e60 ei lähe käima - Leht 2 - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 21.01.2021 10:12 55\ne60 ei lähe käima\nRe: e60 ei lähe käima\nPostitus Postitas Volum » 25.04.2018 10:24 27\nTartus saan aidata.\nLiitunud: 06.11.2011 05:28 16\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 26.04.2018 23:52 36\nOstan e38 ( 730i ,735i, 740i )\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 06.01.2019 14:55 08\nÜhel foorumikaaslasel oli mingis mõttes siin isegi õigus. Süü on mingil määral tõesti ka laiskuses vms.\nMõni aeg tagasi uuriti autot natuke põhjalikumalt. Kolm küünalt olid läbi omadega. Vahetati välja kõik kuus. Aga see polnud kõik. Eelsüüteküünalde juhtplokk oli samuti rivist väljas ja läks vahetusse. Nüüd ootame krõbedamaid talveilmasid,et saada teada kuidas õrnahingeline sakslane nendega sellel aastal hakkama saab.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 28.04.2020 20:38 50\nNonii. Vana teema on jälle aktuaalne. Kuigi temperatuurid on plussis on viga taas et sama auto ei käivitu. Auto jäi paariks päevaks seisma. Ja kui jälle sõitma tahtsin minna ei läinud käima. Ühendasin laadija kapoti alt klemmide külge. Laadija seier hakkas praktiliselt kohe aiateibaid näitama. Kõigepealt kukkus poole skaala peale. Siis pendeldas praktiliselt nulli. Siis jälle poole peale tagasi. Sellise lollimängimise peale otsustasin et tuleb aku maha võtta ja otse laadija külge ühendada. Võtsin maha,laadis öö otsa ja järgmine päev peale tagasi. Akus ilusti normaalne vool sees,ketrab nagu vana mees. Aga mootor käima ei lähe. Kas võib olla et immo on kuidagi omadega vussi läinud vms. ?\nPostitus Postitas Volum » 28.04.2020 21:10 57\nIlma diagnoosimata on raske öelda. Akut laadida ei tohi, kui oled selle autost välja tõstnud.\nPostitus Postitas TiitR » 28.04.2020 21:12 14\n28.04.2020 21:10 57\nSiin ilmselt vale sõnastus? Akut ennast tohib ikka laadida, kui oled selle autost välja tõstnud\nPostitus Postitas Volum » 28.04.2020 21:16 13\n28.04.2020 21:12 14\nSelles osas küll, aga auto ei saa enam laetustasest enam aru.\nPostitus Postitas patrik » 28.04.2020 21:39 29\nKaks aastat peaks olema vast piisav aeg et viia auto spetsialisti juurde et see lõpuks korda teha. Kui iga kuu 50-100€ kõrvale panna, peaks raha kah nagu jätkuma\nPostitus Postitas Kaupo_K » 28.04.2020 22:53 01\nEks variant on hakata kuskilt otsast andureid vahetama või lasta profil defekteerida, see pole enam jah e34. Tegelt peaks üldse E6.... seeria autodesse enese hävitusnupu installima. Mingi hetk saab mõõt täis ja siis oleks lihtsalt õudne lõpp mitte lõputu õudus\nPostitus Postitas Treiku » 29.04.2020 10:08 54\nKas akut laadisid kapoti alt või pagasiruumist? Starter vedas kiiresti?\nLase teadjamehel arvutiga üle vaadata ja viga käes.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 29.04.2020 15:39 19\nNo eraldi enesehävitusnuppu tal vaja polegi. e60 kujutabki endast iseennast ja oma peremeest hävitavat süsteemi.\nPostitus Postitas Treiku » 29.04.2020 22:34 13\nE60/61 vajab armastust ja investeeringuid, eriti kui on pre-LCI mudel. Väikseid probleeme ja hooldusi ei tohi ignoreerida, sest väikestel probleemidel on tahtmine suurteks kasvada.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 01.05.2020 16:11 08\nKeegi Helsinkis oskab soovitada kedagi?\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 02.05.2020 15:14 34\nPaar päeva enne seda pulli tahtsin kõrvalistujapoolse peegli küljest ära võtta. Võtsin uksepolstri maha (ühtegi pistikut lahti ei teinud ega midagi) , jätsin sinnasamma rippuma ja tahtsin peegli ära võtta. Poldid tegin lahti ja avastasin et kaugemale sellest jõuda läheb keeruliseks. Panin peegli külge tagasi, uksepolstri tagasi. Ei tea kas selline üritus võib kuidagi seotud olla sellega et aku tühjaks läks? Enda loll pea küll ei suuda seda seost välja mõelda. Isegi ühtegi pistikut ei ühendanud lahti.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 19.05.2020 22:20 36\nKas kellelgi on kogemust veakoodiga 51AE ? See kood on seotud piduritule lülitiga. Piduritule lüliti asub eeldatavasti kuskil piduripedaali juures. Kas auto mittekäivitumine võib olla seotud selle lülitiga? Automaatkastiga autol tuleb piduripedaali vajutada et ta käivituks. Kui siuke nupp katki on,kas võib oletada et see ka auto käivitamisse puutub? Oleks jube kihvt kui keegi viitsiks kaasa mõelda.\nPostitus Postitas mike1 » 20.05.2020 15:07 09\nKui sa varasemalt kirjutasid, et starter ketrab ja käima ei lähe, siis ei saa piduripedaali lüliti seotud olla. Piduripedaali asendianduri veaga ei lülitataks starterit järgi.\nPostitus Postitas ttsys » 20.05.2020 15:28 10\nVeel mingeid sissekandeid selle 51AE kõrval? Muid koode?\nÜldiselt 51AE ei anna ühest tähendust, et viga pidurilülitis vaid kuvab enda taga enamasti seda veainfot, et moodulist tulevas kommunikatsioonis on katkemine. Viga võib olla mooduli(te)s, juhtmestikus jne. või üldse kolmanda järguline mingi juhtumi tagajärg; näiteks ebapiisav tööpinge moodulil aka aku madal laadimistase vmi.\nPS: Pidurilüliti testimiseks ju võimalik diag. seadmega aktuaatorikäivituskäsk/asendi lugemine anda ehk üldiselt väga lihtsalt tuvastatav viga toetudes sündmuste vealogile.\nplekikortsutaja kirjutas: ↑\n19.05.2020 22:20 36\nKas kellelgi on kogemust veakoodiga 51AE ?\nPostitus Postitas ttsys » 20.05.2020 15:46 51\nKaua see kõik kokku kestis? Uks oli lahti ja töö kirjelduse järgi ca 30-40 minutit oli autol seega süsteemi pidevalt üleval hoidev energiakulu... Vastus: jah, selline tegevus kurnab akut; nõrga aku võtab maha selline piinamine. Kui välist toidet pole rakendada siis võinud vähemalt ukseluku näiteks enne kruvikaga kinni lasta, et auto magama saaks minna.\n02.05.2020 15:14 34\n/.../Ei tea kas selline üritus võib kuidagi seotud olla sellega et aku tühjaks läks? Enda loll pea küll ei suuda seda seost välja mõelda. Isegi ühtegi pistikut ei ühendanud lahti.\nPostitus Postitas ooDDoo » 20.05.2020 18:56 07\nKui e60 proovida tühja akuga mitu korda käivitada on suht reaalne et cas ja mootoriaju immokood ei klapi. Immokood vahetub peale igat käivitust. Kui üks moodul uuendab koodi , aga teisel moodulil ei jätku voolu, et koodi uuendada on tulemus käes. On tulnud sellist jama ette isegi e39 diisliga. Aitab kui inpa kaabliga cas ja mootoriaju uuesti sünkroniseerida.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 21.05.2020 17:10 54\nUrgitsed auto kallal ~30 min uks lahti ja tulemuseks on tühi aku ja siuke kompott?...\nKas sellel autol mitte pole kavalat/tarka süsteemi,mis aku säästmiseks(et järgmisel käivitusel oleks võtta piisav vool) lülitab igasugused asjad välja?\nP.S. - suured tänud kõigile kes hetkeks süvenesid ja viitsisid mõtted kirja panna. Usun et selline teema huvitab paljusid.\nPostitus Postitas plekikortsutaja » 21.05.2020 17:13 25\n20.05.2020 15:28 10\nAutole sai juhe taha pandud ja vigade nimekirjas on veel ka teisi asju.\nPostitus Postitas ttsys » 21.05.2020 20:40 52\nPole kõigil E60-l energiajuhtimisemoodulit ja pole ka IBS-i - eriti algusaastate võtmest käivituval E60 pole sellist tarkust. See oli muidugi E65-l samal ajal juba olemas.\n21.05.2020 17:10 54


Lady's Choice taas lavadel: kuus andekat noort lauljatari andsid välja tõelise suvehiti! - Elmar.ee\nLady's Choice taas lavadel: kuus andekat noort lauljatari andsid välja tõelise suvehiti!\n26. juuli 2019, 11:16\nKuuest säravast Eesti Noorte Muusikaliteatri liikmest koosnev tüdrukutebänd «Lady's Choice» andis välja suveloo «Sellest suvest». Bänd esitas värsket lugu raadio Elmar LIVE stuudios.\n«Lady's Choice» on Noorte Muusikaliteatri lavastuse «Sofia» raames kokku pandud tüdrukutebänd. «See on kuidagi nii inspireeriv seltskond! Laval olles saime aru, et see kamp töötab suurepäraselt ka väljaspool etendusi. Bändi nimi oli vaba ja otsustasime, et kollektiiv tuleb teatrilavalt välja ja esineb ka päriselt,» sõnas muusikaliteatri kunstiline juht Kaarel Orumägi.\nMullu kokku tulnud bändi liikmeteks on Siret Tuula, Maria Valk, Kaia-Liisa Kesler, Linda Ellen Toom, Hele-Mai Mängel ja Ketter Orav. Kuus noort neidu esinesid raadio Elmar LIVE stuudios ja esitasid suveloo pealkirjaga «Sellest suvest». Laulu autoriks on Kaarel Orumägi. «See on kõige lihtsam suvest rääkimise lugu. Juttu on sellest, kuidas inimesed saavad suvel end vabaks lasta ja sooja ilma nautida,» sõnas Orumägi.\n«Kõik bändi liikmed on näitlejad ja lauljad. Kuid põhiline on see, et neil on kõigil suurepärane iseloom. Nendega koostöö on puhas nauding. Muusikali «Sofia» raames lõin tüdrukutele konkreetsed karakterid, kuid eks need kanduvad üle ka pärisellu. See tükk on minu enda kirjutatud ja eks ma ikka veidi teadsin, millistele osalistele ma need rollid loon,» lisas Orumägi.\n«Meil on bändis kuus väga erineva isiksusega tüdrukut, kuid saame kõik väga hästi läbi. Ma ei mäletagi, millal meil oleks mõni tüli olnud,» lisas Maria Valk.\n«Lady's Choice võiks vabalt edasi toimida ka siis kui «Sofia» lavastuse esitused läbi saavad. Tegime koos tüdrukutega hetkel populaarsust koguvat vanaduse aplikatsiooni pilti ja naersime omavahel, et kas meie ka viiekümne aasta pärast bändi reunion kontserdi anname, võiksime siis välja näha just sellised nagu tehtud foto näitas,» naeris Siret Tuula.\nMuusikaliteatri suvelavastus «Sofia» jõuab Türi kultuurikeskuse lavale 08.-11. ja 22.-25. augustil.\nTüdrukutebänd Lady's Choice\nFOTO: Ergo Pajuväli\nVaata uue singli videot ka SIIT:


Laura Põldvere mälestab traagiliselt surnud venda: oled teinud minust inimese, kes täna olen - Kroonika\nLaura Põldvere mälestab traagiliselt surnud venda: oled teinud minust inimese, kes täna olen\nLaura Põldvere mälestab sotsiaalmeedias 2016. aastal surnud venda Gregori, kes oleks täna saanud 25-aastaseks.\n"Sulen oma silmad ja sa oled alati minuga. Täna tähistame me mu venna sünnipäeva, kes meil pilvepiiril silma peal hoiab," kirjutas Laura Instagrami.\n"Tänan, Gregor, et tegid minust tüdruku, kes ma olen täna. Armastuse eest moe vastu. Rõõmu ja lõbu eest, mida me koos kogesime. Sina, igavesti."\n22. detsembril 2016 saabus teade, et Tais suri Eesti kodanikust noormees nimega Gregor. Kohalik politsei kahtlustab surma põhjusena kokaiini üledoosi.\nTai uudisteportaali andmetel on tegu 1996. aastal sündinud Gregor Põldverega, kes on lauljatar Laura Põldvere vend. Portaal avaldas ka skaneeringu noormehe ID-kaardist. Eesti Vabariigi Välisministeeriumi esindaja sõnul ollakse noormehe lähedastega ühenduses ja neile pakutakse igakülgset konsulaarabi.\nGregori surnukeha leidis 21. detsembri lõuna ajal hotelli töötaja, kui läks tuba koristama. Surma uuriva politseiniku sõnul lebas ta põrandal külili, vahendas välismaalaste surmajuhtumeid Tais kajastav portaal.\nEsialgsetel andmetel oli Gregor surnud olnud juba mitu päeva. Politsei hinnangul pole põhjust arvata, et ta oleks surnud kuriteo tagajärjel.\nGregor Põldvere läks Rayong's Tapthongi piirkonnas asuvasse hotelli 18. detsembril ehk pühapäeval. Ta pidi lahkuma kolmapäeval, mil ta aga hotellitoast surnuna leiti. Ilmselt suri Gregor samal päeval, kui end hotelli sisse kirjutas.


