milline on akna õige paigaldus? - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas hannes.. » 03 Nov 2009, 21:28\nkommenteerides teist teemat,hakkas huvi pakkuma,mida arvavad erinevad ehitajad paigaldusmeetoditest..\nOlen ise suht palju aknaid paigaldanud ,aga siiski oleks hea teiste arvamusi kuulda,omal mõned kripeldused...\n1.Kas arvate,et akna servad on tuulekindlad peale makrofleximist,enne palede tegemist?(alumine äär vaid 2-3cm)\n(Küsin kuna oli üks juhus,kus äsja olid paigaldatud aknad ja klient nurises,et kõva tormiga siidkardinad liikusid,käisin vaatamas ja tema rahulduseks lasin mõnda kohta juurde,aga täiesti kindlalt ma ei näinud ühtegi kohta,mis oleks võinud lekkida..ka niiske käega ei tundnud õhu liikumist,kuigi usun et tuulega 20m/s võib kuskilt midagi läbi imbuda)\n2.Kui paljud kasutavad akende paigaldusel fikseerimiseks lisaks klambritele klotse? (Ka klotsi vahelt võib õhk liikuda,kuna makro ei paisu profiili vahele..)\n3.Ja üks arusaamatuid asju minu jaoks..-kuhu on õige paigaldada aken,kui on tegemist telliskivivoodriga majaga,kus tellise ja põhimüüri vahel 3-5cm õhuvahe...?osad räägivad,et peab paigaldama põhi kondtruktsiooni peale,kuigi enamus panevad vastu tellist ehk vahe koha peale...vanasti olid ju lengid ca 15-20cm.\nLoodan et kõik vähegi asjast teadjad jagavad tarkust,hea teistelgi.\nLiitunud: 11 Juun 2008, 11:41\nLugemata postitus Postitas iffoniff » 03 Nov 2009, 22:57\nvahuga peab laskmisel äärmiselt ettevaatlik olema hea oleks ühe joaga üks laskmine teha ,et vältida vahesi .\nreeglina aga puhub hoopis akna kõrvalt läbi seina tuul .\nise 5 a paigaldanud aknaid\n,telliskivi majas tuleb juba aken mõõta sedapalju madalam ,et saaks vähemalt tollise laua jupid akna alt läbi panna. kui aken liig kõrge siis oleks metall parim.\nPaigaldada võib eramajas nii sissepoole ,kui väljapoole konstruktsiooni ,kortermajas pead ikka panema sinna kus vana oli.\nAkende paigalduseks on klotsid väga vajalikud ,oleneb muidugi ka akna kujust . klotsid tuleb paigaldada selliselt ,et ei oleks hiljem tarvis neid eemaldada .\nLugemata postitus Postitas Külaline » 03 Nov 2009, 23:14\nJaanuaris paigaldatud uuele Aeroc-majale aknad kiiludele ja vahuga, igast servast ca 15mm\nVäljast krohvimist on plaanitud teha järgmisel suvel, aga siseviimistlus saab kohe-kohe valmis.\nMontaaživaht on aga suvega muutunud kohati pruuniks ja usun et ka hõredamaks...\nMida peaks nende pragudega tegema, et väljast tulev külm ja niiskus viimistletud aknapõskedesse ei pääseks?\nLugemata postitus Postitas Hiid » 04 Nov 2009, 07:14\nLõika sirgeks ja värvi ära.\nLiitunud: 04 Nov 2009, 07:11\nLugemata postitus Postitas Hannes.. » 04 Nov 2009, 07:26\npidin paar nädalat sama asja otsustama..algul plaanisin laudadest ajutised paled teha,kuid ilm siiski kannatas krohvimist...\nto iffoniff: olen ka ise kasutanud seda tollise laua varianti.mõtlesin seejuures,et kui tulevikus tahetakse voodrit vahetada,saab seina külge ümber akna raami ehitada..kui vaja.\nSiis oma esimesele postitusele ka üks lisaküsimus aknaplekkide paigaldamise kohta...kuidas keegi teeb?ise olen mässanud penost klotside alla tegemise ja hiljem pealt raskustega toestamisega.kuidagi usaldusväärne jääb kui makro tihedalt all on(ka tuule mõttes),sest olen ikka oma seisukohal ,et peamiselt sisemised ja välimised paled jäävad sooja ja tuult hoidma,mitte see mõne cm-ne makro..\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 04 Nov 2009, 22:36\nKusjuures mul oli selline juhus. Samuti tundus kuidagi kahtlane ja kardin nagu liikus ja kontrolli käigus selgus, et aknal olid väidetavalt valed tihendid. Vähet jäid nagu õhukeseks ja paigaldati kõik kogu maja tihendi ring nii sisemine kui välimine uued... Kuna ma siiski rahule ei jäänud pandi kõigile akendele ja rõdu ustele lisaks veel kinnitusi, lõpptulemus oli, et aknad sulgusid nagu "laevauksed" ringiratast.\nLugemata postitus Postitas aknap » 05 Nov 2009, 07:11\nKlotsid peavad ikka fkseerimisel olemas olema.Jälgides juba seda,et akna raam vajub oma raskusega 1-1,5m silde peale paindesse, siis ei saa neid plastikuid omaette konstruktsioonina küll arvestada.lisaks veel painduvad sisse-välja(ka klambritga pannes.)\naknaplekipaigaldus enda jaoks ka natu küsimus.eriti sel puhul kui vana maja ja esimene äär liiga madalal.\nLugemata postitus Postitas iffoniff » 05 Nov 2009, 22:17\nKui akna esimene äär on liiga madal siis tuleks tellida pleki tagumine serv ,mis üles keeratakse suurema kaldega . et plekk hoiaks ennast ise sellises asendis nagu vaja .\nise olen paigaldanud omale ja tuttavatele 0.8 mm plekist ,jäävad ikka eri kõvad ,ei kolise nii nagu õhukesest plekist.\npleki alune ikka enne korralikult puhtaks ja siis vahuga kinni . seisab pikki aastaid .\nLiitunud: 05 Nov 2009, 18:53\nLugemata postitus Postitas melka » 05 Nov 2009, 22:36\nüldjuhul on paigaldusjuhend tootja poolt ettenähtud\nn glaskeki oma\nhttp://www.glaskek.ee/index.php?id=598& ... t&goto=598\nLugemata postitus Postitas maens » 06 Nov 2009, 08:28\nSellest,kui profesionaase paigalduse saate,kui tellite garantiipakkujad.\nNäiteks üks juhus oli nii ,et aknafirma vennad olid mõõtnud aknad selle arvestusega,et nad ise paigaldavad(seljuhul mingit konksu sees ei ole).akende varu mõlemast küljest oli ca 2,5 cm.Kokkuvõtes firma ei paigaldanud,kutsuti mind,panin ära.Asi selles siis ,et klamber ei jää mitte kuidagi akna välja-sisse nõtkumist hoidma selle nurga all ja klotsi klambrite koha peale panek on vältimatu.Kasutusjuhendki ütleb et aken peab olema jäik enne vuugitäite panekut,sest see on vaid isolatsion,mitte kinnitusvahend.(tasub siis enne vahu laskmist korralikult kontrollida,kas sai ikka täitsa jäik)..VALE AKENDE MÕÕTMINE.\nSiit edasi järjena kohe teine jutt,kus objektile tuli mõni haapsalu uksetehase uks, aken,mis on puidust ja mida ei paigaldata klambritega,lõpuks tuli välja,et neid ei kinnitata mitte milegagi,sest nende poolne koha peal käinud "spetsialist" ütles "Pange paari kolmnurkkiiluga kuidagi paika ja laske makro ära,hiljem võib kotsid ära võtta ja makrofleks jääbki kinnituseks." Seda siis veel ehitusvaldkonnas päris pädeva omaniku juuresolekul.\n(Lisana: Siiski uksed ja aknad iseenesest on haapsalu uksetehasest kõige kvaliteetsemad,minu meelest.)\nTÄIESTI VALE NÕUANNE(arvestades,et suure jao klientide aknad just nii paigas ongi)\nKolmanda asjana: Kui veel ehitusega ei tegelenud,panid aknafirma "profid" paigaldajad aknad ette,koos aknalaudade ja plekkidega.Palede tegemise käigus kookisin välja enamuse makrofleksi koos muu vana sitaga,sest nad polnud mitte midagi lahtist ära tõmmanud.-vanad kaltsud kunagisest venesoojustusest,takk,krohvi tükid jn..said aknad enne palede tegemist veel korda,aga nüüd tunnen küll,et kütan kogu energia aknalaudade alt välja..kunagi oli üürnik sees nüüd olen ise talunud seda aasta aega,peab vist südame külmaks teema ja aknalauad lahti kiskuma.TÄIESTI POHHUISTLIKULT PAIGALDATAKSE\nKokkuvõttes,kui lähed garantiid nõudma,tõmmatakse sul müts silmadele ette ja lükatakse porilompi.Garantii kehtib vaid akende vastupidavusele,rääkigu mis tahes.\nLiitunud: 22 Mär 2011, 19:28\nLugemata postitus Postitas ändi » 16 Okt 2011, 22:32\nPaigaldasin täna väljapoole avaneva plastukse ja selle külge mitteavaneva akna.Praegu kannab uks vaid selle plastiku peal,mis oli juba külge pandud.Kas sinna oleks vaja lisada veel klotsid,et vajumist vältida?Aknal võtsin selle plastiku küljest ära ja panin puitkiilud,kuna muidu ei oleks jäänud vahule ruumi.Ukse ja akna kinnitasin kaasasolevate metallkinnitustega paljudest kohtadest ja loomulikult on igatpidi loodi pandud.Uks tundub käima hästi,kuigi võrdlusmomenti pole,kuna ei ole varem plastik-ust paigaldanud.Kas peaksin midagi veel kindlasti tegema,ennem,kui vahu ära lasen?Kui uks lahti teha,siis selle raam natuke liigub.Kas peaks lisama kiilusid,et ust jäigaks saada?Kas tuleks ust reguleerida?Kõik asjalikud nõuanded oodatud.\nLugemata postitus Postitas Hiid » 17 Okt 2011, 14:37\ntonti igalpool pole ka mõtet näha....