pilt nigu vanast taluõvvest. Täädust külästuskeskuse kotta akkap saama tilliksest aidast, kunkottale lähiaalugu om tennü seinte sissi akne – las ta sis näitap raasike ka nõukogude aiga. Kik ihuädä saap kah lämmen ja kuivan kotusen kõrda aia. Peris ehtsas vaatemisväärsuses jääs äärbeni alumine kõrd, kun külasteje saas astu-istu ja kaia sedä, kudas eläti uhken ja rikkan mulgi peren. Sääl või juvva tassike köögin liidi pääl keedet kohmi võ tiid, puhate jalga veranda pääl ja kaia uhket taluparki. Tõise kõrra pääl akkave tüüd tegeme MKI inimese. Uvvendustest putmede jätas ka vana reheaida, kunkottele ehiteme uvveste üles suure reheahju ja sääjäme sissi võimaluse sääl kuunolemisi kõrralde – om nii sis rehepapi jutukambre, rahvapeo, rahvakalendre tähtpäevä tähistemise, villä tuulamise, rehepess või\nesiki uhke mulgi pulma. Tahame, et talutüüriistä reheaida seinde pääl ei oles pallald vaatemises, a iki kasutemises kah. Maakivest aida katte edimesse kambrese tuleve näütuseruumi, kunkottele me saame esi üles säädä võ lainate mõne Eesti muuseuni kogust välläpaneku. Nii et ku mõne aaste peräst uvveste tulla, om jälle midägi uut ja põnevet kaia. Kolmandese ruumi sääjäme sissi mulgi köögi. Sinna ehitets peris arilik liit ja sääl saap kõrralde mulgi süüke ja juukege seotu asju. Kige suurepe muutuse tuleve tallin. Mulgimaa rikkus ja tuntus om alguse saanu linast, siiperäst om talli alumise kõrra pääl võimalik kaia ja katsu kikke, mis om seot lina kasvatemise, tüütlemise ja kasutemisege. Pikembe aa joosul om võimalik läbi ruuvi kik linatüü, mes om võimalik kambren tetä. Prildatsel aal mõteldes arva, kudas üits rõõvatükk selgä saap, ja oles võibolt perämine aig sedä miilde tulete. Kuna talli ruumi om suure ja avara, sis om sääl ka võimalik kikke muud tetä. Tõise kõrra pääle om laan tetä kokkuistmise ja laaniruumi. Sääl saas ka mõne magamiskambre sissi säädä. Egän talun om sann, nii\nTulevene äärbän pargi puuld vaadeten.\nmede talun kah. Kuna Sooglemäe pargist kaatsami siist löüti vana suitsusanna jäänusse, sis sinna paiga pääle tetäs ka suitsusann, selle vahege, et vesi tule raanist. Ütel uhkel ja suurel mulgi talul om kindlaste ka alatare. Sii olli varep tii kõrvan pargi veere pääl, a nüid om uvve aa ja ütiselt löüti, et sii tare tules mäele ehite, suurele äärbenile lähepele. Sii tulep talli kõrva! Alatarre tahas kutsu eläme üte noore pere, ken sis kah külästuskeskuse tüütejedes saave. Ku taluoovist kaien näes alatare vällä nigu vana piklik rehielamu, sis elämises om kik mugavuse luudu. Esiki tillike ussaid külästejide iist varjat. Sii oles väike ülevaade mede laanest ja nüid tahas palt luuta, et nii pallald laanes ei jääs ning Mul-\ngimaal oles jaksu sii külästuskeskus üten Euruupa Liidu vondege üles ehite. A me egäüits saame sellele toes olla, joba pirle saa tetä rahalist annetust võ anda vanavara mulgi talu jaos. Kik asja pias sellese tallu tuleme Mulgimaalt. Edespidi saap joba täädust vajaminevist asjust. Ku om mõni tüüriist, sis sedä saap alla oida ja selle järgi tetä tüütegemises joba oma riist. Teretulnu om kik linatüüriista. Raha saap annete MKI konturin Abjan, selle jaos om sääl karp „TOETA TALU“ ja valla om ka arvenummer: Swedbank 221043133739. Oodame kikki lahkit mulke! Murdese sääden Alli Laande\nKultuurisuve kaits nägu K\nu ltuu r isuv i a k as me i l tegeliguld joba keväde, ku Tõrva Neidudekuur tulli võitjas Laululahingu saaten. Oi sedä rõõmu ja uhkust egä tõrvaka süämen, sii võidujoovastus täit terve Helme kihelkonna, esiki terve Valgamaa ja muduki Mulgimaa. Et just üits tillike Mulgimaa linnake võit tääda-tuntu telesaate. Ennemb ei ole mede linna rahvas viil ollu jüsku üits miis, vanade ja noore- kik nagu sulasive ütes peres. A sellel om oma tagamaade kah: lauluõpetei Maie Kala visa tüü ja sihikindlus tüdrukidege kand villä. Valu ja vaeva nätti pallu, esiki nuttu ja koorist äräminekut tulli ette, tõistmuudu ju nii tulemuse ei oles tullu. Om arvatu, et tänu maarahva, esiäränis lõunaeestlaste elistemisele tulli võit. A ma\nAgu Kabrits Tõrva linnapää\nküsi vastu: Mesperäst päälinna rahvas es eliste oma tublidele koorilauljadele? Vastus om ju väige lihtne: sii omgi üte kandi ütteoidmise tunnus, ku ütekõrrage akkave inimese, kel om üits peritolu, kiil, kombed või rahvus, tegeme ütesugutsit otsussit. Neidudekuuri toetive suurde linna kolinu ja ädäge mujale tüüle minnu tõrvaka ja ümmerkaudse elanigu kah. Laulupeo päämõte ütenengämine olli Tõr van joba kaits kuud enne olemen.\nMuduki and sii tuge mede kandi tantsjidele ja lauljidele, et jõuda suve pääsündmuse aas laulukaare ala. Jõutigi, üle katesaa inimese, kes Tõrva lippe all marsseve. Olli väige ää ja uhke tunne oma rahvast tervite tii veeren. A elun käive rõõm ja kurbus iki üten. Nii olligi, et paar päiva enne Pühä laulutule ürgämist laulukaare kõrvan väsis igaveses unele üits prildatse aa suurembit mulke- Lembit Eelmäe. Nimelt tõine juuli olli sii päiv, mil miis, kes mäng ennest suures ku Põrgupõhja Jürka, pidi ärä mineme siit maa pääld. Siia jäive temä tuntus mängitu Mogri Märt, Kihnu Jõnn, Vargamäe Andres ja pallu tõisi tugeve natuurige osasit. Neid ei saa unete, na jääve mede kultuurilukku. Lembit Eelmäe olli sündünü\nHelme kihelkonnan Holdren. Gümnaasiumi lõpet ta Tõrvan. Latsepõli ja nuuruseaaste jätive nii tugeve jälle temä ellu, et ta es jätä ilmangi nimetemede oma mulgi peritolu, ei luuletusten, ei jutuajamisten. Temä kohta võip ütelde, et ta pidäs väige kallis oma kodukanti, mulgi kiilt ja kultuuri. Sedä kikke üteldi Vanemuise lava päält kah, ku olli pääle akanu Suure Mulgi perämine\nülesastmine. Selle etenduse pääle es tule aplausi, leinamuusikat kullelden mõtel egäüits ende kokkujuhtumisi Suure Mulgige. Ja ma usu, et rahu om tennu esiendege Mogri Märt, Kihnu Jõnn ja Põrgupõhja Jürka kah. Jah, tõeste jää miilde kultuurisuvi kate näoge, A.D 2009. Mulgi kiilde pannu Kristi Ilves\nÜitsainus Mulgimaa Mulgi Kultuuri Instituudi välläanne, sügüs 2009\nKristi Ilves Toimendei\nOmakultuur ei ole rokudill\niu koduvallan tetti uhkeste kõrda üits lasteaid. Sii om ää uudis. Viil paremb om sii, et lämmide kammerde ja uute pupede kõrvan peetäs sääl lugu mulgi keelest ja meelest, mede oma mängest ja mustrist. Egäl puul sii sedäsi ei ole. Om ju tääda, et lasteaidun ja kuulen om maru pallu egätsugutsit õppekavasit ja tüülaane, eurunorme ja muid paprit, kos om täpi pääld kirjan, mes ja kudas lastege piap tegeme. Kige selle mant ei jää kuigi pallu aiga ega võimu oma kodukandi kultuuri tutvustemise jaos. Ku õppekavan om sihen rahvuskultuur, viias latse ütes kõrras muusjumise või loetes ette mõnda tarka raamatut- ja sii om puha. Kudas laits sellest aru saa või kas ta mõist sedä üldse ende ja oma koduge kokku panna, om joba esiasi. Selleperäst omgi esiäränis ää miil, et om inimesi, kes võtave omale süameasjas mede latsi omaende juurde manu tagasi viia. Ja sedä sedäviisi, et rahvuskultuuri õppemine ei ole nagu rokudilli näitämine lomaaian: lääme sinna, vaateme ärä ja kähku kodu tagasi. Et laits midägi taipame ja armasteme akkas, piap ta selle sihen eläme. Palludel lastel ei ole kodun enämb kedägi, kes murden kõneles või mulgi mustridege rõõvast kuas. Lasteaid om just siande kotus, kos saa sedä viga viil raasike parande. Ku laits egä päe lää aida, millele oles nagu kaaruspael ümmer veetu, ku ta magas sängin, mille pääl om barbide ja ämblikmeeste asemel mede oma mustre, ku ta kuuld inimesi murdekeelen kõnelemen ja laulman, sis või arvate, et ta suurembes saaden kah kikke oma au sihen pidä. Egä teo taga om mõte ja mõtete taga akkaje inimese. Tõistmuudu mõtelde ja tegutse ei ole kerge. Küllald om kuulda ollu latsevanembit, kes omakultuuri õppemist ei puulde. Na pelgäve, et murde kuuldmine või sellen laulmine ja mängmine või kirjakeele õpmist takiste. Imelik küll, saa aaste iist es pelgä sedä kennigi: kik kõnelive kodun murdekeelen ja mõistsive iki kirjakeelen kah lugede ja kirjute. Aga niisama latsevanembe ei pelgä suguki, et mõne võõra keele õpmine joba enne kuuli ja ingliskiilside multivilme vaatemine nende latse ärä rikk. Neile raasike tõistmuudu mõtlejidele ja tegutsejidele jää üle palt jõudu suuvi. Nende tüü ei ole kerge, raha ja kuulsust kah ei tuu, aga ku lastel silmä säräve ja suurdel om süä rõõmus, sõs aetes kindla pääle õiget asja.\nNellän Mulgimaa koolin akkave mulgi keele ja kultuuri tunni!\näempe tahas tedege jagade uudist, mis sii sügüse om miu süäme rõõmsas tennü. Ku Võrumaal om joba ää tükk aiga latse ka koolin saanu täädä oma kandi kultuurilugu ja ka kiilt õpanu, sis Mulgimaal om sii küll edimene sügüs, ku latse lasteaidun ja kuulen akkave täädust saama mulgi asjust ja keelest. Om sedä ju peris kavva aet, a üitski uus asi ei tule kergelt. Eelmine aaste pannive asjast uvitet ja ka täädliku inimese pääde kokku ja teive ärä ammu oodet mulgi keele ja kultuuri ainekava lasteaidule ja edimesele kooliastmele. Tänavu sügüse akkave edimese julge ja akkaje õppaja õpeteme latsi selle kava perrä. Neid kuule ei ole just väige pallu: kigepäält om nõunoleku anden Mõisakülä, Holstre, Hummuli ja Abja, a om lootust, et ää akatus saa edesiminikut ka tõisten kuulen. Lasteaidun om joba mitmid aastid toredat tüüd tettü Karksi-Nuian, Abjan, Tarvastun.\nAlli Laande MKI keelerojekte juht\nEgä uus algus taht inimesi, kes om sellest uvitet, ja ka ütenmõtlemist. Kige kergep om ütelde, et sii ei ole võimalik, võ latse ei taha. Miul om ää kogemus Lilli ja Mõisakülä laste päält - ku asja süämege tetä ja mitte sundusege, sis tuleve latse kah üten ja rõõmu oma kodukotusse ja keele tundmisest saave ka tillikse lasteaialatse. Siiperäst tahas kigile lohutuses ütelde, et latse ei kaote sellest tunnist küll midägi ja ka elu ei lää rassepes, sest ku mõni latsevanep pelgäs, et esiki om pallu õppi, sis sellen tunnin tetäs kik tüü ja laulu tunnin ja laits saa pallald lusti ja rõõmu oma kodukotusse ja kultuuri tundmisest. Kigele õppajile tahas suuvi julgust ja ääd pääleakkamist!\nLuuleteje Erni Iire mälestus om jäädvustet N\nelläbe, 13. augustil ollive kultuuriuvilidse Tõrva kandi elänigu jälle elämusterohke sündmuse tunnistejes. Tetti valla luuleteje Erni Iire mälestustahvel. Kuna sii päe kallas taevaluuke vaheld üttejärge paduvihma, teive kõrraldeje kokkusaamise Erni Iire tütre Lili-Ann Sinijärve ja tema perekonnage, üldsuse esindejidege ja ümmerkaudside k i r j andusuv i l iste ge Tõr v a kammersaalin. Akatust tei kammersaali tegevdirektur Ilmar Kõverik. Elme vallavanemb Tarmo Tamm avald äämiild selle üle, et Elme kihelkonnast võrsunu luuletejet Erni Iird om tähele pantu ja tulevidele põlvile jäädvustet. Allakirjutenu and lühikse ülevaate luuleteje Erni Iire elukäigust ja loomingust. “Erni Iir sündüs 29. märtsil 1900. aastel Taageperä vallan Karjatnurme külän Ala-Pääbu talun talurentnigu pojana,” märkse kõnelei. Edesi tuudi vällä tähtsambe lõigu temä aridustiist. “Edimese täädmise sai Iir kohaligun Karjatnurme küläkoolin ja sis joba Tartu reaalkoolin, edesi ülikooli vilosoohviatääduskonnan, kos ta olli vabakullei,” olli ülevaaten.\nErni Iir pühend ennest joba varakuld kirjandusligule tegevusele. Temäst tulli väige villakas luuletei. Temä luulen om pallu teemäsit. Sii akkap mõtisklustest latsepõlvekodust ja kodukoha luudusest ja jõuap kige keerulisembide ühiskonnaelu küsimusteni vällä. Tundeküllätsembit ridu leiäp lugeja kindlaste Erni Iire luuletusen “Kodutii”: „Ta ihkas kallistede maad, iga nurmevagu...“ Erni Iir olli kindla pääle oma aast ihen. Tal olli võime nätä, mis toimus temä ümmer. Aga ta mõist nätä sedä, mes om ollu ja, mes viil tähtsämb, ta mõist ette kah nätä. Vaadete tulevikku. Luuletejele om tähtis temä maa ja rahva vabadus, sõltumatus. Ta kirjutep: „Elade vabana rahvas ei saa, kes om kaitsen ja valvsusen lohakas...