Loomakaitseseaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus – Riigi Teataja\nLoomakaitseseaduse, karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seadus\nVabariigi Presidendi 5. märtsi 2007. a otsusega nr 124\nI. Loomakaitseseaduses (RT I 2001, 3, 4; 2006, 21, 162) tehakse järgmised muudatused:\n« (5) Vabariigi Valitsus või tema volitatud minister võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid täpsustavad loomapidamise eesmärgist või looma kuuluvusest teatud liiki või rühma tulenevad loomapidamisnõuded, sealhulgas nõuded loomapidamisruumi või -ehitise kohta.»\n§ 2. Seadust täiendatakse peatükiga 21 järgmises sõnastuses:\n(4) Lemmiklooma pidamise ruumis või ehitises peab olema loomaliigile sobiv sisustus. Kui lemmikloom ei saa liigiomaseid käitumisharjumusi, nagu kraapimine, kaevamine, närimine, peitumine, kümblemine, sukeldumine ja pesa ehitamine, järgida väljaspool ruumi või ehitist, peab seal olema selliseks tegevuseks sobivat materjali.»\n« § 20. Loomade vedamine\n(3) Pädevaks asutuseks nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 artikli 2 punkti f ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/97 tähenduses on Veterinaar- ja Toiduamet.»\n§ 4. Paragrahvid 21–24 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 5. Paragrahvi 27 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n«Tehistingimustes kasvatatud kalu ja loomadega kaupleva isiku loomi võib avalikult näidata ärilisel eesmärgil, kui on tagatud loomade heaolu ja on täidetud nende pidamise nõuded.»\n§ 6. Seadust täiendatakse §-ga 331 järgmises sõnastuses:\n« § 331. Lemmikloomade pidamine kaupluses\n(3) Kaupluses müügiks pakutava lemmiklooma puur, terraarium ja akvaarium peavad olema samas ruumis müüdavatest lemmikloomatarvetest ja loomasöödast eraldatud vaheseina või muu eraldamist võimaldava vahendiga.»\n§ 7. Paragrahvi 45 lõikes 2 asendatakse sõnad «teaduslik kraad» sõnadega «vähemalt magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon».\n§ 8. Paragrahvi 65:\n« (1) Loomapidamise õiguse äravõtmine on kohtu mõistetud lisakaristus looma suhtes lubamatu teo toimepanemise eest, mille sisuks on keeld pidada kindlaksmääratud aja jooksul mis tahes looma või teatud loomaliiki kuuluvat looma.»;\n2) lõikes 4 asendatakse sõnad «10 päeva» sõnadega «viie tööpäeva».\n§ 9. Seaduse § 66 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 10. Paragrahvi 662 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Kohus võib kohaldada käesolevas paragrahvis sätestatud süüteo eest lisakaristusena loomapidamise õiguse äravõtmist kuni kolme aastani.»\n§ 11. Paragrahvi 6611 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Käesoleva seaduse §-s 662 sätestatud väärtegu arutab kohus, kui väärteoasja arutades on vaja otsustada loomapidamise õiguse äravõtmine.»\n§ 12. Paragrahvi 811 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:\n« (4) Enne 2008. aasta 2. jaanuari kohtumenetlusse võetud loomapidamise õiguse äravõtmise asjad lahendatakse seni kehtinud alustel ja korras.»\nII. Karistusseadustikus (RT I 2001, 61, 364; 2007, 11, 51) tehakse järgmised muudatused:\n§ 13. Seadustikku täiendatakse §-ga 522 järgmises sõnastuses:\n« § 522. Loomapidamise õiguse äravõtmine\n2) väärteo korral kuni kolmeks aastaks.»\n§ 14. Paragrahvi 55 lõikes 1 asendatakse number «521» numbriga «522».\n§ 15. Paragrahvi 551 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« § 551. Juriidilisele isikule süüteo eest lisakaristuse mõistmine\n1) juriidilisest isikust süüdlase suhtes kohtu või kohtuvälise menetleja poolt riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse äravõtmist käesoleva seadustiku §-s 521 sätestatud tingimustel;\n2) juriidilisest isikust süüdimõistetu või süüdlase suhtes kohtu poolt loomapidamise õiguse äravõtmist käesoleva seadustiku §-s 522 sätestatud tingimustel.»\nIII. § 16. Kriminaalmenetluse seadustiku (RT I 2003, 27, 166; 2007, 12, 66) § 421 pealkirjast jäetakse välja sõnad «Füüsilisele isikule mõistetud».\nIV. Väärteomenetluse seadustikus (RT I 2002, 50, 313; 2007, 12, 66) tehakse järgmised muudatused:\n§ 17. Paragrahvi 55 lõike 3 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« 2) on vaja otsustada konfiskeerimine, aresti kohaldamine või lisakaristusena sõiduki juhtimise õiguse, riigisaladusele ja salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse, riigisaladuse ja salastatud välisteabe töötlemise õiguse või loomapidamise õiguse äravõtmine.»\n§ 18. Paragrahvi 83 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« 2) väärteoasja arutades on vaja otsustada aresti mõistmine või loomapidamise õiguse äravõtmine.»\nV. § 19. Seaduse jõustumine\n(2) Käesoleva seaduse §-d 2 ja 6 jõustuvad 2007. aasta 1. septembril.\n(3) Käesoleva seaduse §-d 8–18 jõustuvad 2008. aasta 2. jaanuaril.


Sisekujundaja: proovikabiinid ei arvesta ostjate vajadustega - Kaup ja teenus - Tarbija\nSisekujundaja: proovikabiinid ei arvesta ostjate vajadustega\n17. juuni 2013, 23:08\nPaljude poodide kauba väljapanek pigem peletab ostjaid eemale, kui meelitab neid sinna kauemaks jääda. Illustratiivne foto.\nKuigi poodide sisekujundus on läbi imbunud müügipsühholoogilistest nõksudest, imestan, et endiselt suudetakse teha kaubanduspindu ja eriti proovikabiine, mis ei arvesta kliendi vajadustega – kardin ei lähe hästi kinni, ei ole asju kuhugi riputada, liikumiseks pole piisavalt ruumi, valgustus muudab kahvatuks, põrand on must, kirjutab OÜ Ruumikoda sisekujundaja Victoria Rüütel.\nUuringud näitavad, et mida kauemaks külastajad kauplusse jäävad, seda enam nad ka ostavad. Poes veedetud aja pikkus sõltub aga sellest, kui mugav ja nauditav on seal pakutud elamus. Arvan, et tark kaupmees peaks panustama lisaks vajalikele esemetele ka positiivse elamuse loomisesse, et kliendile jääv mälestus oleks meeldiv ning poodi tagasi kutsuv.\nSisekujunduses on muidugi oluline valida õige valgus. Enamasti kogeme, et valitud valgus on poodides kas liiga ere ja külm või liiga pime. Halb on, kui riidepoes ei näe õigesti ja täpselt, mis värviga on tegu, ja pärast on kollane seelik hoopis pruun. Veel võiks valgustus aidata inimesel suurepärane välja näha ning tuua esile tema parimad küljed. Tean, et väga hästi toimib, kui valgustid on asetatud peeglist paremale ja vasakule ning kiirgavad ühtlast hajutatud valgust.\nVeel on poodide sisekujundust tehes oluline värvipsühholoogia ja teadmine, mida eri värvid meile tähendavad. Iga värviga saab meie meeleolu mõjutada ning poes on see valik tugevalt seotud ka turundusega. Seinatoonid võiksid pakkuda ühtlast pinda, et esile tuua müüdavat kaupa ja selle värve. Ühe põhitoonina on kindlasti hea kasutada valget, kuna tema omadus on tuua ümbritsev esile. Kuigi kerge värvide ja mustrite mäng stimuleerib inimese meeli positiivselt, tasub kaupluses arvestada, et liiga domineeriva või kirju taustaga läheb pilk rändama.\nTulevikutrendina näen, et poodide sisekujunduses ja ka teeninduses on tähtsal kohal isikupära arvestamine ja personaalne lähenemine. Palju rõhku soovitan panna väikestele detailidele, mis inimestes tekitavad tähtsa ja väärtusliku tunde ning loovad lisaväärtust. Proovikabiinides oleks mugav, kui saaks valgust vastavalt oma soovile reguleerida: tulevikus oleks ju põnev, kui saaks näha, kuidas valitud kostüüm näeb välja küünlavalguses, kontoris või õues.\nOTSEPILT, BLOGI JA GALERII ⟩ Ligi: valitsuse tänane otsus on silmamoondus (18) Loe artiklit Vaata galeriid\nGALERII: minister käis Järvamaal tee-ehitust vaatamas Loe artiklit Vaata galeriid\nEstoonlased lahkavad Aivar Mäed tabanud süüdistuste tagamaid (103) Loe artiklit\nMargus Punab: seksuaalse ahistamise taga on põlvkondade konflikt (4) Loe artiklit\nVõrumaal hukkunud sokule võis saada saatuslikuks pusklemine rivaaliga Loe artiklit\nNäitleja Argo Aadli paneb Lutsu huumoripreemiaga aluse oma isiklikule saunale (1) Loe artiklit Vaata galeriid


Aed: Maastikukujunduse Ideed Goldmound Spirea Jaoks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Maastikukujunduse Ideed Goldmound Spirea Jaoks\n"goldmound spirea" (spiraea japonica "goldmound") on silmapaistev, heitletav, vähese hooldusega põõsas, mille maastikul on palju võimalikke kasutusviise. Selle lehed on erksad kuldsed, kaunitar enamlevinud värvipalett. Taimede tagasihoidlik suurus tähtajal on hea valik väiksemate aedade jaoks, kuid ka...\nGoldmound spirea'il on palju maastikulisi kasutusviise.\n"Goldmound spirea" (Spiraea japonica "Goldmound") on silmapaistev, heitletav, vähese hooldusega põõsas, mille maastikul on palju võimalikke kasutusviise. Selle lehed on erksad kuldsed, kaunitar enamlevinud värvipalett. Taimede tagasihoidlik suurus küpsena muudab selle väiksema aia jaoks hea valik, kuid sobib ka teatud kõrgemate istanduste jaoks.\nKuldkapsa spiraal ulatub täiskasvanuks 3 jalga ja 4 jalga laiusega. Kollase kullaga lehed katavad hariliku taime kevadel, muutuvad suvel rohekaskollaseks ja sügisel muutuvad oranžiks. Kuldkapsa spirea toodab hilja kevadel pisikeste roosade, liblikõõru lillede klastreid. Plant Goldmound spirea täis päikest, et saavutada kõige säravam lehevärv, anda sellele mõõdukat niiskust ja pillutada seda talve lõpuks varakevadel.\nSee taim on piisavalt suur, et seda kasutada peamise rajatisena piiril, kuid see ei blokeeri enamikku muudest maastikuväljavaadetest. Paigaldage rida Goldmound spirea piirist mööda jalutuskäiku või siseõue, planeerides üksikute taimede paigutamist nii, et jalg või kui need küpseks eraldavad. Erekollane värv annab vastupidavuse rohelise muru lähedal asuvatele aladele. Spirea taimede värviküllased üheaastased või mitmeaastased taimed pakuvad rohkem värvi, valides sorte, mis on suhteliselt kollase värviga ja sügisel ilmnevad oranžid.\nRida Goldmound spirea, mis ümbritseb üht või mitut suuremat põõsast või puud, muudab efektiivseks iseseisva maastikuelemendi. Kollane spirea lehestik toob esile igihaljas põõsaste või puu sügava rohelise värvi ja lühemad spirea taimed ei varja suuremaid taimi. Pane tähele, et üheaastaste või mitmeaastaste taimede asetamine üksteisest erineva värvusega lilledega, näiteks lilla või punasega, on spiraatide ees või taga, et teha julgeid värvi avaldus.\nGoldmound spirea on hea valik ekraani istutamiseks mööda oma kodu vundamenti. Asetage taimed umbes neli jalga vundamendist, võimaluse korral vaheldumisi sama suurusega igihaljaste põõsastega. Kuigi spirea annab veel osalise ekraani pärast nende lehtede langemist talvel, ümbritsevad igihaljad roosade talvised värvid, kuni spirea leht leiab taas kevadel uuesti.\nMiks On Minu Välimõeldud Põõsaste Lehed Kollaseks Muutnud?\nKuidas Kasutada Volcki Õlipiimat Puude Peal