\nLiitunud: 06 Aug 2015, 15:19\nLugemata postitus Postitas Metsanurgapass » 06 Aug 2015, 15:23\nTõstan vana teema üles. Kuna siin on räägitud akende õigest paigaldamisest, siis minu küsimus kuulub ka siia alla. Ise ma pole ei paigaldaja, ega ka ehitusalase haridusega. Seega minu küsimus. Kas PVC akna (koos alusliistuga) võib paigaldada aknaavasse ilma alumiste tugiklotsideta?\nPaigaldusjuhendites on igalpool öeldud, et tugiklotside peale peab akna panema, kuid kui aluspruss, mul on ta 50x200 prussist, on loodis ja tasapinnaline, siis kas võib see tekitada hilisemaid probleeme, kui alla vuuki ei jäta ja vahtu vahele ei pane?\nLugemata postitus Postitas lkf » 06 Aug 2015, 15:35\nKui on loodis, siis ei tohiks justkui probleemi olla.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Aug 2015, 19:28\nMetsanurgapass kirjutas: Paigaldusjuhendites on igalpool öeldud, et tugiklotside peale peab akna panema, kuid kui aluspruss, mul on ta 50x200 prussist, on loodis ja tasapinnaline, siis kas võib see tekitada hilisemaid probleeme, kui alla vuuki ei jäta ja vahtu vahele ei pane?\nMilleks on need paigaldusjuhendid välja mõeldud? Kas sellisele küsimusele ei ole kunagi mõelnud? Kuidas kavatsed fikseerida akna alumise serva? Kui raske on raamile alla panna paar klotsi ja vahe vahtu täis lasta? Mis on klotside eiramise põhjus? Majanduslik kokkuhoid?\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Aug 2015, 19:29\nlkf kirjutas: Kui on loodis, siis ei tohiks justkui probleemi olla.\nMõtlemisvõimetud külalised võiksid mitte soovitusi jagada!\nLugemata postitus Postitas Hiid » 06 Aug 2015, 21:24\nUrmas, mis põhjusel sunnid seda akent kõrgemale tõstma ja klotsidele paigutama? Mida see juurde annab?\nLugemata postitus Postitas Metsanurgapass » 06 Aug 2015, 21:59\nKülaline kirjutas: Milleks on need paigaldusjuhendid välja mõeldud? Kas sellisele küsimusele ei ole kunagi mõelnud? Kuidas kavatsed fikseerida akna alumise serva? Kui raske on raamile alla panna paar klotsi ja vahe vahtu täis lasta? Mis on klotside eiramise põhjus? Majanduslik kokkuhoid?\nMulle on siiani 2 erinevat ehitajat seda soovitanud, sellepärast küsingi. Ma tean väga hästi, miks juhendid tehtud on, mõned neist on tootjate poolt tehtud selleks, et mingit oma toodet lisaks müüa.... puhta kullana ka neid igakord võtta ei saa. See selleks.\nEiramise põhjus ongi selles, et kui erinevad ehitajad räägivad erinevat juttu, siis paneb ju küsima, kellel õigus on. Mul aknad hetkel tellitud selle arvestusega, et tugiklotse alla ei tule, 2,9 m laia akna aga tellisin sellepärast 15+15 mm madalama, et alla tuleks panna lisa kinnitusklambrid.\nKuidas on akna alumine serv 2 klotsi peale toetudes paremini fikseeritud sellest, kui tugipind on terve akna laiuse ulatuses. Kas vahu tõttu on paremini fikseeritud? Vaht ei pidavat ju olema fikseerimiseks vaid ikkagi täidab isolatsiooni fuktsiooni!? Ja kas tugiklotsid pole mitte loodimiseks eelkõige vajalikud?\nTean, et asju saab väga erinevalt teha, olulised on põhjused.\nLugemata postitus Postitas fgh » 07 Aug 2015, 00:23\nKui suuta paigaldada aken ilma külmasillata ning tihendada see vuuk, siis miks mitte, aga see eeldab ideaalselt loodis aluspinda. Probleeme võib tulla veeplekiga, aga ka see sõltub konkreetsest aluspinnast ja kaugustest.\nVaht annab tegelikult väga oluliselt avatäite fikseerimisel tugevust juurde, samuti täidab vaht profiilis oleva ava ja saab soojem liide. Pm saaks ju alla isepaisuva polüuretaantihendi panna?\nTeostuselt on kindlasti klotsidega lihtsam teha, samas aken maksab ka vähem.\nIse kahtlen selles 3m loodis avas enne kui ise pole näinud.\nLugemata postitus Postitas fgh » 07 Aug 2015, 00:24\nEhk oleks mõistlik konsulteerida mõne firma paigaldustiimi järelvalvega ?\nLugemata postitus Postitas Metsanurgapass » 07 Aug 2015, 00:42\nTänan fgh, olen nõus põhjendusega, et alumine liide saab tihedam, kui vahtu täis lasta või siis jah, isepaisuva teibiga, kuigi siis see teip peab olema täpselt tugiklotside vahelise mõõduga sest ma saan aru, et isepaisumine toimub risti tihendit, mitte piki....\nAluspinnaks ja tegelikult kogu akna raam on jämesaetud prussist, laseriga igatepidi looditud, kuigi jah, vesiloodi järgi võib ta ju loodis olla, kuid tasapinnalisusest kõrvalekalded tekitavad praod vahele ja ongi jama, seega .... õnneks saan veel akna mõõte muuta\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Aug 2015, 05:48\nHiid kirjutas: Urmas, mis põhjusel sunnid seda akent kõrgemale tõstma ja klotsidele paigutama? Mida see juurde annab?\nKuna minu arvates on põhjus klotsidele tõstmisest ja vahuga fikseerimisest on niivõrd elementaarne, et ma ei oskakski tulla selle peale ning klotsidele paigalduse soovitust ja vahuga fikseerimist võiks kuidagimoodi eirata. Oma suunavate küsimustega soovisin natukenegi elavdada mõnede aju hallrakkude tegevust.\nFgh peamise põhjenduse akna klotsidele tõstmise vajadusest tooksin välja lausa punasega rõhutatult:\nVaht annab tegelikult väga oluliselt avatäite fikseerimisel tugevust juurde, samuti täidab vaht profiilis oleva ava ja saab soojem liide.\nMetsanurgapass kirjutas: Tänan fgh, olen nõus põhjendusega, et alumine liide saab tihedam, kui vahtu täis lasta või siis jah, isepaisuva teibiga, kuigi siis see teip peab olema täpselt tugiklotside vahelise mõõduga sest ma saan aru, et isepaisumine toimub risti tihendit, mitte piki....\nNo ei ole sul on vaja tõsta klotsidele ja siis mõõta välja isepaisuv teip? Ära tee oma elu keeruliseks kui on välja mõeldud palju lihtsamad ja tõhusamad meetodid! Palju maksab 4 tükki 30x60x10mm vineeri või misiganes ühepaksust klotsikest(aknaava on juba ju loodis) ja vaht? Tööde kiirus ja teadmine, et sul on korralikult tehtud peaks üles kaaluma igasugused "ehitajate" erinevad jutud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 07 Aug 2015, 05:59\nMetsanurgapass kirjutas: Aluspinnaks ja tegelikult kogu akna raam on jämesaetud prussist, laseriga igatepidi looditud, kuigi jah, vesiloodi järgi võib ta ju loodis olla, kuid tasapinnalisusest kõrvalekalded tekitavad praod vahele ja ongi jama, seega ....\nKui sul oleks betoonist või mõnest muust stabiilsest materjalist aluspind, aga puit niivõrd ebastabiilsetes tingimustes hakkab kohe kindlasti mingil määral "mängima", olgu ta looditud või loodimata. Puitu ümbritsevaks ebastabiilseks tingimusteks loen pidevalt muutuvat välistemperatuuri ja niiskusrežiimi ning ilma vahutamata või muud meetodit kasutamata sa tihedaks ei saa.\nLugemata postitus Postitas Hiid » 07 Aug 2015, 06:52\nKui mees tahab panna, siis las ta paneb. See väide, et ainult vaht ja klotsid on täielik BS.\nSee märkus veepleki kohta on ainult asine. Et seda ei saa akna soonde, kui aken täielikult avas on.\nSkandinaavias ei lubata vahtu kasutada, aknad käivad ette villaribadega. Mis seal siis aknast saab, kui seda ääretult vajaliku vahtu pole?\nLugemata postitus Postitas Metsanurgapass » 07 Aug 2015, 07:42\nKui mul oleks kindel veendumus, kuidas ehitada, siis ma ei küsiks siit foorumist abi vaid teeksingi nii, kuidas tahan. Ma pole tahtnud, ega pole väljendanudki end nii nagu ma raiuks vastu sellele, mis juhendites kirjas. Tulingi siia selleks, et küsida arvamust erinevale seisukohale akna paigaldamises. Kuna see polnud minu väljamõeldud lahendus, siis tahan ise jõuda arusaamisele, kas tugiklotside mittepanek on ehitaja enda mugavusest tingitud soovitus. Paigaldaja tahab ju ka oma tööd lihtsamaks ja mugavamaks teha. Olen väga palju lugenud praaktööde kohta, et paha hakkab. Seepärast ei tasu pahaks panna, kui MITTE PAIGALDAJA arvamust küsib.\nMajanduslikust seisukohast on ka igatahes mõõtude poolest madalam aken parem, kuna sama 15 mm akent maksab märkimisväärselt rohkem kui sama palju vahtu. Akna alla vuugi jätmisel näen veel positiivsena seda, et siis ei pea nt 30 mm paksust liimpuidust aknalauda aknapoolsest servast freesima, et ta vastu akna alusprofiili ikka läheks.