“. Sügäveld aritu ja laia silmäringige inimesena mõist Erni Iir aridusest, kunstist ja kultuurist lugu pidäde. Luuletusen “Ülespoole” kirjutep ta: „Üles-\nErni Iire mälestustahvle vallategemine.\npoole, päikse järgi mullast sirgup väetimb taim. Inimsilmgi valgust järgip, avarusse püüdlep vaim...“. Erni Iire tarkus olli sellen, et ta es tõtta Eesti rahva kige pühämbit uutusi ja luutusi tävve suuge vällä õiskame. Sest sügävel stagna-aal olli seindel kah kõrva. Selleperäst tulli tetä kikke mõõdukald ja mõistuse järgi. Ku vaja, sis mõnda punast lippu kah lehvite. Et selle varjun vällä ütelde sedä, mes meie rahva engen ja süämen pakits. Sii olligi tol aal elämise kunst ehk ellu jäämise kunst. Kige võimsambeld tule Erni Iire protest võõra võimu vastu vällä temä luuletusen “Minu kodu”: „Eesti mullal minu kodu\nasup. Võõra võimu käsk ja määrus taas ta elul painajana lasup...“. Erni Iir olli niinimetedu muudsa luule tiirajai. Valga maavanemb Kalev Ärk olli veendunu, et Erni Iire loomingu uvveste ellu ärätemine ja temä aus mälestustahvle ülessäädmine om ilma vaielusete tänavaaste kirjanduse tähtsündmus. Tõrva linnapää Agu Kabrits tänas Erni Iire tütre perekonda kohaletuleku iist ja arvas, et Erni Iire luulelooming leid tii tänapäevä noorde süämese. Erni Iire tüdär Lili-Ann Sinijärv kõnel mõne esiäräligumbe luu, mes olli seotu temä esäge. Eesti Kirjanige Liidu juhatuse esimiis Karl-Martin Sinijärv kinnit, et sii, mes om kõrd joba\npapre pääle pantu ja kivvi raiutu, jääp palludes aastides meile mõjume. Erni Iire luulet lugesive Kristiina ja Angela Kannukene. Muusikat teive Tõrva miisansambel ja solist Ene Vilipuu, kes laulsive Thea Leitmaa akordioni- ja klaveri järgi mitu laulu. Sis ku taevakaar olli silmäpilgus selgunu, läits rahvaulk AlaPääbu tallu, et osaühingu Tõrva Kivitüüstus valmis tettu ja suurele rändrahnule kinnitet laadi pääld kate ärä võtta. Sedä teive perekond Sinijärv, maavanemb Kalev Ärk ja ümmerkaudside omavalitsuste esindeje. Pääle sedä õnnist Elme koguduse õpetei Arvu Lasting mälestustahvle sisse ja and selle Kigevägevembe oole ala.\nMulgi Kultuuri Instituudi välläanne, sügüs 2009\nÜits mulk A\niri Hallik- Konnula (34) om täisverd mulk, kes Võrumaale mehele läits. Aakirjanigus õppin naine aa selle asemel, et mõnele naisteaakirjale rikastest ja ilusidest lugusit vorpi, oopis tubliste mulgi asja ja oid Urvasten küläelul enge sehen. Mulgimaa rahvale om ta vast kige rohkemb tääda ku Vikerraadju ja Sakala mulgikiilside uudiste toimendei.\nesperäst sina, nuur inime, akassit selle mulgi asjage pääle joba sis, ku kennigi viil pallu Mulgimaast egä mulgi keelest es kõnele? Ku ma pääle keskkuuli Talnan elli, olli kudagi igäv ja midägi olli jusku puudu. Ju ma sis akassi neid mulgi juuri otsme. Viil enne sedä olli Mustla kuuli tullu Talnast eesti keele ja kirjanduse õpetei Anne Mädo, kes kõnel, et koskil siinsaman lähiksen eläp kuulus kirjamiis Nikolai Baturin, kes kirjutep õigen Mulgi murden. Sii jutt jäi esiäränis miilde- tuntu kirjanik eläp koskil mõtsan ja kirjutep ammu unetet keelen. Nõnda ma mõtli. Ildamb näi, et om viil inimesi, kes mulgi kiild mõistave. Kigeperrä – ku ma joba raadjun mulgi uudisit tei – tulli vällä, et miu emä kõnelep kige parembet Riidaje kandi kiild, sest latsepõlven na muud es kõnelegi. Aga uudisit ma akassi tegeme raasike juhusliguld. Näi ju kõrvast, miandse ullu mulgi kultuuri vedäje om Kalle Gaston ja Alli Laande. Mia olli aakirjandust õppin ja mõtli, et vast saa kah raasike avite. Parasjagu akas kätte tuleme taotluste saatmise tähtaig Lõuna-Eesti keele ja kultuuri rogrammist raha saamises. Kimasi autuge Lilli küllä, kos saime tillikse pundige kokku ja pannime mõttekse kirja. Kas sii tüü om villä kandan? Akatusen olli küll tunda, et kand villä. Saije mitu kirja, kos õpeti, kudas õiget mulgi kiild kõnelde ja kirjute, Villändi mulgi arutive, miandsit sõnu kasuteme pias. Nüid om rahuligus jäänu, pias vist midägi uut ette võtme? Tõine suur asi om sii, et ma löüdse punti viil üte ullu tüdärlatse, kes kõneles väige ääd Suistle kandi kiild, mõist mulgi keelen uviteveld kõnelde ja kirjute. Miul om väige ää miil, et temä kätte pääle raadjuuudiste nüid viil sii Mulgimaa leht om antu. Uudiste tegemise man ole kokku trehvänu pallude inimestege, kes omakultuuri sihen toimeteve. Üitskõrd ma pruuvse selle pundi jaos internetin mulgikiilse jutulisti käimä lükäte, aga es võete väige vedu. Sedä võis kennigi viil pruuvi, selleperäst et mulgi keele allajäämise jaos om tähtis, et sedä egä päe tarvitedes.\nMes om kige suurembe takistuse omakultuurige tegelemise man? Miu jaos om kige suuremb takistus sii, et kodu nõnda kaugel om ja et Urvaste asja ussest ja aknest sissi murrave. Akatusen ma käisi esi piaaigu egä nädäl Mulgimaal lindistemen, aga nüid jõvva vast kõrra vartalin emä ja esä manu. Mille järgi sa võtat teemasit mulgi uudiste saatese? Otsi iki siandsit ettevõtmisi, kos miandegi omakultuuri idu sehen om. Egä neid ülearu pallu ei ole ja egäle ei saa jaole kah. Miast vastukaja sii saade om toonu? No päämiseld iki kirju sellest, kudas oles õige kõnelde. Me oleme ütte ja tõist kuulda võttan kah, aga jääme iki selle manu, et uudise loetes ette suistle keelen, Alli jutt om karksi keelen ja Tauli Antsu oma elme keelen. Miis om sul võruke. Miandsen keelen te kodun kõnelede? Margus vist om eesti keele kõnelemise maha jättan, kuigi tuttaves saamise aal ta kõnel ja kirjut rohkemb kirjakeelen. Mia ole sääl võru ja eesti keel e v a h e p ä ä l. O m av anut s e ur vastelase kõneleve iki rohkemb kirjakiild, aga näituses valimisliidun, kos ma ole, kõneleme rohkemb kohalikku (urvaste) kiild. Aga võrukiilsidele inimestele kirjute ma oopis mulgi keelen- sii tule mul parembini vällä. Kumb murre su lastele parembini külgi jääs? No võru kiil vast jääs iki raasike. Näites numbrit ütleve üttelugu võru keelen. M e s o m Võ r u m a a l tõistmuudu ku Mulgimaal? Inimese om vast egän paigan ütesugutse ja maal iki parembe ja lahkembe ku linnan. Urvasten om äste pallu põlitsit perekonde. Sii and sellele kandile pallu väge manu. Mulgimaale om pallu võõrit sissi tullu ja usaldemist olli inimeste vahel vähämb ku siin. Vana kombe om kah tänu põlitsele rahvale Võrumaal kavvemb alla oitu. Näites panni ämm medel pahas, et esmabesel päeväl kolimise ette võtime. Ku luudusest kõnelde, sis miule tulep miilde, kudas ma üitskõrd võti Nuia kandin autu pääle üte naase, kes kangeste kitt,\nAiri Hallik kirjutes võrukidele mulgi keelen\nAiri üten oma mehege Tarvastu käsitüükoan.\net küll sääl Võrumaal võip ilus olla – uhke mõtsa, oru ja mäe, mitte nagu siin Villändimaal. Ja pagan võtas – me ollime temäge parasjagu just Karksi ürgorust läbi sõitan! Egäl puul om ilust luudust. Ma soovi mulkele jõudu selle oidmises. Mesperäst omVõrumaal oma kiild ja kombit pallu rohkemb alla jäänu ku Mulgimaal? Siin Võrumaal om pallu nuuri ja ettevõtlikke mehi, kes om viimatsil aastil akanu võru keelen kõneleme. Naase millegiperäst vähemb, kuigi ariliguld üteldes, et just nemä om perimuskultuuri oidje. Tänu neile meestele om miul kah lihtsamb võru kiild kasute – ma tää, et noorembe võrukse om samamuudu vahel sõnasäädmisege ädän. Aga pääasi, et tahtmist om. Kui pallu 30-50 aaste peräst om viil Eestimaal omakultuuri alla? Millest sii olenes? Sii olenes egä külä inimestest – kas na mõistave ja tahave oman keelen kõnelde, mõtsapuu õigel aal maha võtta, sibulit vana kuu aal maha panna ja ernit põhjatuulege külide. Kas pandas selgä omakandi rahvarõõva või oopis Kuusalu või Muhu omade. Ku oles viil vanavanembit, kes lastege oma emäkeelen kõneles! Õige mõte om Ülo Vooglaiul, kes om ütelnu, et kultuur jääs ellu sõs, ku oidas vanast kinni, aga egä kõrd tuvvas raasike uut kah manu. Siandse uvvenduse om olemen näites Mulgi Kultuuri Instituudi noorterojekte man ja Tarvastu valla mulgiperätside ehitustüüde man. Tõistpidi taht Eesti riik uvve keelesäädusege kohaligu keele\nkasutemist piirate. Selle mõttest ei saa mia küll üldse aru. Mes sa arvat võrukide mõttest, et Võru-, Mulgi- ja Tartumaa ametiasutusten pias saama ametnigege kodumurden asju aade? Võrumaal vast saa kah – näites Võru PRIAn om miu arust küll kik ametnigu päämiseld võrukiilse. Ädä om sellen, et ku esi nendege võru keelen kõneleme ei akka või ku äste vällä ei tule, sis lääve na kah kirjakeele pääle üle. Ja noorembe ametnigu pelgäve siast isiklikku kõnetemist irmsaste. Ütleve ”siu” asemel ”teie” ja nõnda edesi. Võibolt pelgäve, et sis na ei ole enämb ende palka väärd, et om joba rohkemb abimihe, mitte ametnigu. A miu arust jääski paiklik kultuur ja Eesti riik ellu nõndaviisi, ku ametnigu inimestege sama jalga astuve. Mes sa prilla pääle mulgi uudiste toimetemise viil tiit? No kige tähtsämb asi pias oleme perevirma, mes me Konnula Margusege sii keväde ärä teime (mudu ollime mõlembe FIE-de). Siia ala käip mede aakirjanduslik tegevus, Contra kirjatüki ja ülesastmise ja sis viil mede mahepõld ja kuus lammast. Aga tegeliguld om kige tähtsämb miu jaos iki Urvaste kandi edendemine, esiki ku tule esi pääle massa. Oiame naistege Urvaste vana koolimaja elun – kõrraldeme ringitüüd, otsime remondiraha jne. Ildaaigu sai küläküük valmis. Nüid om vaja viil tehnika jaos raha otsi ja külä oma kauba vällä nupute. Üits mõte, kos nüid om terve punt kõrraldejit taga tullu, om Urbanipäevä laat. Sii keväde\nolli joba kolmas kõrd sedä tetä üten Urvaste kogudusege. Valime kige parembe koduveini ja teenime seltsile raha ja muduki tuleve egätsugu käsitüü- ja toidukaupmihe ja pillimihe. Sis ma ole vist viil liikuv tääbepunkt. Ku kennigi taht Ur vasten kellegi nummerd või nime täädä, sis kõlistedes tihtipääle oopis sissirännänu mulgile. Sii om selleperäst, et ma ole peris pallu pruuvin inimesi koolitustele või pidule kutsu. Viil teime üte naasege kate pääle valla infoatlase. Konnula Margusege piame internetin Urvaste blogi kah, sääl pias küll enämb-vähemb kik küläuudise üleven oleme. Mes sinu ku mulki kige rohkemb rõõmustes? Et ma võrukidege peris äste läbi saa. Küsinu Kristi Ilves\nVälläütlemine Kaessa päivä enne siiaaste sügüse pääleakkamist kost peräst suvevaheaiga jälle readjust mulgi kiil. Akas pääle Mulgimaa uudiste täädaandmine. Rõõm om neid kullete, aga miilde ei jõvva jättä. Siiperäst om ää, et Sakala tuup nii papre pääl kodu kätte ja õigel aal om kõrdamise võimalus olemen. Toimetei om siisama Tarvastust perit Airi Hallik, kes neli aastet tagasi ürjäs. Piäp ütleme, et prildane uudiste edesiandmine om mulgi keeleruugi ja sõnade poolest parembes minnu, a edesimineku maad om viil küll. Attehh tettü iist. Jõudu ehenoleve tüü jaos! Erna-Elise Neimann\nTarvastu lasteaid sai uvve (mulgi) kuvve M\nustla Naaruvõru lasteaia pere uut joba aastit oma majan kõrralikku remonti. Nüid om sii unistus tões saanu: oone, mes 1875. aastel koolimajas ehitet, om uhke ja tänapäevätse näo saanu.