Kuidas suurendada liige kodus kiiresti Peenise keskmine pikkus, peenis ja lemmiku suurus\nKuidas suurendada liige kodus kiiresti, Kuidas suurendada liige kodus tingimused\nTa hoolib oma Kirikuga tutvujast sõbra heaolust. Tahad kiiresti müüki suurendada?\nAga kui tahad ilma operatsiooni — aega võtab liige enne ja parast suurenemist rohkem, kuid riskid ei ole peaaegu mingit. Kuidas P Lisowski saladused suureneb keskmine pileti; peenise laienemise kirurgia hinnaga ; Raamatud peenise laienemist; kuidas laiendada oma peenist kodus muidugi; Kas masturbation saab suurendada või vähendada suurus peenise.\nMacho Man. Kuidas saab suurendada liige. Mingil hetkel mees kavandab selle kohta, kui selle suurus body sobib väidetavat raames normi ja kas on võimalik muuta. Tegelikult see küsimus on tõsine, sest tänu kahtlust, kas mees rahuldada naist intiimne poolest, tal areneb ebakindlus, kompleksid ja depressioon. Aga Kuidas suurendada liige kodus kiiresti kui arendada endas kogemusi, tuttavaks omadused kasvu liige.\nAgent majanduskasvu käed joonistus liige. Oled kindlasti näinud suurel hulgal erinevaid vahendeid ja riistapuusid, mis pidavat peenist suurendama. Mis suurus liige on keskmine kas nad ka tegelikult töötavad?\nHüdraulpumba kasv liige; Osta Peenis laienemine Ukraina, Harkovi, Dnepropetrovsk; Kuidas suurendada peenise teen; videoõpetus, kuidas suurendada oma peenist; Mul on vaja, kuidas suurendada liige lae alla; Kuidas maksimeerida liige nädalas 2 cm; Kasv hind operatsiooni keha Polovova. Teine folk vahend, et suurendada liige on taotluse jookide ja concoctions. Veel on meie kauged esivanemad teadsid, kuidas suurendada oma peenist inimeste retsepte need ajad, kui ei Kuidas suurendada liige kodus kiiresti muud vahendid.


UUDISED – Loomult Loom\nMaslowi püramiid ehk Maslow’ inimvajaduste hierarhia on laialt tuntud. Vähem on tuntud ameerika psühholoog ning koeratreener Linda Michalesi vastav edasiarendus koerte baasvajaduste visuaalseks kirjeldamiseks. Nüüd on aga koerte vajaduste hierarhia eesti keelde tõlgitud ning koeraomanikele, -treeneritele ja teistele koertega igapäevaselt tegelevatele inimestele tasuta kättesaadavaks tehtud. Linda Michaelsi sõnul on kontseptsiooni loonud tiim väga rõõmus […]\nTallinn on nädal aega loomaekspertiisi pealinn\nJärgmisel nädalal saabuvad tippspetsialistid üle maailma kahele Tallinnas toimuvale rahvusvahelisele sündmusele, et leida koos uusi võimalusi toetada loomade tervist ja heaolu, mõista paremini nende käitumist ning ennetada inimeste ja loomade vastu suunatud vägivalda. Lisaks ala professionaalide seminaridele ja töötubadele on kõikidel loomasõpradel võimalus kuulata mitme rahvusvaheliselt tuntud loomade käitumiseksperdi avatud loenguid. 14.juunil korraldab Tallinna […]\nLoomult loom “ristiema” Katrin Viirpalu selgitab, kuidas sõnapaar kokku sai\nKatrin Viirpalu: “Loomult loom” on ühele loomadest rääkivale saatele nii loomulik pealkiri, et ega mul teisi pakkumisi pähe ei tulnudki. Kuku raadio toimetuses kõlas üleskutse, et uuele Aleksei Turovski saatele on vaja nime. Minut mõtlemist ja pakkumine “Loomult loom” minu poolt lendu läks. Eriti vahva on see, et Turovskile see meeldis. Laske loomadel olla loomad. […]\nFecava 2018 satellite event: Health and welfare of animals in AAI\n15. juunil toimub Fecava Eurokongressi raames loomi kaasavate sekkumiste teemaline satelliitüritus: Health and welfare of animals in animal-assisted interventions. Koostöös Eesti Väikeloomaarstide Seltsi, Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühingu ja maailma katusorganisatsiooni IAHAIOga toimuvad loomade heaolu teemal põnevad arutelud. Tutvu programmiga: www.facebook.com/events/173126109986506 Registeerumine e-maili teel: events@teraapiakoer.ee\nÜritus: FECAVA2018 Eurocongress\n14.-16. juunil 2018 korraldab Eesti Väikeloomaarstide Selts Tallinnas Euroopa väikeloomaarstide kongressi FECAVA2018 Eurocongress Rohkem infot: https://fecava2018.org ja www.facebook.com/fecava2018\nFecava 2018 satelliitsündmus: Miks lemmikloomad käituvad nagu nad käituvad?\n15. juunil toimub Fecava Eurokongressi satelliitsündmus “Miks meie lemmikloomad käituvad nii nagu nad käituvad?” FECAVA2018 raames soovib Eesti Väikeloomaarstide Selts koostöös Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühingu ja maailma antud valdkonna katusorganisatsiooniga IAHAIOga jagada Eestisse saabunud tippspetsialistide teadmisi ka teistele valdkonna inimestele. Sündmuse raames jagavad kolm hinnatud käitumiseksperti teadmisi ja kogemusi väikenäriliste ja jäneste, kodukasside ning […]


39,33 € 65,54 €\n11,43 € 19,06 €\n42,35 € 70,58 €\n33,28 € 55,46 €\nVoodipõhi Daniel 5V\n57,48 € 95,79 €\n121,00 € 201,67 €\n117,98 € 196,63 €\nMadrats Vega Visko\n166,38 € 277,29 €\n214,77 € 357,96 €\nMadrats Visco Basic\n229,90 € 383,17 €\n65,54 € 39,33 €\nUniversaalsed lipid keskmise kõvadusega madratsile. Valmistatud kõrgekvaliteedilisest liimitud kasevineerist. Elastsuse reguleerimine keskosas asuvate kahekordsete lamellidega. Tekstiiliriba toote keskosas jaotab massi ühtlaselt laiali ja tagab toote stabiilsuse. Lipid koosnevad 28 kaarjast lamellist (laius 35 mm). Neid hoiavad kinni kahekordsed sisse lastavad plasthoidikud, mis toovad esile madratsi omadused.\n19,06 € 11,43 €\n55,46 € 33,27 €\nMänguline lastetoa detail, mis toob rõõmu nii lastele kui ka nende vanematele. Tugitool on valmistatud vahtpolüuretaanist, tänu millele see on pehme, kerge ja täiesti turvaline.\nRohelist värvi kootud kattekangast võib pesta kuni 40 °C.\n70,58 € 42,35 €\nPehme stiilne kate on valmistatud trikotaažkangast, mis sisaldab naturaalset linakiudu. Tänu lina headele omadustele on kate antibakteriaalne, tolmulestad ei arene selles. Seda võib pesta kuni 60 °C temperatuuril.\n55,46 € 33,28 €\nKindel tugi imiku selgroole\n28 fooliumiga kaetud ja kautšukiotstega kvaliteetne tugev lamellvõre. Jäikus on saavutatud voodipõhja keskel oleva kahekordse lamelli abil. Voodipõhja keskel pikisuunas olev lint suurendab stabiilsust.\n- Sobib kõige paremini lateks- ja vahtpolüuretaan-, samuti vedrumadratsitele.\n- Sobib kuni 120 kg inimestele\n95,79 € 57,48 €\nLONO-TEC II kattemadrats on ette nähtud olemasoleva madratsi kõvenduseks, äralamatud madratsikohtade ühtlustamiseks ning diivanvoodi vahekoha katmiseks. Kattemadrats jaotab naturaalselt inimese raskuse, vähendab pingultunnet, lõdvestab lihaseid ja liigeseid. Selle baas koosneb ülielastsest vastupidavast materjalist Lono-Tec II™. Kattemadratsi ümbrisel on nurkades spetsiaalsed elastsed ribad madratsi külge kinnitamiseks.\n- Kattemadratsi kõrgus on umbes 5 cm.\n100,83 € 60,50 €\nLONO-TEC I kattemadrats on ette nähtud olemasoleva madratsi pehmenduseks, äralamatud madratsikohtade ühtlustamiseks ning diivanvoodi vahekoha katmiseks. Kattemadratsi baas on valmistatud erilise tihedusega (mida kasutatakse vaid selles madratsis) kauakestvast elastsest materjalist Lono-Tec I™, mis laseb õhku läbi. Kattemadratsi ümbrisel on nurkades spetsiaalsed elastsed ribad madratsi külge kinnitamiseks.\n136,12 € 81,67 €\nKOMBI BASIC on atraktiivne mitmekihiline madrats. Soovitatav lastele ja teismelistele, kelle kujuneva luustruktuuri jaoks on kõva alus kõige sobilikum. PUR-vahtpolüuretaanist ja tihendatud RE-vahtpolüuretaanist kihte väärtustatakse nende kasulike ortopeediliste omaduste koosluse pärast. Nende materjalide struktuur on stabiilne ja kindel ning laseb hästi õhku läbi. Madratsi profileeritud pealispind kohandub suurepäraselt keha järgi, masseerib, parandab verevarustust ja lõdvestab lihaseid.\n- Praktiline kate FROTE on kergesti hooldatav, eemaldatav ja kuni 60 °C temperatuuril pestav\n- Madratsi kõrgus on umbes 13 cm.\n171,42 € 102,85 €\nJONĖ PLIUS on vahtpolüuretaanist kahekihiline (2 cm Memospace՚i™ kihiga) keskmiselt kõva mugav madrats 7 anatoomilise tsooniga. JONĖ PLIUS tagab keha maksimaalse lõdvestuse ning pakub head hinna ja kvaliteedi suhet. Õhu maksimaalne läbilaskvus, head ortopeedilised omadused ja vastupidavus on nüüd igaühele kättesaadavad.\n- Madratsi kõrgus on umbes 15 cm.\n- Soovitame kuni 100 kg inimestele.\n- Kaheaastane garantii.\n201,67 € 121,00 €\nPehme kattemadrats MEMOSPACE 5 on ette nähtud olemasoleva madratsi pehmenduseks, äralamatud madratsikohtade ühtlustamiseks või diivanvoodi vahekoha katmiseks. Erilist mugavustunnet loov ja keha järgi kohanduv kattemadrats on valmistatud viskoelastsest materjalist MEMOSPACE™. Kattemadratsi ümbrisel on nurkades spetsiaalsed elastsed ribad madratsi külge kinnitamiseks.\n196,63 € 117,98 €\n438,63 € 263,18 €\nMIEGĖ on keskmise kõvadusega ühtlane Lono–Tec I™ materjalist madrats. Hea hinna ja kvaliteedi suhe. Õhu maksimaalne läbilaskvus, head ortopeedilised omadused ja vastupidavus on nüüd igaühele kättesaadavad.\n- Madratsi kõrgus on umbes 10 cm.\n- Soovitame kuni 90 kg inimestele.\n- Katet võib puhastada kuivkeemilisel viisil.\nMIEGĖ on keskmise kõvadusega ühtlane Lono–Tec I™ materjalist madrats. Hea hinna ja kvaliteedi suhe. Õhu maksimaalne läbilaskvus, head ortopeedilised omadused ja vastupidavus on nüüd igaühele kättesaadavad. Madratsi kõrgus on umbes 10 cm.\nSoovitame kuni 90 kg inimestele. Katet võib puhastada kuivkeemilisel viisil. Kaheaastane garantii.\n277,29 € 166,38 €\nVEGA VISKO on mugav, keskmiselt kõva vedrumadrats 7 anatoomilise tsooni ja 3 cm paksuse Memospace’i™ kihiga. VEGA VISKO pakub suurepärast hinna ja kvaliteedi suhet. Maksimaalset õhuläbilaskvust, suurepäraseid ortopeedilisi omadusi ja kauakestvust saab nüüd nautida igaüks. Käesoleva universaalse madratsi kõrguseks on umbes 20 cm.\nSoovitame inimestele kaaluga kuni 110 kg.\nKatet võib pesta kuni 60ºC juures. Kaheaastane garantii.\n317,63 € 190,58 €\nJONĖ on 2 cm Memospace՚i™ kihiga keskmiselt kõva madrats. See madrats sobib inimestele, kellele meeldib magada kõvemal aluspinnal. JONĖ pakub head hinna ja kvaliteedi suhet. Õhu maksimaalne läbilaskvus, head ortopeedilised omadused ja vastupidavus on nüüd igaühele kättesaadavad.\n357,96 € 214,77 €\nPehme kattemadrats MEMOSPACE 7 on ette nähtud olemasoleva madratsi pehmenduseks, äralamatud madratsikohtade ühtlustamiseks või diivanvoodi vahekoha katmiseks. Erilist mugavustunnet loov ja keha järgi kohanduv kattemadrats on valmistatud viskoelastsest materjalist MEMOSPACE™. Kattemadratsi ümbrisel on nurkades spetsiaalsed elastsed ribad madratsi külge kinnitamiseks.\n- Kattemadratsi kõrgus on umbes 7 cm.\nVISCO BASIC on viie anatoomilise tsooniga kolmekihiline madrats, millel on keha järgi kohanduv viskoelastne vahtpolüuretaankiht.\nTugev ja kauakestev baas koosneb HR- ja PUR-vahtpolüuretaanist, mis kohanduvad elastselt inimese keha järgi, loovad kindla toe ja ei kaota oma kuju. Materjali avatud struktuur laseb hästi õhku läbi. Madratsi pealmine viskoelastne kiht on jaotatud viieks anatoomiliseks alaks, mis on moodustatud horisontaalsete sisselõigetega. See aitab kõige tugevama surve all olevaid madratsikohti pehmendada. Keharaskus jaotub paremini ja lülisammas püsib magamise ajal õiges asendis. Pehme kate Frote on kergesti hooldatav, eemaldatav ja 60 °C temperatuuril pestav.\n- Toote aluseks soovitame valida võrelise voodipõhja. Võib ka asendi muutmise funktsioonidega.\n- Madratsi kõrgus on umbes 15 cm\n368,04 € 220,83 €\nPOEMA ORTHO on individuaalselt kohanduvate vedrudega madrats. Omavahel ühendamata taskuvedrude süsteem reageerib eraldi kehajoontele. Madrats surutakse kokku üksnes seal, kuhu kandub inimese raskus. Liigutus ei kandu edasi kõrval magajale. Ei tekita häält. Laseb õhku läbi. Madratsi alus on jaotatud viieks anatoomiliseks alaks, tänu millele see kohandub tõhusamalt kehaga, loob lülisambale kindla toe ja lihased lõdvestuvad paremini. Profileeritud pealispinnal on masseeriv toime, see parandab õhu liikumist ja kiirendab niiskuse väljutamist, tänu millele inimene higistab magades vähem. Madratsi äärtes on koguni 5 cm vahtpolüuretaanist ribad, seega võite olla kindlad, et madrats säilitab oma kuju mitte ainult magamise, vaid ka sellel istumise järel. Et valida saab kõvema ja pehmema poole vahel, leiab igaüks endale mugavaima võimaluse. Luksuslik kate Silver on õmmeldud hõbedaga kangast (36% viskoosi, 64% polüestrit). Hõbedal on alaline antibakteriaalne toime. See on üks iidsemaid ja levinumaid viise kaitsta end seene ja bakterite eest.Hõbedaioonid (Aq+) kaitsevad tekstiili mikroorganismide (bakterite, seene) eest ja hävitavad neid naturaalselt.\n- Katte saab 4 servast eemaldada ja kuni 60 °C temperatuuril puhtaks pesta.\n- Toodetud Tšehhi Vabariigis.\n- Madratsi kõrgus on umbes 20 cm.\n383,17 € 229,90 €\nSAMANA on Lono-Tec I™ materjalist pehme, kohev, 7 anatoomilise tsooniga mugav madrats. SAMANA pakub head hinna ja kvaliteedi suhet. Õhu maksimaalne läbilaskvus, head ortopeedilised omadused ja vastupidavus on nüüd igaühele kättesaadavad.