Rae Keegel | Keegel Jõusaal Piljard Rannavolle Saun Noolemäng | Page 2\nEesti lahtised individuaalsed MV\nmillal postitatud: February 1, 2014 by Rae Keegel\tposti kategooria: Uncategorized | Comments Off on Eesti lahtised individuaalsed MV\nMõningad pildid võistlusest.\nEesti lahtiste meistrivõised noortele!\nmillal postitatud: January 16, 2014 by Rae Keegel\tposti kategooria: Uncategorized | Comments Off on Eesti lahtiste meistrivõised noortele!\n19.01.2014.a. toimub Eesti lahtiste meistrivõistluste eelvoor 9-14 aastastele noortele.\nVõistlusklass: poisid ja tüdrukud.\nVõistluse süsteem: 2*30 viset täislauda.\nViskeid sooritatakse ühekäega.\nKuna kohad on limiteeritud, palume registreerida telefoni teel või Rae Keegli meilil.\nVõistluste algus kell 15.30 Osavõtu tasu 6.-euri\ntel. 6 411 022\n“Keegliga sõbraks” teine osavõistlus\nmillal postitatud: November 5, 2013 by Rae Keegel\tposti kategooria: Noorteliiga | Comments Off on “Keegliga sõbraks” teine osavõistlus\n24. november 2013.a toimub “Keegliga sõbraks” teine osavõistlus.\n24. november 2013.a toimub “Keegliga sõbraks” teine osavõistlus. Ootame rohket osavõttu.\nMuide võtke ikka sõbrad ka kaasa kui tulete.\n“Keegliga sõbraks” esimene osavõistlus\nmillal postitatud: October 3, 2013 by Rae Keegel\tposti kategooria: Noorteliiga | Comments Off on “Keegliga sõbraks” esimene osavõistlus\n29. septembril 2013.a toimus “Keegliga sõbraks” hooaja esimene osavõistlus.\nVõistlusel osales kokku 28 last. Oli nii eelmise aasta keeglisõpru kui ka täiesti uusi mängijaid ja nii mõnigi uustulnukas tegi vägagi südika mängu. Kahjuks on aga liikumas ka juba nakkushaigused, nii jäi mõnelgi regisreerunud lapsel võistlusel osalemata. Neid ja paljusid teisi lapsi ootame võistluse teisel etapile 27 oktoobril 2013.a.\nmillal postitatud: September 25, 2013 by Rae Keegel\tposti kategooria: Uncategorized | Comments Off on\nNoortele mõeldud keeglisari `’’Keegliga sõbraks!’’ leidis Rae Keeglis esmakordselt aset 2012. aasta septembris.\nUue sarja algul oli osavõtjaid 20-30 last, kuid võistlejate arv kasvas iga osavõistlusega.\nOsalema kutsuti nii oma sõpru ja koolikaaslasi, kui ka õdesid ja vendi.\nNende seas leidus lapsi, kes ei jätnud vahele ühtegi võistlust, aga ka neid, kes vastavalt võimalustele osalemas käisid.\nSarja põhieesmärgiks oligi pigem noortele seda vanade traditsioonidega mängu tutvustada.\nTagasi vaadates möödunud hooajale, võib öelda, et projekt õnnestus. Kokku osales sarjas\n65 noort keeglihuvilist.\nTahaks tänada Rae vallavalitsust, kes aitas ürituse õnnestumisele rahaliselt kaasa.\nOma abikäe ulatasid ka eraisikutest toetajad.Tänu kõigile eelnimetatutele oli võimalik\nüritust tasuta korraldada.\nVõistluste korraldajaks oli MTÜ KK Reval. Rae Keegli personal aitas võistlused läbi viia,\nning kajastas ka neid oma kodulehel.\nVõistlussari ‘’ Keegliga sõbraks’’ jätkub ka sel aastal, samadel põhimõtetel,\nmis eelmisel hooajal. Seekord on motoks: ‘’Arvutimänge oskan juba mängida… Aga keeglit?’’.\nOotame kõiki noori keeglisõpru võistlusel osalema!\nEsimene osavõistlus leiab aset Rae Keeglis juba 29. septembril!\nLisainfo: tel 64 11 022 või keegel@keegel.ee\nKK Reval juhatuseliige


Lennupiletid Datong (Hiina)-s, odavad lennupiletid Datong (Hiina) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Datong, Hiina kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Hiina > Datong\nLennupiletid linna Datong (DAT)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Datong. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Datong. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Datong, Hiina ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Datong\nLennupiletite hind linna Datong linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Datong? Millised lennujaamad on linnas Datong?\nLinnas Datong on järgnevad lennujaamad: Datong.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 1007025541


Müüa Väikse-Emajõe äärsed krundid! » Maad\nMüüa Väikse-Emajõe äärsed krundid!\nHoonestatud kinnistud Vastsemõisa järve ääres. Kokku 5608 m2\nOlemas kehtiv detailplaneering koos ehitusõigustega!\nEhitusalust pinda: Viinaköögi 350 m2 ja Õllekoja 170 m2.\nViinaköögi kinnistu katastrinumber: 72402:002:0054\nÕllekoja kinnistu katastrinumber: 72402:002:0055\nMul on Sulle pakkuda Viinaköögi ja Õllekoja kinnistud Laukülas Otepää vallas. Ei ära arva, et ma teen siin mingit alkoholi reklaami – ikka täiesti ehtsate nimedega kinnistud kohe üle tee asuva Vastsemõisa järve ääres. Kinnistutel asuvad vanad sajandi tagused hooned 1905 aastast. Ajast, mil rohi oli rohelisem, taevas sinisem, veed puhtamad, talv oli ikka talv ja suved täis heinateo lõhna.\nMüüme mõlemat kinnistud koos kuna need käivad kokku nagu sukk ja saabas. Ühe tervikuna on see just õige korda teha ja nautida sajandi vanust idülli otse Kapiveski (vana nimega Tielsi veski) kõrval Väikse-Emajõe ääres. Õllekoja kinnistul asub ka kalatrepp ja lisaks üks ainulaadne allikas, kust vesi purskab välja vähemalt saja meetri sügavusest. Proovid võetud ja võid selle soovi korral kasvõi pudelisse villida! Ühes sekundis voolab ca 1 liiter puhast allika vett Väiksesse Emajõkke. Maakivist kaldapealsed ääristamas kinnistu vee äärset osa. Miks mitte teha väike pruulikoda? Kõrval Kapiveski omanikul on suured plaanid seoses veskiga! Plaanidest saame rääkida juba huvilisega lähemalt!\nViinaköögi kinnistul asub kõrge korstnaga vana „hundijala vee“ valmistamise hoone.\nEhitusalust pinda ehitisregistri järgi 88,4 m2 ja suletud netopinda 54,9 m2. Lisaks asub kinnistul veel muldvalli sees paekivist sein, mis eeldatavalt pärineb selle vanema hoone osast. Sinna saaks üliägeda väliköögi teha!\nÕllekoja kinnistul asub samuti vanem hoone. Kinnistu 3350 m2. Elamumaa 100%. 72402:002:0055\nViinaköögi kinnistule kaks hoonet – elamu ja abihoone (katuseharjakõrgusega maapinnast kuni 8 meetrit), ehitusalusepinnaga kokku 350 m2. Elamu vastavalt 1,5 korrust ja abihoone kuni 2 korrust. Katusekalle vastavalt 40-50 kraadi.\nÕllekoja kinnistule vastavalt üks hoone – elamu (katuse harjakõrgusega maapinnast kuni 8 meetrit), ehitusalusepinnaga kuni 170 m2. 1,5 korrust. Katusekalle vastavalt 25-50 kraadi.\nKinnistud piirnevad asfaltteega. Seega maale tulles jääb ka Su auto kenasti puhtaks!\nKaugus Otepää kesklinnast 23 km. Lähim kauplus asub Sangastes 1,92 km kaugusel. Seal saab vajadusel ka kohapeal süüa! Lähedusse jäävad ka vahvad laste mänguväljakud, mis on avalikus kasutuses. Suurema koormusega Valga maanteeni jääb ca 800 meetrit.\nKellel soovi, siis on võimalus maad veel juurdegi osta! Sellest vajadusel juba lähemalt!