\nigepääld jää silm pidäme rahvarõõvakirjule aiale, mille pääle om joonistet verev kaaruspael. Siande sama pael om tettu mede valla bussiuutmise majakside pääle kah ja rahvas om selle äste omas võttan. Aastide iist tullu ilus mõte om viil edespidigi järgitegemist väärt. Maja esi om lõbusas tettu eri värvi akendege. Ussaia pääl puhkas vana Peipsi veerest tuudu kalapaat, mes om siin lastele mängmises kohendet. Vällän om viil suur spordilats üten korvpallirõngaste ja jalgpallivärätidege. Suurembidele lastele tege äädmiild asvaldi ja liiklusmärkege rallirada, tillembidele om kummikattege põnnirada. Nüid om ää vällän õppi. Mõlembel rühmäl om vällän omaette kammer, pääle selle varjualutse liivakastin mängmise jaos. Külmä ja lume jääve uutma ussaia pääle tettu rõuna. Prildane „pupemõts“ om mõne aaste peräst tore tuhkpuutukake, kos saa lastele ärä essumede mõtsankäimist õpete. Suur roosipeenar ja ületalve kasuve lilli, mes kah varsti maha istutedes, om lastele joba tuleve keväde silmäilus. Uunen sihen om vanast alla jäänu palt vaim, kik muu om uus. Terve vana pööning om nüid lastele mängukõlbuligus säetu, põrmandu pääle om tettu suur Eestimaa kaard. Kalidoriseina eht Tarvastu valla kaard. Tõise kõrra pääle jääve viil egätsugu kambre tüütejide jaos ja õpetejide tuba. Rühmäruumi edimedse kõrra pääl om esiäräligu müüblege, miast mujal ei ole. Kik selle nuput vällä nuur kunsnik Veronika Valk. Temä teos saanu mõtte om toes õpetejele ja rõõmus lastele. Näituses magamiskambrin om pallu uvitevit seinä pääle leebitu pilte, mes ärgiteve last vaateme ja küsime. Mõlemben rühmäruumin om olemen suure tahvelseinä, kos laits saa kätt arjute. Latse om nii joba äste omas võttan. Akvaarium ja selle elänigu miildive kigile. Oolealuste süütmine ommukuld om omaette tüü, mida kik väige oodave. Esiäränis tähtis om sii lastele kohusetunde õppemises. Mede uunel om pikk aalugu ja sii suur rõõm tuu suure kohustuse kah üten. Ehen om aaluuliste andmide kogumine. Selle tüü man pias abis ole-\nme oma tüüteje, laste perede ja vallarahvas kah. Joba om abi pakkun suvel siin käinu 90aastene Ameerika vanaprovva, kes just siin majan edimest kõrda kuuli läits. Sii ettevõtmine pias aviteme meil luvva lasteaiale oma näo. Mede õppekava päämises teemas pias saama koduluuline vaatlusõpetus. Edespidi pias egä Tarvastu Naaruvõru lasteaia õppekava läbi tennu laits oleme tuttav oma lasteaiamaja aaluuge, oma kodukandi kultuuriluuge ja mõistma nimete mõnda oma kodukandi tääda-tuntu inimest või kotust. Mulgis olemine om osa mede elust. Egä Tarvastu laits pias oleme tuttav Mulgi murdege. Üits jupike lasteaia vallategemise peost olli kah mulgikiilne, sedäsi andsime au oma esivanembidele ja vanale uunele. Lastele ku vanembidele tei kava õpmine pallu nalla, a saime akkame ja enge läits kah. Tarvastu Naaruvõru lasteaid om 2008. aaste sügise kokku pantu katest enditsest Tarvastu valla lasteaiast. Üttekokku mahus mede lasteaida 60 last, prilla om 52 ja neist 33 Mustla majan. Om rühmä Suur Naaruvõru ja Tillike Naaruvõru. 19 last käi Naaruvõru lasteaia Kalli-Kalli kodun, mes om Mustlast 12 km kaugusen Välusten. Tüütegijit om meil 18, neist 6 om õpeteje. Omaette om viil logopeed, võimlemise ja lauluõpetei. Eläme ku üits pere. Mede juhtmõte om: Oia, oolitse ja armaste! Mede rõõm om tede rõõm kah- sii om mõte, mille järgi käi kate maja läbikäimine.\nMulgimustreline aid om nüid Mustla visiitkaardis.\nMulgi mustridege sängi ja uus akvaarium.\nAkvaarium miildis kigile.\nSelleperäst akkamegi üitstõisel külän käimä, et lastel elu viil uvitevemb oles. Merike Tulp Tarvastu Naaruvõru Lasteaia Juhatei Tarvastu murakuse pannu Kristi Ilves\nKolikambrest om saanu uhke saal, mille põrmandut eht Eesti kaard.\nÜITS EESTIMAA KOTUS SAIE KAUNIMBE KUVVE TÄNU SELLE IIST ÕIKAME KUUN LATSE RÕÕM OM SILMESE KIRJUTET SISSE OID, UUL JA ARMASTUS ÜTENKUUN. KUIS TETTI KIK TÜÜ, ME TÄPSELD EI TÄÄ, A TARE OM PÜSTI JA SII OM ÄÄ. TAMM KASUS USSAIAN, RAHUL TA SÜÄ RUUS AKNE ALL KASUS, OM ILU NII PÜHÄ OM RÖÖMU SÜAMEN NII PALLU, NII PALLU ME ÜTELDE TAHAS, A SÕNADEDEN VARJU JÄÄ MÕTE ENGEKIIL MEDE IIST ASJU AJAS MEDE KODU OM MULGIMAA SEHEH, SÜÄ TARVASTUL IKI OM TRUU SII ARMASTUS OM NÕNDA EHE KALLIS SIIN EGÄ PUHMAS JA PUU.\nVana kalapaat om ää mängukotus.\nLuuletise mulgikiilsest kavast 12. 09. 2009, kirjutet Tarvastu lasteaiauune piduliku vallategemise pidu jaos. Autur Merike Tulp\nKüläpäe ja juubelipidu Lillin T\näoaaste, katsmendel augustil peeti Lillin 16. küläpäevä. Ütenkuun tähistime ka mede rahvamaja-külämaja ütsmekümnendet ja raamadukogu saandet aastepäevä. Ulga sõpru ja tuttavit ollive tullu meid terviteme ja meelen pidäme. Tore üllätuse tei aaluu-uurja Karl Käsper Taagerperäst, kes kostits meid lõõtsalugudege. Mulgi Märtki olli üle mitme aaste kohale jõuden. Särä tõive silmä Karksi-Nuia noore tantsjase „Samm sassin”, süäme tei soojas Kärstne memmekside tantsurühm „Mõtsalilli”. Peris elamuse paksive naabre Lätimaalt Köönast. Nende uugne laulu- ja tantsulust pands kaasa eläme kik noore ja vanase. Ja mede latsekse üllätive omaluudu näitemänguge „Õunavaras”. Sii olli vahva etteaste! Vaatemises – kullemises jägus viil nallalugusit, laule ja line-tantsu. Külämaja juhateje Malle Ereline ja raamadukoguoidje Hille Muska tänäsive tänukirja, lilliossa ja lämme süämege endisi majajuhatejit – Hellen Sarve, kes koloositüü kõrvast juhts kuus aastet rahvamaja; Asta Partsi, kes ands kulduurielul uut uugu uvve Eesti aa akatusen; Alli Laandet, mede külä sädeinimest, kes seitsetõisku aastet vedäs kulduurielu Lillin; ringijuhte- Leida Vellingut, Helmi Soovikut ja tõisi; äid raamadu-\nKülämaja seinä olliv pidu aas lakatisi täis lleebitu.\nsõpru - Hilda Sinkat, Alli Laandet, Asta Jaaksood ja tõisi egätpidi agarid seltsielul kaasalüüjit. Pannime palame küindle, et mäleste mede külä kulduuriluu säravid tegelasi – õpetejet, raamadukogu asutejet, seltsielu tegelist Hendrik Ansot, rahvamaja juhte Elli Leolat, Heikki Lenki, Luule Veevot, raamadukoguoidjid Ingrid Lenki, Laine Teivat ja pallusid tõisi manalatiile lännu ärksampid inimesi, kedä me iki ja alati piame meelen, austeme ja armasteme. Sellejärgi sõidime ütenkuun bussige Navale laulupiiriposti manu. Lõpmede tore olli sääl üten lätlistege laulda, tantsi, pildiste ja lihtselt tunda rõõmu ilusest ümbrusest, mõtsa vaikusest ja inimestest oma kõrvan.\nTants es saa enne ommukut otsa.\nPidu käis peräst supisüümist ja kohvijuumist külävanemp Liia Oidemaa man külämajan üten ansamblege „Svips” varaste ommukutunneni. Saali olli vällä pant külä roonika ja seinde pääle riputet kulduuriluulise lakati, et miile tulete tähtsämbit tegemisi ja tuttavit inimesi. Kõrvun kõlave Alli Laande luudu laulusõna: „Kodutse mõtsa ja kodutse raa, käitu tii ja minnu aa, miilde tuleve, ku oleme kuun…“ Tänäme süämest kikki endisi ja praegutsit Peräkülä-Lilli inimesi, kes tullive ja teive mede selleaastese kokkusaamise miildejääväs. Hille Muska Raamadukoguoidje Lillin\nSimman Karutsi talun K\narksi valla Sudiste külä om aaluuliselt varajase asustusege kotus ollu. Edimese asulakoha võisive ola enämp ku 1000 aastet tagasi KarutsiKekani lähiksen. Selle märgis om säälsaman kivikalme kotus. Sudiste kanti tekküsive tugeve, õige mulgi taluse. Üits vanempid põlitsit talusit om Karutsi (Karutoosi). Pirlatse talu-uune ehit Jaak Karu. Karutsi talu saigi tuntus peremehe muusikaarmastuse ja viiulimängu peräst. Üten poige Hansu, Hendriku ja Juhanige, väimiis Jaak Israelige ja mõne naabertalu pillimehege asutive na küläkapelli, mes sai tuntus „Karutsi jazzi“ nime all. Käiti mägmen pidudel Nuian, Taageperän, Villändin, Abjan, Penujan, Sinejärvel, Ärikülän ja mjal Lõuna-Eestin. Sakeste toimusive simmani Karutsi talun, kunkottele tulli alati pidulisi kaugempelt kah. Illemp asut Jaak Israel uvve küläapelli, mida temä esi juhat, mäng esi sääl viiulit ja õpets selle jaos vällä uusi pillimehi. Koluusi\nalguseaastil saigi Sudiste külä muusikaenges Jaak Israel, kel sii sügüse oles 14. novembrel saanu täüs 100 eluaastet. Jaak israel om päritu Karutsi talu kõrvast Kekani talust. Temä emä Ann Mägi (Israel) mängs kah viiulit. Nende kate talu inimeste ütine muusikaarmastus viis selleni, et Jaak Israelist sai Karutsi väimiis, kellele sis äi Jaak Karu edmese muusika- ja noodiõppuse ands. Muusi ka te gemine j a orkestren mängmine käis Jaagul ikki pääle põhitüüd. Nõnna om Jaak Israel olnu Sudisten klubijuhateje, temä viis Sudiste segakoori esiki Talnase laulupidule laulma. Sudistese luudi koluus, nimes panti „Sõprus“. Jaak pidäs „Sõprusen“ rigadiri ja kassapidaje ammatit. Ku tillikse koloosi kadusive ja tetti Karksi koluus, sis olli Jaak sääl rakturistkombainer. Ümmerkaudsidel inimestel olli iki temä abi vaja. Jaak om esiki surnit kirstu lugemen käinu ja matussit läbi viinu. Et 100 aaste sündümisepäe\nJaak Israel aastel 1982.\nolli tulemen, mõtlive Jaak Israeli latse Hans, Elli, Milvi ja minije Ilse kõrralde Karutsi talun simmani, et üten külärahvage ja vil engen olevide Karksi küläkapelli liikmidege minnu aigu miilde tulete. Simmani päevas sai valitu 8. august 2009 kell 14.00. Kigi õnnes oli sii päe ilus, kuju ja päev paist kah. Enne pidu käiti Rahumäe, Arumäe ja Papi surnuaiden endiste pillimeeste aude pääl. Sinna istutedi lille, Milvi Israel ja Helve Joon tuletive surnit sõnadege miilde, Ermas Hein ja Ats Tomp mängseve akordioni ja viiuli pääl lugusit. Simman om iki laulumänge ja\nSudiste küläseltsi rahvatantsurühm tõmmas oma tantsu ja laulumängege simmani käimä.\ntantse kotus ollu, siiperäst saive Sudisten sudive sudijase iistõiguse neid oma volkloorikvan esite. Anneli Mäeotsa ja Ivi Liivi käe all. Karutsi ussaid olli sii päe täüs muusikat, sest kohal olli ka Vello Ainsalu orkester „Lustipill“. Jaak Israel jõud sellen orkestren kah viiulit mängi. Üten „Lustipilige“ mängseve viil karksi küläkapelli elun oleve liikme Aarne Kaljumäe, Helmut Kõdar, Ants Ralja, Ermas Hein, väsimede Kärstne kuulmeister ja ää viiulimiis Ants Tomp ja Jaak Israeli tüdär Elli ja pojapoig Olavi. Olli pallu pillimängu, laulu ja tantsu. Vahepääl\nvaadessime vilmi, mille om omal aal tennü Eeri Mägi. Simmanil es puudu ka söögija joogipoolis. Ernesupi kiits valmi naabrenaine Silvi Tammine, koduõlle tei naabremiis Peeter Joon ja külälise ollive üten toonu egätsorti küdsätusi ja pirukit. Olli ka üllätus, mille tei Jaak Israeli pojapoig nuur Jaak Israel. Temä käis enne simmanit oma mõrsjage Meila Pihlakuge salaje, ilma tõiste täädmede Villändin registriirman. Nõda käänd simman lõpus oopis pulmas. Ilse Israel\nIlus kuldne sügüs omgi kähen Ä\nä inime, om kähen kuldne sügüs oma ubinit täüs puiege. Mes linna untsantsakil viga kittä, et küll om kaunis ja küll om ilus sii sügüs! Om küll, sii om tävveste õigus, aga asi om nii, et maainemisel ei ole sedä ilu ja kulda aiga vahti ja sihki. Sis viil viisurikastist eietedes, et kähen om masu ja om esiäränis rasse ja et om vaja üle elaäde. Ku nii, sis nii! Egä mia laisk inime ei ole ollu. Mõtli, et mia sedä masu ei pelgä mitte üits raas. Om ullembitki nättu ja iki elätu. Nakassi sis masule vastu võitleme, et kaeme, kes kedä! Ei mulk nälgä näe, ku ta om tark ja virk. Kigepääld osti linnast pallu suhkurd, sis osti viil üte sügävkülmä manu. Sis akassi aian ringi taksiirmä, et mes kigepääld tetä saa. Näi ää meelege, et pallu tüüd om joba tettu: maasiku ja muu marja om purgen ja sügävkülmän. Sibul ripnes võrgun seina pääl ku üits mauk. Erne om ammugi külmäkotten ja oodave oma aiga. Tumati ja kurgi om keldren. Mõtsaanni, nigu kik marja ja seene, mis miu mõistust müüdä süvvä sünnive, sisse tettu. Arooniast tei mahla, sii om ää kõrge vererõhu vasta. Kik rohilene, mes söögile ääd maiku tege, om kah purgin.