KOOGIKONTOR: Feb 11, 2018\nŠokolaadikeeks mascarpone ja maasikatega\nSee šokolaadikeeks sündis inspireerituna peagi saabuvast sõbrapäevast. Aasta kõige roosamal ja magusamal päeval võiks ju ikka oma kõige kallimaid millegi maitsvaga üllatada. Mu soovitus on, et ära osta poest jälle roosat Geiša kommikarpi, vaid tee midagi ise! Otsast lõpuni ise! Usu mind, see protsess on nii vahva ja tulemuse üle on heameel nii sul kui su sõpradel. 😊\nMahlaste maasikate ja magusa šokolaadiga keeks, mida katab mõnus mascarponekreem, on üsna kindla peale minek.\nKeeksi seest leiad pehmed mascarponelaigud, mis teeb selle muidu mureda kaerajahuga keeksi mahlasemaks. Eriliselt hea!\n300 g mascarpone kreemjuustu\nSulata või ja jäta jahtuma. Sega omavahel kaera- ja nisujahu, küpsetuspulber, sool ja vaniljesuhkur. Haki mõlemad šokolaadid suure noaga väikesteks tükkideks ja lisa kuivainete hulka.\nVahusta munad suhkruga korralikult vahtu. Lisa jahtunud sulavõi ja jahusegu. Sega kõik ühtlaseks massiks.\nMääri keeksivorm võiga. Tõsta 1/3 keeksitainast vormi põhja ja määri ühtlaselt laiali. Nüüd tõsta keeksitaina peale 3 spl mascarponet (ca 1/2 mascarpone kogusest). Ära määri mascarponet laiali, vaid jätagi lusikasuuruste portsudena keeksitaina sisse. Nii jäävad valmis keeksi sisse mõnusad juustused kohad. Nüüd tõsta jälle 1/3 tainast vormi ja määri ühtlaselt laiali. Tee mascarponega samamoodi nagu eelmise kihi puhul. Kõige lõpuks määri keeksivormi ülejäänud keeksitainas.\nKüpseta 180 kraadises ahjus 35-45 minutit. Lase jahtuda.\nKatteks sulata vesivannil valge šokolaad ja lase mõni minut jahtuda. Sega šokolaad siis mascarpone kreemjuustu sisse. Kata saadud kreemiga jahtunud šokolaadikeeks. Kaunista maasikatega!\nPS! Kui Sa teed seda keeksi, siis ära unusta pilti teha ja hashtagiga #koogikontor ära märkida. Mul oleks hea meel, kui näeksin, mida Sa valmistanud oled!\nPosted by Merilin at 11:09 AM No comments:\nLabels: keeksid, koogid šokolaadiga\nhei! mina olen merilin. siin lehel jagan sinuga enda armastust toidu vastu. oled alati oodatud♡


iSoftBet | Sloti ülevaade: Jumbo Stampede (95.94% RTP)\nVõimalik võit: kuni 150 mündid\nVaata Jumbo Stampede videot\nJumbo Stampede ülevaade\n“Jumbo Stampede” mängus maandud Musta mandri südames ning saad nautida safariseiklust koos kõigi lahedate džungiasukatega. Tiigrid, gepardid, sebrad ja ninasarvikud tervitavad sind 6 rulliku ja 4 reaga mänguväljal, et aidata moodustada üks 4096-st võiduliinist. “Jumbo Stampede” on keskmise volatiilsusega slotimäng, millel võid võita kuni 3000€.\n“Jumbo Stampede” loojaks on tuntud slotimängude tootja iSoftBet ning lisaks kõige muule saad kasu lõigata tasuta spinnide voorust, mis käivitub, kui rullikutele jääb korraga pidama vähemalt 3 scatter-sümbolit. Maksimaalselt võid teenida 50 tasuta spinni ja selles voorus võid omakorda spinne juurde saada kuitahes palju kordi. 150 mündi väärtusega võrdne Jackpot ja muunduvad wildid lisavad mängule veelgi põnevust juurde.\nMängu eesmärgiks on koguda võiduliinis vasakult paremale 2 kuni 6 sama sümbolit ning panuseid saad teha alates 0,20€-st kuni 20€-ni spinni kohta. Nagu juba mainitud, on väärtuslikemad temaatilised loomade sümbolid ning eriti tulus Elevant, mis maksab välja 20 kuni 150 mündi väärtusega võrdseid võite. Ninasarvikud, tiigrid, sebrad ja gepardid maksavad 15 kuni 125 mündi väärtusega võrdseid võite, kui saad neid võiduliinis vähemalt 3.\nMadalama väärtusega sümbolite hulgas on väärtuslikemad Ässad ning 3 seda sümbolit toob sulle kohe sisse 7 mündi väärtusega võrdse võidu. 6 Ässa sümboli eest võiduliinis saad 75 mündi väärtusega võrdse võidu. Wild-asendussümbol asendab võiduliinides kõiki teisi sümboleid peale Scatterite. Scatter käivitab omakorda Jumbo Stampede boonusmängud.\nWild asendussümbol võib pidama jääda ainult 2., 3., 4. ja 5. rullikul. Boonusvoorudes muutub Wild aga kaheks või kolmeks wildiks ja nii suurendab võiduvõimalusi hüppeliselt.\nNagu juba öeldud, tuleb Jumbo Stampede tasuta spinnide voorus mängimiseks koguda vähemalt 3 scatter sümbolit mistahes asukohaga mänguväljal. 3, 4, 5 või 6 scatterit annavad sulle vastavalt 8, 15, 20 ja 50 tasuta spinni. Tasuta spinnide voorus võivad rullikutel pidama jääda ka erilised Jumbo sümbolid, mis maksavad võite isegi ilma järjestikku asumata.


Lajatusest venekirveskultuuriga!* — Sirp\nSoovitus kriitik Boris Tuchile õppida ära kultuuritähestik.\nKui rahvusvaheline organisatsioon Piirideta Reporterid avaldas iga-aastase maailma ajakirjandusvabaduse reitingu nimistu, selgus, et Venemaa oli reitingu nimistus langenud rekordiliselt madalale 147. kohale (kokku oli nimekirjas üldse 168 riiki). Eks mänginud siin muidugi rolli kolme ajakirjaniku tapmine 2006. aastal: telekanali NTV erikorrespondent Ilja Zimin (26. veebruaril), ajalehe Saratovski Rasklad korrespondent Jevgenia Gerassimenko (26. juulil) ja ajalehe Novaja Gazeta vaatleja Anna Politkovskaja (7. oktoobril). Teiste põhjuste hulgas on oluline tõik, et selle riigi meedia on libisenud suures osas kas valitsuse või valitsusega lähedalt seotud ettevõtete kontrolli alla.\nSiinkohal tahan aga tuua välja veel ühe tüüpilise tendentsi Venemaa ajakirjanduses – ja seekord pole enam tegemist totalitarismiga poliitikas, vaid totalitarismiga, mis valitseb vene kultuuris. Ka diktatuuri abita harrastab vene kultuuriinimene sageli halastamatut näopeksu kolleegi aadressil, kartes ise samal ajal paaniliselt vastukriitikat. Justament nagu poliitikas – ning seda näitab naaberriigi retoorika, mis kultuuris ei erine kahjuks ametlikust. Ja mul on tunne, et pole kunagi erinenudki.\nVeel enam: mõisted “poliitika” ja “kultuur” aetakse lootusetult sassi. Nii lugesingi ajalehest Zavtra kunagise N Liidu heliloojate liidu esimehe Hrennikovi hullumeelset intervjuud, kus ta jõudis läbi keerdkäikude välja peamiseni: Nõukogude riigi üks parimaid ja suuremaid muusikaasjatundjaid oli seltsimees Stalin, kõikide kunstnike juhendaja. Kusjuures, nagu ikka, ei osanud ka Hrennikov välja tuua neid kohti, kus Stalini “ilmeksimatus” välja paistis, vaid jäi vana stammjutu juurde: see lihtsalt on nii ja kõik. Sama kehtib ka vene kulturnikute ja kultuurikriitika kohta tänases mastaabis: vene kultuuriajakirjanduse jälgija leiab sealt valusat isiklikku äsamist, arveteklaarimist oma klanni (või teatri või galerii) “vaenlastega” ning umbes null bitti informatsiooni kultuuritüki enda kohta, olgu selleks siis raamat, näitus või teater. Palju emotsionaalsust ja kogu laulupidu.\nKa meil on selline mees! Boris Tuch kirjutas 19. jaanuari Sirbis Vene Draamateatri perspektiividest. Tuchi arvates küll perspektiivitusest, sest kohe algatuseks jättis ta mulje, et tal on poolte inimestega mingi vana kana kitkuda – solvangud ja kibedus pressisid jõuliselt välja. (Taustinformatsiooniks niipalju, et härra Tuchi võib massiivselt lugeda ka nt ajalehest Den za Dnjom, kus ta esineb iganädalase absoluutse spetsialistina kõigis kultuurivaldkondades. Ei maksa lisadagi, et samas, kõigest ülesõitvas vormis).\nMõningad näited: “jõhkralt grafomaanne ja mõttetu kirjatöö” (Jelena Skulskaja kohta), “madalamale langeda pole enam võimalik” (teatri kohta), “häbiväärne vaatepilt” (etenduse “Kuidas armastada valitsejannat” kohta), “lausa haiglaselt kahtlustava iseloomuga (ja vahel jälle liiga usaldav) inimene” (Eduard Tomani kohta). Jne, jne.\nJõuline taat see meie kibe Tuch, ehkki kirvelöökide kaikumisega piirdus ka mehe jutu kogu mõte – nimelt ei saanudki aru, mis on “mõttetu” ja miks, analüüsist rääkimata. Sõnaga, puudu jäi see, mida euroopalikus mõistes oleme harjunud pidama konstruktiivseks või lahkavaks kriitikaks. Tõsi küll, ka vene kultuuriruumi kaudu on meil kõigil tulnud kokku puutuda terminiga “konstruktiivne kriitika”, ent see tähendas partei kultuuriliini, mitte kunsti arukat analüüsimist.\nSelles mõttes on Tuch korralik vana kooli mees. Valvsus eelkõige! Klassivaenlane tuleb paljastada!\nEga midagi. Ühest Tuchist ei maksakski ju probleemi teha: las sekeldab ja saab honorari, villavabrikut ta ju niikuinii seisma ei pane – pingutagu või pihik lõhki. Sest nii vene teatri uus kunstiline juht Mihhail Tšumatšenko (teatripedagoog ja lavastaja Moskvast) ning teatri direktor Marek Demjanov on piisavalt normaalsed inimesed, et Tuchi vehklemisest põllul mitte välja teha. Minu meelest on probleem hoopis muus: kirjatüki autori meeleheitlikus ning pimedas katses tuua Eesti kultuurimaastikule selline kriitika- ja diskussioonivorm, mis on omane kultuuridiktatuuri evivale ühiskonnale.\nTuchi tige “mul on õigus” sõim tuletab meelde analooge nõukogude minevikust, kui “asjaomased instantsid” paari löögiga vene kultuuri vaimu purustasid. Näiteks Zoštšenko kuulutamine “kirjanduslikuks rõvetsejaks ja jätiseks” või hoop Ahmatova pihta (“tühja ning ideetu poeesia tüüpiline esindaja”). See kõik leidis aset aastal 1946, ent eks juured ole veel sügavamal, lausa proletaarses sedastuses (kui aasta 2007 ja 1917 ära vahetada ning lugeda sm Lenini hüüatust kultuuritegelaste kohta, kellest oli karta partei põhijoone eiramist): “Ükski lurjus ei tohi vabalt ringi uidata, vaid ta tuleb vangi panna või kohtuotsuse alusel kõige rängemale sunnitööle saata”. Ja kohus oli loomulikult – ütleja ise. Või meenutagem ajalehte Pravda 1950. aasta algusest: “Kõiki nõukogude heliloojaid tuleb abistada nende loomingusuuna revideerimisel”.\nSäärane leksika võiks ju minevikku kuuluda? Ehk mujal kuulubki, ent tuchilikus vene kultuurikriitikas siiani mitte. Saamata küll näpunäiteid suurelt juhilt värsimõõdu kohta, kipub kultuuritraktor sulge haarama ning oma tõde kuulutama – aga ikka nii, nagu pärineks see tõde ning instruktsioon härralt Issandalt Jumalalt eneselt.\nSama leksikaga esinevad vene poliitikaanalüütikud, sest selline imposantne möga on neile ajaloo tõttu paratamatult sügavale verre vajutatud. Ka üldjoontes ju soliidsusele pretendeerivates väljaannetes, näiteks Literaturnaja Gazetas, on sõimatud vene parempoolseid “neoliberalismi infantiilseteks epigoonideks” ja “lömitavateks pseudoläänlasteks”.\nJuba pea aasta tagasi, mai lõpupoole, esines raadios Ehho Moskvõ saates “Eriarvamus” Mihhail Leontjev. Ja muidugi hüppas ühe teemana välja Tallinna tinasõdur. Leontjev rääkis: “Ma eelistaksin, et venelased jääksid sinna/Eestisse – J.-K. R./ kui Venemaa kodanikud. Kui Venemaa oleks tugevam – ja Venemaa saab tugevamaks –, hakkab ta kaitsma nende inimeste õigusi kõikvõimalike vahenditega. Kui siis ühel hetkel osutub vajalikuks, et meie fašismi vastu võidelnud sõjameestele püstitatud mälestusmärgi kõrval seisaks Vene tank, siis see seal ka seisab.”\nTuch harrastab samuti nõukast pärit “riiklikku leksikat”: räägib kultuurist, mis “kuulub rahvale” ja mille eest “vastutab” just seesama Tuch ja co! Sealjuures on Tuch endale kultuuri peaarsti paberi ise välja kirjutanud. Mingi Toman siin pudrutab? Paneme kinni! Vene teater on häbiväärne? Vahetame ära juhtivad seltsimehed! Skulskaja käib pinda? Keelame kirjutada! Jne.\nAusalt öeldes narr lugu, et sellest kõigest peab kirjutama aastal 2007 Eestis ja sealjuures veel teatri kohta, mida saavad venekeelsed kunstnikud teha teistele venekeelsetele inimestele. Tuchi oli loomulikult piinlik lugeda ning usutavasti mitte vaid teatriga seotud inimestel, vaid ka publikul.\nÄkki on Tuch lihtlabane provokaator? Või – kuskohast teda see king ikkagi nii pigistab? Siinkohal võiks ehk meelde tuletada Soome presidendi Kekkoneni 1960ndate lõpu ja 70ndate alguse adjutanti ja Moskvas 11 aastat majandusalal tegutsenud Esä Seppäneni teemaga haakuvat mõtisklust: “Kui mõne venelase hoiak ei jäta ratsionaalset muljet, ei tasu teda aruka jutuga lepitama hakata. Kõige targem on partneri soigumise ja kurtmisega märkamatult ühineda. Niikaugele jõudnud, võib vestluse jälle soovitud rööbastele suunata ja ta unustab peagi, milles asi üldse oli”. Nii viitab Seppänen sellele, et kontrastid on järsud, ja vihjab ebakonstruktiivsusele, rääkides sealjuures teatud kindlat tüüpi sekeldajatest ning mitte sugugi kõigist venelastest.\nKas vaja on kaasasoigujat, et mürgisoon pidama jääks, hr Tuch? Helista emale!\nMe teame kõik vene rahvajuttude kangelast Loll-Ivani, kes oma oblomovlikust laiskusest hoolimata suutis lolli loba abil teisi niikaua ninapidi vedada, et sai endale printsess Maša ja pool vürstiriiki. Pluss rahvuskangelase oreooli. Sest suutis olla alati valvel ning rääkida ükskõik mida, mis parasjagu endale – ja konkurendi mustamiseks – vajalik tundus.\nSeda võib kahjuks öelda ka teatud osa vene kulturnikute kohta. Pole küll psühhoanalüütik ega tea, kas Tuchil oli nooruses näitlejaambitsioone, ent reeglina – nagu selle loo algul märgitud – on sellisel sõimul ja augukaevamisel mingi vana isiklik põhjus. Ning siinkohal peab iga kliinilise inimesega juba eraldi tegelema – põhjused võivad osutuda täiesti eripalgeliseks.\nLõpetuseks veel midagi Tuchi ahastavast kultuuriröögatusest, sedapuhku Tammsaare näidendi “Kuningal on külm” esmalavastuse (ja vene teatri hooaja avalavastuse) kohta. “Skulskaja asus pikemalt tseremoonitsemata näidendi teksti kallale”, kirjutab Tuch hasartselt ja ennast unustades, “ta tegi kärpeid näidendi tekstis…” (Kärpimise patu on Ingo Normet enda omaks tunnistanud. Vt Sirp 2007, nr 4, lk 10. –Toim.)\nKordan, ma ei tea, mis oli Tuchi röögatuse tõeline põhjus. Tean aga seda, et antud hetkel eksis ta lihtsalt kultuuriruumiga, kuna euroopalik eluvorm ei hakka talle iialgi võimaldama tõeministeeriumi juhataja ametikohta. Kahtlemata võib olla harjunud, et “valmis” ja “heakskiidetud” teksti ei kärbita… Nõukaajal viiski rong igasugused kärpijad otse kultuurikeskusest sunnitööle. See aga ei ütle midagi ei teksti, kunsti ega teatri kohta. Sellise loogika järgi tuleks postuumselt maha lasta ka eesti kirjanik ning lavastaja Mati Unt, kes – hoolimata sellest, et pidevalt “tekste kärpis” – on klassik.\nKui tükk ei meeldi, oleks arukas kirjutada analüüs. Minule kõnealune “Kuningal on külm” meeldis. Ja just seepärast, et käsitles Tammsaaret absoluutselt teise nurga alt. Usun ka, et poliitika teemal üpris küünilisi esseid kirjutanud Tammsaare ei viitsi end selle teate peale hauas ringi keerata. Ainuvõimalikku kunsti pole olemas isegi siis, kui seda nõuab kriitiku isiklik minevikukool.\nNing lõpusoovituseks: kui soovid, et sind ikka edasi kriitikuks peetaks, peab endale selgeks tegema, mis on asja mõte, mida seletama hakata tahad. Kusjuures, erinevalt nõukogude moest ei nõua sult Eestis keegi, et teeksid seda po našemu. Normaalses kultuuripildis pole see oluline. Normaalses kultuuripildis tegutseb vene teater rahulikult edasi, hoolimata sellest, mitu tonni sitta kellelgi selle ülekallamiseks parasjagu varuks on.\nPolegi muud teha, kui mõelda ja ennast aeg-ajalt talitseda.\n* Kuulub võitluskirveste kultuuride hulka – Eesti Entsüklopeedia X köide.