Oled võib-olla paar kuud raha kõrvale pannud ning tunned, et ei suuda enam?\nPikamaasuhe, nagu pikamaajookski, nõuab kõva portsu tahtmist ja korras närvikava. Oskust ennast välja lülitada kui üksi tänaval kõndides tundub, et ümberringi on ainult paarid. Päevad on täis omaette toimetamist ja õhtud kibemagusat igatsust, mida traditsioonilises suhtes olija vaevu mäletab esimeste kohtingute ja armumiste ajast. Hea on vahepeal lubada endale laiskust, mil pesemata nõude kuhjad teevad kodus söömise võimatuks – puhtad nõud on lihtsalt otsas. See "üksi-aeg" on sellisteks toiminguteks ideaalne. Nende sõnadega teen endale värske tassi kohvi ja poen diivaninurka, lahtise akna alla, käes võrratult vaimuka Sarah Strohmeyer'i detektiivisarja teine raamat, „Bubbles in trouble“. Tihti me alahindame oma võimekust ning mugavusest jätame oma unistused vaid fantaasiamaailma oma kujuteldavat elu elama. Nagu banaani-jäätise magustoidul – ühtpidi on üks ports koos šokolaadi ja vahukoorega peaaegu terve päeva kalorinorm, teistpidi on magusaisu pärast ühe söömist kuudeks kadunud. Ole loominguline ning lisa oma menüüsse kiudaineterikkaid toiduaineid ning katseta erinevaid uusi patuvabu maiuseid ning muuda menüü mitmekesisemaks. Kui aga kohe kuidagi ei õnnestu kaaslast ja perekonda tervislikumaid toiduvalikuid eelistama saada, siis püüa saavutada vähemalt seda, et nad mõistaksid sind vähemalt nii palju, et ei tooks ahvatlevat rämpstoitu koju ega pakuks seda sinule. Tihti on inimestel meeletud eelarvamused kaalulangetamise suhtes ning kujutatakse ette, et tervislik eluviis ja toit on midagi meeletult rasket. Iga kord kui nädalakski kodust lahkun, jõuab parim sõbranna juba kolm päeva ette öelda, et tal piisab vaid mõttest, et mind mõnda aega ei ole ja ta läheb igatsusest pooleks. Jagan mõned mõtted ja nipid, mis võivad ehk abiks olla. Kõigepealt tõesta endale, et võtad asja tõsiselt ja siis hakkavad ka kõrvalolijad nägema, et tegu pole ajutise hulluse või maaniaga. Ma olen kogu aeg rääkinud sellest, et pikaajaliselt ei tööta mitte ükski dieet, loeb vaid elustiilimuutus.\n. Intressi vabalaen, laenud eraisikult eraisikule. Hakkan mõtlema, kas ma isegi mitte omamoodi sellesse viimasesse kasti ei sobitu. Ja üle pika aja kokku saades on rõõmu rohkem kui avastades, et vastu kevadet on paar strateegilist kilo maha sulanud. mõned elavad terveid pikki aastaid nii, olles rohkem eemal kui koos ja seda mitte sõbrast või sõbrannast, vaid elukaaslasest või abikaasast. Näiteks pole raske valida valge riisi, saia või makaronide asemel näiteks pruuni riisi või täisteratooteid. Enda ümber ringi vaadates avastan, et nö kaugsuhteid on üllatavalt palju erinevaid variante. Olen viimase paari kuuga lugenud läbi rohkem raamatuid kui terve varasema täiskasvanuelu jooksul kokku. Ikka ja jälle nenditakse, et ise küll nii ei suudaks ja varjamatult pööritatakse hämmingu märgiks silmi, kuuldes, et keegi teine suudab juba näiteks seitse aastat. Saab käia korralikult trennis ja näiteks kodus koristamist tuima näoga edasi lükata. Paraku kulub aega miljon "üksiolemist", et lõpuks taibata kui kavalalt on seda aega võimalik ära kasutada. Haara poes käimisel toorainete valik enda kätte, et külmkappi jõuaksid võimalikult tervislikud valikud. Alati ei pea muudatused tooraine valikul olema väga järsud. Alati jääb keegi koju igatsema.\nMoskvasse! | Tensi-Reisid - reisikorraldaja ja reisibüroo.\n. Ja see on kõigest nädal või paar sõbrannade vahel. Koos tervislike eluviiside harrastamine pikas plaanis tugevdab suhteid, annab meeldejäävaid häid mälestusi ning pikendab eluiga. Ära eelda, et terve maailm jääb seisma ja hakkab sinuga ühes taktis tiksuma. Eks igal olukorral ja elukorraldusel on nii hunnik plusse kui ka hunnik miinuseid. Teisalt, õhtul teleka ees midagi naljakat vaadates võib iseenda naerupahvakas surnuks ehmatada, sest tavaliselt on sellele taustaks kellegi teise naer.\n. Kui oled inimene, kes vaimustub kergesti uutest asjadest, või soovid kiirelt paar kilo alla saada ning pikas plaanis niikuinii ei plaani midagi muuta, siis ei tasu oodata kaaslaselt või perelt ka suurt vaimustust ning kaasaelamist. Et siis, hiljem, olla ise see paar, kelle kohta sosistatakse sapiseid kommentaare nagu nt "Get a room!" Kipub ununema, et millises suhtes me ka poleks, oleme selles oma kaaslase pärast, mitte suhte enda pärast. Oled võib-olla paar kuud raha kõrvale pannud ning tunned, et ei suuda enam. Ma võin julgelt arvata ja väita, et taas kord on paaride ning perekonna ühine edu tervislikuma elustiili poole kinni sügavalt mõtlemises, tahtmises, motivatsioonis ja loomulikult pealehakkamises!. Ja magamistuba tuleb mitme kraadi võrra soojemaks kütta, et teki alla pugedes ei oleks esimene mõte – üksi on nii külm. Palju räägitakse, et tuleb võtta aega iseendale. Ära näe vaid raskusi, vaid tõesta endale, kui tugev sa võid olla ning püüa iga jumala päev olla parem versioon iseendast.\n- Armastus esimesest puudutusest\nSamuti ei ole keeruline asendada näiteks rasvane kana fileega või suure rasvasisaldusega hakkliha lahjema vastu. Üldiselt vaadatakse sellistele suhetele kui ebatraditsioonilistele. Ja mõned algavad, nagu iga tavaline suhe või kooselu, millesse kuhjuvate tööreiside hulk teeb kodusolijast automaatselt sama hästi kui meremehe kaasa\nInternetist taotletavad laenulimiidid ja arvelduskrediidid ei ole niisama ilma põhjusta tarbijate seas populaarseks muutunud