(No egä na esi sinnä es tüki, iki mia esi tei). Paklasaane, kõrvist, kapustit, piiti, purgandit (ei mäletegi, midä viil) lõiksi nii, et sõrme leivä tuld. A mia es anna alla. Võtt aiga, mes võtt, aga kik talvevarude vedäsi laste abige keldrese. Pirnege viil sai akkame - tei kombotti, esiki mahla ruuvsi tetä, enämbjagu lõiksi sügävkülmä, saap pirnikuuki talve tetä. Piäp ütleme, et väige äste seisave. Aga ubine - pallu sa iki sedä mahla jõvvat tetä, no mia tei neid peris egät muudu ja topsi egäle poole, kunkottale vähägi kõlvas. Lõiksi sügävkülmä ma-\ngustoite jaos, tei kombotti. Sõs tekküsi miule üits küsimus: mes saa edesi? Kunkottale mia ülejäänu ubine pane või mes tii? Mine kokkuostu – sääl massa või pääle, et ärä võetas. Näet sis, om muduki ää, et luudus ninda elde om ollu me vastu, a mis liig, sii liig! Võip ütelde, et prilla om küll ubinde uputus mede maal. Kas kennigi mõist ütelde või kas om siast asutist, kes tegeles ubinde ülejääkege. Teku kas elekterd vai joogivett vai lõhnaõli – pääasi, et midägi tetäs. Süä valutes, ku mia kae, kudas ubine katave maad, ku lumi talve. Kahju om ukka laske minna. Näet, aga linna untsantsakil om jällegi ää: sääjave ülejäägi kastege aia taga, müüdäkäijäde sööve ja kitäve päälegi. A ää miil om iki küll, ku kaet keldrese või sügävkülmä sisse. Tulgu nüid masu või mõsu või mes taht, mius ei putu sii suguki. “Uvve tulija” ütlive küll, et valige meid, me ei lase masul liiga tetä. Küll sii masu om iki üits kuri miis, et tedä ninda pellätes. A mia ei pelgä summagi! Mia lää keldrese või külmetüse kapi manu ja võta, mes eng ihkas. Miu kõtt om täüs ja miil ää. Mes üits inime viil tahta võip! Soovi teile kah ääd sügüstüüde indu, jõudu ja tüütahet! Ja ku te kah ei mõista enämb oma aiaraamige midägi pääle akate, sõs ma pane siia üte esi vällänuputet õpetuse manu. Tammsaaregi ütel, et teke tüüd, sis tule armastus. Ja sii om õige küll. Sii armastus käi iki kõtu kaudu! Pirni prändi marinaadin Om vaja: 2 kg äid pirne 0,6 kg suhkurd 2 ebaküdooniat 1,5 l vett 20 ml prändit\nTetäs ninda: Korja unnik äid pirne, mõse puhtas ja vii küüki. Nüid, mes nüid olli vaja tetä? Midägi kiitä... aa suhkruvett. A kigepääld om vaja ruuvi, et kas sii prändi iki kõlbas marinaadis. Noh, ei ole ädä. Peris ää olli! Aa nüid jala äste arku, sis om paremp seista! Sa olet ju tulitse liidi man. Odott, pirni jäive tükeldemede, ah,käive niisama kah. Vala nüid kik sii raam suhkruvette. Kuramus, pallu läits müüdä, a potti sai kah iki midägi. Nüid oles vaja manu valade prändi. Ei tiiä, kas ikikõlbas? Käip küll. Ää. Nüid lase pirnel kiiä üits 15 minutit. A seni, ku pirni keevä, võit endele kah lubade üte tiba prändit. Sul ju vaja kah kosutust. Aa-aa-aavitege nüid kik vaimu ja kaimu, purke om ninda pallu, a miu palt üits. Mudkui kalda ja kalda. Tüül ei tulegi lõppu. Kas mia ütli, et ku pirni om oma aa ärä keenü, riibu vatt pääld ärä ja viska mineme (või võta pääle)? Mis selle prändige nüid olli? Aa, vaja ruuvi. Kuule, käip küll! Kuule, kas sa küdoonia iki pistsit üten pirnege kiimä? Pannit? Ahah! Kas siimle võtit vällä? Võtit? Ahah! Trillalla, rallalla, laulu võtap vallalla... Ah et marinaati om kah prändit vaja kallate.Tsilk, tsilk, tsilk. No ku raiskamises läits, pitsiteme viil üte tsilga putlepõhjast potti. Väige ää! Küll mia ole elde! Esi kah imeste! Kae, terve põrmand om nüid purke ja pirne täüs. Ah,et kaanetemede jäi? No küll mia tii, ku üles äräne, ärä miu essüte prilla. Mia ole nüid rassest tüüst ninda väsünü,et... Jah, rasse sii pirni prändi marinaadin tegemine, a om järgitegemist väärt, uske miu, te ei kahjatse! Raudsepa Elli Tarvastust\nVõistujuusk Ku saas, tiis taevalakke P mulgu …\näe page iks päevä järgi, nädäl nuusaten müüdä lätt, kuu kaala keit omal lõpumärgi, vana-aaste jälle üvästi jätt. Sia kablutet uvvege üten, mis äbi, aast maha ku jäät, pallajalu ku tulisten süten, kiil vesti pääl edesi läät. Võtass aig aa sekundiss maha, et tõmmate enge üits puhk. Kos sa ulluke- aig om jo raha, ummisjalun tal õhin ja uhk. Jooset, kunni su tunnike tullu, mis aale üits engeke mass. Võistu jooseve uvve ullu, võidunälläne miljunimass. Lembit Eelmäe (2003)\nJaak Kõdar Nava talu peremiis\na maha istsi, mõtlesi ja pisär olli silmän. Miks küll nii pallu alba-ääd om ütenkuun siin ilmän? Ku saas, tiis taevalakke mulgu ja ilmatuma paugu. Na mingu tagasi, kust tullu, just läbi selle augu. Sääl taevan om nii pallu tähti, neist üits võis iki olla, kes võtas alva oolele, et ää saas kodu tulla.\nAig kuup aealõimi\nVastupanemine Vello Jaska Mare Osi\nig kuup aealõimi läbi mitme aastaao. Pole algust tal ei otsa, aga käest ta kaop.\nu saatus armuta su tallap ja muud ei enämb üle jää, et survele piat andma alla, sõs püünä oida püsti pää.\nAlle sirgu siristive, tiristive tirtsu. Präegu pori ümmerringi jalge ehen lirtsup.\nSii ää, mes om viil järgi jäänu, ei tohis engest kadude kah sõs, ku järsu elukäänu su selgä võive ladude\nVarsti jälle terve laotus talveõlma vaop. Kuni päike võemust võtten külmän keltsa taop.\nküll rohkest kannatusi, piinu, et kalestuve eng ja vaim. Ku aig kik unistuse viinu, sõs oia elun tõetaim.\nNii tu aeavärten aina uusi lõimi luup. Ei meist keski ette tiiä, mis ta nendest kuup.\nKu mure nigu kuurma kive su vajuteve ligi maad, sõs justku läbi mingi ime sa iki ennest üles aad.\nolli nätä külälisteraamatut. Sääl sõs olli mitme keele pääl kiidusõnu kirja pant. Nujaa, sõs nakas kiriku kell lüümä ja jutus nakas pääle. Üits nuur naesterahvas olli kantslen ja pidäs jutust. Nõnda äste kõnel, et miul tulli peris vesi silmänukka. Üits imelik asi olli, et pääle mede olli pallald kuus naist kirikun. Kirikul om küll pallu liikmit, a kennigi ei viisi vällä tulla. Kik nii eidekse om nõnapiti vusseri ehen ja kaeve noid egätsorti seebikit. Perän saave turu latsin kokku ja kos sõs nakkave suure\nuuge tõisi inemesi taga kõneleme. Tuu om kah üits väige tore ajaviidus, na eläve tõiste elu, a esi eläde ei mõista. Pühän raamatun om kirjan: “Paljud on kutsud, vähesed on valitud”. Kulla inemise! Käige iki rohkemb kirikun, et saas endile engerahu. Sii om jo suur patt, ku te palt tõisi inemisi taga kõnelede. Ku Jumal elu ja tervust and, sõs patrame edesi.\nMaali ja maali kirikun T\nere, jälle Maali siin! Miä üitspäe mõtli, et pias iki kirikuse mineme kah üitskõrd. Ütli oma vanamihele: „Aa puhtambe rõõva selgä ja pane valge obene vedruvankre ette. Me lääme Mustla pääle, tääd küll, alevi veeren oma üits kirik, Tarvastu kirik noh.“ Egä`s kedägi, nakassime sõs aigsaste tuleme. Me jõudseme raasike enne jutusse algust kiriku manu. Obesege olli peris tegu, lasipuud enämb ei ole, sidusime oma suksu sõs lektreposti külgi.\nKu kiriku ussest sissi astseme, sõs miä peris eitusi ärä. Kate seinä pääle ollive pildi pantu. Nii ollive Rita Raave ja Enn Põldroosi tettü. Miuvana Leo küsse, et kes nii siandse inemise om. Miä ütli, et kuule vanamiis, kudas sa sõs ei tää- Rita Raave om sii inime, kes kavva aigu püüne pääl näitemängu tei ja mõnen kinuvilmin om kah tedä näta ollu. Enn Põldroos om eluaig pilte tennü. Kaesime noid pilte sõs. Põldroosi üte pildi ala olli kirjutet “ Kaunitar ja koletis”, sõs miä ütli oma Leole, et selle\npildi man tule miule miilde, ku siä pallu undijalavett joonu olet ja miä sulle episteld pia. Ku miä tõise seinä viirde lätsi, sõs üte pildi ala olli kirjutet “Õnnelikud päevad”, a miis sääl pildi pääl olli na õnnetu näoge. Saa sõs sest kunstist aru, miä esi jo vana rummal inime. Lätsi ja kaesi viil ütte pilti, mille ala olli kirjutet “Vabad inimesed” ja na kik ollive kövvega kokku seotu. Miule tulli miilde sii, kuda latseaialatse jalutive ja na oidseve kah kövvest kinni, tuuperäst et kennigi kaotsi ei lääs. Lavva pääl\nMaali tegemisi kaes ja kulles Mängle Ants\nTarvastu tantsurühm käis Leedun vestivalil\nMede rühm Klaipedan.\nuulmede vihmäst egä millegist muust. Süvvä saime äste, olli mõteldu\nselle pääle kah, et palt taimesööjade saas söönus, neile olli omaette süük. Süvva sai pallald talongege.\n1. Va l g e p o i s i k e , mu s t nõnake? 2. Üits emä, ütessa last? 3. Üits saks, sada kaskat sellän? 4. Seitse poissi üten kindan? 5. Maa om- inimest ei kanna, vesi om- laeva ei sõida? 6. L aasine nur m, puust piindre? 7. Suure ubine suurune, penikuurma pikune? 8. Vii sihen seis, maa pääl ei seisa? 9. Juusk üüd ku päevä, ärä ei väsi ilmangi? 10. Üits tamm, 12 aru, egä aru pääl 4 pesä, egän pesän 7 muna?\nügüs om kähen ja puulehe akkave kiriveses mineme. Tii pihlapu lehe rohilises, marja vereves! Vahtrelehe tii punatse-kõllatseruunikiriveses!\nMulgi mõts O\nlli kõrd jänessetüdär, kes elli kunnigil paksun Lõuna -Eesti mõtsan. Ta elli üten emä ja sõsarde-velledege. Kige vanemp oma pesakonnan olli jüst tämä. Nink vanade kombide järgi pidi kige eakamb luuma endele omaette elo. Olligi kätte jõudnu aig, mil jäness akas uut kodu kohmerdeme. Ekseld mitu päivä müüdä mõtsa, lõpus jõud puu manu, mes olli puhtald keskmine mõtsapuu. Temäle paist sii puu nii imeline ja esiärälik. Mõtel sinna üüses jäia. Taivas läits pimes ja tähe akassive kirame. Jäness eit puu ala puhma varju magame. Midägi putut tedä, jäness võpat. Ta olli valmis kige ullembes – untes. Tei silmä valla ja näi, et sii\nes ole kriimsilm, mes tedä rihvas. Nüistas viil paar kõrda silmi, et löüdä kinnitust sellele, midä ta aimas. Temä ihen seis puu. Ja sel puul olli nägu! Ta iilas nagu kige kiravemb täht taivan. Puuke nimet: “Ärä pelgä väiksek. Miä ole selle mõtsa kuningas. Ja kona sinä olet edimene, kes löüds miun mihastig imetlusväärset, kingi ma sulle sama puhma, mille all sa magasit.“ Jänessetüdär olli tumm, ta es mõista midägi kosta. Kuningas küsse: „Kas sulle ei passi sii kodus?“ Jäness taibas, midä temäle olli üteldu nink kost kähku ja kindlalt: „Loomuligult passip, sii om sii õige paik!“ Ja na lobisive terve üü kiksugustest asjust. Ommuku edemeld akas jäness\noma pesä kobisteme. Mõtsa all näi ta jänessepoissi, kes eksel ketsuten samal süül, mil jänessetüdrik. Jänessepiiga jutust temäle oma luu nink kuts tedä ende manu eläme. Poiss olli muduki peri, kuna jutu kullemise aal armusi ta tüdrikuse ärä. Nemä ellive mõlempe õndsalt üten ja leive omale pere. Terve pesäkond üten vanempidege olliv õnneligu, et just Mulgimaa mõts om nii sõbralik. Pr i l d a g i kõn e l d e s , ku i s jänessepere eläs õnneliguld oma mõtsakuninga külle all. Ja ku na ei ole ärä surnu, eläve na siiamaani õnneliguld. Aet Leesment Halliste Põhikool\nMeiege ütte koolimajja ollive majutet viil itaallase ja ungarlase. Itaallase ollive omaette isiksuse, kedä es uvite üürahu, pidu peeti ommukuni suure laulu ja trumme saatel. Mitu kõrda kutsuti neile politsei kah koolimajja, aga neid sii es eidute. Esinemen käisime päämiseld uulitside pääl ja enambjaold käis sii iki kuuma päeva kähen. Uulitside pääle ollive pantu Europeade`i lipu, mes tähistive esinemisekotussit. Meie ja tõiste tantsjide esinemisi olli tullu vaateme väige pallu rahvast. Kigi maade tantsjade saive lõpus ütenkuun suurel suvelaval kah üles astu, päältvaatejit olli summan.\nLõputantsus kutsuti püüne pääle kik noorembe tantsurühmä ja üten tantsiti Leedu rahvatants. Äste jäi miilde 5 km pikkune rongkäik, kus tantseme terve tii, naaratus näo pääl, rõõmupisare silmin. Kige aigembe tantseve kah kigest engest. Mõne tantsu aal võtime päältvaatejide ulgast kah inimesi üten endege tantsu lüümä. Vestivalist võtive osa 26 riigi esindeje. Oleme tänuligu oma juhendejele Kersti Vunderile, et ka meie saime nende ulgan olla. Tantsja Kätlin Jõgi ja Marek Manglus Tarvastu murrakuse pannu Kristi Ilves\nTõmba juti õigeste! SAHVT\nG O I U D T R E A H\nS T I A K A S D G S\nU P Ü Õ K B H Y I O\nU K J O Ü I T S I A\nK R L Ö M T Ü S P S\nV M D H M R E E M S\nA I C J E I L S V E\nN K I J T L H Ä S T\nO L Ö S G E Ä M N A\nL Õ E Ä S N B T V K\nNende ruute sissi om ärä peidet numbre ütest kümneni: ÜITS, KAITS, KOLM, NELI, VIIS, KUUS, SEITSE, KATESSA, ÜTESSA, KÜMME. Kae lugede edes- ja tagaspidi, alt üles ja ülevest alla ja viltu kah!\nSAHVT-MOOS KUREMARI-JÕHVIKAS RUUKOST-HOMMIKUEINE SEITUNG-AJALEHT RÕUN-KÜNGAS PIIRAK-PIRUKAS NALL-JUUKSEKLAMBER KÖRT-SEELIK NÕGEL-NÕEL SOLDAN-SÕDUR\nuulikuu lõpun läits Tarvastust noorde rahvatantsu segärühm Leetu Klaipedase, kos peeti 45ndet kõrda vokloorivestivali Europeade. Nagu õige mulgi iki, sõitsime Mulgi Reise bussige. Pääle meie rühma ollive bussin viil Tudulinna naisterühm ja Koeru 5.