Eesti inseneride ja teadlaste kasvulavaks pürgiv haridusidu 99math kaasab uut raha | DigiPRO\nEesti inseneride ja teadlaste kasvulavaks pürgiv haridusidu 99math kaasab uut raha\n99math tiim. Timo Timmi vasakult teine.FOTO: 99math\nAlles tänavu aasta alguses esimese suure rahastuse saanud Eesti haridusidu 99math kasvab nii kiiresti, et töötab juba taas tugevalt uue raha kaasamise nimel. Ettevõtte eesmärk on läbi mängude tekitada lastes huvi matemaatika vastu ja selle kaudu kasvatada rohkem tulevasi insenere, teadlasi ja astronaute.\n99mathi ühe investori, Change Venturesi partneri Yrjö Ojasaari sõnul tõstab ettevõte praegu raha. "Kohati tähendab see kaks-kolm korda päevas kohtumisi ja rääkimisi. Nädalalõpud veedame koos kuskil laua taga ja töötame koos," kirjeldas Ojasaar raadiosaates "Restart".\nMärksõnad: 99math, Change Ventures, Timo Timmi, Yrjö Ojasaar


Tartlaste pakendite sorteerimist pärsib konteinerite vähesus | peegel.ut.ee\nTartlaste pakendite sorteerimist pärsib konteinerite vähesus\nProjekt toob Tartusse 37 uut kogumiskonteinerit. Foto: Freeimages.\nKonteinerite hõre paigutus linnas ja elanike ebapiisavad teadmised kogumiskastide paiknemisest raskendavad Tartlaste pakendite sorteerimist. Paljud inimesed viskavad seetõttu pakendid lihtsalt olmeprügisse.\nTartu loodusmaja keskkonnainfo spetsialisti Mai-Liis Alaru sõnul on enamikel eramajade ja väiksemate kortermajade elanikel jäätmete sorteerimine keeruline. Selleks vajalikud prügikastid asuvad kodust kaugel ning spetsiaalselt jäätmejaama sõitmine on lisaväljaminek. Alaru lisas, et selle tõttu visatakse tihti kõik prügi segaolmejäätmete prügikasti.\nRaadi-Kruusamäel elav Maret ütles, et ta teab, kus lähim pakendikonteiner asub, kuid see teadmine teda pakendit olmeprügist eraldama ei pane. Raadi-Kruusamäel sorteerivad tema kogemuse põhjal vähesed inimesed pakendi eraldi ning põhjusena näeb ta konteinerite vähesust. „Konteinerini on suure prügikotiga üsna ebameeldiv jalutada ja kui kogumispunkt asub kodust kaugel, siis ei tehta seda ilmselt üldse,“ lisas Maret.\nTartu linna elaniku Merily sõnul ta ei tea täpselt, kus lähim pakendite jaoks mõeldud konteiner asub. Tekkinud pakendid viib ta vahel töö juurde, kuna asutus pakub oma töötajatele sellist võimalust. Ta lisas, et seda teeb ta aga ainult autoga tööle minnes.\nSüsteem muutub tõhusamaks\nPakendijäätmed moodustavad MTÜ Eesti Pakendiringluse andmeil ligi poole koduste prügikastide sisust. Olmeprügisse viskamisel jõuavad pakendid prügimäele, olgugi, et enamikke pakendeid saaks taaskasutada.\nMTÜ Eesti Pakendiringlus on algatanud projekti, millega lisatakse Tartusse 37 uut kogumiskonteinerit. Projekti eesmärk on muuta pakendikogumise süsteem Tartus tõhusamaks.\nMTÜ Eesti Pakendiringluse projektijuht Katrin Suursoo ütles, et projekt algatati seetõttu, et Tartus ei ole täidetud seaduses ettenähtut. Suursoo sõnul on lisaks süsteemi tõhustamisele projekti eesmärgiks ka inimeste teadlikumaks muutmine. Otsene teavitustöö jääb aga linna hooleks.\nTartu linnavalitsuse keskkonnateenistuse spetsialist Juhan Voolaid ütles, et linna eesmärgiks on Tartu elanike kasvav jäätmete sorteerimise harjumus. „Igal aastal jõuab tartlaste postkasti informeeriv teatmik „Abiks tartlasele“, kus on juttu, kuidas saab pakendid ära anda,“ sõnas Voolaid.\nLoodud: L, 11/01/2014 - 22:08, muudetud: L, 11/01/2014 - 22:08 kasutaja kmetsmaa


Oru tehase viimased päevad\nOru turbakombinaadi tühjaks veetavat katlamaja takseerib üks õlistes tunkedes katlamaja tööline. Ta pole roosilises meeleolus. «Olen siin 30 aastat töötanud ja nüüd lammutan oma töökohta,» tunnistab ta kurvalt. «Süda tilgub verd seda tehes,» lisab ta.\nOru turbakombinaadi omanikfirma OÜ Freesturvas juhataja Ronald Pullerits ütleb, et töötajad pole veel mingil moel hakanud vastu omaniku kavatsusele tehas lammutada. «Tehast ostes kartsime hullemat, protestiaktsioone näiteks,» sõnab ta.\nOÜ Freesturvas tahab tehase aasta jooksul demonteerida, seejärel kavatsetakse tehasehooned õhkida. Oru turbakombinaadi omanikfirma kavatseb kõrvaltootmise lõpetada ja need hooned ära müüa või äärmisel juhul välja rentida. «Kuskilt peame ju tehase ostuhinna tagasi saama,» ütleb Ronald Pullerits.\nÄra müüa või välja rentida kavatseb Freesturvas näiteks kasvuhoone, metallitöökoja, viil- ja kaarhallid. «Kõrvaltootmisest vabanemise ja vanametalli müügiga peaksime teenima umbes neli miljonit krooni, mis oli ka tehase ostuhind,» räägib Pullerits.\nOÜ Freesturvas ostis Oru turbakombinaadi kuu aega tagasi nelja miljoni krooni eest, millele lisandus 700 000 krooni töötajatele koondamistasu maksmiseks. Ronald Pulleritsu sõnul on Freesturvas kahe mehe firma, kus tema kõrval on osanik ka kolmekümneaastase turbatöötlemiskogemusega OÜ Rakvere Põllumajandustehnika direktor Toom Kuusmik.\nVarem RASis EMEX töötanud Pullerits väidab, et teda huvitasid pankrotistunud turbakombinaadi ostmisel võrdselt nii turvas kui metall. Idee osta Oru turbakombinaat ei tulnud tema väitel EMEXist, sest riikliku metallikaubandusega tegelev suurfirma oli Freesturba konkurent ostupakkumuste esitamisel. «Ka nemad pidasid pankrotihalduriga ostuläbirääkimisi,» lausub ta.\nPulleritsu sõnul on võimalik, et kombinaadi hooned õnnestub pärast seadmete lahtimonteerimist müüa ühele Peterburi firmale, kes tahab sinna rajada keemiatehase. Osa turbakombinaadi seadmeid müüakse Pulleritsu kinnitusel teistele Eesti briketitootjatele, ASile Tootsi Turvas ja ASile Sangla.\nTehase ostmisel tulid OÜ-le Freesturvas töölepinguga üle 250 Oru turbakombinaadi töötajat. Pullerits loodab edaspidi leida tööd neist ainult sajale, ülejäänud inimesed kas koondatakse või vallandatakse.\nPulleritsu sõnul teevad tõeliselt hästi tööd vaid need üksikud mehed, kes saavad palka tükitöö alusel. «Teised püüavad viilida igal võimalikul juhul,» ütleb ta. «Nad ei saa aru, miks on vaja tööd teha.»\nKui valges triiksärgis omanik aga mööda tehase territooriumit liigub, üritavad töölised ennast justkui kiiremini tööle sundida. Paar vanemat naisterahvast, kes seni jaheda kiviseina ääres omavahel mõnusasti juttu veeretasid, manavad omaniku nähtavale ilmudes ette asjaliku ilme, haaravad tööriistad ja kaovad briketitehase sisemusse. Ainult otse kombinaadi administratiivhoone akna all metsatukas peesitavad mehed ei tee omanikku märkama ja lobisevad rõõmsasti edasi.\n«Kui nad just päikese käes ei vedele, keeravad nad ennast tehase ruumides luku taha ja istuvad seal,» iseloomustab Ronald Pullerits üldist töötegemise vaimu Orul.\nKüllap segab orulaste töötegemist ka teadmine, et ümberringi vedeleb tonnide viisi metalli, mida on vaja vaid üles korjata ja maha müüa. Vedelevat varandust üritavad tehase omanikud küll valvata, kui arvestada aga, et tehase territoorium laiub 43 hektaril ja seda valvab ainult paar turvameest, on selge, miks töölised eelistavad raskele keevitustööle metalli varastamist.\nRonald Pulleritsu sõnul varastavad töölised eriti nädalavahetustel ja viivad metalli tehasest välja raba kaudu, et mitte asulas liiga suurt tähelepanu äratada. «Katlamajas saalivad näiteks kogu aeg igasugu võõrad inimesed, sest see on ainus koht terves asulas, kus saab ennast sooja veega pesta,» räägib Pullerits. «Olen kindel, et enamik neist ka hõlma all tüki metalli välja toimetab,» lisab ta.\nPullerits ei oska täpselt öelda, kui palju töölisi tehase lammutamisel osaleb, seda, et vallandamised on tehases igapäevased, teab ta küll. «Kui ikka keegi purjus peaga lae alla keevitama ronib, pole tal armu loota,» kinnitab Pullerits. «Viinaviga on aga enamikul siinsetest töötajatest küljes.»\nOma tööandja kohta töölised midagi halba ei ütle. «Nüüd saame me vähemalt palgapäeval raha, mitte lubadusi,» ütlevad töömehed. Tuleviku kohta ei oska nad midagi öelda. «Ehk meid ei lasta lahti,» loodavad nad.\n«Kui ma maksaksin inimestele rohkem palka, kas nad siis varastaksid vähem,» küsib Pullerits. «Vist mitte.» Turbakombinaadi töötajad saavad palka keskmiselt 1500--2000 krooni kuus.\nKüsimusele, kas kombinaati valvav ESS ei saa oma tööd paremini teha, et vargusi niipalju ei esineks, vastab Pullerits, et kui ESSi töötajad poleks kohalikud inimesed, teeksid nad oma tööd paremini. «Kaablivargaid tabavad nad peaaegu iga päev,» lisab ta.\nASi Tootsi Turvas nõukogu esimees Arvo Luberg ütleb, et ta ei taha Orule minna ega näha, mis seal toimub. «Meie tehas on 20 aastat varem kui Oru tehas ehitatud, aga töötab,» lausub ta. «Ma ei arva, et lähemate aastate jooksul ka teisi Eesti briketitehaseid oleks mõtet lammutama hakata.»\nEilsest töötavad Orul ka 20 elukutselist metallilõikajat, kelle ülesanne on tükeldada kuni tuhat tonni metalli kuus.\nRonald Pulleritsu sõnul on Oru kombinaadi tulevik tükk- ja freesturba tootmine. Praegu on OÜ Freesturvas sõlminud lepingud 20 000 tonni freesturba ja 10 000 tonni tükkturba müügiks. Tulevikus loodab Pullerits turbarabast lõigatavast turbast toota kuni 100 000 tonni turvast aastas. «Kõik oleneb sellest, kui palju me suudame lepinguid sõlmida,» lisab ta.\nSeni on turbatootmise alustamine veninud seetõttu, et Freesturvas pole saanud keskkonnaministeeriumist kaevandamisluba. Pulleritsu sõnul saadakse luba järgmisel nädalal ja siis algab ka tootmine.\n«Ma ei arva, et me oleksime nii hilise tootmise alustamisega rongist maha jäänud,» sõnab Pullerits tehase ühe omanikuna. «Teised turbatootjad alustasid ka alles mõned nädalad tagasi,» lisab ta.