Riigikogus läbis teise lugemise üldarstiabi kättesaadavust parandav eelnõu | MinuAeg\nKodu/Tervis/Riigikogus läbis teise lugemise üldarstiabi kättesaadavust parandav eelnõu\nRiigikogu tänasel täiskogu istungil läbis teise lugemise eelnõu, millega muu hulgas tagatakse üldarstiabi kättesaadavus ja parandatakse perearsti nimistute teenindamise järjepidevust.\nValitsuse algatatud tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (533 SE) järgi muudetakse tervisesüsteem paindlikumaks ja inimkesksemaks. Eelnõu järgi korraldab alates 1. juulist üldarstiabi Terviseameti asemel Eesti Haigekassa.\nEelnõuga täpsustatakse perearsti nimistusse registreerumise aluseid. Muudatusega lisatakse tervishoiuteenuste korraldamise seadusesse elamisõiguse alusel Eestis elava isiku ja ajutise viibimisalusega Eestis seaduslikult viibiva ravikindlustatud isiku õigus registreeruda perearsti nimistusse ja vahetada kirjaliku avalduse alusel perearsti. Eelnõuga võimaldatakse nimistu esmakordsel kinnitamisel hoida nimistu väiksem, kui on seaduses sätestatud nimistu ülemine piirmäär, et anda alustavale perearstile aega nimistuga tutvuda ja kohaneda.\nNähakse ette ka perearsti kohustus teavitada nimistusse kuuluvaid inimesi vähemalt kuus kuud ette, kui muutub perearsti tegevuskoht. Muudatuse eesmärk on võimaldada patsiendil vajaduse korral vahetada perearsti või teha ettevalmistusi elukorralduses, et harjuda perearsti uude tegevuskohta liikumisega.\nEelnõuga nähakse ette võimalus tagada arstiabi olukorras, kus avalikud konkursid nimistule perearsti leidmiseks on ebaõnnestunud või nimistu jääb ootamatult perearstita. Leevendatakse ka lähtetoetuse taotlemise tingimusi: pikendatakse taotluse esitamise perioodi, luuakse õiguslikud eeldused, et maksta lähtetoetust senisest suuremas summas ja kasutada lähtetoetust osaliselt. Eelnõuga luuakse võimalus määrata prioriteetne piirkond või eriala ning maksta perearsti lähtetoetust kuni toetuse kolmekordses määras. Lähtetoetuse määr on 5000 eurot.\nSamuti laiendatakse eelnõuga piiratud ulatuses kokkulepitud ravimite retsepti väljakirjutamise õigust õendusabi eriala omandanud õele (eriõele) samas ulatuses, nagu see kehtib praegu pereõdedele. Muudetakse ka töövõimetuslehe väljakirjutajate ringi, andes töövõimetuslehe väljakirjutamise õigus õele.\nTeise lugemise käigus otsustati huvigruppide esindajatelt saadud tagasisidest lähtuvalt jätta eelnõust välja säte, mis oleks võimaldanud haiglavõrgu arengukava haiglatel teenindada perearstide nimistuid olukorras, kus pole võimalik perearsti kättesaadavust tagada.\nArst Tervis üldarstiabi\nEuroopa Ravimiameti ja Euroopa Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskuse soovitused erinevate COVID-19 vaktsiinide kombineerimiseks


Miks on turuosa oluline? Sest suurem on parem - Toote Elutsükkel\nMiks on turuosa oluline? Sest suurem on parem kui parem\n'Miks teie tooted kehvemini toimisid?' Sellele lihtsale küsimusele vastamine on kellelegi ebamugav toote juht . Sageli käib järgnev vestlus konkurentide ümber, IT tähtaegade ületamine, valed stiimulid, ebapiisav sponsorlus või aeglane lapsendamise määr.\nEhkki välised tegurid aitavad kindlasti kaasa, on staažikate juhtide jaoks need takistused tavapärased. Nad tegelevad arendamise käigus aktiivselt probleemidega, kuid nende hoolsad jõupingutused võivad siiski anda ülekaalukaid tulemusi. Edukad juhid mõtlevad pidevalt mõju loomisele. Nad mõistavad, et nende toode pole asi, vaid vahend soovitud lõpptulemuse saavutamiseks. Ebaõnnestunud tootejuhid kuvavad tavaliselt järgmist mõtteviisi:\nKeskendun kõigepealt sellele, et oleksin suurem, mitte parem.\nTootejuhtidele on jõuliselt antud arusaam, et turuliidrid on funktsioon parima kliendikogemuse pakkumine . Paljud selle mantra juhitud programmid ei täida ootusi - tavaliselt seetõttu, et nad sõnastavad valesti oma parima kogemuse määratluse.\nMõelge kohalikule toidukaupluste kettile, et lisada veebipõhine tellimisteenus koos järelejõudmise / vastuvõtmise teenusega. Nende eristajaks võivad olla töötajate “korjajad”, kes on põhjalikult koolitatud (a) tuvastama kõige värskemaid tooteid ja (b) ennetavalt pakkuma kulude kokkuhoiu alternatiive. Miks meelitab see ülitarbijasõbralik kogemus vaid murdosa nende ostjate arvust, kes soovivad sõita miile kaugemale, et kasutada üleriigilise superpoe üldteenust? Mõnikord ei saa suuremaks saamise eelistest üle olla, kui parem olla.\nSuurem vs parem\nParem on seotud viiside parandamisega, kuidas kliendid teenust õpivad, ostavad, kasutavad ja maksavad. See hõlmab kõiki end-to-end-kogemuse komponente. Parema pakkumise võib anda mobiilirakenduste tellimise, intuitiivsema kasutajaliidese, ennustavate ostunimekirjade lisamine või kontoriteenuste osutamise automatiseerimine.\nSeevastu suurem viitab turuosa kasvule, abonentide lisamisele, tulude kasvule ja marginaalide paranemisele. Enamik tootejuhte usub intuitiivselt, et paremad teenused toovad kaasa suuremaid tulemusi, kuid tegelikult on põhjuste ja tagajärgede korrelatsioon palju keerulisem.\nFunktsiooni pariteedi jälitamine on eksitav\nTooterühmad jälgivad tulemusi prognoosi või kasumi ja kahjumi (P&L) eesmärgi saavutamiseks. Nad jälgivad klientide rahulolu-uuringuid ja teenuse taseme eesmärke. Parandusmeetmeid alustatakse siis, kui mõõdikud ei vasta ootustele. Liiga sageli on kiirparandus pakiline probleemide puudujääkide kõrvaldamine, tuginedes müügimeeskondade anekdootilistele tõenditele, mis väidetavalt kaotasid seetõttu, et konkureerival tootel oli rohkem võimalusi.\nNendele andmetele tuginemine on ohtlik, kuna ei arvestata, kas funktsionaalsus oli väidetava kaotuse tõeline põhjus. Sageli pakub puuduv omadus väljavaate jaoks lihtsat viisi oma alternatiivse ostuotsuse põhjendamiseks, kui konkurent pakkus lihtsalt paremat üldist väärtuspakkumist. Nad arendasid tugevamaid suhteid, olid sõlminud lepingud, mida saab taaskasutada, ühendada rohkem komponente ja pakkuda muud materiaalset või immateriaalset kasu, mis on ostjale väärtuslik.\nJätkates ülaltoodud näidet, ostavad tarbijad supermarketites isegi siis, kui nad tõesti naudivad naabruskonna toidupoed isikupärastatud teenuseid, sest kastipoes ostlemisel saadud üldine väärtus ületab kõrgematest üksikutest toodetest või teenustest saadavat kasu.\nSarnaselt alahindavad tootejuhid saamise olulisust superpoe moodi . Superkaupluseks saamine ei tähenda tingimata mastaabisäästu. Selle asemel on tegemist väärtuse ökosüsteemi loomisega, kus müügimeeskonnad on motiveeritud teie pakkumisi rohkem reklaamima kui teisi tooteid ja kliendid on muutunud nii lojaalseks, et kontrollivad kõigepealt teie ettevõttelt uue probleemi lahendusi otsides. Paljudele peaaegu kõike ostvatele tarbijatele on esimene peatus Amazon. See nähtus on vähem seotud madalate kuludega ja rohkem usalduse, juurdepääsuga konkureerivatele pakkumistele, kiire kohaletoimetamise ja lihtsa tagastamisega. Kliendid on kallutatud turuökosüsteemide poole, mis pakuvad kõrget mugavust ja usaldust.\nMüügimeeste ja hoone funktsioonide lubamine\nTootejuhid keskenduvad toodete meisterdamisel peaaegu eranditult lõppklientidele ega arvesta müügimeeskonna vajadustega. Liiga sageli toetuvad juhid enda müümise pakkumise tajutavale “suurusele”. Seega ei soovi nad varajasete klientidega drastilisi samme astuda, eelistades veeta kuid oma esialgse küpsiste lõikuri kontseptsiooni kinnitamisel, kui turg ilma nendeta edasi liigub. Tootejuhid ei investeeri piisavalt usaldusväärsete ökosüsteemide loomisse, kus kontotiimid soovivad tooteid müüa, kuna nad:\nMõistke ettevõtte kirge teenuse vastu\nTea, et ettevõte on reageeriv\nTea, et ettevõte on valmis klientidega otse suhtlema\nTea, et ettevõte muudab suunda valdkonna tagasiside põhjal\nVäledad sprindid võimaldavad kiiret versioonide kordamist kliendi vajadustega paremini kokku viia. Paljudel turgudel on vähemalt üks olemasolev pakkuja loonud baasjoone, millega uusi tulijaid võrreldakse. Näiteks kui Lyft sisenes Uberi ruumi, olid potentsiaalsed kliendid juba varem ootused ja kogemused sõidujagamisteenuste toimimise kohta. Ajal turule sisenemine , järgivad paljud tootejuhid selle skripteeritud lähenemise mõningaid variatsioone:\nKäivitage põhijoonte ja hinnapariteediga MVP.\nHankige rannapea kliente.\nParemini mõista turu vajadusi.\nKoostage tõeliselt diferentseeritud pakkumine ja suurendage turuosa.\nKahjuks tõrjub konkurents samm-sammult finišijoone välja, viivitades edasiliikumise kriitiliste sammudeni 2–4. Kiire kasvuni jõudmine on soovitav tulemus.\nVõistkonnad kujundavad MVP-sid funktsiooni pidevuse mõlemas otsas, kuid harvemini keskel. Nad näevad ette põhi- ja lisatasemeid ning ehitavad liiga väheste võimalustega esialgse baasversiooni. Teise võimalusena lahendavad nad probleemide kogu, mis on 95% ostjate jaoks liiga suur.\nNeed liiga vähe või liiga palju pakkumisi ei saa konkureerida algajaga MVP pakkumiste kohandamine suurima demograafia jaoks, mida nad usaldusväärselt suudavad teenida , mille taga on müügimeeskonnad, kes soovisid neid kliente iga hinna eest võita. Võimud, kes püüavad järele jõuda, funktsioonide järgi või üleehitada, ei saavuta kunagi kriitilist massi. Kuna müügimahu suurendamine, kui tsükleid saab kasutada teeninduskogemuse parandamiseks, ei ole mõistlik, keskenduvad paljud heatahtlikud tootemeeskonnad parima toote loomisele.\n4 strateegiat suuremaks vs paremaks\nVältige protsesside enneaegset automatiseerimist\nTavaline stsenaarium: Ärijuhtum prognoosib teenuse nii suurt müüki peab olema eeldatavate tellimuste rahuldamiseks täielikult automatiseeritud. See hõlmab operatiivseid kohustusi automatiseeritud manuaalprotsesside automatiseerimiseks, et toetada varajast kasutuselevõttu.\nStrateegia: Ära tee seda - vähemalt mitte kohe . Tooted kalduvad peaaegu alati aeglasemalt kui lansseerimiseelsed prognoosid. Automatiseerimise eelistamine müügimahtude suurendamisele on suur viga. Automatiseerimine ei müü rohkem vidinaid, kuna kliendid näevad kardina taga harva, kuid rohkemate vidinate müügist saadud tulu tunnustamine on võimendus, mis kiirendab arengut mastaabis.\nMantra Kui te selle ehitate, siis nad tulevad on pigem erand kui norm. Nii enne kui ka pärast turule toomist keskenduge partnerlusele, müügikompensatsioonile, pakkide pakkumisele, tellimismudelitele, sotsiaalsele suhtlemisele ja muule, mis tugevdab teie väärtuspakkumist ning soodustab müüki ja klientide käitumist. Enne back-office'i automaatika lisamist juurutage viis uut viisi müügikiiruse loomiseks.\nVältige pariteedi kuvamiseks võidusõitu\nTavaline stsenaarium: tootejuhid käsitlevad funktsionaalset pariteeti absoluutse miinimumina, et olla turul konkurentsivõimeline.\nStrateegia: Võitjad võidavad, sest pakuvad suuremat väärtust, mitte rohkem funktsioone . Probleem on selles, et need täiendused on sageli funktsioonid, mida saab kiiresti lisada, kuid mis ei mõjuta ostja otsuseid. Innukad tootemeeskonnad on muutnud olukorda, lisades võimalused, mis pole ühegi konkurendi jaoks saadaval. Vähem saab paremaga rohkem olla väärtuspakkumine .\nMõelgem kahele analüüsiettevõttele, kes loovad toimivuse juhtpaneelid samade andmetega, mida töödeldakse nende vastavate aruandlusmootorite kaudu. Üks tootemeeskond turustab üldist visualiseerimispaketti, mis võistleb turuosa pärast ärianalüütika pakkujate ülerahvastatud valdkonnas. Teine on P&L plaan, mis kohandab sarnast põhitehnoloogiat, et luua turvatundlikkuse vastavuse kontrollimise toode, mis vastaks alaealiste turuvajadustele.\nKaasake teisi osakondi\nTavaline stsenaarium: tootejuhid on aktiivsed osalejad arendusprotsessis, kuid nad ei saa kõike teha. Turundus-, juriidiliste, regulatiivsete, toimingute ja müügimeeskonnad peavad vastutama toote panuse eest toote edusse.\nStrateegia: Inimesed teevad neile parimat . Tootejuhte hinnatakse finantstulemuste põhjal. Teistel meeskondadel on erinevad eesmärgid. Turundusmeeskonda võidakse innustada esitama sisu või sotsiaalmeedia kampaaniaid joondamise ajaskaalaga kooskõlas. Operatsioonimeeskonda võidakse otsida, kuidas leida vähem ressurssidega rohkem kliente. Juriidilised meeskonnad võivad soovitada riskide vältimise poliitikat, mis kaitseb ettevõtte mainet, kuid hoiab ära mõjusa müügi.\nEttevõtte juhid peavad väsimatult evangeliseerima programmi väärtust laiendatud meeskonnale, et saavutada nõutavate tulemuste saavutamiseks vajalik vastavus ja koostöö. Nad peavad investeerima märkimisväärse aja koos sisejuhtidega, kes mõistavad tõkkeid, näidates samal ajal valmisolekut eelarve kinnituste eskaleerimiseks, riskide maandamise strateegiate väljatöötamiseks, alakasutatud ressursside ümberpaigutamiseks ja üldjuhul ületama vastuväited, mis toetavad mittetäitmise tüüpilisi vabandusi. Tootejuhid ei saa kõike teha, kuid lõppkokkuvõttes vastutavad tootejuhtide tagamine programmi eesmärkide saavutamise eest - isegi kui üksikud meeskonnad üritavad täita oma vaikitud, kuid potentsiaalselt vastuolulisi eesmärke.\nVältige tasuta proovimisi\nTavaline stsenaarium: kui ärikasutajad kogevad seda uskumatut toodet, muutuvad enamus tasuvateks tellijateks. Teise võimalusena, kui kasutajad tutvuvad piiratud versiooniga, tellivad nad võimaluse korral täieliku funktsiooni pakkumise.\nStrateegia: Tasuta prooviversioonid võimaldavad sõbralikel klientidel prototüüpe kinnitada, kuid on turuliidrite loomisel harva kasulikud . Katsed tarbivad sagedamini arendus- ja operatiivressursse, ilma et oleks selge tee tuludeni. Seda peamiselt seetõttu, et äriklientidel on erinevad hanke- ja riskihindamisprotsessid, mis muudavad proovitingimuste vastuvõtmise keeruliseks. Halvimal juhul edastavad tasuta prooviversioonid teie konkurentidele, et teie pakkumine pole tootmiseks valmis, mida nad aktiivselt teie vastu müümiseks kasutavad.\nParem võimalus on luua tasuline pakkumine, mis lahendab ainulaadselt probleemi piiratud hulga täpselt määratletud klientide jaoks, koos vajaduse korral agressiivse turunduse ja allahindlusega, et võita see turu alamhulk. Selle lähenemisviisi korral on klient nõustunud teie lepingutingimustega (mida sageli prooviperioodil ei juhtu), ettevõte on positsioneeritud mõttejuhina ja see võib kasutada neid varaseid võite järgmiste võimaluste voorude viitena.\nParem on müüa klientidele teenus esimese kolme kuu jooksul 100% allahindlusega kui lasta neil samadel väljavaadetel kasutada 90-päevast tasuta prooviperioodi.\nKuigi semantiliselt tunduvad mõlemad võimalused sarnased, on esimesele tohutuid eeliseid - võib teatada „tõelisest“ kliendist ja tasulise abonendi konversioonipotentsiaal on kasvanud 10x või enam, lihtsalt sellepärast, et nad on lepingu sõlminud.\nKeskenduge suuremale - järgneb parem\n'Miks on turuosa oluline?' on raske vastata. Lõppkokkuvõttes vajavad suurepärased tooted tulevaste investeeringute ja laienemise jaoks hoogu, et kliendid neid kogeksid. Kliendi hankimine on raske töö, mis ei toimu võluväel ega juhuslikult. Mida rohkem on vaeva nähtud toote suuremaks muutmiseks, leides viise, kuidas müük toote kiiremaks müümiseks rohkematele inimestele, seda suurem on võimalus saada ressursse pakkumise paremaks muutmiseks viisil, mis klientidele tõeliselt korda läheb.\nMis on toote omaduste maatriks?\nToote omaduste maatriks näitab, millised kliendi vajadused on antud toote teatud omadustega täidetud. Toote omaduste maatriksi analüüsimine võib paljastada rahuldamata vajadused ja turuvõimalused.\nKuidas saab toode suurendada turuosa?\nToode võib suurendada turuosa, luues väärtuspakkumisi, mis rahuldavad klientide vajadusi. Kuid ka ideaalne toode vajab müügiprotsessi osas palju investeeringuid, et klientideni edukalt jõuda.\nKuidas leiate toote turuosa?\nToote turuosa leiate jagades kogu jooksva müügi kogu turu suurusega, mille saab välja arvutada avaliku statistika või ligikaudsete arvutuste põhjal.\nMis on näide turuosast?\nTuruosa näide võib olla 15-20% suurune Apple'i turuosa nutitelefonide turul. See tähendab, et umbes 15-20% inimestest kasutab kogu maailmas iPhone'e.\nMilline on optimaalne turuosa?\nOptimaalset turuosa loetakse selliseks, kus turuosa suurendamine või vähendamine tooks kaasa pikaajalise tulu vähenemise. Selle väljakutsega seisavad silmitsi ainult maailma suurimad ettevõtted, samas kui enamik nende konkurente keskendub ainult turuosa suurendamisele.\nEttevõtte tulumaksu reform ja hindamise tulevik - II osa\nEsmamuljed - UX-i pardaletuleku juhend\nsõlm js väljendab ülejäänud api\nFinantsprotsessid Tehnoloogia Vilgas Talent Ui Disain Jaotatud Võistkonnad Investorid Ja Rahastamine Vilgas Muu Elustiil Inimesed Ja Meeskonnad