-6. lasse tantsjade. Sõit olli pikk, aga selle iist lõbus, bussijuht ja kogu ülejäänu seltskond olli kah tore. Üüse magasime Klaipeda koolin, mes olli oopis tõisen linna otsan ku esinemise kotusse. Magasime lassen, kos egä rühm sai omaette lassi, mõske sai soojaku dusiruumen. Enne ülesastmist teime koolimaja ihen ruuvi kahe,\nVastusse: 1. Uba. 2.Kartul. 3.Kapust. 4.Ernekõder. 5. Suug. 6. Aken. 7.Lõngakera. 8.Kalavõrk. 9. Jõgi. 10.Aaste.\nI Mulgikiilne laulu- ja tansupidu! Kigele mulkele tahas täädä anda ääd uudist, et mulgi om ette võtten kõrralde edimene mulgikiilne laulu ja tansupidu, mes 2010. aaastel om Karksi-Nuia lossimägeden 5. jaanikuu päeväl. Kigel, kel om ääd nõu anda ja om sellest asjast uvitet, om edimene kokkusaamine kokku lepit 6. viinäkuu päeväl Karksi – Nuia Kultuurikeskusen kell 16.00. Ku ei ole võimalik esi tulla, sis võis oma mõtte papre pääle panna ja saata aadressil alli.laande@gmail.com. Teeme esi oma pidu! MKI\nM ede raamatu „Karksi vanad rahvalaulud viisidega I“\nKokku pannu Taive Särg Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Tartu 2008 65.Taive Särg Eesti Kirjandusmuuseumist om kogunu ja kokku säädan edimese raamatu Karksi vanadest rahvalaulest. Raamatun avaldet laulu om kokku korjatu aastidel 1868 – 1979. Pääle selle seletusi murdekeelest, viisest ja žanridest. Raasike om tutvustet neid inimesi kah, kellelt laulu om kokku korjatu.\nJaak Kõdar Mulgi laste luuleraamat 25.Lõbusa värsi eesti ja mulgi keelen mõtsarahva laste koolinkäimisest\n„Ettekandeid I Mulgi Konverentsilt“ Mulgi Kultuuri Instituudi toimetised I Viljandi 2000 25.Ettekande edimeselt Mulgi Konverentsilt Tõrvan Kalle Gaston – Mulgimaast ja instituudist Eduard Vääri – Mulgi kultuuri edesiviimise ja kasutemise võimalusi Heiki Pärdi – Mulgi müüt ja mulgi identiteet Taive Särg – Karksi rahvalaulik Kadri Kukk. 18931976 Heiki Valk – Mulgimaa arheoloogilisest uurmisest Marju Kõivupuu – Mõnda Võrumaa ja Mulgimaa matusekombist\n„Maale toetub jalg“ Mare Osi 40.Luuletuse nii eesti ku mulgi keelen aastist 1991 – 2004\nNäitemäng „Kolm risti“ Jaak Kõdar 25.28. juulil 1866 kirjutive Nava talu peremiis Jaak Kõddar ja Polli mõisnik Georg von Stryk alla lepingu, millege Nava talu maade osteti vabas. Nawwa talu ostu originaaldokument om alla ja sellele om Jaak Kõddar alla kirjuten kolm risti. Näitemäng toetus aaluuliste tõsiasju pääle, a inimsuhte ja tülide om edesi ant vaban vormin ja tõlgendusen, mes kõneles vabaduse-ja esiolemise mõttist laiembelt ku palt üten talun.\nMustla pääl Tarvastu käsitüükoan 28. oktoobrel kl 14. 00 neli eesti kirjanikku ütekõrrage! Külla tuleve Andra Teede, Jaan Malin, Hasso Krull ja Viktor Kotjuh. Tule kulleme!\nMustla rahvamajan 22. oktoobrel kl 10-14 TARVASTU AALUUPÄE “Lähemb minevik – kas põhjus nostalgias või kergendusohkes?”\nTõrva Kultuurimajan “Oskar Looritsa noorusmailt” Aleks Loorits Mulgi Kultuuri Instituut 2000 15.Oskar Looritsa vanembe velle Aleksander Looritsa käsikirja oma velle nuurusaa mälestustest toimet Kalle Gaston. Oskar Loorits olli mulgi suust rahvaluuletäädlane ja poliitik ja om kindlaste üits tuntumbit mulke üldse.\n10. novembrel kl 18.00 MARDIÕHTU Karneval ja rahvaliku mängu. Tants. 25. novembrel kl 11.00\nkadripäe lastele. Võistu joonistemine. Rahvaligu laulumängu. Kadripere kombe ja mõistatuse.\n”Ennemuistitsel Mulgimaal. Valimik korrespondentide murdetekste VII“ Toimeten Helju Kaal, Eevi Ross ja Mari Must. Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Selts 2008 110.Raamat mulke elust mulgi keelen. Raamatuse om korjatu endisaigside Emakeele Seltsi kirjasaatjide mulgi murden kirjutet luu. Kogumik om üle kolmesaa lehekülle paks ja sääl om man ka kirjasaatjide oma joonisse.\nRaamatide ostmises kõliste 513 5313 või kirjute kristel@mulgikultuur.ee. Saap ka mulgi tääbekambrest Abja-Paluoja, Pärnu mnt 30a.\nNäitemäng „Muinassaar“ Jaak Kõdar 25.Näitemäng om tettu auturi emä puult alla oitu kirjavahetuse perrä Otto Tieﬁ valitsuse põllutüüministre Kaarel Liidakuge, kes varjas ennest Karksi vallan Nava talun aastel 1944 Nõukogude võimu iist.\n26. juunil sii aaste Maiel S\nii olli päe, ku tetti ülevaatemine, kes Eesti õpetejdest tege ige parepest näitemängu. Tulli vällä, et Villändi Maagümnaasiumi õpetejese. Na mängseve Kitzbergi tükki ”Nuur noorege, vana vanage”. Kitmist väärt olli ülesastmine. Tänäti osalisi ja nende õppajat Silvia Sorot. Päältvaatejit olli tullu üle saa. Joba varemp akassime aruteme, et oles ää, ku nevä sedä etendust mängis peris Maie mäe pääl Kitzbergi kodutalun. Maie talu om tuntu Kitzbergi kirjatüüde kaudu. Oma eluluun om kirjanik üles tähendenu: ”Maie om miu kodu. Ku mujal es ole ää, sis mia tulli iki Maiele. Egä meil sääl suurt vara es ole. Meil olli pallu rohkemp. Meil olli üitstõise mõistmine ja avitemine.” Kitzbergi sündimise aast saap sii aaste jõulu aigu 154 aastet. Temä kirjutet ”Küläjutu” om kõvaste au sehen. Tullas iki lähikselt ja kaugempelt kotussit vaateme ja jutte kulleme.\n75.- Lõbus mäng ja Mulgimaa kaart ütekõrrage. Kitzbergi Sõpru Seltsi esimis Asta Jaaksoo\nMulgi Kultuuri Intituudi väljaanne Üitsainus Mulgimaa Ajalehe väljaandmist toetab riiklik programm “Lõunaeesti keel ja kultuur”\nToimetus: e-post: ajaleht@mulgikultuur.ee post: Mulgi Kultuuri Instituut, Pärnu mnt 30a, Abja-Paluoja, 96403 VILJANDIMAA toimetaja: Kristi Ilves, tel. 5344 8176 tiraaž: 3000, küljendus ja trükk: OÜ Vali Press Toimendusel om voli kirjatükke parande ja lühembes tetä.\nMulgimaa sügis 2009


01.03.10219 (2006) Ummi saatit, ettevõtmiisi ja kiräsõnna - Maavalla Koda\n01.03.10219 (2006) Ummi saatit, ettevõtmiisi ja kiräsõnna\nKultuuriministeeriumi programm «Lõunaeesti kiil ja kultuur» jagi umakultuuriprojektõlõ pia kats ja puul miljonit kruuni. Tuu iist tegevä võrokõsõ, seto ja mulgi timahava hulga ummi ettevõtmiisi, kirotas Uma Leht.\nEdesi lätt telesari «Elolinõ» Contra juhtmisõl. 11 vahtsõn saatõn kaias, midä Võromaa meistri tetä mõistva. Vikerraadio mulgi- ja võrokeelitsit uudissit tetäs kah edesi. Iks nii, et üts nätäl om mulgi saadõ ja tõnõ nätäl võro saadõ. Saatit saa kullõlda egä tõsõpäiv kell 17.05. Sügüse oll’ egäl saatõl 44 000 kullõjat. Klassikaraadion tulõ kah saatit Lõuna-Eesti kultuurist ja folkloorist.\nEdesi lätt ka perimüsmuusiga oppus Võro Muusigakoolin, MTÜ Hilaro Võru Loovuskooli umakiilne folgikuul ja umakiilne laulminõ beebikoolin.\nSetomaal naatas kokko pandma kultuuriaokirja «Peko helü», Kauksi Ülle nakkas tegemä võrokeelitside latsinäütemängõ kogomikku ja om uuta viil ütte võrokeelist latsiaokirja «Täheke».\nMulgi toova suvõl, 29. hainakuu pääväl Lilli külän moro pääle mulgikeelidse näütemängu «Kolm risti» ja andva vällä Tauli Anu mulgikiilside laulõga plaadi «Engi aig». Ku inne opati mulgi kiilt õnnõ Lilli Algkoolin, sis parhilla naatas tuud tegemä ka muial Halliste kihlkunna kuulõn ja eski üten latsiaian.\nMäändsit umakeelitsit tegemiisi Lõuna-Eestin viil tegema naatas, saa kaia Kultuuriministeeriumi kodolehe www.kul.ee päält.<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />


M.J PAJUNET OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nM.J PAJUNET OÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, J. P. ja M. L. , seda juhtima hakkasid. J. P.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja M. L. alles alustas ettevõtlusega. M.J PAJUNET OÜ valdkond on muu jaemüük väljaspool kauplusi, kioskeid ja turge. Samas valdkonnas (EMTAK 4799) on tegutsevaid...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 850 €, tööjõumaksud 674 € ja maksustatav käive 2 463 €.\nKäibed kokku (2022) 10 274 €\nBilansimaht (2022) 5 243 €\nM.J PAJUNET OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nM.J PAJUNET OÜ Logi sisse


RAFI täisväärtuslik kuivtoit pardiliha ja jõhvikatega 2 x 10 kg - Zaba Lemmikloomapood\nEsileht › Koerale › Kuivtoit › RAFI täisväärtuslik kuivtoit pardiliha ja jõhvikatega 2 x 10 kg\nAinulaadne maitse, palju väärtuslikke lisaaineid, koerale oluliste täisväärtuslike valkude ja rasvhapete kõrge sisaldus – selline on Rafi pardilihaga kuivtoit. Retsept on koostatud nii, et see kataks kõigi vajalike toitainete, mineraalide ja vitamiinide vajaduse. Tänu sellele tagab Rafi kuivtoit täiskasvanud koera keha õige toimimise, hea seisundi ja tervise. Pardiliha on tooraine, mis sisaldab eriti palju kergesti seeditavaid valke ning palju asendamatuid aminohappeid ja polüküllastumata rasvhappeid sisaldavat rasva. Nii lõheõli kui ka linaseemne olemasolu tagab oomega-3- ja oomega-6-rasvhapete õige tasakaalu, mis vähendab põletikuliste protsesside riski. Glükoosamiin ja kondroitiinsulfaat ehk kondroprotektiivsed ained parandavad liigeste elastsust, vähendades artroosi korral valu. Rafi pardilihaga kuivtoidu toiteväärtus ja energiatihedus tagavad soolte sujuva töö, mille käigus toitained vabanevad aeglaselt ja imenduvad tõhusalt. Puu- ja köögiviljade – jõhvikate, bataatide, herneste ja porgandite – lisamine parandab kuivtoidu maitset.\nRafi pardilihaga kuivtoit sisaldab:\nKoostis: liha ja loomsed saadused 35,5% (sh kuivatatud pardi 4%), köögiviljad (maguskartul, herned, kuivatatud sigur 0,5% FOS-i – frukto-oligosahhariidid ja inuliin, kuivatatud porgandid 0,5%), õlid ja rasvad (sh sh lõheõli 0,5 taimsed tooted (sh Mojave yucca 0,03%), seemned (linaseemned 3%), mineraalid, pärm, rosmariin 0,01%, glükoosamiin 0,01%, sulfaatkondroitiin 0,01%, puuvili (jõhvikas 0,005%)\nAnalüütiline koostis: toorvalk – 27%, toorrasv – 14%, toortuhk – 8%, toorkiud – 3,5%, niiskus 9 %.\nSöögi kogus päevas 140-230 g 230-285 g 285-390 g 390-485 g 485-570 g


Rahvastik - Paikuse osavallakeskus\nRAHVASTIK SEISUGA 01.01.2019\nStatistikaameti andmetel kasvas Eesti elanikkond möödunud aasta jooksul 0,4%. Meile teadaolevalt elas 1. jaanuari 2019. aasta seisuga Paikuse alevis ja viies külas kokku 3955 inimest (01.01.2018 – 3914) ehk siis 41 inimest rohkem kui aasta tagasi, mis teeb juurdekasvuks ligikaudu 1%.\nMehi ja naisi elab Paikuse osavallas suhteliselt võrdselt – mehi 48,5 ja naisi 51,5%. Kahjuks näitavad numbrid külaelanike vähenemist, eriti Põlendmaal ja Tammurus. Endiselt kasvab aasta-aastalt Silla küla rahvastik (vt tabel 1). Järjest suureneb ka Paikuse alev, kus nüüd elab juba üle kolmveerandi kogu osavalla elanikest (77,2%).\nSündivus kujunes viimaste aastate keskmiseks. Erinevalt paljudest kohtadest Eestis jäi Paikuse osavallas loomulik iive ka 2018. aastal positiivseks (+14).\nEelmisel aastal sündis osavalla territooriumil 48 last, sh 25 tüdrukut ja 23 poissi (tabel 2).\nVõrreldes varasemate aastatega suurenes paljulapseliste perede arv oluliselt. Vaid 60% sündinutest on oma pere esimene või teine laps. Tavaliselt on see näitaja olnud ca 80%.\nVähem kui pool (41%) lapsevanematest on abielus, kusjuures 13-st pere esimese lapse isast-emast on abielus vaid üks. Kõige "magusam" vanus tundus naistele lapse saamiseks olevat 26-30 aastat, mis on eelmiste aastatega võrreldes üksjagu kõrgem. Noorim sünnitaja oli 21 ja vanim 44 aastane.\nToredaks faktiks on see, et möödunud aastal sündisid meil kahed kaksikud, mõlemad on ema 4. ja 5. lapsed.\nMeie seast lahkunuid registreeriti 2018. aastal 34 ja seda on kahjuks tunduvalt enam, kui on olnud viimastel aastatel keskmiselt. 20 surnud mehe keskmine vanus oli 73 ja 14 naisel 76,7 eluaastat (tabel 3).\nNoorimad lahkujad olid 57 aastane mees ja 30 aastane naine. Vanimad meestest 98 aastane Ernst Pärna ja naistest 93 aastane Taissa Valdma.