29. mai 2018 30. mai 2018 Kategooriad aktuaalne, blogimine, hispaania, kolimineaktuaalne, blogimine, harjumine, hispaania, muutusedLeave a Comment on Kuu aega Hispaanias- Kuidas oleme harjunud?\nTegin oma fb fännilehel (üle)eelmine nädal midagi spontaanset, nimelt pakkusin võimalust lugejatel otsustada, millest ma kirjutan. Huvitatud oldi A) kaalulangetamisest, B) Kuidas me siin, Hispaanias, harjume ja C) Kuidas valin päikesekaitset ning päikeseprille.\nPäikesest oli mul endalgi plaan postitus teha kuna olen siin juba päikesepõletuse saanud ja kui igapäevaselt veeta tundide kaupa lõõmava päikese käes siis paratamatult on vaja end UVA ja UVB kiirguse eest kaitsta ning vältida ärapõlemist. Selle kohta saate lugeda SIIT.\nKaalulangetamisest ma ei saa hetkel palju kõneleda kuna ma olen viimasel ajal “puhkuselainel” viibinud ja kaalu kui sellise alanemisest paraku märke ei ole. Pigem olen paar lisakilo lasknud puusadele talletada süües kiirtoitu ja juues natuke liiga aktiivselt Sangriat. Kuumad ilmad, päike, palmid, puhkus….ikka üks või kaks kokteili ka ju sinna kõrvale. Noh jah! Nüüd on paar nädalat siin oldud ja esimesed muljed on muljetatud ning saab hakata vaikselt taanduma endisesse elurütmi.\nPäris sellist, mis meil Eestis oli, tagasi ei saa ja kui nüüd aus olla siis ega tegelikult ei taha ka. Kuigi ka siin on vihmad, talvel külm (Eesti mõistes jahe) ja äikesevihmad ning muu selline siis praegu on ikkagi konstantselt soe ja meeldiv olnud. 26 mail, sai meil kuu aega täis Hispaanias olemisest ja selle kuu jooksul on 1 korra sadanud, kergelt. Ilmad on ilma suuremate kõikumisteta ning plusskraadid jäävad 20-25 piiresse. Hommikuti ja õhtuti võib väljas käia kukekatega ja pusaga või jakiga, päeval võiks praktiliselt paljalt väljas ringi liigelda aga jäädes siiski viisakuse piiresse, kannan ma lühkareid ja maikat.\nMa tulen iga jumala päev Annabeliga koju nii, et mul pluus läbimärg. Muidu ehk polekski, kui ma niisama aias basseini ääres jalga kõigutaks aga just need pikad jalutuskäigud mäest üles ja alla. Samas hea ja mõnus tunne on, kui nägu õhetab, higi voolad, pluus märg-märk sellest, et on pingutatud ja trenni tehtud ja millalgi ju peavad mingisugusedki tulemused ka näha olema.\nMis Eestis olemisega ja elamisega siin teistmoodi on?\nKliima ja elamine\nNo kindlasti üks suur erinevus-kliima. Kuigi Eestis on hetkel kraadide poolest isegi soojemad ilmad, kui siin, ei ole siiski kliima võrreldav. Eestis on ööpäevane kraadide kõikumine pigem suur aga siin ei ole ning õhuniiskus on ka teise asi, mis eristab Hispaaniat Eestist. Välja minnes näed muru, mis on teissuguse väljanägemisega, kui Eestis, palmid ning puud, mida Eestis üldse ei ole. Lillepeenrad, millel jooksevad veetorud, mis aegajalt pritsivad mõnusalt kõnniteedele ja sealt saab mõnusat jahutust mööda kõndides, eestis ei ole üldjuhul probleeme liigse kuivusega. Majad on KÕIK kivimajad, KIVIpõrandatega. Lisaks tänavatele on siin Urbanisatsioonid ehk…punt maju ühes kohas, millele on pandud nimi, meie asume Las Palmeras tänaval ja El Mirador Urbanisatsioonis, siia kuulub üks U-kujuline suur 3 korruseline hoone, milles on kokku 70 korterit. Aias asub muruplats, parkimisala ning bassein. Igal urbanisatsioonil on oma bassein või mitu basseini ja tagahoov, lastele mõeldud mänguväljak jne. Basseinid avatakse üldjuhul mai kuus, kuid sel aastal on Hispaanlaste jaoks hetkel veel liiga KÜLM ning seetõttu on enamus bassud kinni, ümbritsetud aiaga ning aed on lukus. Ka meie bassein on endiselt lukus aga ma ei ole kurb selle pärast. Annabeliga basseini ääres olemine ei ole üks minu unistustest hetkel 🙂\nKäisime oma külas teistel eestlastel külas 🙂\nAnnabel oleks nõus ka jää-ämbris sulistama\nSiin on toiduhinnad ikkagi suts kallimad, kui Eestis. Paar näidet, kui Eestis saab pakendatud kanafilee kätte 2.89€ või 3€ ja kopikad peale siis siin on jääb see hing pigem 4-5€ kanti. Osa puuviljadest on küll odavamad, kuid üldjoontes olen nüüd, peale mitu korda poeskäimist avastanud, et ikkagi kallis on puuvili ja juurvili siin, k.a eksootilised viljad. Ehk pole hooaeg veel alanud? Maasikad on küll odavamad ja 200-300g vaarikaid, mustikaid jms saab jätte 3€. Värskelt pressitud mahl on sama hinnaga, kui Eestis. Selkus saab näiteks ise endale pressitud mahla plastikpudelisse panna. Väike on vist 3 eurtsi ja suur, 500 ml pudel mingi peaaegu 5 € ? Siin on üldjuhul sama, eur ehk odavam. Liha lõigud, filee, loomaliha on ka siin kallim, 1-3€ toote pealt. Mune müüakse siin 12 kaupa, mitte 10 kaupa. Alkohol on siin odavam, kindlasti. Õlle, rumm, mullijoogid jne, kõik on mitu üks kuni mitu € odavam, kui eestis. Beebistuff on siin samuti kallis. Valik on ka kasin, Eestis on ikka võrdluse mõttes, valikut rohkem.\nMe ei ole veel AINULT Saksamaa odavmüügikaupluse ketti LIDL külastanud. Ehk sealt saab ka kokkuvõttes odavamalt toitu. Samas ei ole me ka toidupoodide kliendikaarte endale lasknud veel teha. Eestis tuli “Aitäh” kaart Maximas ja Selveri “Partnerkaart” küll kasuks. Toiduga on siin ka, hetkel vähemalt, selline teema, et ma ei tea lihtsalt mida süüa teha, sest päeval on palav ja kuuma ilmaga ei taha eriti sooja ega rasket toitu. Samas õhtul, alates kella 21-st läheb kõht eriti tühjaks ja siis sööks küll hea meelega süsivesikuid sisse. Okei, kaldun teemast way kõrvale…\nHarjumise ja mõnevõrra muutustega seoses jõudsin just kirjutada postituse, vaata SIIA, kus räägin diskreetsest teemast-päevadest. Ma ei tea, kas asi on kuumuses, kliima muutusest, vähesest vee tarbimisest või rohkelt süsivesikute ja suhkru tarbimisest, kuid ma mõtlesin sel kuul, peale päkapikkude külla tulekut, et ma vist pean kiirabisse minema. Ausõna, need tulid sel kuul kohe eriti hullult. Kas see on midagi, millega pean nüüd mina harjuma või midagi, millega mu keha harjub, eks see paista ole järgnevate kuude jooksul. Ma siiralt loodan, et järgmisel kuul ma ei pea sünnitusvalude all kannatama, sealjuures tegelikult sünnitamata.\nEestis läks Annabel magama alates 1 aastaseks saamisest kell 19 ja ärkas kell 07. Meie läksime magama kuskil 23 paiku. Annabeli lõunauni oli Eestis elades 12-15 vahel ja kestis 1.5-2h keskmiselt. Siin magab laps 20.30-21.00 kuni 09.00 või vahel lausa 10.00-ni ja lõunauni on tal kella 15.00 või 16.00 ja kestab rangelt ühe tunni ehk kas 16.ni või 17-ni. Olen püüdnud natuke sättida neid aegu aga tulemusteta. Samas ise on ka hea nädalavahetuseti kauem magada. Nädala sees võiks kasutada ära seda aega, kus Annabel magab ja ärgata ise mõnevõrra varem ja blogida näiteks aga teate ju isegi, et hommikune uni on õige magus. Üldjuhul ma ärkan ka kell 09 ja kuulen, et üks jutustab teises toas ja lähen toon ta endale korra kaissu enne, kui päris üles tõuseme. Kui meie siin tõuseme, on teil kell juba 10-11 ehk sisuliselt lõuna. Kuidagi imelik on see, et päev meil nii hilja hakkab ja samas me läheme siin juba ise kell 22 magama. Praegu on kell 23 ja tunnen, et silm kisub vägisi kinni. Ehk, mis ma öelda tahtsin, on see, et siin on lühemad päevad. Eestis saime me Kristjaniga lapse kell 19 magama panna ja teha oma toimetamisi c.a 3-4h ning kella 22-23 magama minna. Siin aga paneme lapse kell 21 magama ja siis on endal ka juba uneaeg ja ei jaksa suurt midagi teha.