Heategevusorganisatsiooni süüdistatakse Haitil alaealiste prostituutide tellimises - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nHeategevusorganisatsiooni süüdistatakse Haitil alaealiste prostituutide tellimises\nHeategevusorganisatsiooni süüdistatakse Haitil alaealiste prostituutide tellimises Täiendatud 18.24\n12. veebruar 2018, 16:54\nHaiti nõuab Briti heategevusorganisatsioonilt juurdluse algatamist 2010. aasta maavärina järel saarele saadetud töötajate osas, kes väidetavalt maksid alaealistele seksitöötajatele.\nHaiti suursaadik Suurbritannias Bocchit Edmond sõnas, et on šokeeritud faktist, et Oxfam lubas oma juhtivtöötajatel saarelt lahkuda ilma Haiti võimusid sellest teavitamata.\n«Juhtivtöötajale, kes teadis nende kuritegude toimepanemisest ja otsustas neist võime mitte teavitada, on see suur eksimus,» lausus Edmond. «Meil võib siin olla tegu pedofiiliajuhtumiga. See on kuritegu. Prostitutsioon on illegaalne ja me usume, et sellesse olid kaasatud ka alaealised.»\nHaiti palus Oxfamil ja Suurbritannial skandaaliga seotud töötajad tuvastada ja anda nad rahvusvaheliste institutsioonide uurimise alla.\nSamuti nõudis Oxfamilt selgitusi ka Euroopa Liit ja hoiatas, et vähendab eetilisi norme rikkuvate heategevusorganisatsioonide toetust.\nEL teatas, et suhtub oma vabaühendustest partnerite väärtegudesse nullsallivusega.\n«Ootame Ofxamilt kiiret ja täielikku selgitust ning oleme valmis vajadusel peatama iga partneri rahastuse, kelle tegevus ei vasta nõutavatele kõrgetele standarditele,» ütles Euroopa Komisjoni esindaja Maja Kocijančič.\nOxfam sai 2011. aastal EL-ilt toetust 1,7 miljoni euro ulatuses.\nOxfami asejuht Penny Lawrence teatas täna skandaaliga seoses ametist loobumisest.\n«Toonase programmijuhina tunnen häbi, et selline asi minu valve all toimus ja võtan täielikult vastutuse,» sõnas Lawrence.\nSuurbritannia rahvusvahelise arengu minister Penny Mordaunt kohtus täna Oxfami esimehe Caroline Thomsoni ja tegevjuhi Mark Goldringiga. Minister rõhutas, et Oxfam peab näitama moraalset juhtimisoskust, vastasel juhul lõpetab Suurbritannia Oxfami toetamise.\nOxfam sai möödunud aastal Suurbritannialt 35,7 miljonit eurot.\n«Viimastel päevadel on meieni jõudnud info, et muresid tõstatati personali käitumisest nii Tšaadis kui ka Haitil ning me ei reageerinud neile adekvaatselt,» lausus Oxfami asejuht Lawrence.\n«Nüüd on selge, et need süüdistused, mis käsitlevad prostituutide kasutamist ning Tšaadis asuva haru juhi ja tema meeskonna liikmete käitumist, kerkisid esile enne, kui ta läks Haitile,» lisas Lawrence.


Hirmudest vabaks | Maa ja Taeva heaolukeskus\nKursuse viib läbi sertifitseeritud Accessi ja TTTE vahendaja MONIKA PALM\nLisana privaatsenasid enne kursust, mis võimendavad tulemust\nKui palju kordi oled tundnud hirmu? Hirmuseisund võib haarata täiesti ootamatult ja erinevates olukordades. Hirmu tuntakse loendamatul hulgal erinevate asjade pärast. Põhjuseks võib olla hirm tuleviku-, olukordade-, teiste inimeste-, iseenda-, tervise-, majandusliku hakkamasaamise-, suhtlemise-, muutuste ja laste pärast. Lisaks esinemise-, teiste inimeste ees ja palju muud.\nHirm on kompleksne osa inimesest. See võib olla kontrollimatu ning ühtlasi ka valesti mõistetud. Hirmul on hulganisti erinevaid põhjuseid ning paljudel puhkudel ja pikematel perioodidel võib see eluenergiat pärssima hakata. Hirm ja mugavustsoon käivad käsikäes, sest hirm võimaluste kasutamise ees tekitab mõtte, et ei olda selleks veel valmis ning jäädaksegi mugavustsooni.\nKui palju oled tundnud hirmu millegi ees või millegi pärast? Kui palju oled hirmul olnud asjade pärast, mis pole veel toimunud ja mida ilmselt paljudel juhtudel ei toimugi? Kui palju tunned hirmu tuleviku ja muutuste ees?\nKas soovid astuda suuremasse teadlikkusse ja oma oskuslikku võimekusse seda muuta ja astuda hirmudest kaugemale? Kas oled valmis millekski palju suuremaks, kui ealeski varem lootnud oled?\nKutsume osalema Accessi mängulisel selguse õhtul, kus kasutatakse kustutuslauseid, et vabaneda energeetilistest piirangutest ja luua hirmudest vaba elu!\n– tutvutakse võimsate Accessi tööriistadega\n– vabastatakse hirmud ja hirmudega seotud piirangud\n– avanetakse uutele võimalustele.\nSoovi korral saab kursuselt kaasa MP3 lindistuse lõbusast koosviibimisest.\nOled oodatud kogema midagi teistsugust!\nRiietu mugavalt. Kohapeal olemas joogid ja näksid.\nACCESS CONSCIOUSNESS® on tehnikate ja protsesside kogum, millega saab muuta KÕIKE oma ja teiste elude kõigis valdkondades. Osalemiseks pole vajalik eelnev kokkupuude Accessiga.\nKursuse osaluspanus 30 eurot\nNB! Enne õhtust kursust saab soovi korral registreeruda Barsi lühiseansile.\nEelnev seanss tagab kogu kursusel parema tulemuse.\nEraseansi osaluspanus 15 eurot 20 minutit\nEraseansile registreerumiseks saada e-kiri info@taevsjamaa.ee või helista telefonil 53838600\nVäike selgitus Barsiseansi kohta\nBarsid on 32 punkti inimese pea piirkonnas, mis hoiavad mõtete, uskumuste, otsuste, emotsioonide ja vaatenurkade elektromagnetilisi komponente piirangutena. Nende energiapunktide õrna puudutamisega vabastatakse kergelt ja ilma igasuguse pingutuseta kõik, mis ei luba olla vastuvõtlik. Alateadlikud uskumused ja piirangud lahustatakse ning energia hakkab vabalt voolama. Bars eemaldab inimese kehast ja erinevatest eluvaldkondadest piirangud, mis on seotud raha, vanuse, seksuaalsuse, tervenemise, rõõmu, kurbuse, loovuse, teadlikkuse ja kontrolliga nii, et pole vaja nende tekkimise põhjustega silmitsi seista või neid uuesti kogeda. Bars muudab vastuvõtlikumaks uutele võimalustele. Barsi punktide aktiveerimine muudab muutused dünaamilisemaks.


ALIZEE GUINOCHET, DAVID BLAINE ENDINE TÜDRUKSÕBER JA PARTNER: WIKI, VANUS - SOTSIAALTÖÖTAJA\nAlizee Guinochet, David Blaine Endine tüdruksõber ja partner: Wiki, vanus\nAlizee Guinochet, David Blaine Endine tüdruksõber ja partner: Wiki, Bio, Age, Kids.Alizee Guinochet on kuulus prantsuse modell ja näitleja. Teda tuntakse eelkõige seoses Holy Rollersi (2010) ja Rock ’n Rolli (2017) tööga.\nPealegi on ta avalikkuse tähelepanu all David Blaine'i endine naine, kes on kuulus Ameerika mustkunstnik, vastupidavuskunstnik ja illusionist.\nAlizee Guinochet Wiki ja Bio\nImeilus Alizee Guinocheti vikileht pole veebisaitidel saadaval, kuid teine sait on teinud tema elulookirjelduse, kust leiame tema üldist teavet.\nSündinud ja üles kasvanud Prantsusmaal Pariisis, omab ta Prantsusmaa kodakondsust, samas kui tema rahvus on avalikkusele endiselt teadmata. Tema päikesemärk on Sõnn ja järgib kristlikku usundit.\nTa oli modelleerimisest ja näitlemisest huvitatud juba varases elus ja mõtleb alati näitlemisele. Tema elu peamine moto oli saada edukaks modelliks ja näitlejaks.\nPerest rääkides ei ole ta kunagi kellelegi oma perekonna taustast teada andnud ega taha oma perekonnaga avalikkusele midagi jagada. Talle meeldib hoida oma teavet privaatsena.\nAkadeemilisele kvalifikatsioonile valgust levitades pole ta jaganud midagi haridusega seonduvat, kuna kogu teave on varjatud. Ta õppis modelli- ja näitlemistunde oma kooli- ja ülikoolielus.\nSünnipäev, sünnikuupäev Alizee Guinochet Vanus - 33 aastat vana\nKuulus prantsuse näitlejanna Alizee Guinochet on praegu 33-aastane ja sündis 17. mail 1985 Pariisis Prantsusmaal.\nKuulu järgi tähistab ta oma sõpru, sugulasi ja peret iga aasta 17. mail rõõmu ja õnne täis.\nAlizee Guinochet abiellus David Blaine'iga - lahutus ja asjad\nKaunis näitlejanna Alizee Guinochet on abielus David Blaine'iga, kes on kuulus Ameerika mustkunstnik, vastupidavuskunstnik ja illusionist.\nNad abiellusid 2008. aastal, kuid mitmete probleemide, arusaamatuste, abieluväliste suhete ja pinge tõttu täitsid nad 2014. aastal lahutuse ja lahutasid samal aastal. Neil on 1 ühine laps nimega Dessa Blaine.\nNüüd elab ta üksikut elu ilma igasuguste suheteta. Ta lihtsalt armastab oma ametikarjääri ega raiska oma aega poisiga tutvumisega ning nüüd ei huvita teda ükski poiss.\nAlizee Guinochet Netoväärtus - 0,5 miljonit dollarit\nKuulsa prantsuse näitlejanna Alizee Guinochet'i puhasväärtus on 0,5 miljonit dollarit.\nTa on oma varanduse edukalt teeninud näitleja- ja modellitöö alal. Oma netoväärtuse on ta teeninud raske töö, pühendumuse ja kannatlikkuse kaudu.\nNetoväärtuse abil elab ta õnnelikku elu, säilitades oma elatustaseme ilma igasuguse puuduse, majanduskriisi ja probleemideta.\nOma professionaalse karjääri jooksul on ta teeninud nime ja kuulsust.\n_5_Million_Dollars'>Alizee Guinochet Netoväärtus - 0,5 miljonit dollarit