Little Miss Jasmine: Summer essentials ehk kõik, mis suveks vaja on!\nSummer essentials ehk kõik, mis suveks vaja on!\nNagu te kindlasti olete juba aru saanud, siis Jasmine on väga elav ja aktiivne tüdruk, kelle elus peab olema palju värve ja emotsioone ... eriti suvel ja eriti rannariietel :)\nSelle loo pealkiri võikski tema arvates lihtsalt olla - "maailma mugavaimad ujumisriided", sest viimased nädalad ta muud ei kannagi, kuna elu Madeiral käib basseini-päevitustooli-köögi vahet!\n"Mul on pakitud!" hõikas ta võidukalt päev enne puhkusereisile minekut ja ruttas My Little Pony filmi edasi vaatama. Nojah, ta oli kaasa pakkinud ujumisriided, rannakleidi ja plätud. "Ma võtsin kõik kolm oma lemmikut komplekti kaasa, et neile ka Madeirat näidata. Tead küll, need "triibud", "täpid" ja " mereloomad," Popi omad,"lisas ta.\nPean nõustuma - need kõik kolm on täpselt sama erinevad nagu Jasmine tujud ... aga samas kõik omaette armsad!\nUjumisriided ja rannakleit: Polarn O.Pyret\nPüütke päikest ja hüpake vette, seniks kuni suve veel jätkub!\nTervitused paradiisisaarelt - Madeiralt!


Hingamine on elutähtis tegevus just niisamuti nagu söömine ja puhkus. Kui oskame õigesti hingata, siis oleme tervemad.\nOlen palju lugenud hingamisest, eriti seoses kehakaalu muredega. Näiteks raamat hingamisega liigsetest kilodest priiks on üsna huvitav lugemine ja aastaid õpetasin koolitustel peale lõunasööki hingamisvõtteid, mis aitavad seedimist kiirendada ja kaalus alla võtta. Minu andmetel ei ole ükski neist sadadest ja tuhandetest inimestest järjekindlust omanud, et seda hingamisharjutust iga päev kolm korda päevas peale sööki teha.\nHuvitav on asjaolu, et enamasti on ainult üks asi inimesel puudu, et saavutada tulemusi ja see on järjekindlus. Ikka ja jälle hüppame me uutele võtetele lootes, et need on tõhusamad, kuid tegelikult ei ole me veel jõudnud eelmise võtte mõju tundma hakata... liiga kiiresti anname alla.\nMina ise olen üks elus näide :)\nNiisiis natuke hingamisest, sest olles avaliku esinemise koolitaja, on minu ja minu õpilaste jaoks oluline igasugune info, mis puudutab meie häält.\nSiinkohal toon välja lõigu huvitava materjali kohta:\nSisse hinga ainult läbi nina\nKokkuvõtlik reegel nina kohta — rahulikus olekus ja ka kerge füüsilise töö korral ÜRITAGE sisse hingata ainult läbi nina nii sisse kui välja. Kõnelemise (ka laulmise) ja keskmiste füüsiliste koormuste korral sisse hingatakse läbi nina ja välja suu kaudu.\nAinult „avarii” korral (nina traumad), ja suurte füüsiliste koormuste korral on lubatud ajutiselt ja võimalikult lühikeseks ajaks hingata läbi suu nii sisse kui välja. Kuid võimalikult kohe, peale koormuse lõppemist (jooks, suusatamine…) on vajalik taastada hingamine – rahustada hingamine, sulgeda suu ja minna üle normaalsele läbi nina hingamisele.\nViimati uuendatud 05. november 2011


Euroopa automüük kasvas aprillis 4,7 protsenti - Auto - Tehnika\nEuroopa automüük kasvas aprillis 4,7 protsenti\nEuroopa Liidus püsib uute sõiduautode turg juba kaheksandat kuud järjest plusspoolel ja kuigi aprillis jäi müük veidi tagasihoidlikumaks kui aasta esimeses kvartalis, saavutati sellegipoolest 4,7% tõus võrreldes möödunud aasta aprillikuuga, vahendab autode müügi- ja teenindusettevõtete Eesti liit (AMTEL) ACEA statistikat.\nKokku müüdi Euroopa Liidu liikmesriikides aprillis veidi enam kui 1 miljon uut sõiduautot.\nAasta esimeste nelja kuu kokkuvõttes näitab turg jätkuvalt suuri kasvunumbreid ja võrreldes möödunud aasta sama perioodiga on uusi sõiduautosid müüdud 7,4% rohkem.\nTõusulainel on ka kõik suuremad turud, ja kuigi näiteks Saksamaal jäädi aprillis napilt miinuspoolele, siis nelja kuu kokkuvõttes on Euroopa suurim turg siiski 2,9% plussis. Seevastu ülejäänutes enam kui 100 tuhat autot kuus müüvates riikides nagu Itaalias, Suurbritannias ja Prantsusmaal kasvab uute sõiduautode müük heas tempos. Kogu Euroopa turgu aitavad kasvule vedada ka Hispaania ja mitmed keskmise suurusega turud. Näiteks Hispaanias kasvas müük 28,7% võrra ja Portugalis koguni 53,1% jagu.\nMeie lähinaabritest tegid aprillis suure tõusu kaks Balti riiki: Leedus kasvas uute sõiduautode müük 36% ja Lätis 34% jagu. Samuti kerkis turg plusspoolele Rootsis, kus müüdi 13,9% võrra enam. Seevastu Soome kehv majandusolukord kajastus ka sõiduautode müüginumbrites, kus jäädi möödunud aasta aprillile alla 5,6%.\nSuurematest tootjatest näitasid parimaid kasvunumbreid Renault Grupp ja Ford, vastavalt 15,7% ja 8,7%. Plusspoolele kerkisid aga praktiliselt kõik suuremad kontsernid. Jätkuvalt müüb enim uusi sõiduautosid Euroopas Volkswagen Grupp, kellele järgnevad absoluutarvudes PSA, Renault, Ford, General Motors, Fiat, BMW, Daimler, Toyota jt.


RTL 2003, 31, 469\n07.04.2004 nr 58 (RTL 2004, 44, 741) 1.05.2004\nMäärus kehtestatakse «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 45 lõike 3 alusel.\n§1. Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe vorm ja ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saatelehel nõutavate andmete loetelu\n(1) Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe A vorm kehtestatakse käesoleva määruse lisaga 1. Saatelehe A kujundust ja lahtrite paigutust võib aktsiisilao üle Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksuse loal muuta, kuid saatelehele A kantavad andmed peavad olema vastavuses lahtrite numbritega.\n[RTL 2005, 126, 1990] - jõust. 1.01.2006\n(2) Ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saateleheks on saateleht T, mille vormi kujundab aktsiisilaopidaja, kooskõlastades selle tema aktsiisilao üle Maksu- ja Tolliameti piirkondliku struktuuriüksusega.\n(3) Saatelehe eksemplarid peavad olema nummerdatud. Saatelehe eksemplarinumber peab paiknema saatelehe ülemises vasakus nurgas. Saatelehe eksemplarid tähistatakse numbritega kasvavas järjekorras.\n(4) Saateleht vormistatakse paberil.\n(5) Saatelehele T märgitakse andmed, mida nõutakse real «Saateleht A nr.» ning saatelehe A lahtrites 1–15, 18a–20a ja samasisulistes täiendavates lahtrites ning lahtrites 23, 24 ja lahtris C..\n[RTL 2004, 44, 741; 1.05.2004]\n(6) Aktsiisikauba toimetamisel õhusõidukile või laevale märgitakse saatelehele A või saatelehele T andmed, mida nõutakse saatelehe real "Saateleht A nr" ning saatelehe A lahtrites 1, 2, 7, 11-15, 18a-20a ja samasisulistes täiendavates lahtrites ning lahtrites 23, 24 ja lahtris B ning C.\n§2. Saatelehtede täitmise kord\n(1) Saateleht peab olema täidetud loetavalt ja sellisel viisil, et kandeid ei oleks võimalik kustutada. Andmete kustutamine ja ülekirjutamine on keelatud.\n(2) Saateleht A koosneb saatelehe põhilehest ja ühest või mitmest saatelehe lisast. Vajadusel korral võib saatelehe A põhilehte täiendada lahtritele 18a kuni 20a sarnaste lisalahtritega, mis on nummerdatud tähestikulises järjekorras. Saatelehe A lisa täidetakse juhul, kui aktsiisikauba kirjeldamiseks ei piisa saatelehe A põhilehe lahtritest. Vajaduse korral võib saatelehe A lisa täiendada lahtritele 18a kuni 20a sarnaste lisalahtritega.\n(3) Saatelehe A lahtrite 18a kuni 20a ja samasisuliste täiendavate lahtrite ning lahtrite B ja C kasutamata osad tuleb läbi kriipsutada.\n(4) Aktsiisikauba saatja täidab saatelehe A lahtrid 1 kuni 24 aktsiisikauba lähetamisel ja lahtri B aktsiisikauba üleandmiskoha muutmisel.\n(5) Aktsiisikauba saaja täidab saatelehe A lahtri C aktsiisikauba vastuvõtmisel.\n(6) Kui ühes kaubasaadetises lähetatakse nii ajutises aktsiisivabastuses olevat aktsiisikaupa kui muud aktsiisikaupa, vormistatakse ajutises aktsiisivabastuses olevale aktsiisikaubale eraldi saateleht.\n(7) Aktsiisikauba saatja täidab saatelehe T andmete osas, mida nõutakse saatelehe A lahtrites 1-15, 18a –20a ja samasisulistes täiendavates lahtrites ning lahtris 23 ja 24.\n(8) Aktsiisikauba saaja täidab saatelehe T andmete osas, mida nõutakse saatelehe A lahtris C.\n§3. Saatelehele märgitavad andmed\n(1) Reale «Saateleht A nr» märgitakse aktsiisikauba saatelehe number kasvavas järjekorras vastavalt kalendriaasta jooksul aktsiisikauba lähetaja poolt väljastatud saatelehtede A ja T arvule kokku, kaldkriips ja aastaarvu kaks viimast numbrit.\n(2) Saatelehe A lahtritesse märgitakse järgmised andmed:\n1) Lahter 1: isiku või asutuse nimi, aadress, kust aktsiisikaup lähetatakse, riikliku erinõuetega tegevusaladel tegutsevate ettevõtjate registri registreeringu number ning lähetaja telefoni- ja faksinumber. Aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja puhul märgitakse vastavalt aktsiisilaopidaja number või registreeritud kaupleja number. Kui aktsiisikauba lähetajaks on aktsiisilaopidajast erinev isik, lisatakse äriregistrikood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood või riigi-, valla- või linnaasutuste registri kood;\n2) Lahter 2: aktsiisikaupa lähetava aktsiisilaopidaja number. Lahter kriipsutatakse läbi, kui aktsiisikauba lähetab aktsiisilaopidajast erinev isik;\n3) Lahter 3: viitenumber, mille abil on võimalik kaubasaadetist aktsiisikauba lähetaja raamatupidamises või laoarvestuses eristada;\n4) Lahter 4: aktsiisikaupa vastuvõtva aktsiisilaopidaja number. Lahter kriipsutatakse läbi, et sinna ei oleks võimalik midagi lisada, kui aktsiisikaup lähetatakse aktsiisilaopidajast erinevale isikule;\n5) Lahter 5: lähetatava aktsiisikauba arve number. Kui kaubaarvet ei väljastata, siis muu dokumendi, mis väljastatakse aktsiisikauba lähetamisel, number või selle identifitseerimist võimaldav viide;\n6) Lahter 6: lahtris 5 märgitud dokumendi koostamise kuupäev;\n7) Lahter 7: isiku või asutuse nimi, kellele aktsiisikaup lähetatakse, tema tegevuskoha aadress ja telefoninumber. Aktsiisilaopidaja või registreeritud kaupleja puhul märgitakse vastavalt aktsiisilaopidaja number või registreeritud kaupleja number. Kui aktsiisikauba saajaks on aktsiisilaopidajast erinev isik, lisatakse äriregistrikood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood või riigi-, valla- või linnaasutuste registri kood. Reale “Sihtkoht” (7a) märgitakse aktsiisikauba üleandmiskoha aadress, kui aktsiisikaupa ei toimetata samas lahtris eespool märgitud aadressil;\n8) Lahter 9: vedu teostava isiku nimi, aadress ja telefoninumber, kui vedu teostav isik ei ole saatelehe A lahtris 1 märgitud kaubasaatja. Torujuhtmetranspordil lahtrit ei täideta ning see lahter kriipsutatakse läbi;\n9) Lahter 11: veovahendi liik (sõiduki mark ja mudel) ja veovahendi registreerimisnumber. Plommide ja muude tõkendite korral nende arv, liik ja tunnus. Torujuhtmetranspordil märgitakse lahtrisse sõna “torujuhtmetransport”;\n10) Lahter 15: aktsiisilao või registreeritud kaupleja tegevuskoha number, kust aktsiisikaup lähetatakse. Lahter kriipsutatakse läbi, kui aktsiisikauba lähetab aktsiisilaopidajast või registreeritud kauplejast erinev isik;\n11) Lahter 16: aktsiisikauba lähetamise kohast aktsiisikauba väljumise kuupäev ja kellaaeg;\n12) Lahter 18a: aktsiisikauba liik nagu vein, õlu, sigaretid, bensiin vms., toote nimetus, müügipakendi liik, nende arv ja maht, alkoholi puhul etanoolisisaldus, sigarettide puhul nende maksimaalne jaehind ning alkoholi ja tubakatoodete puhul tootjapoolne partii tähistus selle olemasolul. Erimärgistatud diislikütuse puhul tuleb märkida selle erimärgistatus ning diislikütuse puhul, kas see on talvine või suvine. Bensiini puhul tuleb märkida selle oktaaniarv;\n13) Lahter 19a: lahtris 18a märgitud aktsiisikaubale vastav kaubakood vastavalt Euroopa Ühenduste Nõukogu määrusega nr 2658/87/EMÜ kehtestatud kombineeritud nomenklatuurile, alkoholi puhul seisuga 1992. aasta 31. detsember ja kütuse puhul seisuga 2002. aasta 1. jaanuar;\n14) Lahter 20a: aktsiisikauba kogus. Alkoholi puhul märgitakse selle kogus liitrites, täpsusastmega kaks komakohta, mõõdetuna 20o C juures. Sigarettide puhul märgitakse nende kogus tuhandetes tükkides, üks sigaret on üks tükk. Sigarite ja sigarillode puhul märgitakse nende kogus tükkides. Suitsetamistubaka ja närimistubaka puhul märgitakse nende kogus kilogrammides.\nKütuse puhul märgitakse selle kogus vastavalt “Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse” §-s 66 nimetatud mahuühikule.