\nÜks hea asi Hispaanias, millega väga lihtne harjuda on, on inimeste sõbralikkus, vastutulelikkus, soojus, armastus laste vastu. Mind üldse ei huvita, kuidas ma uksest välja astun. Siin ei tundu kedagi kottivat, mis firmat sa kannad, mis käruga sa sõidad, kui ilus su näolapike on jne. Mulle on ka ilma meigita tere öeldud ja võõrad inimesed . Lapse mänguväljakul leiab sõpru olenemata sellest, kas oskad Hispaania keelt või mitte. Translator lahti ja läheb minna, lastel ammugi mitte ei ole vahet, mis värvi keegi on või mis keeles keegi kõneleb. Eestis ei tulda sinuga naljalt niiviisi suhtlema. Kui püüad läheneda siis pigem kahmatakse kähku laps/(ed) kaenlasse ja joostakse minema. Annabelil on siin alati ja ükskõik kuhu minnes nunnumeeter põhjas. Kui ta poes kriiskab siis inimesed naeratavad vastu mitte ei viska kividega surnuks. Restoranides, söögikohtades tehakse juttu, tullakse küsima, kui vana laps ja tahetakse Annaga suhelda ja mängida. Keegi ei vaata põlastava pilguga, kui Annabel valjuhäälselt end väljendab. Pigem tunnen ma ise halvasti end, sest Eestis elades olen ma harjunud tülgastavate pilkudega, mis on suunatud minule ja Annabelile ja seda poes, ühistranspordis, söögikohas jne.\nMa igatsen Eesti internetikiirust, lähedasi ning kursusekaaslaseid koolis. Ma igatsen pakiautomaate ja personalijuhtide beebiklubi ja võimalust minna erialasele konverentsile või EBA-le näiteks. Aga üldiselt on liiga vähe aega möödas selleks,et tõeliselt midagi või kedagi Eestis igatseda. Ma olen siin kuu olnud ja ausalt, hetkel ei ole küll sellist tunnet, et ma tahaksin tagasi tulla. Cheers!\nEelmine postitus Punarüütlid, päkapikud aka “päevad”\nJärgmine postitus Armasta end sellisena nagu sa oled…


Kaido Künnapas (Ph.D) õppetegevus seondub põhiliselt maksuõiguse valdkonnaga. Kaido on lektor maksuõiguse ning rahvusvahelise maksuõiguse aines, samuti on ta õpetanud tsiviilkohtumenetluse, halduskohtumenetluse ning ärikeskkonna õiguslike aluste aineid. Kaido on omandanud õigusteaduste magistrikraadi ning filosoofiadoktori kraadi Tartu Ülikooli õigusteaduskonnast. Maksuõiguse valdkonnas on Kaido ennast täiendanud muuhulgas Academy of European Law suveülikoolis "European Taxation Law". Tegutsedes advokaadina Advokaadibüroos Sorainen, on Kaido Eesti Advokatuuri liige.\nJuhendatavad teemavaldkonnad: maksuõigus, õiguse tehnoloogia, äriõigus.


Hepatiit B PCR - Sümptomid\nC-hepatiit: positiivne ELISA + korduv ja negatiivne PCR?\nRasedus 14 nädalat.\nKliinikus on hepatiit C test positiivne. Korduv - ka positiivne. Käsi ei ole andmeid, kõik on kaardil. Nagu ma aru sain, kasutati ELISA-meetodit.\nHepatiit C PCR-i ei tuvastata (antakse üle abikaasa sõltumatule laborile reanalüüsi tulemuste ootamise ajal).\nPCR-abikaasa ei tuvasta C-hepatiidi.\nVere biokeemia (märts) - hea (vastavalt infektoloogile, kaardi tulemused).\nBiokeemia pool aastat tagasi (teisele sündmusele üle antud):\nAlAT 14,82 (norm 5-40 U / l)\nBilirubiin 13.11 (norm 8.55 - 20.52 umol / l)\nMa ei tea, mis veel on oluline veres biokeemilises analüüsis hepatiit C diagnoosimiseks.\nMa tahaksin ekspertidelt küsida:\n1. Kas mul on hepatiit C?\n2. Kas ELISA-analüüsi läbimise vajadus on teises laboris vaja, et kinnitada või kaks viga järjest ei saa olla?\n3. Kas mu abikaas vajab ELISA testi?\n4. Nakkushaiguse arst ütles, et korduv positiivne põhjus on registreeruda hepatiit C-ga. PCR-negatiivne tähendab, et viirus pole veel aktiivne. Vastuvõttu võtsin imelikku ja ei küsinud: nüüd - kas see tähendab, et seda saab igal ajal aktiveerida?\n5. Kas on oht lapse nakatamiseks?\nRasedus 35 nädalat.\nVarsti pärast eelmist sõnumit andis mu abikaasa ELISA-le analüüsi jaoks verd (mitte ühe kliinilise sõltumatu labori kliinikus):\nELISA-diagnostika HCV-vastane - negatiivne\nELISA diagnostika (mees) anti HCV - negatiivne.\nKliinikus saadeti mulle 25-nädalase raseduse uuesti analüüsiks:\nC-hepatiidi analüüs kliinikus on positiivne (seal on ka antikehade olemasolu, millest ma aru saan, pole PCR-i).\n33. nädalal annetasin vere analüüsimiseks mõnes teises iseseisvas laboris. Tulemused:\nImmunokeemia: hepatiit C antikehad - 0,43 (normaalne vahemik: kuni 0,9 negatiivne, 0,9-1,0 -st hallist tsoonist, 1,0-st positiivne)\nPCR, C-hepatiidi viiruse RNA (kvalitatiivne meetod) - ei leitud.\nJah, annan igal kuul biokeemiast verd - kõik on korras (arsti sõnul).\nMinu vahetuskaardis on registreeritud, et olen viirusliku hepatiit C kandja. Sellel diagnoosil on tagajärjed: on raske saada sünnitunnistust mõnes teises RD-s, lisaks sellele, kus mind tuleb võtta; hästi ja muidugi on vaatlus.\nTeie arvates, võttes arvesse uusi andmeid,\n1) Kas ma olen viirusliku hepatiidi C-ga kandja?\n2) kui ei, siis kas ma saan nõuda, et see dokument kustutaks vahetust või kas nakkushaiguste spetsialist tugineb teiste laborite andmetele, välja arvatud see, mille kliinik saadab materjalid (seal on midagi positiivset)?\nTere! Ma jälle teile nõu.\nKliinikus esinev nakkushaigus ei kõrvaldanud diagnoosi, väites, et ta ei saanud eirata ELISA kolme positiivset tulemust. Ma leppisin kokku vaid suunata infektsioosse hepatoloogia keskusesse nakkushaiguse haigla (muide, selgus, et see oli nakkushaigla labor, mis saatsid materjalid meie kliinikusse). Kolonni keskuse spetsialisti nõuandva arvamuse kohaselt on diagnoos kirjas, et eksami ajal ei ole kroonilise viirusliku hepatiit C jaoks veenvaid andmeid, on võimalik infektsiooni järelkontroll. Samal ajal ei saa see spetsialist ka diagnoosi eemaldada, kuna kolm positiivset tulemust ei ole nende reaktiivide kohta veel kaebust esitanud ja soovitab nakatunud haiguste spetsialisti registrist kustutada alles pärast seda, kui kolm järjestikust negatiivset testi anti HCV-le (ma saan aru, et on olemas pidades silmas nende laboratooriumi tulemusi). Tuleb välja, et nüüd pean tõestama, et mul pole haigust, mille kohta mul pole veenvaid andmeid!