Irina Pilke päevikud ja Edmunds Jansonsi film — Pkondas\n"Väikese linnukese päevik" Lätimaalt\nIrina Pilke päevikud ja Edmunds Jansonsi film "Väikese linnukese päevik" Lätimaalt\nSel näitusel esitleme Irina Pilke (1925 – 2011) päevikujoonistuste põhjal valminud animatsiooni, mille autor on Läti režissöör, operaator ja graafiline disainer Edmunds Jansons (sündinud 1972). Irina Pilke töötas terve elu Riia elektroonikatehases tõlgina. Nõukogude aja pidas ta päevikut, kuhu joonistas iga päev juhtumisi oma elust. Pilke ise esineb piltidel linnukesena, kes elurõõmsalt ja lapsemeelseltki, kuid siiski tajutava irooniaga peegeldab ajastu absurdi, sotsiaalseid ja poliitilisi suhteid.\nEdmunds Jansons on õppinud telerežiid Läti kultuuriakadeemias, animatsiooni Venemaa filmiülikoolis ja Eesti kunstiakadeemias. Tema magistritöö EKA-s oli viieminutiline joonisfilm “Rahvusvaheline isadepäev” (2012), mis leidis tunnustust Hollandi animafestivalil ja võitis parima lühifilmi auhinna Kuker animafestivalil Sofias (mõlemad 2013. aastal). Tallinna XV graafikatriennaali peaauhind läks Jansonsile just 2007. aastal valminud “Väikese linnukese päeviku” eest.\nLäti esimest animeeritud dokumentaalfilmi on saatnud suur edu: seda on auhinnatud parima balti filmi auhinnaga Riia rahvusvahelisel filmifoorumil Arsenals (2008), parima animatsiooni preemiaga Euroaasia telefoorumil Moskvas (2008) ning näidatud mitmekümnel näitusel ja festivalil üle maailma.\nAnimatsioon sündis Edmunds Jansonsi ja Irina Pilke koostöös.


Ametist lahkuv Lang teeb riigikogus poliitilise avalduse - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nAmetist lahkuv Lang teeb riigikogus poliitilise avalduse\n1. detsember 2013, 12:02\nKultuuriminister Rein Lang teatas tagasiastumisest ETV otsesaates «Kahekõne». FOTO: Peeter Langovits / Postimees\nPoliitilise avaldusega esinemiseks annab ministrile õiguse riigikogu kodu- ja töökorra seadus. Avalduse tegemiseks peab ta esitama riigikogu juhatusele taotluse, kus märgib avalduse teema, esinemise soovitava aja ja kestuse. Kultuuriministeeriumi teatel soovib Lang avalduse teha riigikogu esmaspäevasel istungil kell 15.\nRiigikogus usaldushääletuse läbinud Lang teatas tagasiastumisest eelmisel neljapäeval ETV otsesaates «Kahekõne», öeldes, et märkimisväärne osa Eesti loomeliitude liikmetest on kaotanud tema vastu usalduse. «Sellises olukorras ma võin ju lõpmatuseni rääkida, et faktid kõnelevad minu poolt, aga mul seda usaldust ei ole ja ma ei saa seda kuidagimoodi taastatud. Sellises olukorras ei ole mul mõtet kabinetis istuda, ma ei saa nagunii mitte midagi tehtud,» lausus ta.\nLang avaldas ühtlasi soovi esineda ametist lahkumisel kõnega parlamendi ees. «Mul on vaieldamatult, mida öelda. Mul on öelda ka personaalselt paljudele Eesti ajakirjanikele üht-teist. Ma kavatsen seda kõnet pidada kirglikult, nagu mul kombeks on,» ütles ta ja lisas hiljem, et peab mõningaid ajakirjanikke «kaabakateks» ning kavatseb kindlasti neid ka nimepidi nimetada.\nKultuuriministri ametist lahkumise järel lubas Lang tööle asuda riigikogus. Eelmistel, 2011. aastal toimunud riigikogu valimistel sai Lang Pärnumaal 3922 häält ning osutus valituks. Riigikogusse naasmisel peab talle esialgsetel andmetel koha vabastama reformierakondlane Andrei Korobeinik.\nUue kultuuriministri kandidaadi kinnitab erakonna esimehe, peaminister Andrus Ansipi ettepanekul Reformierakonna juhatus tõenäoliselt uue nädala esimeses pooles.


Erdoğan süüdistas USAd Süüria kurdide relvastamises - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nErdoğan süüdistas USAd Süüria kurdide relvastamises\nTürgi president Recep Tayyip Erdoğan New Yorgis.\nTürgi president Recep Tayyip Erdoğan süüdistas täna Ühendriike Süüria kurdide relvastamises, kelle tegevust Ankara peab terroristlikuks.\nEhkki USA peab kurdide rahvakaitseüksusi (YPG) oma kõige tähtsamaks kohapealseks liitlaseks võitluses ISISega, peab Ankara neid Türgis keelustatud Kurdistani Töölisparteiga (PKK) seotud terroristideks.\nErdoğan ütles eile hilisõhtul, et USA saatis kolm päeva varem YPG jaoks kaks lennukit relvadega Kobanesse Süüria põhjaosas. Erdoğan hoiatas New Yorgis peetud kõnes, et Washington eksib, kasutades YPGd liitlasena võitluses ISISe vastu.\n«Kui te arvate, et saate YPG abil teha ISISele lõpu, te eksite, sest ka nemad on terrorirühmitus,» lausus president märkustes, mis avaldati tema veebilehel. Ta lisas, et arutas väidetavate relvasaadetiste küsimust kõnelustel USA asepresidendi Joe Bideniga, kes kinnitas, et tal pole selle kohta infot.\nDunfordi sõnul teevad Ühendriigid Türgiga tihedat koostööd Ankara murede leevendamiseks Süüria kurdide pikaajaliste poliitiliste väljavaadete suhtes.\nTürgi presidendi pressiesindaja Ibrahim Kalin ütles eile, et Ankara jaoks ei tule kõne allagi Raqqa vallutamise operatsiooniga liitumine, kui selles osalevad kurdi üksused.