\nAktsiisikauba toimetamisel õhusõidukile või laevale märgitakse saatelehele kütuse kogus kilogrammides või liitrite\n15) Lahtrid 18b kuni 20b, 18c kuni 20c: kui saadetises on aktsiisikaupa, mille kirjeldus erineb lahtrites 18a kuni 20a märgitud aktsiisikauba kirjeldusest, märgitakse sellise aktsiisikauba kirjeldus eraldi lahtrites;\n16) Lahter 23: aktsiisivabastuse loa number, kui aktsiisikaup väljastatakse aktsiisivabastuse loa alusel, ning saatelehe A lisa täitmisel viide lisale, märkides saatelehe lisa lehekülgede arvu ja lisa numbrid. Kütuse puhul märgitakse vastavussertifikaadi number, väljaandja ja väljaandmise kuupäev. Kui aktsiisikaup on imporditud, märgitakse vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimisnumber;\n17) Lahter 24: aktsiisikauba saatja esindaja kinnitab lahtrites 1 kuni 23 märgitud andmete õigsust oma allkirjaga ning märgib oma ees- ja perekonnanime, ametinimetuse ning saatelehe koostamise kuupäeva ja koha;\n18) Lahter B: lahtris 7 märgitud üleandmiskoha muutmisel märgitakse uus üleandmiskoha aadress ning aktsiisikauba saatja esindaja ees- ja perekonnanimi, ametinimetus, tema allkiri ja lahtris 7 märgitud üleandmiskoha muutmise kuupäev;\n19) Lahter C: aktsiisikauba vastuvõtmise kuupäev, koht ja viitenumber, mille abil on võimalik vastuvõetud aktsiisikaupa saaja raamatupidamises või laoarvestuses eristada. Antakse vastuvõetava aktsiisikauba kirjeldus, kui see erineb lahtrites 18a kuni 20a ja teistes samasisulistes aktsiisikauba kirjeldust sisaldavates lahtrites märgitust. Aktsiisikauba ülejäägi korral märgitakse ülejääva aktsiisikauba kogus lahtrites 18a kuni 20a nõutud kaubakirjelduse täpsusega. Aktsiisikauba puudujäägi korral märgitakse puudu oleva aktsiisikauba kogus lahtrites 18a kuni 20a nõutud kaubakirjelduse täpsusega. Aktsiisikauba saaja esindaja kinnitab aktsiisikauba vastuvõtmist oma allkirjaga ja märgib aktsiisikaupa vastuvõtnud isiku või asutuse nime, oma ees- ja perekonnanime, ametinimetuse ning saatelehe lahtri C täitmise kuupäeva ja koha. Lahtri C täitmiseks võib kasutada saatelehe pöördlehekülge, kui nimetatud lahtri täitmiseks ei ole piisavalt ruumi;\n20) Reale “Lisa nr.” märgitakse lisa number kasvavas järjekorras vastavalt aktsiisikauba lähetaja poolt väljastatud saatelehe lisa lehekülgede arvule, kaldkriips ja saatelehe A, mille juurde lisa kuulub, number.”;\n§4. Saatelehtede A ja T väljastamine ning saatelehe A esitamine\n(1) Saateleht A täidetakse vähemalt kahes eksemplaris:\n1) kui aktsiisilaopidaja lähetab aktsiisikauba aktsiisilattu, mille pidamiseks on talle väljastatud aktsiisilao tegevusluba;\n2) kui aktsiisikauba saaja võtab aktsiisikauba vastu selle lähetaja juures;\n3) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n4) kui aktsiisilaopidaja lähetab aktsiisikauba õhusõidukile või laevale.\n(2) Saateleht A täidetakse vähemalt kolmes eksemplaris, kui aktsiisikauba saaja võtab aktsiisikauba vastu selle lähetamiskohast erinevas kohas.\n(3) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud juhul jätab aktsiisikauba lähetaja saatelehe A esimese eksemplari endale ja teise eksemplari väljastab aktsiisikauba saajale. Saatelehe A teine eksemplar on aktsiisikaubaga kaasas saatelehel märgitud sihtkohta jõudmiseni. Saatelehe A teine eksemplar jääb aktsiisikauba saajale. Torujuhtmetranspordil käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 või 2 nimetatud juhul peab aktsiisikauba saatelehe A teine eksemplar olema saatelehel märgitud aktsiisikauba saaja valduses hiljemalt 12 tunni möödumisel aktsiisikauba lähetamise hetkest arvates.\n(5) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(6) Saatelehe A täitmise korral kolmes eksemplaris jätab aktsiisikauba lähetaja saatelehe A esimese eksemplari endale ning teine ja kolmas eksemplar on aktsiisikaubaga kaasas saatelehel märgitud sihtkohta jõudmiseni. Saatelehe A teine eksemplar jääb aktsiisikauba saajale. Saatelehe A kolmanda eksemplari täidab aktsiisikauba saaja ja tagastab selle aktsiisikauba lähetajale. Torujuhtmetranspordil peab aktsiisikauba saatelehe A teine ja kolmas eksemplar olema saatelehel märgitud aktsiisikauba saaja valduses hiljemalt 12 tunni möödumisel aktsiisikauba lähetamise hetkest arvates.\n(7) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(8) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(9) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(10) Saateleht T täidetakse vähemalt kahes eksemplaris, millest esimene eksemplar jääb aktsiisikauba lähetajale ning teine eksemplar on aktsiisikaubaga kaasas saatelehel märgitud sihtkohta jõudmiseni. Torujuhtmetranspordil peab aktsiisikauba saatelehe T teine eksemplar olema saatelehel märgitud aktsiisikauba saaja valduses hiljemalt 12 tunni möödumisel aktsiisikauba lähetamise hetkest arvates. Saatelehe T teine eksemplar jääb aktsiisikauba saajale.\n§5. Saatelehtede tagastamise kord ja tähtaeg\n(1) Aktsiisikauba saaja, kes võtab aktsiisikauba vastu selle lähetamiskohast erinevas kohas, peab tagastama tema poolt täidetud saatelehe A hiljemalt viieteistkümnendaks kalendripäevaks talle aktsiisikauba lähetamise päevast arvates.\n(2) Kehtetu - RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004\n(3) Saateleht loetakse tagastatuks ka siis, kui see saadetakse faksiga hiljemalt seitsmendaks kalendripäevaks aktsiisikauba lähetamise päevast arvates, tingimusel, et originaalsaateleht tagastatakse aktsiisikauba vastuvõtja poolt viieteistkümne kalendripäeva jooksul aktsiisikauba lähetamise päevast arvates.\n§6. Aktsiisivabastustõendi vorm\n(1) Aktsiisivabastustõendi (edaspidi tõend) vorm kehtestatakse käesoleva määruse lisaga 2.\n(2) Tõend peab olema paberil formaadiga A4.\n§7. Tõendi kaasnemise kord\nDenatureeritud piirituse või esteraldehüüdfraktsiooni importimise korral peab tõend olema nimetatud kaubaga kaasas selle transportimisel alates kauba vabastamisest vastavalt tollieeskirjadele kuni kauba sihtkohta jõudmiseni.\n§8. Tõendi täitmise kord\n(1) Tõend peab olema täidetud loetavalt ja sellisel viisil, et kandeid ei oleks võimalik kustutada. Andmete kustutamine ja ülekirjutamine on keelatud.\n(2) Vajadusel võib tõendi lahtreid täiendada lisaridadega, kuid mitte rohkem, kui mahub tõendi ühele kahest leheküljest koosnevale lehele.\n(3) Tõendi lahtrite kasutamata osad tuleb läbi kriipsutada, et sinna ei oleks võimalik midagi lisada.\n(4) Akrediteeritud ja sõltumatu labor (edaspidi labor) täidab tõendi lahtrid 1–4 ja 6.\n(5) Tõendi taotleja täidab tõendi lahtri 5, kinnitamaks lahtrites 1–4 esitatud andmete õigsust.\n§9. Tõendile märgitavad andmed\n(1) Reale «Aktsiisivabastustõend nr» märgitakse tõendi number kasvavas järjekorras vastavalt kalendriaasta jooksul laborist väljastatud tõendite arvule, kaldkriips ja aastaarvu kaks viimast numbrit.\n(2) Rea “Märge” täidab tolliametnik. Tolliametnik märgib vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise numbri ning kinnitab selle oma allkirja ja isikliku pitsati jäljendiga, lisades allakirjutamise kuupäeva.\n(3) Tõendi lahtritesse märgitakse järgmised andmed:\n1) lahter 1: isiku, asutuse või esinduse nimi, kes tõendit taotleb;\n2) lahter 2: denatureeritud piirituse või esteraldehüüdfraktsiooni saaja asukohajärgne aadress, telefoninumber ning äriregistrikood, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri kood või riigi-, valla- või linnaasutuste registri kood;\n3) lahter 3: kauba täpne nimetus, kogus liitrites ja etanoolisisaldus;\n4) lahter 4: lahtris 3 nimetatud kauba kasutamisotstarve ja kasutamiskoha aadress, kui see erineb lahtris 2 märgitud aadressist;\n5) lahter 5: tõendi saaja esindaja kinnitab lahtrites 1–4 märgitud andmete õigsust oma allkirjaga ning märgib oma ees- ja perekonnanime ja allakirjutamise kuupäeva;\n6) lahter 6: Reale «Kinnitus» märgitakse laboris tehtud analüüsi kood, mille abil on võimalik kindlaks teha analüüsitulemused. Denatureeritud piirituse puhul märgitakse denatureerivate ainete sisaldus 100 liitri absoluutalkoholi kohta ja viide «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» § 13 vastavale punktile. Esteraldehüüdfraktsiooni puhul märgitakse selle vastavus «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» §-le 14.\nReale «Tõendi väljastaja» märgitakse tõendi väljastaja nimi, telefoninumber ja labori puhul selle aadress.\nViimasele reale märgitakse tõendi väljastaja esindaja ees- ja perekonnanimi, allkiri ning tõendi väljastamise kuupäev.\n§10. Tõendi väljastamine ja esitamine\n(1) Labor väljastab tõendi kolme kalendripäeva jooksul arvates päevast, mil tehti kindlaks, et denatureeritud piiritus või esteraldehüüdfraktsioon vastab «Alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse» §-s 13 või 14 sätestatule.\n(2) Tõend täidetakse kahes eksemplaris, millest esimene eksemplar jääb selle väljastajale ja teine eksemplar taotlejale.\n(3) Tõendi saaja esitab tõendi tollile, kellel tekib esitatud tõendi alusel õigus lubada kaup vabasse ringlusse seda aktsiisiga maksustamata.\n(4) Toll tagastab aktsiisivabastustõendi selle esitajale, olles kandnud tõendi andmed tolli infosüsteemi.\nRahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 39 “Ajutises aktsiisivabastuses\nlähetatud aktsiisikauba saatelehe ja aktsiisivabastustõendi vormid, nende täitmise,\nväljastamise ja esitamise kord ning saatelehe tagastamise kord ja tähtaeg, samuti ajutise\naktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saatelehel nõutavate andmete loetelu ning selle\nsaatelehe täitmise ja väljastamise kord” lisa 1\n[RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004]\nõ. 26.10.2007 15:30\nSAATELEHT A nr\n1 Kauba saatja\n2 Saatja number\n4 Saaja number\n5 Kaubaarve number\n6 Kaubaarve kuupäev\n7 Kauba saaja\n11 Muud andmed veo kohta\n16 Lähetamise aeg\n18a Kauba kirjeldus\n18b Kauba kirjeldus\n18c Kauba kirjeldus\nB Üleandmiskoha muutmine\nC Kauba saaja poolt vastuvõetud kaubad\nKuupäev……………………….. Koht…………………………… Viitenumber…………………………….\nKauba kirjeldus: Ülejääk: Puudujääk:\nRahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 39 «Ajutises aktsiisivabastuses lähetatud aktsiisikauba saatelehe ja aktsiisivabastustõendi vormid, nende täitmise, väljastamise ja esitamise kord ning saatelehe tagastamise kord ja tähtaeg, samuti ajutise aktsiisivabastuseta lähetatud aktsiisikauba saatelehel nõutavate andmete loetelu ning selle saatelehe täitmise ja väljastamise kord»\nParandatud lisa 1 nurgaviide\n"Rahandusministri 19. veebruari 2003. a määruse nr 39 “Ajutises aktsiisivabastuses\n[RTL 2004, 44, 741 - jõust. 1.05.2004]"


Jalarõngas päästis karantiinireeglite rikkumises süüdistatud tuvi hukkamisest - Lemmikloom\nJalarõngas päästis karantiinireeglite rikkumises süüdistatud tuvi hukkamisest\nTuvi nimega Joe jäi ellu, kuna Austraalia võimud tunnistasid ta kohalikuks linnuks.\nRanges karantiinis Austraalia suhtub igasugusesse rändesse praegu kiivalt ega säästa ka linde. Spordituvi Joe arvati olevat lennanud üle Vaikse ookeani ning seetõttu sooviti talle turvalisuse kaalutlustel ots peale teha põhjendusel, et lind rikkus karantiinireegleid.\nSpetsiaalselt tuvivõistluse jaoks aretatud Joe päästjaks sai aga võltsitud jalarõngas. "Uurimine tegi kindlaks, et Joe on suure tõenäosusega siiski austraallane," teatas Austraalia põllumajanduse, keskkonna- ja veeamet.\nUSA uue presidendi Joe Bideni auks Joeks nimetatud tuvi maandus Melbourne`i elaniku Kevin Celli-Birdi aias detsembri lõpus. Rõngas tema jala ümber viitas, et ta kuulub Alabamas elavale omanikule ning viimati oli teda nähtud oktoobris Oregoni osariigis. Kohalikud võimud leidsid seepeale, et ta tuleks hukata, kuna kujutab endast riski teistele ümbritsevatele lindudele. Siiski otsustati USA tuvide organisatsioonist tema järele pärida ning sealt kinnitati, et rõngas Joe jala ümber ei ole autentne, idendipettusi tuleb väärtuslike spordituvidega seoses ette üha enam.\nJoe tundub uuringute kohaselt kuuluvat hoopis kohalikku tuviliiki nimega Turkish Tumbler ning need linnud ei olegi suutelised läbima niivõrd pikki vahemaid, kui Joe`le algselt süüks pandi. Seega kuulutas Austraalia ta "bioriski mitte kandvaks" ja otsustati, et edasisi sanktsioone tuvi suhtes ei rakendata. Rändevõistluste jaoks aretatud tuvide hinnad võivad ulatuda lausa miljonitesse dollaritesse ning küllap oli keegi soovinud Joe pealt andmeid võltsides lihtsalt teenida.