Postitatud: 24-08-2013 14:54\nRahulik kuid ärritavad teised ärritunud inimesed, ärritunud oleks kandub justkui üle. On kaks varianti, kas ärritunud inimene ärritab mind ennastki või ajab siis hoopis naerma.\nPostitatud: 24-08-2013 15:08\nMinu eelmises töökohas oli ülemus väga närviline ja reageeris arusaamatustele hirmsa tragöödiaga. See mõjutas mind ka ja tegi närviliseks. Nüüd, kus töötan rahulike inimestega, olen ise ka rahulikum, isegi siis, kui midagi väga tõsist juhtub.\nPostitatud: 11-09-2013 12:19\nPigem närvihaige, kui rahulik. Ainsaks vahendiks hetkel on suits ja paar palderjani tabletti sisse ajada.\nPostitatud: 11-09-2013 12:25\nSisemiselt olen ma veits närviline ,kuna elu on selline.\nAga välimiselt paistan ma õnnelik,energiline ja optimist kõigi jaoks.\nMa ise vahel mõtlen kuidas mul õnnestub see välja mängida.\nKui vahel elu hakkab väga ``kive viskama`` , siis tuletan endale meelde kui hea inimene ma olen.Kas mul üldse tasub muretseda asjade pärast mida ma ei saa muuta.Tihtilugu ei õnnestu mul seegi.\nOlen mõelnud ka ,et laseks antikad välja kirjutada.\nAga siiani olen ikka kõva mutt olnud,et ilma nendeta hakkama saan :)\nPostitatud: 11-09-2013 14:19\npigem rahul ,kuid mitte üdidni\nPostitatud: 11-09-2013 14:35\n...oma "meest " hulluks...\nPostitatud: 11-09-2013 14:40\nPalderjanitilgad ja jooga.\nPostitatud: 11-09-2013 14:58\npigem närviline.. samas, keegi ei lähe ju "niisama" närvi, ju siis peab mingi põhjus ikka olema\nPostitatud: 11-09-2013 15:57\nPostitatud: 11-09-2013 16:28\nsisemine bitch vahepeal tuleb välja aga seda harva :D


DELFI VIDEO: Rõivas NATO lennukite vähendamise otsuse mitteteavitamisest: tegemist oli detailse muudatusega - Delfi\nDELFI VIDEO: Rõivas NATO lennukite vähendamise otsuse mitteteavitamisest: tegemist oli detailse muudatusega\nPeaminister Taavi Rõivase sõnul ei teavitatud avalikkust NATO otsusest õhuturbes lennukite arvu vähendada seetõttu, et tegemist oli vaid sisuliselt väikese detailiga kogu regiooni turvalisuse tagamisel.\nPeaminister Rõivas ütles valitsuse pressikonverentsil Delfi küsimusele NATO õhuturbes kasutavate lennukite vähendamisest teavitamise kohta vastates, et Eestis ongi kombeks, et vastavad ametnikud, olenemata nende soost ja vanusest, vastavad oma valdkonna küsimustele.\n"Mulle tundub, et nendes lugudes on segi aetud mitu asja. Tuleb mõista, et õhuturve on üks mitmetest funktsioonidest, mida liitlased Eestis ja selle lähiümbruses teostavad," rääkis Rõivas.\nPeaminister tuletas meelde et mullu Wales`i tippkohtumisel lepiti kokku üle 30 tegevuse, mida tehakse selleks, et meie piirkonna, aga ka näiteks Poola ja teiste lähiregioonide julgeolekut tugevdada. Osad nendest tegevustest on avalikud, osad aga mitte, tõdes Rõivas.\n"See oli otseses seoses sellega, et Venemaa agressiivsus on kasvanud ja et Ukrainas käib, ükskõik kuidas seda formaalselt ka ei nimetata tegelikult ikka sõda," lisas Rõivas.\nSelle poliitilise kokkuleppe üheks osaks oli Rõivase sõnutsi ka õhuturbe tugevdamine ja Baltikumi jaoks tähendab see konkreetselt seda, et kui enne teostati õhuturvet Leedust Šiauliai ühest baasist, siis nüüdseks on saanud uueks normaalsuseks see, et on kaks baasi - õhuturvet teostatakse nüüd ka Ämarist.\n"Selleks, et õhuturbe funktsiooni teostada, ütleme nii, et väljakutsele sõita, on vaja kahte lennukit, mis on pidevas valmisolekus. Selleks aga, et nad oleks valmisolekus, on vaja siia nelja lennukit. Sealt ka tulnud rotatsiooni suurus, et see on olnud neli lennukit," rääkis Rõivas.\nEt asja keerulisemaks ajada, on Rõivase sõnutsi vaja kokku ka umbes 60-200 inimest, kes nende lennukite valmisoleku tagavad. Neid arve täpselt peaministri sõnul välja ei öelda, vaid avalikkusele antakse vaid vahemik.\n"See, kui mõnest detailsest muudatusest ei ole tehtud pressiteadet, eriti kui see puudutab mõnda liitlasriiki, mitte otseselt Eestit, et selle kohta võib ise järeldused teha," rääkis Rõivas.\nPeaminister lisas ka veel, et sageli on lisaks õhuturvet teostavatele lennukitele kohal küllalt teisi liitlaste lennukeid ja ka sel kuul tuleb siia terve hulk lennukeid, näiteks kaheksa A-10 (USA kasutatavad ründelennukid - toim.) lennukit.\nSamuti kinnitas riigijuht, et Eestil on olemas kokkuleppe ja teada ka mitu järjestikust rotatsiooni, mis siin aset leiavad. Seega võib peaministri sõnutsi kindel olla, et 2016. aasta plaanid on selles vallas tehtud ja turvalisus tagatud.\nNATO kinnitas teisipäeval, et vähendab alates septembrist õhupatrulle Balti riikides, milles osalevate lennukite arvu suurendati mure tõttu Venemaa aktiivsuse üle regioonis.\n„Alates 1. septembrist on NATO-l Balti õhuturbemissioonile määratud kaheksa lennukit,“ ütles NATO esindaja Jay Janzen AFP-le. „Praegusel hetkel juhtub meil olema missioonile määratud 16 lennukit, kuid see on selgelt üle sõjaliste vajaduste.“