Miks me kõik armastame Fukuyamat? — Sirp\nMiks me kõik armastame Fukuyamat?\nFukuyama loobib täiesti süüdimatult mõtteid, mida meie reformipartei söandab vaid häbenedes ja jõulumoosi sees välja öelda. Francis Fukuyama, RIIKLUSE EHITAMINE. Tõlkinud Kait Kabun. Tänapäev, 2006. 152 lk\nFukuyama viimasele eestindusele ei pruugikski tähelepanu osutada. Uuel aastatuhandel on elevus Fukuyama ümber olnud tingitud selgelt välistest märkidest, mitte mõtlemise sisulisest sügavusest. Fukuyama kutsub üles hääletama Bushi vastu ja on tekitanud neokonite ridadesse lõhe. Fukuyama vaatab kriitiliselt Iraagi sõjale. Fukuyama näeb auke turufundamentalistlikus mõtteviisis. Need on põhjused, mille tõttu Fukuyama on esmajoones tähelepanu pälvinud.\nOsutatu näib tähenduslik olevat ka Toomas Hendrik Ilvesele, kelle “Riikluse ehitamise” tutvustus läinud kevade Diplomaatias (nr 18/19) mõjus põnevamana kui raamat ise. Süvenevat neoliberalismi ja turufundamentalismi vigade analüüsi Fukuyama ei paku. Konkreetsete ühiskondade edusse või ebaedusse toimiva riigi ülesehitamisel ei kaevuta. Fukuyama analüüs piirdub sageli nappide märkustega nagu “Taani mudel ja see, mille poolest arenguraskustes riigid Taanist erinevad, on meile ju enam-vähem teada” või “Uus-Meremaal asendati tulumaks liberaalsemate meetmetega, kuid samas tugevdati haldussuutlikkust”. Kübaratrikid on aga Fukuyama profiil ning vanameister võlub vaevata nöörijupist jänese. Süvenematust üksikasjadesse põhjendab suurtele ahistoristlikele visioonidele spetsialiseerunud Fukuyama sellega, et universaalseid mudeleid maailmaasjade käsitlemisel ei ole!\nOn selge, et ka prohvetid ja pühamehed ei saa oma ajastu saatusest märkimisväärselt üle olla, kuid tulihingeline korranõudleja Fukuyama torkab ka meie paljulubaval ajal silma mõttekäikude korrastamatusega. Fukuyama väited kasvavad sageli välja ei tea kust ja jäävad pikema põhjenduseta. “Riikluse ehitamises” antakse mõista, et turufundamentalismi ja globaliseerumise hammasrataste vahele jäänute probleem on selles, et nad ei mõistnud oma rumalusest, et päris kõike ei tule ikka maha parseldada ja turule tuua ( lk 15). Kas hansapankurid kinkisid Fukuyamale ta Eesti külastusel Kaval-Antsu lood?\nHäirib, kuidas mõtleja, kes ohjeldamatult ja lakkamatult lobiseb sidususest, individualistlike eksperimentide kahjulikkusest ja sellest, kuidas “kultuur on tähtis”, käib kultuuri ja identiteediga ümber halvimate postmodernistlike identiteediristamise mallide kohaselt. Kui tootlikkuse suurendamine või ühiskondliku korra tagamise vajadus nõuab, konstrueerib Fukuyama peedist pesumasina trumli, kõrtsist palvemaja ja mida tahes, kõheldes selliste sulatuste võimalikkuses vaid moepärast. Fukuyama varasematest raamatutest meenuv kergekäeline usk indiviidide ja ühiskondade tavade ümbertahumise võimalikkusse paneb kahtlema, kas Fukuyama suudab olla kannatlik, empaatiavõimeline ja tegeliku olukorra mitmetahulisusesse süüviv arenguriikide probleemide lahendaja.\nKas ei põhine ka “Riikluse ehitamine” kirvemeetodil? Mida turufundamentalism ei suuda, sellest aitavat üle kapitalistliku organisatsioonikäitumise alane teave ja juhtimistarkvara. Fukuyama eelviimane visioon (uuemates räägitakse juba nation-building’ust) seisneb selles, et just kapitalistliku organisatsiooniteooria virgutav mõju tõstab arenguraskustes Trashcanistan’i jalule. Kardetavasti on seegi teoreetiline konstruktsioon, mille auke tuleb peagi lappida (kui visiooni uute pealetulemise tuhinas lihtsalt ei unustata). Fukuyama tegelik teene seisneb turufundamentalismi ja agressiivse välispoliitika osas suuremale kriitilisusele ja kaalutlevusele manitsemises ja meeldetuletamises, et neil poolteisel tosinal korral, kus USA on üle-eelmise sajandi lõpust sõjaliselt sekkunud, pole ülesehitustööst õigupoolest kordagi asja saanud. Mõjuka ja varem nii mõneski mõttes vastupidiste seisukohtade lipulaevaks olnud autori poolt ei ole see muidugi väike panus.\nÜldtuntud monument on Fukuyama kahtlemata olnud, mis ongi küllap visionääri grand prix, ülim võimalik saavutus. Kui külma sõja järgseks globaalse kapitalismi triumfi kuulutajaks ei oleks pürginud Fukuyama, oleks ta tulnud välja mõelda ja küllap olekski mõeldud. Fukuyama näol said kõik, kes mingeid probleeme teadvustasid, omale vaenlase kuju. Mitte ainult rahvusvaheliste probleemide, keskkonna ja feminismiga tegelejate poleemikas, vaid ka selliste filosoofiliste mõttekäikude nagu “tegeliku poliitika puudumine”, “globaalne kapitalism kui ainus mäng linnas” ja “free world, mis enam vabadust ei vaja” väljakäimise tagant aimab Fukuyama lapsesuud.\nFukuyama järgmised raamatud aga räägivad probleemidest usalduse ja sotsiaalse kapitaliga. “Suure vapustuse” loosung näib olevat ajaloo lõpu kui rahuliku igava aja visiooniga karjuvas vastuolus. Suures plaanis jääb Fukuyama siiski järjekindlaks, fabritseerides kõlavaid, kuid sugugi mitte kõikjale sobivaid ühisnimetajaid ning otsides tüüpilise juudivandenõu skeemi järgi õõnestusi, millega põhjendada oma ideoloogilise süsteemi (ajaloo lõpp) järjekindlusetust. Näpuga näidatakse lõbujanuliste ja kunstiharrastajate, aga ka paariariikide, üksikemade ja neegrinaiste peale. Fukuyama ise küll mingi äärmuslik ja hull ei ole. Ta usub, et nagu varasemategi suurte ühiskondlike muutuste järel kujuneb ka ihakapitalismi tõmbetuultes elamisväärne maailm. Amet lihtsalt nõuab dramaatilisi stsenaariume ja suuri konflikte.\nSuur hulk inimesi tänapäeva õhtumaal usutavasti ei ihale ei lunastust ega jumalaid globaalse kapitalismi kõrval. Kuid ei vajata ka mingit erilist härdust ja fanaatilisi truuduserituaale tema sees. Ei peeta vajalikuks majanduskasvu nimel(ises) kirikus käia, kuid sama vähe soovitakse takistada mehhanisme, mis initsieerivad ja võimaldavad meditsiini jt tehnoloogiate arengut. Niisugustele inimestele on Fukuyamal kahjuks vähe öelda. Fukuyama näib tahtvat lihtsalt teatrit teha, selle tarvis on aga vaja tavalised asjad fundamentaalseteks, ideoloogilisteks ja religioosseteks muuta ning neile revolutsioonilist kaalu külge luuletada.\nMiks me kõik armastame Fukuyamat? Meest, kes täiesti süüdimatult loobib mõtteid, mida meie reformipartei söandab vaid häbenedes ja jõulumoosi sees välja öelda: ”…ebaratsionaalsed normid võivad olla vägagi funktsionaalsed, näiteks juhul kui religioossed veendumused toetavad ühiskondlikku korda või majanduskasvu” (“Kultuur on tähtis”, Pegasus 2002, lk 102). Miks armastatakse Fukuyamat mitte ainult liberaalide ja konservatiivide, vaid ka sotside seas (Ilves)? Loomulikult mitte sõnumi pärast, et ajalugu on lõppenud. Vastupidi. Kahtlemata seetõttu, et ikka on veel olemas üks laia kõlapinnaga fanaatik, kes usub, nagu võiks mingite ratsionalistlike vahenditega maapealse paradiisi konstrueerida. Fukuyama-armastuse taga on usk ühemõõtmelisse inimloomusesse ja selle toel mõistuspäraselt ümberkorraldatavasse ideaalsesse ellu. Pole liialdus väita, et Fukuyamas elavad edasi utopistlikud-marksistlikud ideaalid ja seda tüüpi unistused ja lootused. Selle nimel hoorasid nunnadeks ning pordumajadest palvelaid vorpida on vaid tehnika küsimus.\nParadoksaalselt on Fukuyama meil inspireerinud Lauri Vahtre ristikäigu marksismi vastu (vt Vahtre Fukuyamale toetuvat ja temast inspireeritud intrigeerivat raamatut “Suur pettumus”). Ärevaks teeb aga konservatismi tiitli alla pugev poliitika, mis üritab populaarsust koguda taktikaga, mis esitab Fukuyamast ja üldse neokonitest inspireeritud ideid seismas traditsioonide, kodusoojuse ja pereväärtuste kaitsel. Fukuyama ja neokonite perekäsitlus on masinlikult funktsionaalne ja (vanemate ja laste või abikaasade) kirka emotsionaalse sideme nimel ei kõnelda. Pere ja suhted tuuakse tootlikkusele kahtluseta ohvriks (“Riikluse tekkimine”, lk 79). Armastust selliseid tehnilisi termineid nagu “tundeelamuslik surutis” pruukiv Fukuyama küll ei ülista. Oma nostalgiates näeb ta naist pigem emaslooma ja lapsi traktorina ning unistab materiaalsel allutatusel põhinevatest peremudelitest.\nFukuyama ei ole ka mingi traditsioonide armastaja, vaid, nagu öeldud, postmodernist par excellence, kes ideid, identiteete ja kultuure kirvega raiub ja lambist sulatab. Ideed ei tule kontekstist, vaid peast, ütleb ta intervjuus Märt Väljatagale (Areen 17. I 2001). Fukuyama lemmiknäide on Jaapani firmatruu ja puhkust põlgav töökultuur, mis ei põhinevat mingitel traditsioonidel, vaid on XIX sajandil “omandatud”.\nEestis tõotavad mingid tegelased täna neokonitest inspireeritult ja konservatiivsuse sildi all inimestele ja ühiskonnale õnne tuua, jagades maid nn ebatüüpiliste ja -traditsiooniliste suhetemudelitega. Konservatiivsus, korra ja seadusearmastus ei pruugi aga tingimata seonduda mingite kindlapiiriliste atribuutidega. Kardetavasti saavad need ikka olla vaid rohkem või vähem vägivaldselt esile manatud ja just traditsioonis liikumine on nende konserveerituse parim õõnestaja. Meenutagem Ernest Renani klassikalist tõdemust unustuse ja ajaloolise eksimuse osast identiteetide tekkimisel. Seadust ja korda ei pruugi toestada ei igavene traditsioon ega tootliku tulu lootus, nagu on unustamatult esitanud Mark Herman filmis “Brassed of”. Lacanlik uskumus, et sümboolne kord ei saa iialgi hõlmata reaalset totaalselt ja vastuoludeta ning just lõhe sümboolses korras alles teebki vabaduse võimalikuks, on tinginud kantilikult formaalse konservatiivsuse-kontseptsiooni.\nViimase mõistja ei kipu eluilma lõhkuma, kuna ei usu reaalsuse totaalsesse idealiseeritud hõlmamisse. Säilitades teadmise ühiskonna sümboolset ülesehitust ümberstruktureeriva radikaalse akti võimalikkusest (mida fukuyamalik lunastuse ideoloogia fanaatiliselt välja juurida püüab), ei kiputa korda kõrvale heitma, kuna ei olda idealistlikust lunastusest lummatud. Radikaalsus on kui lapsetapp Toni Morrisoni “Armsas”, mis võetakse ette vaid väljapääsmatus olukorras. Neokonid, keda Fukuyama isegi kirjeldab kui loovat hävitust kultustavaid revolutsionääre (The Wall Street Journal 24. XII 2002), on kindlasti pigem idealistlikud purustajad kui alalhoidlikud säilitajad. Lacani uurija Gilbert D. Chaitini sõnutsi: vaidlus ei käi enam kommunismi ja kapitalismi, vaid mõistuspärasuse ja fundamentalismi vahel, mis tunneb igatsust reaalse originaalsete ilmutuste järele. Just sellist fundamentalismi on esindanud lähikümnenditel Fukuyama ja neokonid.


Päritolult on osa hüüdsõnu algupärased, nt ahaa, ehee, oi, oo, aih, uih, noh, uu, teised aga tekkinud täistähenduslike sõnade ja sõnaühendite vormi ning sisu muutumise teel, nt tere, aitäh, aitüma ~ aituma (< aita jumal), ennäe, ennäh, ena, etskae (< et sa kae) jne. Osa hüüdsõnu on laenulised, nt padavai, pastoi, proosit, marss, halloo, kuss, stopp, vot, soo.\nTundeid väljendavad hüüdsõnad peegeldavad kõneleja emotsioone ja suhtumist, nt oi, ahaa, ohoo, hurraa, ai-ai, ähää. Nt Oi, kui ilus! Ohoo, keda ma näen! Hurraa!\nTahteavaldusi väljendavad hüüdsõnad väljendavad kõneleja soovi kedagi tegevusele õhutada ja neid kasutatakse käskivate vormelitena, nt äss, nõõ, kõtt, säh, marss, kuss. Nt Säh, võta kott.\nSuhtlushüüdsõnad (nt noh, no, jah, ah nii, ah soo) sõlmivad kuulajaga kontakti, märkides kõnevooru algust (Noh, kust teie tulete?), hoiavad kuulajaga kontakti, toimides täiendsõnana kõnevooru sees (See oli noh niisugune natuke imelik päev) või on tagasisidesignaalideks (Nii-nii!).\nOnomatopoeetilised hüüdsõnad matkivad loomade häälitsusi või muid loodus- või tehishääli või toiminguid, nt miäu, atsih, ha-ha-haa, öök, plärts, põmm, piraki, vinta-vänta, singa-vonga. Paljud sõnad on reduplikatiivsõnad, mis näitavad matkitava heli korduvust, nt auh-auh, liiri-lõõri, röh-röh, pliks-plaks, tipa-tapa, sulla-sulla.\nOnomatopoeetiliste hüüdsõnade hulgas on nii liiteta kui ka ti-/di-liitelisi sõnu. Liitega sõnadel on enamasti olemas ka liiteta variant, nt kärtsti ~ kärts, kõlldi ~ kõll, sulpsti ~ sulps. Vastupidine aga ei kehti, nt sõnadel kuku, kukeleegu puuduvad liitelised vasted. Mõnikord on hüüdsõnadeks peetud ainult liiteta sõnu, liitelisi aga määrsõnadeks. Neid tuleb siiski käsitleda ühtmoodi, sest mõlemat tüüpi sõnu kasutatakse nii tegusõnast sõltumatult kui ka tegusõna laiendina, vrd Sulps! ~ Sulpsti! Kivi kukkus sulps ~ sulpsti vette.


Õiguskantsler palus Laasi ja Toobali saadikupuutumatuse võtmise otsustamiseks lisamaterjale - DELFI\nÕiguskantsler palus Laasi ja Toobali saadikupuutumatuse võtmise otsustamiseks lisamaterjale\nÕiguskantsleri avalike suhete nõuniku Jaana Padriku sõnul palus õiguskantsler Indrek Teder riigi peaprokuröril lisaks taotlusele teha ettepanek riigikogu liikmetelt Priit Toobalilt ja Lauri Laasilt ära võtta saadikupuutumatus saata ka antud kriminaalasja toimik.\n"Kriminaalmenetluse seadustiku kohaselt tutvub õiguskantsler vajaduse korral kriminaaltoimiku materjaliga. Sellest lähtuvalt palus Teder riigi peaprokuröril lisaks taotlusele saata õiguskantslerile ka kriminaalasja toimik, mis on õiguskantsleri kantseleisse saabunud," ütles Padrik Delfile.\nÕiguskantsleri nõunik lisas, et Teder on praeguses faasis tutvumas toimikuga ning kujundamas oma seisukohta, milleks tal on seadusest tulenevalt aega üks kuu alates riigiprokuratuuri taotlusest.\nRiigi peaprokurör Norman Aas esitas 7. septembril õiguskantslerile taotluse teha riigikogule ettepanek anda nõusolek Priit Toobalilt ja Lauri Laasilt saadikupuutumatuse äravõtmiseks ja nende suhtes süüdistusakti koostamiseks.\nLisaks soovib riigiprokuratuur esitada süüdistuse Priit Toobalile dokumendi võltsimises karistusseadustiku paragrahvi 344 lg 1 järgi selles, et ta võltsis viite Eesti Keskerakonna kassa sissetuleku orderit, mis kajastavad tegelikkuses mitteasetleidnud sularahaannetusi kokku summas 11 030,28 eurot.


KõIK, MIDA VAJATE TOIDUVALMISTAMISEKS JA LIHA RETSEPTIDE TäIUSTAMISEKS\nKui eelmisel nädalal rääkisin teile selles jaotises teiega kõigest, mida vajate oma kalaroogade valmistamiseks, tõstatame täna sarnase teema liharetseptidega. Täna räägime teile kõike, mida vajate toiduvalmistamiseks ja liharetseptide täiustamiseks.\nDirecto al Paladaris on meil palju liharetsepte, nii et seda saaks röstitud, grillitud, grillitud või isegi madalal temperatuuril küpsetatud. Selleks, et leida palju võimalusi selle edukaks valmistamiseks, peate valima ainult selle, millist retsepti soovite valmistada. Täna räägime teile mõned näpunäited ja nõuanded, nii et meie liharetseptid sobivad teile ideaalselt ja tulevad esmakordselt välja.\nLiha saab küpsetada mitmel viisil ja seetõttu on see nii mitmekülgne toit.\nPikkade küpsetiste, näiteks veiselihahautiste retseptide valmistamiseks soovitame kasutada sellist Cecoteci kookotti, mille oleme leidnud erihinnaga 44 eurot, või kui teil on kiire, hea ekspresspann nagu Perfect WMF, mida meil kodus võib olla. mõne päeva jooksul umbes 105 euro eest, kasutades ära pakkumisi, mille oleme Amazonist leidnud.\nAhjus küpsetatud röstide jaoks on kasulik saada rohkesti allikaid suurte tükkide, näiteks õla-, ümar- või vasikaliha röstimiseks, mis annavad alati silmapaistva tulemuse, näiteks kõrvitsakastmega röstitud veiseliha, mis teil selles lõigus on. Umbes 16 euro eest saate selle teha ilusas, sellise suurusega ristkülikukujulises kirjas, nagu see on valge, või kui eelistate midagi värvikamat, siis veel 3 uros leiame Staubi kaubamärgi või Le Creusetti fontide, need kõik pärit suurepärane kvaliteet.\nKui soovite liha praepannil grillida, võite proovida DeBuyeri tooteid, millel on konkreetne praepann liha jaoks, mis meile väga meeldis. Triibulise maatüki ja hinnaga alla 27 euro on see hea omandamine.\nKolde tehnika jäljendamiseks võime liha küpsetada sellel elektrigrillil, et jätkata kodudes grillide nautimist. Kui soovite oma kohapealt teha häid burgereid, grillitud entrecôte'i või sirloine, soovitan teil proovida LeCreuset malmist grillid, nagu see, mille oleme leidnud hinnaga 95 eurot ja nende spetsiaalse emailimisega võib see kesta kogu elu.\nMe lõpetame topeltküpsetamise või madalal temperatuuril küpsetamise + lõpliku pruunistamise tehnikaga, nagu me kasutame idamaise lakiga veiseliha seeliku retseptis. Selle tehnika kasutamiseks vajate umbes 110 euro eest sousvide-ahju või keelekümblusringlit, mille oleme leidnud. Kui liha on keedetud, võite selle pruunistada mõnes meie soovitatud pannil või taldrikul, et anda sellele eriline puudutus.\nIdamaise lakiga madala temperatuuri seeliku retsept\nKui olete otsustanud, millist retsepti kavatsete valmistada, on samuti oluline kaaluda, milliseid söögiriistu kavatsete selle maitsmiseks kasutada. Oluline on kasutada noad, mis lõikavad hästi, ja kahvleid, mis läbistavad lihaviilud hästi, et saaksite oma lemmikretsepti nautida, ilma et peaksite tükeldamisega vaeva nägema. Lihatoodete jaoks soovitame neid Zwillingi 12-osalisi komplekte või neid teisi Arcosest, mida saate kodus osta 38,97 euro eest.\nTäna amazonis 89 euro eest Silte: Köögiviljad Ja Kaunviljad Kala Magustoidud\n© Johnny team 2020 Kõik, mida vajate toiduvalmistamiseks ja liha retseptide täiustamiseks - https://foodrecipesite.com