\nPalun, kas palun, kas on olemas dokument, mis reguleerib viirushepatiidi C diagnoosimist ja diagnoosimist ning (isegi - eriti) registreerimist ja selle registrist kustutamist? Kas on tõesti kolm negatiivset ELISA-d?\nMa mõistan, et registreerimine pole kohutav, kuid minu arvates ei tähenda see üldse midagi. Ma tahan, et oleks aega, et eemaldada viirusliku hepatiidi C kandja rekord valuutakaardilt, nii et ma võin soovi korral RD-d valida. Kas teate midagi?\nP.S. Samuti soovitati lapsi rinnaga toita pärast hammaste ilmumist))\nPCR negatiivne, B-hepatiit\nTooted, mis edendavad hemoglobiini, pikk nimekiri:\n1 Lihatooteid: neerud, süda, kala, kodulinnud, keel (hemoglobiinisisalduse säilitamiseks võite süüa keedetud keelt iga päev 50 g päevas), valge kanaliha.\n2 Porrid, teravili: tatar, rukis, oad, läätsed, herned, kaerahelbed.\n3 Köögiviljad ja rohelised: tomatid, kartulid (küpsetatud noored nahaga), sibulad, kõrvits, peet, rohelised köögiviljad, noored naeris, sinep, ristik, küülikuliivad, spinat, petersell.\n4 Puuviljad: punased / rohelised õunad, Semerenko õunad, ploomid, banaanid, granaatõunad, pirnid, virsikud, aprikoosid (kuivatatud aprikoosid), hirmoni, kudoonia.\n5 Marjad: must sõstar ja jõhvika (võite osta külmutatud, see aitab ka, jõhvikad võivad olla suhkruna), maasikad / maasikad, mustikad.\n6 Mahlad: granaatõun (2 sips päevas), peet, porgand, "punaste puuviljamahlade mahl"; Õunamahl, mis on spetsiaalselt välja töötatud suurte raua sisaldavate rasedate naiste jaoks.\n7 Muu: kreeka pähklid, must / punane kaaviar, mereannid, munakollane, tume šokolaad, kuivatatud seened, kuivatatud puuviljad, hematogeen,.\nEnamik neist on rauarikas kuivatatud seened, virsikud, maisi, petersell, kartul, sibul, squash, peet, õunad, küdooniad, pirnid, granaatõunad, tatar, oad, läätsed, herned, kaerahelbed, spinat, rohelised köögiviljad, rohelised noorte naeris, sinep, kress, võileivad lehed, kuivatatud puuviljad.\nSpetsiifilised retseptid hemoglobiini suurendamiseks\nJärgmistest retseptidest vali välja see, mis teile kõige paremini sobib, ja proovige seda pidevalt kasutada, kui keha jaoks "vitamiinipreemia".\n1) Grill klaas kreeka pähkleid ja klaas toores tatar, lisada klaas mett, segada kõike, süüa supilusikatäis iga päev.\n2) pähklid, kuivatatud aprikoosid, mesi, rosinad - kõik 1: 1 suhtega - lihvige ja segage põhjalikult, sööge 1-3 supilusikatäit päevas (üks parimaid retsepte mitte ainult hemoglobiini tõstmiseks, vaid ka selleks, et anda organismile olulised vitamiinid )\n3) 1 klaas mustade ploomide, kuivatatud aprikooside, kreeka pähklite, rosinate, lihvima, lisage mett, lisage 1-2 sidruni nahaga (võite sidrunile asetada aaloe mahla), sööge 1-3 supilusikatäit päevas.\n4) 100 ml värsket peedi mahla, 100 ml porgandimahla, segada ja juua (hemoglobiin tõuseb vaid 2 päeva jooksul).\n5) 1/2 tassi õunamahla, 1/4 tassi peedi mahla ja 1/4 tassi porgandimahla, segada ja juua 1-2 korda päevas.\n6) 1/2 tassi värskelt pressitud õunamahla, 1/2 tassi koduse jõhvika mahla, 1 tl värskelt pressitud peedimahla, segada ja juua.\n7) toores tatar 1/2 tassi, pesta, vala 1 tassi jogurt ja jäta üleöö, hommikul on poore valmis, võite süüa.\n8) 1/2 tassi hea kvaliteediga kuiva punast veini aurustatakse veevannis 5-7 minutit; 1/4 tassi keedetud nõges, 1 tl ghee, jooge soe.\n2) Normaalne must tee muudab raua imendumise ära, selle asemel on parem kasutada rohelist värvi.\n3) Maksa raua allikana ei soovitata raseduse ajal tarbida - A- ja D-vitamiini kõrge sisalduse tõttu ja üledoosimise tõenäosust (kõigist teadaolevatest vitamiinidest) on ainult nende kahe ülemäärane tarbimine tervisele ohtlik.\n4) Granaatõuna mahl on hemoglobiinisisalduse tõstmisel väga tõhus, kuid võib põhjustada kõhukinnisust.\nOleme kogunud ühes kohas populaarsed kasutajate postitused PCR-negatiivse hepatiidi B kohta, nii et saate vastuseid küsimustele, mis on seotud:\n- raseduse planeerimine;\n- lapse kasvatamine;\n- lapseea haiguste ravi ja diagnoosimine.\nBaby.ru sotsiaalteenistus on kogukond, millel on 10 miljonit praegust ja tulevast emad, kes on juba arutanud PCRi negatiivse hepatiidi probleemi oma blogides ja temaatilistes kogukondades.\nPositiivne ja valesti positiivne rasedatele naistele


Esmaspäeval, 18. juunil toimus Rapla Kultuurikeskuses Rapla maakonna parimate koolilõpetajate vastuvõtt - ROL\nVastuvõtule kutsutuid tervitas Raplamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees, Kohila vallavanem Heiki Hepner. Oma tervituskõnes õnnitles ta lõpetajaid ja nende vanemaid Raplamaa valdade nimel. Ning märkis, et „tänaste lõpetajate haridustee ei ole lõppenud, neid ootavad ees gümnaasium või ülikool. Ja miks mitte kaaluda mõnda põnevat eriala mõnes kutsehariduskeskuses. Haridus, mille nad äsja on omandanud, ei kanna pensionipõlveni. Noored on oma suure tee alguses. Nii mõnigi amet on 20. sajandil ajalukku läinud. Tehnoloogia, mida täna kasutame ja mis isegi taskusse mahub, muutub nii kiiresti, et siin ei saa rääkida aastakümnetest. Pigem aastatest, mõnel juhul vaata et kuudest.“\nParimad põhikooli lõpetajad\nPõhikooli lõpetas kiitusega 22 õpilast, gümnaasiumi kuldmedaliga 3 ja hõbemedaliga 3 õpilast.\nKõige enam kiitusega lõpetajaid, 6 õpilast, oli Märjamaa Gümnaasiumist, 5 õpilast Kohila Gümnaasiumist ja Rapla Vesiroosi Gümnaasiumist. Gümnaasiumi lõpetasid kuldmedaliga Patrik Sebastian Unt ja Markus Bachmann Rapla Ühisgümnaasiumist ning Kädi-Riin Vendel Märjamaa Gümnaasiumist. Hõbemedaliga lõpetasid Märjamaa Gümnaasiumi Kaarel Kõuts ja Kristin Unga ning Hannele Pruunlep Kohila Gümnaasiumist.\nTunnustusürituse korraldas Raplamaa Omavalitsute Liit.