Blogi | Sisuturundusagentuur Robot Meedia: ETV jätkab kvaliteetse programmiga ka sel sügisel\n"Aktuaalne kaamera" vahetab suvised kellaajad sügiseste vastu alates esmaspäevast, 29. augustist. Pühapäevaõhtune nädalat kokku võttev "Aktuaalne kaamera. Nädal" on tagasi juba 21. augustist.\nETVga ühes taktis avab hooaja ka ERSO, ja seda taas Neeme Järvi dirigeerimisel. Rahvusorkestri sügisest avakontserti näitab ETV 4. septembril kell 20.10. Muusikahuvilisele vaatajale pakub ETV sügise jooksul veel salvestisi Arvo Pärdi nelja sümfoonia ettekannetest, unikaalseid hetki Veljo Tormisega, mis said jäädvustatud sel suvel toimunud Pühajõe regilauluaagris ning otseülekannet rahvusvahelise muusikapäeva tähistamiselt 1. oktoobril. Silla maailmas toimuvaga loob ka 9/11 sündmustele pühendatud Mahleri-esitus New Yorgist, mille ETV vahendab 12. septembri hilisõhtul.\nÜleeuroopalise teadlaste öö raames 23. septembril Eestis toimuvat näitab ETV ka sel sügisel otseülekandes.\nKuigi tänavu tähistatakse 20 aasta möödumist Eesti taasiseseisvumisest, näevad komöödiaseriaali "ENSV" tegelased iseseisvat Eestit paremal juhul ainult oma kõige magusamates unenägudes. Sarja kolmandal hooajal pistab perekond Kadak koos naabrite ja muude seltsilistega rinda murede ja rõõmudega, mida pakkus 1983. aasta. Kui Eesti NSVs oleks tehtud komöödiasarju või ka üldse telesarju nende tänapäevases tähenduses, poleks seda seriaali arvatavasti sündinud. Nii et: kes minevikku ei mäleta, sel on vähem asju, mille üle naerda, arvavad sarja tegijad. “ENSV” ei anna hinnaguid, vaid jätkab vallatletlemist teemadel ja olukordadel, mis võivad uskumatuna näida nii uuele põlvkonnale kui ka neile, kes on kõik selle omal ajal läbi teinud. Eetris pühapäeviti kell 20.30 alates 18. septembrist.\nUut kokandussaadete sarja "Köögikodanikud" näeb ETVs reede õhtuti. Mitmekülgne saatejuht Priit Kuusk, kes ka ise on avaldanud kokaraamatu, võtab ette rahvusrestoranide tutvustamise põneva teekonna, kõikvõimalikes köögiametites kaasa lüües.\nVisuaalselt lummavad restoraniköögid meenutavad oma temporütmidelt elu allveelaevas. Neis on esindatud eri rahvused hiinlasest armeenlasteni, kes kõik on oma elu Eestiga sidunud ja nõus vaatajatega jagama oma rikkalikke kogemusi ja kokakunsti filosoofiat. Usalduslikus köögiõhkkonnas koorub aga välja ka mujalt tulnud inimeste Eesti eluga kohanemise, eesti keele õppimise, pere loomise ja töö otsimisega seonduv. Iga osa lõpuks avaldab peakokk ühe oma lemmikretseptidest läbi aegade ja muidugi valmistab selle järgi roa ka kaamerate ees.\nEsimene saade restoranist Chakra läheb eetrisse ETV kanalil reedel, 9. septembril kell 19.35. ETV2 näitab “Köögikodanike” saadet venekeelsete subtiitritega kolmapäeviti kell 20.\nSarja tootja on Filmiklubi MP DOC. Saadet toetavad Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond, Kultuuriministeerium, Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed.\n"Prillitoos" alustab uue saatejuhi Reet Linna juhtimisel sel sügisel oma 29. hooaega, vaatajaid oodatakse telerite ette iga pühapäeva hommikul kell 9.10. Räägitakse küpsemas eas inimesele huvipakkuvast - muutuvast elustiilist, tervislikust toitumisest, liikumisvõimalustest, moekatest trendidest, reisimisest kodukandis ja kaugemalgi, suhetest laste ja lastelastega. Jagatakse nõuandeid ja nippe. Muidugi tuuakse vaatajani kõik pensioniuudised. Juba esimeses saates 4. septembril on muhe intervjuu sotsiaalminister Hanno Pevkuriga, kellel on edasi öelda mõndagi head.\nSpordisuve kulminatsioon leiab aset augusti viimastel päevadel, kui algavad kergejõustiku maailmameistrivõistlused Lõuna-Koreas Daegus. ETV teeb otseülekanded ja kordab õhtul prime-time'is kergejõustiku maailma tippvõistlust 27. augustist kuni 4. septembrini. Ülekannete kava on ERRi spordiportaalis aadressil sport.err.ee. Nädal pärast kergejõustiku maailmameistrivõistluste lõppu algab Tšehhis ja Austrias võrkpalli EMi võistluste finaalturniir, kus teist korda osaleb ka Eesti koondis. Otseülekannetena saab kõiki Eesti koondise mänge näha ETV-s ja ETV2-s järgnevalt: 10. septembril Venemaa – Eesti, 11. septembril Tšehhi – Eesti, 12. septembril Eesti – Portugal, samuti EMi finaalmängu.\nSpordihuvilistele on häid uudiseid veel. Jalgpalli EMi valikmängudest kannab ETV üle 2. septembril Sloveenia – Eesti, 6. septembril Eesti – Põhja-Iirimaa ja 7. oktoobril Põhja-Iirimaa – Eesti kohtumist. 11. oktoobril on ETV2 kavas Eesti – Ukraina sõprusmäng.\n1.-4. septembrini näitab ETV2 ülekandeid sõudmise MMilt Sloveenias, 15. septembril on ETVs ERGO kettaheite maailmamängude ülekanne ja 18. septembril ETV2s ligi kolmetunnine ülekanne Tartu rattamaratonist.\nKõik ETV vaatajaile olulised saated on sügiseses kuues ekraanil kohe septembri algusest oma harjumuspärastel eetriaegadel. Kaks erandit kellaaegades siiski on: Mati Talviku saade “Ajavaod” saab pühapäevaseks uueks eetriajaks 18.40 alates 25. septembrist; tele- ja raadiouudiseid tutvustavat “NAVI” saadet näeb esmaspäeva õhtuti kell 20.35 alates 5. septembrist. Samast päevast algavad ka “Ringvaade” ja “Terevisioon”, viimane rõõmustab vaatajaid uues kujunduses stuudioga. Armastatud “Õnne 13” tegelasi, kelle elusaatusi suunab taas stsenarist Teet Kallas, näeb alates 17. septembrist. “Pealtnägija” värsked saated on ETV eetris 7. septembrist, “Mida teie arvate?” 9. septembrist.\nHulk häid filme ja sarju tulekul\n9. septembril tele-esilinastub ETVs Sass Henno menuromaani põhjal valminud omamaine mängufilm “Mina olin siin”, mille režissöör on René Vilbre.\nTeisipäevaõhtuti pärast “Aktuaalset kaamerat” näitab ETV uut Norra 24-osalist sarja “Taevasina” (“Himmel Blå”). See on lugu oma koha leidmisest elus. 2008. aastal valminud “Taevasina” on üks kõigi aegadel vaadatumaid põhjamaade sarju. Eetris teisipäeviti kell 22.10 alates 13. septembrist.\nPühapäevaõhtuti kell 19.30 ergutab vaatajaid huumorisari “Lähme lendame!” (“Come Fly With Me”). Brittide naljasoone austajaid ei tohiks uus sari külmaks jätta – samadelt tegijatelt on näiteks ka sari “Little Britain”. Matt Lucas ja David Williams mängivad siin aga rohkem kui 50 erinevat paroodiakarakterit, uue sarja tegevus toimub ühes Inglismaa suurtest lennujaamaterminalidest. Eetris pühapäevaõhtuti alates 25. septembrist\nPühapäevaõhtusel krimifilmiajal, mis on paljudele osaks üleminekust algavasse töönädalasse, jõuavad septembrist eetrisse “Uute trikkide” värsked hooajad, mida vaatajad ongi ETV hankeostjailt küsinud. Aasta lõppu saab aga juba lubada “Sherlocki” teist hooaega, kuna sarja esimene hooaeg möödunud aasta jõulude paiku pälvis vaatajate tähelepanu.\nReede õhtuti näitab ETV sarja “Spioonid” ja laupäeviti “Kiirabihaigla” uusi hooaegu.\nDokumentalistikas üleilmselt olulised teemad\nSari “Välisilm esitleb” avaneb filmidega, kus vaadatakse tagasi maailma vapustanud sündmustele. 5. septembril jõuab eetrisse „When terror hit Norway” (Norra 2011). 12. septembril näeb BBC vastvalminud teledokumentaali „The Day That Changed the World“ USAs 11. septembril 2001 toimunust. Sel sügisel jõuavad vaatajani veel Marianna Kaadi dokumentaalfilm „Lobotoomia“, film Wikileaksi asutajast Julian Assange´st, portreefilmid Ronald Reaganist ja Henry Kissingerist ning palju muud head.\nLoodusfilmiaustajaile laupäeva õhtuti: septembris BBC lühisari mitmekesise loodusega Madagaskari saarest; oktoobris armastusest linnu- ja loomariigis sarjas „Love is in the Wild“; novembrist algab „Last Chance to See“, kus briti näitleja Stephen Fry ja zooloog Mark Carwardine vaatlevad loomaliike, mis on väljasuremisohus.\nEesti parim uus dokumentalistika on ETV eetris kolmapäevaõhtuti. Sel sügisel on ekraanil “Kuku: mina jään ellu”, “Auk nr 8” jpm. Novembri keskpaigast näeb uusi filme sarjast “Eesti lood”.


TOLMPUUDER COLLISTAR SILK EFFECT 35 G HIND | kaup24.ee e-pood\nTolmpuuder Collistar Silk Effect 35 g\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 02-10-2018 kuni 06-10-2018\nToote kirjeldus: Tolmpuuder Collistar Silk Effect 35 g\nSametine ja kauakestev jume garanteeritud!\nNaturaalne jume tagatud vaid hetkega.\nMugav ja pehmete harjakestega aplikaator.\nCollistar mitte ainult ei luba tulemusi, vaid ka täidab neid. Niisugune kõrge bränditeadlikkus ning innovaatilised ja ainulaadsed tooted on muutnud Collistari polpulaarseimaks brändiks terves maailmas.\nCollistar loodi 1960. aastal Itaalia ravimifirma Zambletti SPA kosmeetikaosakonnana, kuid 1982. aastal kasvas sellest välja juba iseseisev kaubamärk.\nCollistar tähendab nooruslikkust ning dünaamilisust!\nCollistari filosoofiaks on toodete kõrge kvaliteet ning konkurentsivõimelised hinnad. Iga toode valmib põhjaliku kosmeetilis-dermatoloogilise uurimistöö ja kvaliteedikontrolli tulemusena ning mida on aidanud edukalt müüa läbimõeldud reklaam ja mõistlikud hinnad.\nCollistari sortimenti kuuluvad näiteks tselluliidivastased ja pinguldavad kehatooted, vananemisvastased ning energiat andvad aroomiteraapia tooted, erinevad tooted meestele, päikese- ning isepruunistavad keha- ja näotooted jne.\nCollistar on ainuke kosmeetikabränd, mille toodet on eksponeeritud muuseumis. 1991. aastal eksponeeriti Collistari toodetud niisutava toimega kreemi „Supermoisturizing-Nourishing Compact Cream“ Leonardo da Vinci teadus- ja tehnoloogiamuuseumis Milanos.\nKauba ID : 899049\nTagasiside tootele: Tolmpuuder Collistar Silk Effect 35 g