Kommentaarid: Maksuamet: salasigarettide müügi taga võib olla kuritegelik ahel\nToimetas Silja Ratt, 12. veebruar 2018, 10:54\nPõrguvürst/ 13. veebruar 2018, 08:12\njah,eks need ahela lülid vii ikka tuntud ärimeeste ja eliidi juurde--nagu ikka pätiriigis kombeks\nT.Mets/ 12. veebruar 2018, 21:49\nMaksuametil on õigus, arvatavasti selles salasigarettide loos on mängus Putini käsi\nTeet/ 12. veebruar 2018, 21:00\nRahvajuhid on otsustanud; inimene kes ostab 1 paki sigarette peab loovutama riigile ca-6,5 sigaretipaki väärtuses raha. Sellist kauplemist nimetamegi vaba turumajandus.\nmiinitõrjur/ 12. veebruar 2018, 20:25\npiirivalve tõmbab niite.\nmis asi see salasigaret on?/ 12. veebruar 2018, 17:05\nkas see mille poisike vargsi isa suitsupakist näppab või salaja teki all kokku keeratud pläru? Kas te kullakesed sellest aru saate, et ise olete selle jama kokku keeranud... vabakaubandus mis nuumab kellegi taskuid\nKuri, Muri/ 12. veebruar 2018, 16:42\nSigarettide müük ja nende suitsetamine on igatpidi kuritegelik, olenemata kuidas neid ostetakse.\närimees/ 12. veebruar 2018, 14:08\ntõstke aktsiisi.läheb veelgi hullemaks\nab/ 12. veebruar 2018, 12:43\nNeed küljekarpidest leitud on ainult lepestki! Reaalne äri käib ikka konteinerites ja ikka väga kõrgel tasemel!\nTõesti/ 12. veebruar 2018, 14:35\nnaljakas om lugeda, kuidas tolliamet piiril autosi puistab ja oma " suurtest töövõitudest " ajalehe veergudel raporteerib. Ei need " turumüüad " autodega kraami too, need on ainukesed kes " karistada " saavad kuna teenivad oma invaliidsus või nn. tavapinsile lisa. Sisse tuuakse ikka nagu 20 aastat ja enam tagasi just konteinerites nii rongide kui laevadega. Kontroll oli siis ja on tänagi olematu. See räägib isenda eest kuhu niidid viia võivad.\nAlar1/ 12. veebruar 2018, 11:59\nMilline jabur järeldus! See on sama, et kuriteo taga on kurjategija. Kes oli küll nii tark, et selle avastas? Loomulikult on kuriteo taga kurjategija või kuritegelik grupp(üle ühe inimese).\nMis tegelikult toimub -/ 12. veebruar 2018, 12:16\nSelles äris, üldse salakaubanduses, nagu muuski ettevõtluses, käib kõva konkurents ja sii9n kasutatakse salakaubitsejate poolt ära võimu- piirivalve ja tolli organeid. Täpsemalt, teatud isikuid kes sakakauplejatega seotud. Kui ilmub välja "uus nägu" siis võetakse see "rajalt maha" Need on siis salakaubanduse turu solkijad. See venelane võeti rajalt päris kindlasti konkurentide poolt ettesöödetuna, nagu neid enamasti ikka maha võetakse. Nende politseile ja piirivalvele ettesöötmine tagab bandedele teatud "relvarahu" - pole vaja oma käsi konkurentide eemaldamisega määrida. Tõsijutt!\nkuritegelik ahel kulla maksuamet/ 12. veebruar 2018, 11:27\nistub Toompeal.Lugege nende tekitatud kahjud riigile kokku ja võtke vastutusele.Ah et ei tohi?Arusaadav sest ega siis toitja kätt ei hammusta.\nsee neil endil tekitatud probleem,/ 12. veebruar 2018, 12:03\npole tarvis hinda nii kõrgeks ajada ja keegi ei vea sigarette sisse.


Mudel: SEITSE TŠAKRAT viiruk (ca 15 tk pakis)\nSEITSE TŠAKRAT on viiruk, mis aitab tervendada korraga seitset Tšakrat. Inimese Auraväljas on seitse peamist Tšakrat, milleks on Juurtšarka, Sakraaltšakra, Päikesepõimik, Südametšakra, Kurgutšakra, Kolmas Silm ja Kroontšakra. See on viiruk, mis sisaldab väga erinevaid taimi, milles kõigis on esindatud midagi kõigi Tšakrate jaoks. See on seguviiruk, mida kasutatakse Tšakrate tervendamiseks, tasakaalustamiseks ja aktiveerimiseks.\nSEITSE TŠAKRAT viiruk\n- Aseta viiruk meditatsiooni ajal enda kõrvale suitsema, et see saaks avada sinu meeli erinevatel tasanditel. Selline tegevus annab meditatsiooni õnnestumisele väga palju jõudu juurde.\n- Põleta Seitsme Tšakra viirukit ajal, mil oled füüsiliselt haige või vaimselt kurnatud. See viiruk annab sellele Tšakrale jõudu juurde, mis põhjustab sulle kehva enesetunnet ning kiirendab üleüldist paranemist.\n- Kui soovid endale Aurapuhastust teha, siis üheks võimaluseks on kasutada just seda viirukit. Põleta seda enda kõrval, hoides samal ajal peopesas Mäekristalli püramiidi. Istu viiruki kõrval meditatsiooniseisundis seni, kuni viiruk on ära põlenud. Viiruki ja Mäekristalli püramiidi ühine vägi aitavad sinu Aurat puhastada ja tasakaalustada.\n- Põleta seda kodus kristallide lähedal, mille oled enda ellu toonud ajapikku ning oled nende mõtte või põhjuse ära kaotanud. Kui sul on kristallalus, kuhu on kogunenud erinevate eesmärkidega kristallid, siis puhasta need selle viirukisuitsuga ja sea need õigetel eesmärkidel end teenima. Peale viiruki ärapõlemist, aseta kõik kristallid õigetesse ilmakaartesse või komplektidesse.\n- Põleta seda viirukit siis, kui sa tunned, et vajad turgutust ja soovid kiirendada enda spirituaalset arengut. Selles viirukis olevad erinevad taimed aitavad sind kiiresti tervendada ning muuta sinu tuju paremaks.\nLoe lisaks ka artiklit, kuidas tervendada oma seitset Tšakrat läbi taimeteede. Leiad selle artiklit SIIT.\nSildid: SEITSE TŠAKRAT , Väeesemed , viiruk , seitse tšakrat viiruk , champa viiruk , tšakra , tervenemine , tasakaal , kurnatus , väsimus , aura , aurapuhastus , kristallid , kristallide puhastamine , spirituaalsus , parem tuju , Juurtšarka , Sakraaltšakra , Südametšakra , Kurgutšakra , Kolmas Silm , Kroontšakra.\nJOOGAMATT elulill oranž\nViiruk TUBEROOS on valmistatud ilusast õitsvast tuberoosi lillest. Tuberoos on tuntud väga meeldiva, magusa ja värskendava aroomi pooles..


Mis õigused teil on? | Neste\nAndmekaitse põhimäärusest (GDPR) tulenevalt, saate kasutada järgmiseid õigusi.\nTeil on õigus teada, milliseid isikuandmeid me teie kohta töötleme, saada teavet sellise töötlemise ja selliste andmete koopia.\nÕigus taotleda ebaõigete isikuandmete parandamist\nPüüame säilitada teie isikuandmeid, kuid kui märkate, et töötleme vananenud või muul viisil ebaõigeid andmeid, on teil alati õigus paluda meil seda parandada.\nÕigus kustutada (õigus olla unustatud)\nTeatud olukordades on teil õigus nõuda teie isikuandmete kustutamist. Näiteks saate seda õigust kasutada, kui arvate, et me ei vaja enam teie isikuandmeid käesolevas privaatsusteates loetletud eesmärkidel. Kui oleme teie taotluse kinnitanud, kustutatakse teie andmed, välja arvatud juhul, kui me oleme kohustatud neid säilitama, et täita meie juriidilisi kohustusi, näiteks arvestuskohustusi. Igal juhul eemaldatakse teie isikuandmed Neste süsteemidest automaatselt meie määratud tähtajaks.\nTeatud asjaoludel on teil õigus paluda meil piirata teie isikuandmete töötlemist. See tähendab, et me ei tee teie isiklike andmetega midagi muud, kui jätkame nende säilitamist meie IT-süsteemides. Kui oleme teie taotluse kinnitanud, peatame teie andmete töötlemise.\nTeil on alati õigus otseturunduskommunikatsioonist loobumiseks, klõpsates loobumiste lingil, mida pakume teile kogu turundussuhtlustes.\nSamuti on teil õigus vaidlustada teie isikuandmete töötlemine, mida me läbi viime oma privaatsusteates kirjeldatud õigustatud ärihuvides. Teie avalduse kättesaamisel hindame seda hoolikalt ja lõpetame teie isikuandmete töötlemise, kui meie töötlemine on tõepoolest olnud põhjendamatu.\nTeil on õigus paluda meil saata teile või kellelegi teisele koopia andmetest, mille olete meile üldkasutataval masinloetaval kujul edastanud. See õigus kehtib ainult nende isikuandmete kohta, mille olete meile andnud, kui oleme kogunud andmeid teiega sõlmitud nõusoleku või lepingu alusel. Kui oleme teie avalduse kinnitanud, edastame teie andmed teie määratud sihtkohta.\nÕigus esitada kaebus andmekaitse järelevalveasutusele.\nLoodame, et võtate alati meiega ühendust, kui teil on küsimusi isikuandmete töötlemise kohta. Kui aga arvate, et teie isikuandmete töötlemisel me ei järgi andmekaitseseadust, on teil õigus esitada kaebus andmekaitse järelevalveasutusele. Võite pöörduda selle riigi järelevalveasutuse poole, kus te elate või töötate.