Valu nabas, Kuna tsüstiit võib olla kõhulahtisus\nKuna tsüstiit võib olla kõhulahtisus, Miks menstruatsiooni kõhulahtisusega\nLihtsate reeglite järgimine ei vähenda mitte ainult haiguse kroonilise kuluga kaasnevate sümptomite raskust, vaid vähendab ka ägenemise riski. Kõhulahtisus teise soolestikku mõjutava haigusega. Kõigepealt peaksite siiski nõu pidama oma arstiga. Tsüstiidi toitumise aluspõhimõtted Eksperdid tõid esile mitmeid positiivseid omadusi, mis põiepõletiku jaoks soovitatav rikkalik jook omavad. Ütles, et söö probiootikume ja asi on fuktsionaalne. Pea et kõik tunnused viitasid sellele va tihe urineerimisvajadus.\nFekaalne ummik suurendab põie seinte põletikku. Soovi puudumine veelgi suurendab bakteriaalse infektsiooni arengut vaagnas.\nSamal ajal väheneb keha immuunvastus, lagunemisproduktide eritumise protsess aeglustub. Tsüstiidi raviks roojamisraskuste taustal on vaja rohkem pingutada kui iga haiguse ravimisel eraldi. Arsti ettekirjutusi saab kombineerida traditsioonilise meditsiini retseptidega. Kõhukinnisusega põiepõletiku ravi tunnused Ägeda perioodi põletikuline protsess peatatakse peamiselt antibiootikumide abil kuna tsüstiit võib olla kõhulahtisus järelevalve all. Tsüstiidi põhjustaja kindlakstegemiseks on siiski vaja täiendavaid laboratoorseid uuringuid.\nEdasist ravi määrab ainult arst, kuna eneseravimine võib olla valu kõhu ja kollase keha allosas, kuna valesti valitud ravim raskendab haiguse arengut. On vaja arvestada ravimite mõju soolestiku ja sisemise mikrofloora seisundile. Kõhukinnisuse vältimiseks soovitaksin koos arsti peamiste ravimitega juua probiootikume ja lahtisteid, näiteks laktuloosi.\nDieet ja joomine koos põiepõletikuga tõhusa ravi alusena Põletikuline protsess, mis toimub põie korral põiepõletikuga, tekitab inimestele palju ebamugavusi.\nHaiguse ebameeldivate ilmingute vastu võitlemiseks on näidustatud antibakteriaalsete, põletikuvastaste ja spasmolüütiliste ravimite kasutamine.\nKuid on veel üks tehnika, mis võib kiiresti parandada patsiendi seisundit ja aidata kaasa tema kiirele paranemisele. Tsüstiidiga patsientide eduka ravi võtmeks on korralikult korraldatud joomise režiim. Mitte vähem oluline on dieedi koostis protsessi ägenemise perioodil, seetõttu on vaja ka hoolikalt jälgida.\nTsüstiidi toitumise aluspõhimõtted Eksperdid tõid esile mitmeid positiivseid omadusi, mis põiepõletiku jaoks soovitatav rikkalik jook omavad. Esiteks aitab vedeliku aktiivne voolamine põide seda loputada. Selle tagajärjel eemaldatakse kahjustatud õõnsusest patogeensed mikroorganismid ja nende toksiinid. Teiseks on uriini stagnatsioon kahjulik ka tervele inimesele ning põletikulise limaskesta korral võib see põhjustada nakkuse edasist levikut ja suurendada sümptomeid.\nLõpuks leidub enamikus haigustes soovitatavates jookides raviaineid, mis aitavad parandada haige organi seisundit. Oluline on meeles pidada, et ainuüksi põiepõletiku joomisega pole soovitud tulemusi võimalik saavutada. Kui joote palju vedelikku, kuid ei pea kinni profiilidieedi põhireeglitest, võib keha vastupidi tõsiselt kahjustada.\nToitumisvajadusi pole nii palju, neid on lihtne täita ja nende järgimine annab kiire efekti. Keeld kehtib ka toitudele, mis on algselt organismile kahjulikud: kiirtoit, magusained, konservid ja frititud toidud. Joogirežiim ägeda tsüstiidi korral Haiguse ägeda käigu ajal ei taha paljud inimesed süüa ega juua.\nPeate mõistma, et just seda tüüpi põiepõletikuga joomisega saate ligikaudselt leevendada.\nKusepõie loomuliku pesemise õigeaegne algus ei võimalda seinu haigustekitajate poolt liiga ärritada, mis vähendab komplikatsioonide riski. Sellel perioodil joomise režiimi korraldamise põhireeglid on järgmised: Päeva jooksul peate jooma vähemalt 2 liitrit vedelikku.\nKehatemperatuuri tõusuga suureneb see näitaja endiselt ja on vähemalt 2,5 liitrit. Kaltsiumkloriidi koostisega on kõige parem kasutada mitte tavalist joogivett või filtreeritud vett, vaid mineraalset.\nHea efekt on köögivilja- ja puuviljamahlade, välja arvatud tomat, kasutamine. Ideaalsed joogid selle haiguse staadiumi jaoks on kõrvitsamahl, jõhvika- või pohlamoosid. Selge kliinilise pildi korral tuleks kaaluda taimeteede joomise võimalust. Joogid, mis sisaldavad selliseid komponente nagu leesikas, maisi stigmad, pohla lehed ja põldmari, pesevad kahjustatud elundit suurepäraselt.\nNad leevendavad õrnalt põletikku ja soodustavad uriini väljutamist. Piim ja sellel põhinevad tooted tuleks mõneks ajaks dieedist välja jätta.\nSuure kaltsiumitaseme tõttu võivad need patsiendi seisundit negatiivselt mõjutada. Antud joomise režiimi tõhususe suurendamiseks on vaja igapäevasesse menüüsse lisada koostisosi, millel on diureetiline toime. Kurkide, spinati, suvikõrvitsa ja porgandi kasutamine ei lase uriinil haigestunud elundis vedeleda. Arbuusid ja melonid, mida paljud armastavad, on granaatõunadel ja magustamata viinamarjasortidel samad omadused.\nJoomise režiimi tunnused kroonilise tsüstiidi korral "Kroonilise põiepõletiku" diagnoosimine nõuab tavalises dieedis mitmeid kohandusi.\nToitumise põhimõtted on siin ülalpool kirjeldatud. Mõnel juhul soovitavad arstid keha individuaalsete omaduste tõttu teha mõned täpsemad punktid. Lihtsate reeglite järgimine ei vähenda mitte ainult haiguse kroonilise kuluga kaasnevate sümptomite raskust, vaid vähendab ka ägenemise riski.\nJoomise režiimi osas on selle omadused järgmised: Tarbitud vedeliku maht ei tohiks olla väiksem kui 2 liitrit. Erandiks on patsientide neerud. Siin peaks optimaalsed näitajad määrama arst.\nRõhk on marjaviljajookidel, mis on valmistatud ilma suhkrut ja selle asendajaid kasutamata. Köögivilju ja puuvilju või neist valmistatud mahlasid tuleks tarbida iga päev. Parimad komponendid kroonilise tsüstiidi vastases võitluses on kõrvits, arbuus, melon, spargel, suvikõrvits, petersell, kurgid, pirnid ja magustamata viinamarjad.\nRavimtaimed või ravimtaimede infusioonid tuleks kursustel juua, sõltumata ägenemiste sagedusest ja kuna tsüstiit võib olla kõhulahtisus nende puudumisel. Sobivate jookide loetelu tuleb arstiga kokku leppida.\nJoogirežiim ei anna soovitud tulemust, kui patsient põeb kroonilist kõhukinnisust. See nähtus põhjustab keha mürgitust oma toksiinide poolt ja limaskesta pidevat ärritust.\nSelle vältimiseks tuleb dieeti varieerida kiudainete ja muude puhastusvahendite osas. Selle lähenemisviisi tõhususe suurendamiseks tuleks dieedile lisada oliiviõli.\nTsüstiit pärast kõhulahtisust - Ravi\nPraktika näitab, et inimesed, kes joovad päevas supilusikatäie vahendeid, kogevad retsidiive palju vähem. Kroonilise tsüstiidi korral happelisi tabletid tsüstiidi kirjas c ja marju ei saa puhtal kujul mahlade valmistamiseks kasutada.\nNeid saab lisada neutraalsetele jookidele ainult minimaalsetes kogustes. Veelgi parem on neid kasutada ainult puuviljajookide valmistamiseks, nii et hape häviks kuumtöötlemise ajal nii palju kui võimalik. Mida juua, kui põiepõletikku komplitseerib neerukahjustus? Tsüstiidiga joomise omadused, mis tekkisid neerupõletiku taustal või põhjustasid selle nähtuse, väärivad erilist tähelepanu.\nSel juhul on dieedis rõhk taas kergelt soolatud roogadel. Menüü valgu tase ei tohiks olla ülemäärane, te ei tohiks neerudele liigset koormust tekitada. Joomise režiimi omadused jäävad peaaegu samaks, kuid lisatakse mitu konkreetset punkti.\nAsendamatud tervisejoogid Päevas tuleks tarbida vähemalt 2 liitrit vedelikku. Noh, kui klaasi neist pakutakse rohelist pissing verega see ei tee haiget ilma piima ja magusaineteta.\nIga päev peaksite jooma vähemalt klaasi mahla, mis on valmistatud järgmistest koostisosadest ükskõik millises vahekorras ja kombinatsioonis: arbuus, kurk, melon, seller, maasikad, pohlad, jõhvikad. Mahlateraapia viiakse läbi vastavalt kindlale skeemile. Esimesel päeval piisab, kui juua vaid paar lonksu kompositsiooni, seda arvu tuleks järk-järgult suurendada, jõudes 1 tassi päevas.\nHea terapeutiline efekt annab tervendava infusiooni, mis on purjus kuuliste kursustega ja samade vaheaegadega. Võtame võrdsetes osades kase- mustsõstra- ja aedmaasikate lehti. Eraldage supilusikatäis kollektsiooni, valage klaasi keeva veega, nõudke kaane all 1 tund ja filtreerige. Jooge valmis vedelik kolmandikus või pool klaasi kuni 3 korda päevas 30 minutit enne söömist.\nKõhulahtisusega põiepõletik põhjustab tõsist seisundit, kuna vedelik eritub seedetrakti kaudu, mis põhjustab uriini koguse vähenemist. See protsess võimaldab mäda või vere stagnatsiooni karbamiidis. See stagnatsioon loob mugavad tingimused nakkusliku protsessi edasiseks levimiseks kuseteede kaudu. Kuidas vältida tsüstiiti menstruatsiooni ajal? Arvatakse, et põiepõletik on haigus, mis on hüpotermia otsene tagajärg.\nJuhtudel, kui kõhulahtisusega kaasnevad iiveldus, oksendamine, peate pöörduma spetsialisti poole.\nSee on vale väide, tegelikult on tsüstiit sümptomaatiline kuseteede infektsioon, põiepõletik, mille võimalik põhjus on trauma, hormonaalsed häired ja soolebakterid. Ja sageli tekib menstruatsiooni ajal põiepõletik. Mida teha? Mis see on? Kusepõie põletik, mida tavaliselt nimetatakse põiepõletikuks, võib olla erinev - primaarne, sekundaarne, krooniline, nakkav jne.\nNaistel on see haigus palju tavalisem kui meestel. Ja sellel on põhjus: naise kusejuha on laiem kui mehe ja kuna tsüstiit võib olla kõhulahtisus ta on lühem. Sümptomid sõltuvad sellest, milline tsüstiit naisel. Kui see on haiguse äge ilming, siis urineerimise ajal ilmneb valu, see muutub sagedaseks.\nAastaid võitles tsüstiidiga edutult? Sellega võib kaasneda tõmbevalu alakõhus.\nNaine võib tuvastada uriini hägustumist. Pole välistatud kehatemperatuuri tõus, üldine nõrkus, halb enesetunne. Kõige sagedamini kurdavad naised ägeda põiepõletiku korral: Valu urineerimise ajal; Suurenenud tung urineerida kuni 10 korda tunnis ; Tunne, et põis pole täiesti tühi; Valutavad alakõhus. Samuti on võimalik verine eritis uriiniga. Mõnikord on need nähtavad ainult tualettpaberil. Mis tahes tsüstiidi manifestatsioon nõuab arsti nõu.\nTsüstiidi sortide kohta lugege meie artiklit. Haiguse põhjused enne menstruatsiooni Menstruatsioon on loomulik protsess, mis on seotud naisorganismi hormonaalse taustaga. Enne menstruatsiooni algust toimuvad naise kehas muutused, mida väljendavad mitte ainult PMS selle tavalises ilmingus.\nMõni päev enne menstruatsiooni algust: Tupe mikrofloora muutub, mis mõjutab elundi kaitse nõrgenemist mikroobide eest; Immuunsüsteemi kui terviku võimalik nõrgenemine; Keha on tänapäeval rohkem kokku puutunud haigustekitajatega jne. Intiimhügieenitoodete võib-olla geelide ja seepide, mis pole ette nähtud selleks liigne kasutamine võib olukorda raskendada.\nNendel päevadel sisenevad tupest või sooltest pärit bakterid kergemini ja kiiremini kusiti. Kuna siin on peamine asi hügieen, tervislik toitumine, vitamiinide omastamine kehas. Peate ennast õigesti pesema: tupest pärakusse ja mitte vastupidi. Ja muidugi, ennemenstruaalsetel päevadel ei pea te isegi katsetama intiimhügieenitoodetega, mis teoreetiliselt võivad põhjustada allergilise reaktsiooni. Tsüstiit menstruatsiooni ajal ja pärast seda - põhjused Naise reproduktiivsfäär on üsna habras mehhanism.\nNaine saab õppida tundma mõnda põletikulist protsessi ainult kõige tõsisemas faasis. Või ilmuvad nad sekretsioonide kujul, mille naine omistab loomulikele, mitte ärevust põhjustavale. Munajuhades ja munasarjades võib põletikuline protsess jätkuda pikka aega, peaaegu asümptomaatiliselt. Ja samal ajal võivad bakterid ja viirused siseneda suguelunditesse ja sealt edasi - kusiti. Ja menstruatsiooni ajal toimub nende patogeensete organismide ränne muidugi kiiremini vere väljavoolu tõttu ja suurendab seetõttu märkimisväärselt nakatumisohtu.\nLisaks varieerub menstruatsiooni ajal keha immuunseisund, naine muutub eriti haavatavaks ja praktiliselt iga nakkuse saab sel perioodil tema enda kätte.\nJa menstruatsioonivere ise on kasvulavaks suurele hulgale bakteritele. Hügieenieeskirjade rikkumisega on põiepõletiku püüdmine tänapäeval väga lihtne. Tsüstiit ja viivitus - mis on ühendus? Tsüstiit on patoloogia, mille mõjusfäär on üsna lai.