Maailmavaade > nr15-2011\nVälispoliitiliste liinide ja doktriinide mõjud Eesti-Vene suhetele\nOn kurvavõitu tõsiasi, et Eesti ja Venemaa kui naaberriikide vahelised suhted pole kunagi olnud sõbralikud või vähemasti head. Siiski võib postsotsialistliku perioodi alguskuude Eesti-Vene suhteid kvalifitseerida normaalseiks kui mitte isegi enamaks. Oli ju tollane Vene NFSV üks esimesi riike Islandi kõrval, kes tunnustas 1991. aasta augustiputði nurjumise järel Eesti taasiseseisvumist sõltumatu ja suveräänse vabariigina. Juba 24. oktoobril 1991 sõlmisid Eesti Vabariik ja Vene NFSV diplomaatilised suhted. 26. detsembril 1991 ratifitseeris Vene NFSV Ülemnõukogu Eesti Vabariigi ja Vene NFSV riikidevaheliste suhete aluste lepingu.\nNäis, et sõbralike suhete kujunemist kahe naaberriigi vahel takistavad veel üksnes Eesti territooriumile jäänud Nõukogude armee üksused. Ent siingi terendas positiivne perspektiiv, kuna 31. detsembril 1991, mil NSV Liit lakkas olemast, kuulutas Venemaa Föderatsioon end selle kolossriigi õigusjärglaseks. Eesti ootas nüüd Venemaa valmisolekut läbirääkimisteks tema vastutusalasse jäänud Nõukogude armee väeüksuste väljaviimiseks Eesti territooriumilt. 14. jaanuaril 1992 külastaski Tallinna neis küsimustes Venemaa välisminister Andrei Kozõrev. Ent vastandina Eesti positiivseile ootustele teatas naaberriigi välisminister, et kõnealused väeüksused ei kuulu Venemaale, vaid hoopis Suveräänsete Riikide Ühendusele (SRÜ), mistõttu Venemaa ei saavat siin midagi omapead teha. Kui nüüd Eesti tuletas Venemaale meelde tema õigusjärgsust NSV Liidule, kelle üksused Eestis paiknevad, oli Venemaa president Boriss Jeltsin sunnitud 17. jaanuaril 1992 Eestile teatama, et Venemaa püüab siiski reguleerida vägede väljaviimise probleemi Eestiga.\nTäiesti mõistetavalt lootis Eesti selle protsessiga võimalikult kiiresti ühele poole saada, Venemaa paraku hakkas kõikvõimalike ettekäänetega venitama. Peagi sai Venemaa hea põhjuse vägede väljaviimise käsitlemise ajutiseks peatamiseks tänu Eesti parlamendis arutlusel olevale kodakondsusseaduse eelnõule. Moskva, viidates Eesti-Vene riikidevaheliste suhete aluste lepingu artiklile 3, mis deklareerib kodakondsuse saamist isiku vaba tahte alusel, üritas Eestile peale suruda kodakondsusseadusse nn nullvarianti. Eesti pareeris Venemaa pretensiooni sama lepingu artikliga 4, mis rõhutab, et kodakondsuse andmise protseduur toimub vastavalt elukohamaa õigusaktidele.\n26. veebruaril 1992. aastal kehtestas EV Ülemnõukogu oma määrusega kodakondsusseaduse, mis sisuliselt tähistas pideva poliitilise antagonismi algust postsotsialistliku Eesti-Vene suhetes. Juba 1992. aasta mais esines liberaal-lääneliku mainega välisminister Kozõrev Euroopa Nõukogu ministrite komitee istungil memorandumiga, milles süüdistati Eestit ja Lätit vähemusrahvuste õiguste mitteaustamises ning kutsuti CSCEd saatma Eestisse eksperdigruppi inimõiguste olukorra uurimiseks. Ent isegi selline järsk Eesti-vastane samm tundus Kremli impeeriumimeelseile juhtivpoliitikuile olevat liigpehme.\nVenemaa Välisluureteenistuse ülema Jevgeni Primakovi initsiatiivil pandi kokku töörühm eesotsas tema presidendi nõunikust väimehe Sergei Karaganoviga, kes hakkas välja töötama välispoliitilist kontseptsiooni, mis pidi korrale kutsuma endised NSV Liidu liiduvabariigid ja panema nad poliitilis-majanduslikult kuuletuma Moskvale. 1992. aasta lõpuks oli kontseptsioon valmis ning Venemaa ja välisriikide ajakirjandus teavitasid üldsust sellest kui Venemaa poolt jõustatud Karaganovi doktriinist. Tolle dokumendi põhimotoks oli soov, et välismaal elavad venelased peaksid jääma sinna, kus nad on, et „täita Vene välispoliitika eesmärke”. Karaganovi doktriin jaotas maailma mõttelisteks ringideks, kus nn kaugvälismaa jäi Venemaa mõjupiirkonnast välja. Seevastu keskenduti endistele liiduvabariikidele, mis kuulutati Vene mõjusfääri kuuluvaks „lähivälismaaks”. Erilise tule alla sattusid sealjuures Eesti ja Läti, kes ei tunnustanud kodakondsuse nullvarianti. Neist tõrksaist riikidest soovitati luua rahvusvahelisel areenil propagandistlike meetoditega pilt kui russofoobseist ja natsimeelseist „tülinorijaist”, kes takistavad Venemaaga normaalsete suhete arendamist. Ka nägi see doktriin ette „võimsa vene aktiivi” loomist Eestisse ja Lätti ning selle Moskva-poolset igakülgset toetamist ja kaitsmist inimõiguste eest võitlemise sildi all.\nEelkirjeldatud Karaganovi doktriini jõustamisel olid otsesed mõjud Eesti-Vene suhetele. Kuigi 10. juulil 1992 Helsingi CSCE tippkohtumisel kirjutas Venemaa alla otsusele tuua oma väed kiiresti välja Balti riikidest, hakkas Kreml selle otsuse elluviimist koos Venemaa Välisministeeriumiga kohe torpedeerima. Karaganovi doktriini kohaselt ei saanud ametlik Moskva enesele lubada, et osa endisi liiduvabariike vabaneb kohe neid survestanud võõrriigi vägedest ning nad ei pea enam käituma „lähivälismaa” riikide kombel. Viidates küll muulaste ahistamisele, aga ka oma 1993. aastal jõustatud sõjalisele doktriinile, kus Venemaa julgeolekuliste huvide tõttu olid Balti riigid planeeritud pikaajaliselt „lähivälismaa” tsooni, teatas Kozõrev veel 1994. aasta 18.jaanuari suurel välispoliitika tippnõupidamisel Moskvas, et Venemaal pole tarvis lähitulevikus lahkuda piirkondadest, mis on sajandeid olnud Venemaa mõjusfääris. Vajadusel tulevat üksnes leida tasakaal vägede väljaviimise ja sõjalise kohaloleku vahel. Selline hinnang Balti riikidest Vene vägede väljaviimise kohta loomulikult baltlasi ega ka lääneriike ei rahuldanud. USA andis Kremlile märku, et USA Kongressi eraldatud sooduskrediitide ja muu majandusabi kättesaadavus Venemaale sõltub otseselt Balti riikidest vägede väljaviimise kiirusest ja korrektsusest. Ühtlasi nõudis USA president Bill Clinton Jeltsinilt viimase peatset kohtumist Eesti riigipea Lennart Meriga, kus pandaks lõplikult paika Vene vägede väljaviimine Eestist. Taoline surve Kremlile kandis ka kiirelt vilja. 26. juulil 1994 presidentide Meri ja Jeltsini kohtumisel allkirjastati Vene vägede väljaviimise ja Vene armee sõjaväepensionäride sotsiaalsete garantiide tagamise kokkulepped. 30. juulil 1994 viseerisid Eesti diplomaat Raul Mälk ja Venemaa asevälisminister Igor Ivanov kokkuleppe Paldiski mereväebaasi tuumareaktori, selle perifeeriaseadmete ning neid teenindava personali äraviimise kohta hiljemalt 1995. aasta 30. septembriks.\nPealtnäha olid suured pinged Eesti-Vene suhetes sellega maandatud. 1994. aasta sügisel, kui Eestist lahkusid viimased Vene väeüksused, tunnistas Kozõrev välisdiplomaatidele, et „lääneriikidega tehtava tiheda koostöö ja jäärapäisuse tõttu ei saa Venemaa Balti riike käsitleda SRÜ riikidega samadel alustel, mistõttu Venemaa kehtestab Balti riikide piiril nn kaugvälismaa piirirežiimi”. Väliselt oli Eesti justkui nüüd Karaganovi kujundatud „lähivälismaa” haardest prii. Eesti poliitiline juhtkond hakkas mõtlema sellele, kuidas võimalikult kiiresti integreeruda euroatlantilistesse struktuuridesse, eriti aga NATOsse. Vene küsimustes kompetentne USA aseriigisekretär Strobe Talbott ja mitmed teised USA juhtivad diplomaadid soovitasid Eesti juhtkonnal Moskvaga terava konfrontatsiooni vältimiseks ilmutada Venemaa suhtes rõhutatud vaoshoitust, heatahtlikkust ning piisavat järeleandlikkust. President Meri arvates tuli nüüd kiirelt välja töötada Vene-suunaline välispoliitiline liin, mis toetaks Venemaad demokratiseerivaid-moderniseerivaid radikaalseid reforme, aktiveeriks kahe riigi koostööd ja aitaks Eestist kujundada omamoodi silla Ida ja Lääne vahel. Tollane Eesti valitsus reageeriski kiirelt, usaldades vastava välispoliitilise liini väljatöötamise välisministeeriumi juhtivdiplomaatide grupile eesotsas Jüri Luigega. Ent veel 1995. aasta lõpulgi ei teadnud Eesti üldsus sellisest välispoliitilisest liinist ja nende väljatöötajaist midagi.\nAlles 30. mail 1996 Riigikogu ees Eesti välispoliitikast kõneldes teatas tollane välisminister Siim Kallas, et „Eestil ja Venemaal on palju objektiivseid ühishuve, mis lausa nõuavad koostööd”. Ühishuvidena nimetas välisminister kaubandust, transiiti, keskkonnakaitset, võitlust kuritegevusega, koostööd piirivalve ja tolli alal, energeetikat, sidet ja transporti. Ta mainis ka kasutamata võimalusi kultuurivahetuses ja hariduskoostöös. Võttes seda ettekandelõiku kokku, rõhutas Kallas, et „vastastikku kasuliku koostöö pakkumine Venemaale kõigil neil elualadel ning avatus vastuettepanekutele – see ongi Eesti kindel poliitiline kurss Venemaa suhtes alates 1994. aasta septembrist, mis on Eesti poolt deklareeritud positiivse hõlvamise poliitika sisu ning olemus”. Ühtlasi andis Kallas riigikogulastele mõista, et selle poliitika rakendamisel tuleb kasutada „tasakaalukat stiili”. Niisiis oli meie välisministri sõnavõtus kaks vastuolulist fakti. Ühest küljest teatati riigikogulastele, et „Venemaa positiivse hõlvamise poliitika” põhimõtteid rakendati juba 1994. aasta septembrist. Teisalt aga tutvustati neid põhimõtteid riigikogulastele kui seadusandjatele alles 1996. aasta kevadel. Kas tõesti jäeti Eesti kõrgeim riigivõimuorgan Vene-suunalist uut poliitikat arendanud täitevvõimu tegemiste osas ligi pooleteiseks aastaks informatsioonilisse pimeseisu? Ent isegi 1996. aastal ei saanud riigikogulased veel teada mingit informatsiooni kõnesoleva välispoliitilise liini konkreetseist väljatöötajaist ja nende töös lähtutud konkreetseist eeldustest ja eesmärkidest.\nSelle liini vääri konstrueerimise eeldusi ja ootusi tõestasid varsti toimuvad sündmused. Nimelt kuuldes Eesti soovist astuda Euroopa Liiduga liitumisläbirääkimistesse, kehtestas Venemaa valitsus 1995. aasta suvel Eesti kaupadele topelttollid. 1. septembrist 1996 rakendas Venemaa valitsus kõrgendatud veosetariife neile Vene ärimeestele, kes kasutasid Eesti transiidikoridori. See tõstis kohe selliste ärimeeste transpordikulusid 15–20%. Loogiliselt võttes oleks Eesti pidanud reageerima energiliste protestide või vastusammudega, ent midagi taolist ei toimunud. 1996. aasta novembris kohtus Eesti välisminister Kallas oma Venemaa kolleegi Jevgeni Primakoviga Petroskois. Kasutades enda propageeritud „tasakaalukat stiili”, lasi ta Venemaa soovi kohaselt Eesti-Vene piirileppe preambulist maha võtta viited Tartu rahule. Nii olid Venemaa soovide kohased Eesti-poolsed vaikimised ja järeleandmised nüüd täies hoos rakendatud.\nVenemaa on kõikjale oma läänepiiri äärde paigaldanud Iskander-tüüpi raketikompleksid,\nmis hoiavad sihikul nii lähemaid kui ka kaugemaid naaberriike. Pildil Iskander rakett õppuste\najal 20. oktoobril 2011. Foto: Scanpix\nMõned ebameeldivused tulid selle poliitika teostajaile ette Eesti enda ajakirjandusest. Nii hoiatas Mart Nutt 16. jaanuaril 1997 Postimehe artiklis „Kas Venemaad saab positiivselt hõlmata?” liigsete järeleandmiste tegemise eest, mis võivad kogu Eesti riigilt lõpuks riisuda suveräänsuse. Sama ajalehe 26. veebruari 1997 numbris selgitab aga Märt Kivine, et Eesti pidevad taandumised Moskva ees olid euroatlantilise integreerumisvõimaluse saamise hinnaks.\n1996. aasta algul välisministriks saanud Primakov rakendas 1997. aastal käiku uue välispoliitika ja julgeolekuküsimuste kontseptsiooni, mille ameeriklased ristisid Primakovi doktriiniks. Selle dokumendi pealiiniks oli multipolaarse maailma kujundamine, mille üheks mõjukeskuseks oleks Venemaa, kes peaks strateegilist partnerlust Aasias Hiinaga, Euroopas Prantsusmaaga ja Araabias Pärsia lahe riikidega. See pidi nõrgendama USA mõju neis piirkondades ning ühtlasi ka NATOt, kes on valmis Balti riigid oma rüppe võtma. Takistamaks Balti riikide integreerumist NATOsse nägi Primakovi doktriin ette aktiivse kaasmaalastepoliitika, mis pidi vältima sellel ühiskonnagrupil asukohariigi identiteedi vastuvõttu ja integreerumist ühiskonda ning hoidma muulasi Moskva mõjusfääris. Kunagise Venemaa kantsleri krahv Gortšakovi kombel üritas ka Primakov hoida nii majanduslike sanktsioonide kui ka poliitiliste- ja luureprovokatsioonidega Balti riike Venemaa mõjuväljas. Samuti üritas kogenud välisminister killustada Balti riikide ühtsust, teatades, et Eesti on paha riik suhtumise tõttu venekeelsesse elanikkonda. Leedu aga olevat hea, kuna sellel riigil polevat probleeme kohalike venelastega.