Erinevus VPS-i ja spetsiaalse serveri vahel - Objektid\nVPS vs spetsiaalne server\nSpetsiaalne server on traditsiooniline meetod mis tahes tüüpi serveri majutamiseks. Selles seadistuses töötab iga server eraldi riistvarainstallina ja see ei jaga teiste serveritega ühtegi ressurssi. Virtuaalne privaatne server ehk VPS on hostimismeetod, kus ühe riistvarainstalliga töötab mitu serverit. See saavutatakse mõne virtualiseerimistarkvaraga, mis töötab masinate opsüsteemi peal. Seejärel käivitatakse virtualiseerimistarkvara peal teised operatsioonisüsteemid.\nVPS võimaldab hostimise pakkujatel pakkuda madalamaid hindu kui traditsiooniline spetsiaalne server. Seda seetõttu, et nad ei pea ostma nii palju serverimasinaid, mis maksavad palju. Samuti saavad nad säästa tarkvara litsentsitasudelt, mis maksavad olenevalt kasutatavate protsessorite arvust ja mitte kasutajate arvust. See on võimalik, kuna mitte kõik serverid ei maksimeeri masina ressursside kasutamist, kuid võivad osutuda problemaatiliseks, kui mitu serverit samal masinal kogevad suurt koormust.\nVPS lisab spetsiaalsete serveritega võrreldes täiendava keerukuse. Hostingupakkuja peab tööle võtma IT-personali, kes on kursis virtualiseerimisega, kuna on vaja seadistada ja hooldada virtualiseerimistarkvara, mis käitab iga serveri. Virtualisatsioonitarkvara võtab ka töötlemisvõimsuse, kuna tal on vaja igaühe vahelist sidet edastada server ja selle aluseks olev riistvara. Tarkvara täiustamine on vähendanud üldkulusid, kuid see on alati olemas, hoolimata tehnoloogia arenemisest.\nSama masina VPS-serverid võivad olla ka ühe arvuti probleemide suhtes haavatavad. Ehkki on rakendatud meetmeid, et vältida masina kokkukukkumist ühe serveri probleemide tõttu, läheksid harvadel juhtudel, kui see juhtub, ka kõik sama masina serverid. Seda ei juhtu spetsiaalsetes serverites, kuna need töötavad sõltumatul riistvaral ja üks allakäik server ei mõjutaks teisi.\n1. Iga spetsiaalne server töötab eraldi riistvaraseadistustega, samal ajal kui mitu VPS-i saavad töötada ühe riistvaraseadistusega\n2. VPS kasutab virtualiseerimist nii, et see näib enamikus aspektides spetsiaalse serverina\n3. VPS maksaks palju vähem kui spetsiaalne server\n4. VPS on spetsiaalse serveriga võrreldes palju keerulisem\n5. VPS-is olevad serverid võidakse alla tuua, kuna teises serveris on probleem, spetsiaalsete serverite puhul seda ei juhtu\n„Of” ja „For” erinevus\nEsisõnad „Of” vs „For” on osa ingliskeelsest kõnest, mis tutvustab eessõnu. Neid kasutatakse sagedamini, kui võite arvata, ja peaaegu\nVVS1 vs VVS2 Teemandid on tõesti raskesti leitavad kivid, mis on alati väga kallid. Kuid enne, kui nende vääriskivide hinnad nii kõrgeks lähevad, on\nerinevus deemonil ja kuradil\nmis vahe on dieedil pepsi ja pepsi max\nrasunäärmed vs higinäärmed\nerinevus aba ja marsruudi numbri vahel


Suursaadik hr Kitaoka külastas e-Eesti Esitluskeskust | Jaapani Suursaatkond Eestis\nSuursaadik hr Kitaoka külastas e-Eesti Esitluskeskust\n26. oktoobril külastas suursaadik hr Kitaoka Eesti valitsuse poolt ellu kutsutud e-Eesti Esitluskeskust, kus tutvustatakse Eestit kui kõige enam digitaliseerunud riiki.\nSuursaadikut saatsid majandusvaldkonna eest vastutav teine sekretär hr Tomoya Shigenari ja poliitika valdkonna spetsialist hr Hiroshi Takenaka.\nSuursaadiku võtsid vastu e-Eesti Esitluskeskuse digisiirde nõunik hr Florian Marcus ja ettevõtte teenuste juht hr Allan Dobrõs. Ettevõtetele tarkvaralahendusi pakkuv firma Helmes ja koolides kasutusel olevat õppeinfosüsteemi e-Kool haldav ettevõtte tutvustasid enda poolt pakutavaid lahendusi.\nHelmese esindajad kuulusid peaminister Ratast Jaapani visiidil saatnud äridelegastiooni. Peaminister Ratas viibis ka Helmese ja Jaapani ravimitööstuse ühe juhtiva ettevõtte Shionogi vahelise vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamise juures. Ka eKool uurib võimalusi hakata oma tarkvaralahendusi Jaapani koolides rakendama.\nKülastus lõppes hr Marcuse esitlusega, milles ta tutvustas digitaalvaldkonnas kõige arenenuma riigina tuntud Eesti e-riigi teenuste hetkeolukorda, esitluses demonstreeriti erinevaid digilahendusi nagu digiallkirja ja teisi teenuseid.\nSuursaadik ütles külastuse lõpus, et kohtumine oli väga kasulik, kuna ta sai taas veenduda selles, kuivõrd arenenud Eesti digitaalselt on. Ta tõi välja, et Eesti ja Jaapani vahel suurimaks erinevuseks on suhtumine privaatsusesse. Jaapanis, kus privaatsuse kaitse tagamine on kujunenud omaette eesmärgiks, on tulevikus oluline eristada, milliseid andmeid ühiskonnas jagada ja milliseid kaitsta.


Kus saab paberraha müntideks vahetada. bkbelgique4.be\nhttp://bkbelgique4.be/Kus saab paberraha müntideks vahetada\nkus saab paberraha müntideks vahetada Ja küsimus, kus saab väikese raha eest raha vahetada, on suletud. Muud arvete vahetamise viisid Kõige ilmsem viis, kuidas enamik inimesi juhindub, on minna lähimasse poodi (kiosk, kiosk, paviljon) ja osta väikest kaupa, näiteks närimiskummi või jäätist. Trip.ee | Mari kisakõri\nSelle aja jooksul saab pesta ükskõik mis programmiga ja vahetada neid igal ajal. Praktika näitab, et keskmine pesu läheb maksma 4-5 eurot. Aparaat võtab vastu 0,50-eurosed, 1-eurosed ja 2-eurosed mündid. Paberraha saab vajadusel vahetada SmartWash müntideks kohapeal rahavahetusautomaadis. 1€ eest saab ühe SmartWash mündi, mille ...\nJah, meie kontorites saate vahetada paberraha nii väiksemateks kui ka suuremateks kupüürideks ja ka müntideks. Tegemist on tasulise teenusega, müntide puhul on teenustasu 5% summast. Hinna täpsustamiseks võtke palun ühendust meie klienditeenindusega +3726279900 või pöörduge meie kontorisse. Miinimumtasu on 4...\nsentide-müntide vahetamine tallinnas. münt 10. aprill 2009, kl 17.50. selline küsimus, et kas tallinnas on mingi selline automaat, kuhu saab sendid-mündid sisse panna ning need paberrahakss vahetada. kas see automaat annab ise paberraha vastu võib peab minema telleri juurde? ma midagi olen neist aparaatidest kuulnud, aga kus need asuvad ...\nLapsel on hunnik sente ja münte suures rahakassas. Nüüd tahab sularaha vastu vahetada. LHV sularahaga ei tegele. SEB kasseerib teenuse eest 5€ min või 5% summast. Samas kuita ise sularahana ära kasutaks siis selleks kulub kuid. Kus Tallinnas saab vahetada?\nKus ma siis saaks vahetada oma sendid paberraha vastu ? tavalises pangas, or where ?\neesti laevad, büroomaailm jõhvi, baton rouge, torva platebody, kuidas teha ivan chaid, estonia outline, kus saab paberraha müntideks vahetada, töölepingu lõpetamine paragrahv 79, võru-kubija spa, estonia 1918 watch, eesti premium liiga,\nKus saab selliseid münte eurode vastu vahetada? 1992., 1993. ja 1995. aastal emiteeritud 1-krooniseid münte, mis kaotasid kehtivuse 1.06.1998, saab vahetada Eesti Panga muuseumi poes selle lahtiolekuaegadel teisipäevast reedeni kell 12-17 ja laupäeviti kell 11-16.\nKaardi ostul on Teie võit +10%, kus 10€ eest saate kaardi, millel peal 11€. Iga järgneva 10€ laadimisel kaardile annab Aqua Pesula omalt poolt 2€ lisaks ja Teie kaardile lisandub kokku 12€. Teie võit on 20%. ... Igas pesulas saab automaadis paberraha müntideks vahetada.\nÜle 1000 € summade vahetamisel saab meie valuutadiileritelt lisasoodustust küsida. Info telefonil 6 312 100. Makseviisid. Valuutat vahetades saad valida erinevate makseviiside vahel: – Sularaha – Pangakaart – Ülekanne kontolt. Mündid. Meil on võimalik vahetada suurima valikuga valuutamünte, mis reisilt tulles taskusse jäänud.\nKõige väiksem paberraha on 5-eurone ehk veidi üle 75 krooni. Eesti Panga sularaha ja turvaosakonna juhataja Rait Roosvee loodab, et muudatus ei mõjuta negatiivselt pensionäre, lapsi ega teisi väiksema sissetulekuga inimesi, kes on harjunud raha 25 või 50 krooni kaupa automaadist võtma.\nKuidas pesta autot Aqua pesulas? Continue reading. Video: Raha laadimine pesulas. Written on 25. juuli 2018. Raha laadimine Aqua autopesulas on lihtne. Vaadake alljärgnevat videot, mis näitab kuidas seda teha. ... Igas pesulas saab automaadis paberraha müntideks vahetada.\nkus saab paberraha müntideks vahetada; vene jõululuuletused; kuidas saada lahti nohust; Elroni sõiduplaanidesse tulevad muudatused - Kuulutaja elroni rongide sõiduplaanid Alates eelolevast pühapäevast, 29. märtsist muutuvad Elroni rongide sõiduplaanid. Muudatused on tingitud nii suveajale üleminekust, raudtee remonttöödest kui ka ...\nPaberraha on võimalik müntideks vahetada kohapeal asuvas rahavahetusaparaadis. NB! Firmadel ja klientidel, kes soovivad saada tšekki palume saata järgnev info meie e-maili aadressile wash24h@gmail.com :\nOleks vaja vahetada raha müntideks ja siis hiljem tagasi, kuna korraldan üht üritust, kus on vaja müüjatel rahaga arveldamist. Samas pärast ei soovi jääda kilekotitäie müntidega. Arvan, et seda saab võib-olla pangas teha, kuid kas nad võtavad ka vahelt?\nOma perearsti nime saab teada: riigiportaali eesti.ee teenuses „Ravikindlustuse ja perearsti info“ või haigekassa klienditelefonilt 669 6630 Info perearstide kohta: telefoninumbrit ja aadressi saab vaadata haigekassa kodulehelt perearstide teeninduspiirkondi ja vabade kohtade olemasolu saab vaadata terviseameti kodulehelt küsimustele vastavad ka klienditeenindusbürood ja …\nEsileht › Kodunurk › Kus saab vahetada vanal toolil riiet voi akki keegi siin tegeleb sellega? Näitan 2 postitust - vahemik 1 kuni 2 (kokku 2 ) Teema: Kus saab vahetada vanal toolil riiet voi akki keegi siin tegeleb sellega? Postitas: Kägu . 27.06.2012 21:23.\nPIN- ja PUK-koodid: PIN-koodide vahetamine DigiDoc4 abil. PIN-koodide muutmine on väga lihtne: sisesta oma ID-kaart kaardilugejasse ja ava arvutis ID-tarkvara „DigiDoc4 klient“. Oota, kuni DigiDoc4 on sinu ID-kaardi andmed sisse lugenud ja vali siis menüüst „Minu eID“. Seejärel vali, millist koodi muuta soovid.\nÜks jeen oli väärt sada senti või tuhat rinni. Vermitud müntideks olid hõbe 5, 10, 20 ja 50 senti ning 1 jeen. Nende hulgas oli ka kulda 2, 5, 10 ja 20 jeeni. Praegu on käibel olevateks müntideks 1, 5, 10, 50, 100 ja 500 jeeni münti.\nArvutiabi. soovitati minna Control Panel,kuidas sinna saab??? start-settings-control panel-regional and language options on see koht kus täpitähed peidus. ise nad muidugi tagasi ei tule, pead ikka näppima seal paari asja. language optionsist lähed edasi languages-details ja vaatad kas eesti keel on olemas seal ja kas ta on pandud default ...\nHea oli, et meil oli veel üks 5-peesone väiksem paberraha olemas. Ta aitas selle peeneks vahetada ja uued piletid osta. Ning edasi oli juba lihtne. Igatahes oma osa meeldivas linnas oli selles kindlasti hostelil, mis oli sätitud mõnusasse vanaaegsesse majja, kus …\nAIHE: KUS SAAB SOODSALT TALVEKUMME VAHETADA? Takaisin keskusteluihin Lisää uusi aihe. 20:10 15.10.2004 ...\nSelle kuju, vorm ja väärtus on inimestel omavahel kokku lepitud. Sellega saab maksta kaupade ja teenuste eest, tasuda võlgu, maksta makse. Praegu on meil kasutusel paberraha ja mündid. Igal paberrahal ja mündil on kindel väärtus. Näiteks saad ühe paberraha, mille peale on kirjutatud „5 euro“, vahetada viie ühe-eurose mündi vastu.\nKolm boksi mahutavad sõidukeid kõrgusega 2,8 meetrit, 3 meetrit ja 4,1 meetrit, pesta saab ka veoautosid. Keskmine maksumus jääb auto pesul 3-5 euro kanti. Kohapeal on võimalik paberraha müntideks vahetada, kuid arvestada tuleb sellega, et kaardimakse võimalust ei ole.\nsolo uno + kus kohast saab vahetada IP aadressi. Kõik mis puudutab satelliidivastuvõtuseadmeid. 4 postitust • 1. leht 1-st gringodingo Uudistaja Postitusi: 20 Liitunud: 19:37, 16 Juul 2013. solo uno + kus kohast saab vahetada IP aadressi. Postitus Postitas gringodingo » 18:21, 09 Aug 2013 .\nEuromure: kus saab raha vahetada, kui pank on kaugel? 15. detsember 2010, 10:31. Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi. Ajakirjandusväljaanne ei uuenda arhiivide sisu, seega võib olla …\nmis tõstab laenu intressimäärakui sa tahad niimis raplakui nina sügelebmis on moodmis on sinekuurkuidas madaldada vererõhkumis on tööjõumaksudmis on b1 kategooriamis on google +