\nParaku õnnestus akadeemik-kindral Primakovil kõigist neist ülesandeist täita vaid see osa, mis puudutab muulaste integreerimise takistamist Eesti ühiskonda. Doktriini tunduvalt mastaapsemate ülesannete täitmisele tõmbas kriipsu peale 1998. aastal Venemaad tabanud finantskrahh ja default (võetud rahaliste kohustuste täitmissuutmatus). Seetõttu 1990. aastate lõpul Eesti-Vene suhted enam praktiliselt ei teravnenud ning Venemaa tegeles peaasjalikult oma majanduse päästmisega. Venemaal 2000. aastal võimule tulnud president Vladimir Putin lasi kohe uuendada 1997. aastal rakendatud välis- ja julgeolekukontseptsioonid ning nendega seotud muud regulatsioonid.\n2000. aasta aprillis jõustas Putin Venemaa Föderatsiooni sõjalise doktriini, mis nimetab peamiste ohuallikatena NATOt ja USAt. Balti riike selles dokumendis ohuallikatena ei mainitagi. Küll kritiseerib doktriin Balti riike kaasmaalaste halva kohtlemiste eest, seades kaasmaalaste õiguste ja vabaduste tagamise Balti-Vene suhete normaliseerimise eeltingimuseks. Selline klausel tulenes omakorda Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu vastavast protokollilisest otsusest, mis lubab Venemaal „kaasmaalaste ahistamise” eest Balti riike poliitiliselt, majanduslikult ja sõjaliselt kimbutada. Ka muudes Venemaa julgeolekukontseptsioonide ja -doktriiniga ühilduvates regulatsioonides Balti riike Putini presidentuuri esimesel perioodil ei mainita, kuivõrd need riigid polnud tollel ajal Kremlile julgeolekuliselt prioriteetsed. Olid ju tollel perioodil teine Tšetšeenia sõda, rahvusvaheline terrorism ja islamismi aktiveerumine Venemaa piirialadel Kremlile palju aktuaalsemad küsimused.\n24. juunil 2002 teatas Putin Moskvas pressikonverentsil esinedes üllatuslikult, et „oleks taktikaline ja strateegiline viga takistada Eesti liitumist NATOga”. Peale 2001. aasta 11. septembri Al Quaeda korraldatud terrorirünnakuid USA strateegilistele objektidele algas ju USA–Venemaa ühine võitlus rahvusvahelise terrorismi vastu, mis jättis Venemaale vabad käed Tšetšeenia sõjalisteks operatsioonideks ja andis talle partnerluse NATO-Venemaa ühisnõukogus ning USA-le vabaduse „suruda” NATO liikmeiks Balti riigid. Imelik oli ka see, et Putini eelnimetatud avaldus ei olnud Eestile märgiks, et on aeg eemalduda nn Venemaa positiivse hõlvamise poliitikast kui täielikult ebaõnnestunud Vene-suunalisest välispoliitilisest liinist. USA ja teiste lääneriikide kaasabil oli ju juba saavutatud selle välispoliitilise liini üks peaeesmärke – liitumisvõimalus NATOga, mis omakorda avas uksed Euroopa Liidu liikmeskonda. Ühtlasi oli siis Putinil ja tema lähikonnalgi selge, et „lähivälismaa” doktriiniga Eesti suunale seatud lähenemised enam ei tööta ning oodatud tulemusi ei anna. Eesti välisministeerium oleks pidanud aru saama, et Venemaal on Eesti vastu üksnes kolm tõsist mõjurit: venekeelne elanikkond ja nende häälestatus Eesti riigi suhtes, Moskva Patriarhaadile alluv Vene Õigeusu Kirik Eestis ja selle pretensioonid Eesti riigi vastu ning Eesti-Vene kaubavahetus ja Venemaalt lähtuv transiit kui olulised Eesti majanduse mõjutajad. Neist mõjureist lähtuvalt oleks tulnud hiljemalt 2003. aastal alustada Vene-suunalise välispoliitilise liini ümberkonstrueerimist. Seda kahjuks ei tehtud. Ei peetud vajalikuks ohufaktorina arvestada Venemaal 2000. aastal jõustatud informatsioonilise julgeoleku doktriini, mille „Kaitsepolitsei aastaraamat 2003” tituleeris „kommunikatiivseks destabilisaatoriks „lähivälismaadel””, rääkimata juba Kremli internetiportaalis regnum.ru 17. märtsil 2003 ilmunud nn projektikomitee memorandumist (peaautorid Kremli juhtivideoloogid M. Kolerov ja G. Pavlovski). Viimases nõuti valitsuselt kiireid samme strateegilise kontrolli saavutamiseks Balti mere ranniku üle, sõltumatuse garanteerimist Balti riikide transiidisadamaist ja Vene diasporaa igakülgset toetamist.\nNii teatas Eesti valitsus 2000. aasta aprillis, et nõustub Eesti piiri lähedal elavatele Venemaa elanikele väljastama pikaajalised viisad. Ka tuli samal aastal Eesti valitsus vastu Aerofloti erihuvidele, jättes Estonian Airi vastuväited arvestama. Ühtlasi teatas Eesti valitsus Kremlile, et on valmis suurteks kompromissideks piirileppes ja topelttollides. Samas anti diplomaatilisi kanaleid pidi Moskvale teada Eesti poole soov näha Venemaa presidenti visiidil Eestisse, kuhu ta võiks tuua kaasa ka president Konstantin Pätsi ametiraha.\nKõigi nende meelituste ja soovide peale ei suvatsenud Moskva mitte reageeridagi. Veel 2004. aastal jätkati Venemaale järeleandmiste tegemisi mitmes liinis ja valdkonnas. Seepärast kirjutas 14. augustil 2004 Riho Kruuv Ärilehes õigusega, et „Eestil pole enam vajadust Venemaale pidevaid järeleandmisi teha ja alandada end Venemaa ukse taga kaapimisega”. 2. augustil 2004 võtab Eesti Päevalehes kolumnist Ahto Lobjakas kõnealuse välispoliitilise liini tulemi kokku lakoonilis-kriitiliselt, öeldes, et „Venemaa hõlvamise poliitika kui hägune ja sisuta on Eesti jaoks tühja tuule tallamine”. Seoses Eesti integreerumisega NATOsse ja Euroopa Liitu valmivad Eestil 2004. aastal aga strateegilised dokumendid nagu „Eesti Vabariigi julgeolekupoliitika alused”, „Eesti riigi kaitsepoliitika põhisuunad” ja „Riigi välispoliitika põhisuunad”. Neis osutatakse mitme Eestile olulise rahvusvahelise küsimuse üleminekule Euroopa Liidu või NATO pädevusse, kuid „Venemaa positiivse hõlvamise poliitikat” need paraku sobimatu Vene-suunalise liinina maha ei kanna. President Meri ja Eesti välisministeeriumi juhtkond uskusid veel 2005. aasta kevadel, et Venemaale tehtud järeleandmised lubavad varsti sõlmida Moskvas piirilepingu. Samal meelel oli ka peaminister Andrus Ansip, kes teatas Riigikogus esinedes, et Eesti loobub Venemaale esitatavaist okupatsioonikahjude nõuetest, ehkki nii Läti kui ka Leedu pole senini loobunud sellistest nõuetest kui tugevast välispoliitilisest trumbist Venemaa vastu.\n18. mail 2005 kirjutati piirileping Moskvas alla ootuspäraselt. Ent Riigikogu ratifitseeris selle lepingu koos preambuliga, kus viidati ka Tartu rahule. Niisugune täiendus vihastas Kremlit sedavõrd, et juba 27. juunil 2005 teatas Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium oma riigi allkirjade tagasivõtmisest piirilepinguilt ja rõhutas vajadust alustada sellel teemal uusi läbirääkimisi. See diplomaatia ajaloos pretsedenditu samm ei üllatanud ainult Eesti välispoliitikuid, vaid ka Lääne diplomaatilisi ringkondi. Venemaa aga oli selleks ajaks käivitanud juba uue välispoliitilise taktikaga kontseptsiooni, mille peamõtteks oli Euroopa Liidu liikmesriikide vahele kiilu ajamine. Seda hakati nimetama Putini doktriiniks. Diplomaatilisi kanaleid pidi hakati Saksamaale, Itaaliale, Hispaaniale ja Kreekale mõista andma, et Venemaa eelistab nendega sõlmida bilateraalseid majanduskoostöö ja energiakandjate soodusmüügi lepinguid. Need riigid andsid omakorda Brüsselile ühisdeklaratsioonis mõista, et tuleks hoiduda teravaist hoiakuist Venemaa vastu. Ka andis Venemaa rahvusvahelistes kontaktides teada, et kõige Venemaa-vaenulikumad riigid Euroopa Liidus on Balti riigid ja Poola. Õnneks sellised Putini-poolsed piitsa-prääniku aktsioonid oodatud tulemusi ei andnud ja juba 2006. aasta kevadel teatas rahulolematu Putin Venemaa välispoliitika kujundajaile-vormistajaile, et Karaganovi ja Primakovi doktriinid ning nende modifikatsioonid ei anna Balti suunal oodatud tulemusi ning need tuleb rakendusest maha võtta.\nUmbes samal ajal algas avalik kriitika „Venemaa positiivse hõlvamise poliitikale” Eestis. Nii ajakirjanduse veergudel kui ka avalikel esinemistel teatasid suursaadikud Mart Helme ja Tiit Matsulevitš, aga ka parlamendipoliitikud Mart Nutt, Tunne Kelam ja Andres Herkel, et see liin on saanud Venemaaga suhetes tupikteeks nii oma väärate eelduste, ootuste kui ka eesmärgipüstitustega. Rõhutati, et eelduseks tollele poliitikale oli väär lootus, et Venemaast saab peagi radikaalsete reformide najal demokraatlik inimõigusi austav riik, kes hindab väärikalt ka väikeriik Eesti vastutulekuid. Samuti loodeti vääralt, et Eesti oma pisikese majandusega suudab olla suurt materiaalset ja propagandistlikku potentsiaali nõudvaks sillaks Ida ja Lääne vahelises koostöös. Ei arvestatud, et Venemaa hoiab kümne küünega kinni oma identiteedist, mille kohaselt on tal maailmas täita mingi eriline missioon ning mille tõttu tal peab olema mitmeid eriõigusi oma naabrite suhtes, et jätkuvalt ellu viia imperiaalseid ambitsioone. Juba Jeltsini presidentuuri lõpul kirjutas Vene tuntud majandusanalüütik Andrei Paršev oma raamatus „Miks Venemaa ei ole Ameerika?”, et arendamata infrastruktuur, separatistlikud meeleolud mõnes Venemaa regioonis, üleüldine korruptsioon ja sotsiaalsed pinged ei andnud Jegor Gaidari uuendusmeelseile ministreile võimalustki Venemaa demokratiseerimiseks ja moderniseerimiseks vajalikke radikaalseid reforme läbi viia.\nSeda oleks pidanud ka „Venemaa positiivse hõlvamise poliitika” realiseerijad õigeaegselt märkama ning selle välispoliitilise liini operatiivselt ümber konstrueerima. Alles pärast avalikkuse ette tulnud kriitikat otsustati see Vene-suunaline liin vaikselt asendada nn Venemaa positiivse ignoreerimise liiniga, mis nägi ette mitte teravalt reageerida Venemaa- poolseile traditsioonilistele provokatsioonidele, nagu õhuruumi või merepiiri rikkumised, Eesti-vastane kriitika Vene ajakirjanduses, Vene diplomaadikattega luurajate tegevuse tõkestamine ja nende väljasaatmine Eestist jne. Ühtlasi otsustati aktiveerida koostööprogramme nii erinevate Venemaa regioonidega kui ka piiriüleste programmide raames ja samas mitte lunida Moskvalt tagasi Tartu Ülikooli kunagisi hinnalisi kollektsioone ja president Pätsi ametiraha.\nSelline taktika kandis lühiajalist vilja, kuivõrd juba 2007. aasta aprillirahutused tõid kaasa Vene suunalt lähtuva transiidimahu olulise vähendamise ja Eesti mainekate kaupade ajutise boikoti. Õnneks lõppes Eesti majanduslik survestamine seoses presidentuuri vahetumisega Venemaal 2008. aasta kevadel. Võimule tulnud president Dmitri Medvedevi juhtiv majandusnõustaja K. Tanajev soovitas juba samal aastal toimunud kohtumisel Eesti ajakirjanduse esindajatega mõelda tõsiselt vastastikuse majandusliku hõlvamise poliitika rakendamisele, kuna tänasel Vene eliidil olevat ülekaalus majandushuvid. Samas tunnistas ka Tanajev, et Venemaa paljukiidetud „lähivälismaa” poliitika ja selle täiendused kukkusid Balti suunal täielikult läbi.\nKosovo põhjapoolsetel, serblastega asustatud aladel on kohalikud elanikud asunud jõuliselt saboteerima Priština valitsuse tegevust ning seadnud oma poliitiliseks eesmärgiks lahkulöömise Kosovost ning ühinemise Serbiaga. Pildil plakatid serblaste sõpradest (vasakult): Valgevene president Aleksandr Lukašenka, Venemaa president Dmitri Medvedev, endine Serbia peaminister Vojislav Kostunica, Venemaa peaminister Vladimir Putin ja Ukraina president Viktor Janukovitš. Foto: Scanpix\n2009. aastal, kui Medvedev hakkas juba jõulisemalt oma otsustustega Putini varjust välja tulema, saabusid Kremli lähedastest ringkondadest teated, et Kreml hakkab nüüd Eestile rakendama informatsioonilise ja majandusliku hõlvamise poliitikat. Mõningast aimu sai sellest 2010. aastal, kui Venemaa välisministeerium tuli lagedale Venemaa välispoliitika kontseptsiooni projektiga, mida mõned Eesti ajakirjandusväljaanded ekslikult tituleerisid Venemaa väliskaubandusdoktriiniks. Sellest dokumendist nähtus, et Venemaa peab oskuslikult ära kasutama Eesti transiidisadamate võimalusi, et hoogustada oma Euroopa Liidu suunalist transiiti. Samas tuli Venemaa ettevõtjail üritada saada osalust või kontrolli Eesti strateegilise tähtsusega või tipptehnoloogia ettevõtteis. Niisiis oli Kremlil plaanis tõsine Eesti majanduslik hõlvamine, mille katkestas suur ootamatult alanud globaalne finants- ja majanduskriis.\nTänaseks on kummituslik ja väidetavalt monoliitne tandem Putin–Medvedev pudenemas. Niisamuti pole selge ka see, mis võib selle aastal veel juhtuda USA dollari ja eurotsooniga. Ent kõik need asjaolud mõjutavad tuntavalt Eesti-Vene suhteid. Seega on praegune Eesti välispoliitikute äraootav positsioon Vene-suunalise liini korrigeerimisel põhjendatud. Jääb vaid loota, et lähitulevikus Venemaal ümbervalitavad tähtsad võimuinstitutsioonid (Riigiduuma ja president) säilitavad soovi arendada lääneriikidega normaalseid suhteid ja vastastikku kasulikku koostööd. See lubaks ka Eestil välja töötada Venemaa suunal sellise välispoliitilise liini, mis aitaks kahe naabri vahel kujundada välja püsivad normaalsed suhted.\nJuhan Värk on Euroakadeemia õppejõud


Postitatud Sepikoja sepistused kell 23:02\nSildid: Hiiumaa, lugemised, Minu-sari\nMae Lender 1. september 2018 21:51\nAitäh lugemast :)!\nMa ilmselt tahtsin selle raamatuga näidata, et seiklused, põnevad inimesed, "uus maailm" võivad olla kus iganes, ka mõnekümne kilomeetri kaugusel meist, polegi tarvis teisele poole maakera sõita.\nP.S. Sinu spaapuhkus ajab sajaga kadedaks!\nSepikoja sepistused 2. september 2018 23:14\nNo palun, palun:) Eks see Sinu ootus pani mulle väikese paine peale... Absoluutselt olen nõus sellega, mis Sa just ütlesid - huvitavaid kohti ja põnevaid inimesi leidub igal pool. Siinsamas koduses Eestis on veel nii palju avastamata. Kuidas öeldaksegi, et käi enne Pariisi minekut Nuustakul ära! Aitäh Sulle vahva raamatu eest! Et neid uusi ikka peagi jälle tuleks.\nJah, spaa-puhkus oli väga-väga mõnus. Ma tõesti nautisin ja suutsin ennast paariks päevaks muust eemale saada.


Milline on pumba tegelik maksumus? | AxFlow\nMilline on pumba tegelik maksumus?\nKui palju maksab üks pump? Küsimus, mida kuuleme pea iga päev. Aga mis see maksumus siis ikka on? Jättes kõrvale pumba parameetrid ja muud 'tühised' tehnilised nüansid, võime lihtsustatult öelda, et pump maksab täpselt nii palju kui suur number on kirjutatud arvel "kuulub tasumisele" reale. Aga kas see ikka on nii?\nTihti on vaja otsustada, millist pumpa valida. Lühidalt öeldes tasub aluseks võtta põhimõte, et pumba omamiskulud koosnevad ostuinvesteeringust (koos paigaldusega), pumba poolt tema eluajal kasutatavast elektrienergia maksumusest ja pumba hooldus- ja remondikuludest.\nVeepumpade tüüpilised omamiskulud jagunevad järgmiselt:\n70 - 80% tarbitav elektrienergia\n5 - 20% hoolduse ja remondikulud\n15 - 25% ostuhind ja paigaldus\n(Pumba omamiskulud on tuntud ka kui TCO (Total Cost of Ownership) või LCC (Life Cycle Cost))\nEt seda oleks lihtsam mõista, loome ühe näite ja paneme selle numbritesse.\nPüstitasime ülesande kahe pumba soetamiseks. Lähteandmed on Q - 1500m³/h, H - 90m [ Q - jõudlus, H - tõstekõrgus ]\nPärast hanke korraldamist saime pakkumised kahelt tootjalt: A = 45 000€, B = 40 000€\nKumba valida? Hankeosakond on oma otsuse langetanud. Pakkuja B on 5 000€ (12.5%) odavam. Võitjas pole mingit kahtlust. Samas tehnikaosakond püüab väita, et pakkuja B on parem?! Kas tehnikainimesed ei tunne numbreid või ei oska nad arvutada?\nOmanik sai selle vaidlemise kuulamisest peavalu ja langetas otsuse. Ostetakse mõlemad pumbad. Jooksvalt hakati aasta lõpus tegema kokkuvõtteid, kui palju raha on kokkuvõttes kulunud.\nPumba omamiskulud: Ostuhind 1. aasta 2. aasta 3. aasta 4. aasta 5. aasta\nPump A: 45 000 158 730 272 460 386 189 499 919 613 649\nPump B: 40 000 156 470 272 940 389 411 505 411 622 351\nHankeosakonna võit: 5 000 2 260 -481 -3 211 -5 962 -8 702\nMis nüüd juhtus? Mida nägi tehnikaosakond ja mis jäi märkamata hankeosakonnal?\nTehnikaosakonna kommentaar: Hankeosakond võrdles numbreid "kuulub tasumisele", aga jättis seadme andmelehelt vaatamata kasuteguri. Pumba A kasutegur oli 85% ja pumbal B 83%.\nHankeosakond: Vaatasime küll, aga vahe oli ainult 2% ja seda 12.5% hinnaerinevuse suhtes. Mis seal mõelda, 2 < 12.5 ja selles pole kahtlustki.\nKas ainult 2% erinevust on siiski oluline?\nArvutame.... (lihtsuse huvides ei arvesta me remondi ja hoolduskulusid ning elektrienergia hinnamuutust).\nMilline on töörežiim? - Pump töötab 60% ajast ehk 5 256 tundi aastas.\nKasutegurist sõltub pumba poolt tarbitav võimsus. (pumba tarbitava võimsuse arvutamine)\nQ = 1500 m³/h\nPump A => kasutegur 85%\nPump B => kasutegur 83%\n2% erinevust kasuteguris annab antud juhul erinevuseks 10kW.\nEeldusel, et pump töötab aastast 60% ehk 5256h ja 1kW elektrienergia maksumus koos võrguteenusega on ~0,05 €/kw saame arvutada:\nΔP * Y * t = Z kus,\nΔP - võimsuse erinevus [kW]\nY - elektrienergia hind [€/kW]\nt - töötundide hulk aastas [h]\nZ - elektrienergia kulu aastas [€/a]\nAsetame väärtused valemisse: 10 x 0,05 x 5 256 = 2 628 €/a\nmis teeb 26 280€ 10-aastase perioodi jooksul (ilma elektrihinna tõusu arvestamata).\nTüüpilise veepumba omamise hinnast moodustab ~80% tarbitava elektrienergia maksumus\nSuurte veepumpade eluiga on 20a - Pump A tarbib selle ajaga üle 50 000€ võrra vähem elektrit.\nKes langetas eelnevas näites õige otsuse?\nMe ei püüa väita, et osta alati kallim seade, on mõistlikeim otsus, vaid viitame vajadusele pöörata alati tähelepanu tehnilistele detailidele ja seadme eeldatavale töörežiimile.\nEeltoodud näide on lihtsalt mõistetav ja võrreldav veepumba elektrikulu arvutus. Aste keerulisem on hinnata omamiskulusid pumpadel, mille tarbitav võimsus pole suur, kuid mille töörežiim või pumbatav aine on problemaatiline. Sellisel juhul muutuvad määravaks järgmised küsimused:\nKas ja kuidas saab antud pump oma ülesandega hakkama (imemine, kavitatsioon, kulumiskindlus, keemiline vastupidvus jne.)?\nMillised on pumba hoolduse ja remondikulud?\nKolmas ja kõige keerulisem lähenemine on aga hinnata seadme töökindluse olulisust läbi küsimuse: Kui antud seade olulisel hetkel ei saa oma ülesandega hakkama või langeb rivist välja siis milline on tekkiva kahju rahaline ekvivalent?\nAntud juhtudel tuleks seadme hankimisel seada nõuded tema tehnilistele omadustele (kasutatud materialid, laagrid, võlli läbipaine, kasutatav tihend ja tihendisüsteem jne.), et tagada võimalikult madalad pumba omamiskulud (TCO või LCC) ja suur töökindlus - MTBF (Mean Time Between Failure – riketevaheline tööaeg).\nMõnel juhul on tõesti põhjendatud ka kõige odavama seadme ost, aga enamasti siiski mitte. Odavuse saavutamiseks tehakse kompromisse nii materjalide valikul kui ka tehnilistes lahendustes ja kooste kvaliteedis. Hea peremees vaatab suurt pilti ja võtab hindamise aluseks seadme omamise kogukulu, mitte selle soetusmaksumuse. Jäik põhimõte "kõige parem pakkumine on kõige odavam pakkumine" on lihtsustatud ja reeglina ka väär. Kahjuks näeme aga liigagi tihti hankeprotsessides ainult ostuhinna alusel otsustamist – niiviisi hoitakse ostuhetkel raha kokku ja paberil on seda hea näidata kuid see, et ajalises perspektiivis kulub raha rohkem, jäetakse arvestamata. Tuletame meelde mõttetera "Me pole nii rikkad, et osta odavaid asju". Korrates ise ennast - asjade odavus tuleb alati millegi arvelt ja päeva lõpuks maksab seadme omanik selle hetkelise säästu arvelt hiljem kordi rohkem.\nLoomulikult jääb alati alles ka segment, kus hinna alusel otsustamine on mõistlik, kuid nii nagu meie tänavapildis ei domineeri kõige odavamad autod, võib ka tööstuses väita, et on omadusi ja parameetreid, mida tuleb lisaks hinnale parima otsuse langetamisel arvestada.


Detsember oli erakordselt sajune (03.01.2012 10:10)\nVesi kipub õuele\nDetsember möödus sademeterohkelt, kõikjal oli sademeid normist tunduvalt rohkem ning mitmel pool tuli vihmavett enam kui kaks kuunormi. Saduderohke detsember tõi mitmele vaatlusjaamale ka uue kuu sajuhulga rekordi. Eesti keskmisena oli detsembris sajuhulk esialgsetel andmetel 110 mm, norm 54 mm. Viimase poole sajandi jooksul pole nii suurt sajusummat varem esinenud.\nTabelis on ära toodud detsembrikuu sajusummad nii 2011. aastal kui norm ning läbi aegade suurim detsembrikuu sajuhulk.


Arabia Muumi kruus Koos muuminõud muumikruus\nARABIA MUUMI KRUUS KOOS\nKodu/arabia, muumi, Lauanõud/ARABIA MUUMI KRUUS KOOS\nHooajalisel Arabia Muumi kruusil Koos jätkuvad Muumide rannaseiklused Prantsuse Rivieral. Muumipapa veedab aega pasjanssi ladudes, Muumimamma valmistab pannkooke ja Tusklikupreili on sukeldunud raamatu lugemisse.\nARABIA MUUMI KRUUS KOOS kogus\nArabia Muumi kruus Koos pakub perepuhkust koos Muumidega\nArabia Muumi kruus Koos loos on Tusklikupreili kasiinos võidetud raha kulutatud ja Muumid elavad rannas paadi all. Muumipapa saab sõbraks markii Mongaga, kes unistab vaese kunstniku elust. Uued värvid ja päikesevari sobituvad 2019. aastal valikus olnud õhtuse ujumise õhkkonnaga.\n2021. aasta suvehooaja komplekt Together (eesti keeles Koos) põhineb Tove Janssoni koomiksiraamatul “Muumid Rivieral”, mille inglise keelne väljaanne ilmus 1955. aastal. Kujundaja Tove Slotte on Arabia nõudele Muumisid joonistanud 1990. aastate algusest.\nKomplekt koosneb kruusist, taldrikust ja lusikatest. Kasutatakse disainer Kaj Franki Teema sarja nõusid. Kruusi maht 0,3L\nArabia nõude hooldusjuhised:\n2. samm:Arabia virtokeraamika on ahjukindel (*). Ahju kasutamisel olge ettevaatlik ja ärge asetage nõud otse ahjust külmale, märjale või teraspinnale – järsu temperatuurimuutuse tõttu võib nõu puruneda. Samuti ei tohiks nõud panna otse sügavkülmikust kuuma ahju ega kuumas ahjust sügavkülmikusse, vaid see peaks lubama temperatuuril stabiliseerida. Ahjus kasutamise ajal peab põhi olema vedeliku või toiduga kaetud kogu kuumutamise aja. Temperatuur ei tohi ületada 250 kraadi ja kaugus küttelemendist peab olema vähemalt 10 cm.\nTutvu Loodus Investi soodsa hinnaga eripakkumistega.\nTootekood: 100918 Kategooriad: arabia, Lauanõud, muumi Sildid: ARABIA, Muumi\nSama tootesarja tooted\nARABIA MUUMI TALDRIK KOOS


Veise looted näitavad sünnidefektide põhjuseid - Loodus - Teadus\nVeise looted näitavad sünnidefektide põhjuseid\n7. juuni 2016, 9:24\nEmbrüo rakud FOTO: CHINE NOUVELLE/SIPA/CHINE NOUVELLE/SIPA\nTartu Ülikooli teadlased koos Belgia kolleegidega avaldasid hiljuti ajakirjas Genome Research ühise artikli uuest ja huvitavast mehhanismist, mille tõttu võivad vastsündinutel tekkida arenguanomaaliad.\nLeiu olulisus peitub selles, et uue tehnikaga suudetakse geenimutatsioonid tuvastada juba ülivara, arengu esimese 2–3 päeva jooksul ja nii saaks tulevikus geneetiliste defektidega embrüoid kehavälise viljastamise protsessist eemal hoida, selgitas üks uuringu autoreid, Tartu Ülikooli naistekliiniku professor ja Tervisetehnoloogiate Arenduskeskuse (TerviseTAK) juhataja Andres Salumets.\nViljastumisel ühinevad ema munaraku ja isa seemneraku kromosoomid. Lapsel on 46 kromosoomi, millest pool on pärit emalt, pool isalt. Praegu on teada, et peamine mehhanism, kuidas sündival lapsel võib tekkida tõsine geneetiline haigus on siis, kui munarakus või seemnerakus esineb liigne kromosoom.\nInimese embrüoid on raske uurida, kuna see on seotud eetiliste ja õiguslike probleemidega, mille tõttu on neid keeruline saada. Seetõttu kasutatakse embrüo arengu esimese nädala uurimiseks sageli teiste imetajate varajasi embrüoid.\nNii kasutasid ka Leuveni Katoliku ülikooli, Tartu Ülikooli, Genti Ülikooli ja Tervise TAKi teadlased veise embrüoid. Veise kaheksarakuliste embrüote kromosoomide analüüsil selgus, et ainult neljandik embrüotest on geneetiliselt terved, see tähendab igas embrüo rakus on õige arv ehk 60 kromosoomi. Seevastu 75 protsendil embrüotest esineb kasvõi ühes embrüo rakus liigne kromosoom või kromosoomide struktuuri defekt, näiteks teatud kromosoomipiirkond on läinud kaduma.\nTulevikus saaks siirata üksnes terveid embrüoid\nUuringus osalenud Tartu Ülikooli doktorandi Olga Tšuiko sõnul ei ole selles midagi üllatavat, sest ka inimese kehavälise viljastamise ehk IVF embrüotel on väga sageli erinevaid kromosoomide mutatsioone ning see on ka üks põhjus, miks IVF protseduur ebaõnnestub, kui emakasse siiratakse embrüoid. Et viljastamisel kasutatakse enamasti mitut embrüot, aitaks mutatsioonide varane avastamine nii-öelda vigased embrüod siirdamata jätta.\nLisaks sellele tuvastati uuringu käigus üllatav fakt, et varajase embrüo rakkude jagunemise käigus lahkenevad emalt ja isalt pärandunud kromosoomid erinevatesse rakkudesse, nii et isapoolsed või emapoolsed kromosoomid esinevad eraldi rakkudes. See on uudne informatsioon, sest üldiselt on pärast viljastumist vanemate kromosoomid ühes rakus koos.\n«Kuidas see toimub, et pärast viljastumist, embrüo rakkude jagunemise käigus ema- ja isapoolne pärilik materjal üksteisest eraldatakse, jääb praegu selgusetuks. Siiski tuvastasime 40 protsendis veise embrüotes rakke, mis omasid ainult kas isa või ema kromosoome,» rääkis uuringu üks autoritest professor Ants Kurg Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudist. Siiski võib see osaliselt põhjustada vastsündinutel arenguanomaaliaid.\nTeadustööd toetas Euroopa Liidu teaduse 7. raamprogrammi projekt SARM, mille eesmärgiks on soodustada ettevõtete ja teadusasutuste koostööd reproduktiivmeditsiini valdkonnas.