Ave Lepik • 1. aprill 2016 kell 8:45\nReuters: Putiniga seotud naistest said kalli kinnisvara omanikud. Foto: epa\nVenemaa ärimees Grigori Bajevski, kes on oligarh Arkadi Rotenbergi äripartner, müüs või loovutas pealinna kallist kinnisvara mitmele Putiniga seotud naisele, kirjutab Reuters.\nAvaliku registri dokumendid kinnitavad, et Bajevski andis või müüs kinnisvara kolmele Venemaa president Vladimir Putiniga seotud naisele. Moskvas asuva luksuskinnisvara saajad on Putini noorem tütar Katerina Tihhonova ja riigiduuma saadiku, Putini elukaaslaseks peetava Alina Kabajeva kaks lähisugulast. Neljanda kinnisvara omanik aga on noor daam, kes tudengineiuna poseeris meelalt Putini sünnipäevaks koostatud kalendris, märgib agentuur.\nBajevski kohta pole avalikkusel palju teada. Ta on pärit Peterburist, kus alustas kinnisvaraettevõtjana, 2006. aastal rajas ta Arkadi ja tema venna Borissiga linna lähedale suvilakooperatiivi. 47aastane Bajevski tuli Rotenbergi juurde tööle 2011. aastal ning kuni 2014. aastani juhtis ta üht Rotenbergi investeerimisfirmat.\nPutini pressisekretär Dmitri Peskov vastas täna ajakirjanikele, kes palusid kommenteerida eile Reutersi avaldatud lugu sellest, kuidas ärimees Grigori Bajevski kortereid kingib.\nPeskov teatas, et Kremlis ei tunta sellist ärimeest. „Jah, tutvusime looga,“ tunnistas ta. Tema sõnul on kõige järgi otsustades tegemist inforündega.\nVenemaa liidri pressiesindaja lisas, et sarnaseid rünnakuid tuleb ilmselt veel. „Härrasmees, kellest selles loos räägitakse, pole meile teada, antud juhul ei ole presidendil selle härraga mingit pistmist ja seepärast ei ole me selliste küsimuste adressaadid,“ ütles Peskov.\nPeskov ütles hiljuti, et ettevalmistamisel on rünnak Putini lähikondsete vastu.\nReutersi andmeil on firma, mille kaasomanik on Bajevski, viimased kaks aastat võitnud riigihankeid kokku 6 miljardi rubla ehk 89 miljoni dollari eest.\nArkadi Rotenberg on Lääne-Euroopa ja USA viisakeeluga ärimeeste nimekirjas. Rotenberg on Putini sõber ja judo sparringupartner. USA rahandusministeeriumi andmeil on vennad Rotenbergid tänu Putinile tõmmanud miljardeid dollareid väärt jackpot'i, võites järjest riigihankeid.\nPutin ei võta tutvust omaks\nReutersi kirjalikult saadetud küsimustele Bajevski ei vastanud. Putini pressiesindaja Dmitri Peskov aga kommenteeris: „Me ei tea, kes see (Bajevski) on. Ka president pole temaga tuttav.“\nHiljem rääkis Peskov reporteritele konverentsikõnes, et Kreml seisab silmitsi Lääne meediarünnakuga, kus on võetud luubi alla Putini lapsepõlvesõbrad ja nende osalemine riigihangetel. Ta lisas, et ei kommenteeri neid väiteid, sest tegemist on poliitiliselt kallutatud kampaaniaga Putini mustamiseks.\nRotenbergi esindaja ütles Reutersile, et ettevõtja ei tea midagi Bajevski kinnisvaratehingutest. Küsimusele, kas Bajevski tegutses Rotenbergi nimel ja kas need kinnisvaratehingud on seotud Putini ja Rotenbergi sõprusega, vastas ta: „Muidugi mitte. Sellised väited on absurd.“ Rotenbergi esindaja lisas Reutersile, et Bajevski „ei tööta“ üheski Arkadi Rotenbergi ettevõttes ega valdusfirmas.\nKuidas Reutersil küsimused tekkisid?\nPutini noorem tütar Katerina Tihhonova. Foto: Reuters\nKaterina Tihhonova on Putini 29aastane tütar. 2012. aastal märkis ta uue firma registreerimisel oma koduseks aadressiks korteri, mis kuulus ametlike paberite järgi Bajevskile. Pole teada, kas Tihhonova ka tegelikult elas korteris või kas maksis seal elades renti. Korter asub 6,5 km kaugusel Putini ametlikust residentsist, lisab Reuters.\nTihhonova jättis Reutersi küsimustele vastamata.\nPutin ja endine iluvõimleja, nüüdne duumasaadik Alina Kabajeva. Foto: Reuters\nLisaks näitab ametik andmebaas, et 2013. aastal vahetas omanikku üks teine Bajevskile kuulunud korter, mis asub Moskvas Uspenskojes – kogu Venemaa ühes kõige kallimas elurajoonis. Uueks korteriomanikuks sai Anna Zatsepilina, Alina Kabajeva 81aastane vanaema. 2008. aastal kirjutas ajaleht Moskovski Korrespondent, et Kabajeva on Putini elukaaslane. Kumbki asjaosalistest pole kunagi seda väidet kommenteerinud, kuid ajaleht pandi varsti pärast artikli ilmumist kinni.\nZatsepilina jättis Reutersi küsimustele vastamata.\nÜhe varasema, 2009. aasta tehingu dokumendid näitavad, et Bajevski omanduses olnud korter Moskvas Veresajevi tänaval läks Laysan Kabajeva omandusse. Tegemist on Alina õega.\nLaysan Kabajevale saadetud küsimus, kuidas temast sai Bajevski korteri omanik, jäi samuti vastuseta.\nKüsimusele Alina Kabajeva ja Putini suhte ning Bajevski tehingute kohta naise sugulastega, vastas aga Alina Kabajeva pressiesindaja: „Nad kõik on täiskasvanud inimesed, küsige neilt endilt, nad elavad oma elu. Alina Maratovna Kabajeva ei ole seotud ühegi teie esitatud küsimusega.“\nAlisa Hartševa blogipostituse juures olnud pilt. Foto: internet\nEelmisel aastal läks Bajevski omanduses olnud luksuskorter 23aastase Alisa Hartševa, endise rahvusvaheliste suhete tudengi omandusse. Tehingu hind pole teada.\nAastal 2010 koostas grupp Moskva Ülikooli ajakirjandusüliõpilasi Putini sünnipäeva tähistamiseks kalendri, milles olid nende enda pildid. Hartševa oli aprillikuu tüdruk. Kaks aastat hiljem sai ta kuulsaks oma blogipostitusega, milles ülistas Putinit ning mille juurde lisas enda pildi koos kassipoja ja Putini portreega ning pealkirjastas postituse „Putini kiisu“.\nReutersi esitatud küsimusele vastas Hartševa, et korteriost oli tavaline kinnisvaratehing ning et ärimees Bajevskit ta ei tunne. „Otsisime selle korteri laenuga. Ja maksame seda laenu tänase päevani.“ Küsimusele, kas seotus Putiniga võis aidata tal seda korterit saada, vastas ta: „Keegi pole mulle varem nii rumalaid küsimusi esitanud.“


Peak Oil on paratamatus: inimesed on asunud ennast päästma | Keskkonnaabi\nArhiivis ligi 300 postitust Vali kuu detsember 2012 (1) mai 2011 (1) aprill 2011 (1) märts 2011 (1) jaanuar 2011 (2) detsember 2010 (3) november 2010 (4) oktoober 2010 (16) september 2010 (5) august 2010 (1) juuli 2010 (3) juuni 2010 (1) mai 2010 (4) aprill 2010 (3) märts 2010 (5) veebruar 2010 (4) jaanuar 2010 (6) detsember 2009 (1) november 2009 (3) oktoober 2009 (6) september 2009 (3) juuni 2009 (3) mai 2009 (3) aprill 2009 (6) märts 2009 (2) veebruar 2009 (3) jaanuar 2009 (7) detsember 2008 (1) november 2008 (1) september 2008 (1) august 2008 (3) juuli 2008 (3) juuni 2008 (6) mai 2008 (12) aprill 2008 (25) märts 2008 (49) veebruar 2008 (35) jaanuar 2008 (52) detsember 2007 (23)\nMehhiko lahe naftareostus 2010 – mis juhtus ja missugused on tagajärjed?\nMida igaüks võiks teada vee karedusest\nHoiatus: heeliumi sissehingamine võib olla eluohtlik\nKellaaeg ja öö/päev Eestis ja mujal maailmas\nMis temperatuuril lülitada välja õhksoojuspump?\n457 825 hits\nPeak Oil on paratamatus: inimesed on asunud ennast päästma\nPosted on 28/05/2008 by erikpuura\nTõnis Danilson saatis vihje selle kohta, et Peak Oili eelmise nädala elevusuudised ja nende järelkajad ei jõudnudki Eesti meediakanaliteni, küll aga jooksutasid mujal maailmas saidid nagu theoildrum.com, peakoil.com ja doomers.us täiesti umbe – nii suurt huvi ei osanud ilmselt keegi oodata. Avaldan osalise tõlke koos kommentaaridega.\nMõned aastad tagasi oli Kathleen Breault tavaline eeslinna vanaema, kes igal nädalal sõitis lõputuid autotunde, toitus McDonaldis, ostis moeriideid ning vahtis õhtuti televiisorit. Nüüd valmistub ta uueks maailmaks.\nTa vähendas autosõitu poole võrra, toitub oma koduosariigi New Yorgi päritoluga toiduainetest ning kaotas üle 30 kilo oma kehakaalust. Ta lõikas tükkideks krediitkaardid, lõpetas telekavaatamise ning loobus täielikult lennusõitudest. Majapidamisse lisandus puuküttega pliit.\nNaise enda väitel oli ta kogu maailma tulevaste probleemide osas valgustust saanuna paanikas, depressioonis, kartuses, haavatav, nõrk, üksik – kohutavas olukorras. Uus eluviis võimaldas kriisist välja tulla.\nOn ka palju ekstremaalsemaid näiteid. Olles veendunud, et maailma naftavarud on lõppemas ning majandussüsteemid kokku varisemas, on tekkinud uus kogukond inimesi – keskkonnaellujääjad, kes kolivad maapiirkondadesse ja õpivad elama nii toidust kui energiast, mida enda maa pakub. Relvastutakse kartuses, et hädalised, kes veel ohtusid ei taju, võivad neid tulevikus rünnata. Need pole rohelised, kes kutsuvad üles maailma päästma – nad arvavad, et selleks on juba liiga hilja, ning kõrgustesse kerkivad toidu ja kütuse hinnad on selge ja kindel märguanne.\nOsad muudavad oma elu vaikselt. Kartes, et kui kõik sellest aru saavad – siis kõigile niikuinii ressursse ei jätku. Asukoha reetmine võib seada ohtu nii ennast kui lähedasi. Nende visiooni kohaselt on tuleviku linnad täis näljaseid põgenikke, kes otsivad toitu, peavarju ja vett. Ennustatakse, et juba 2012. aastal ilmnevad esimesed tõsised juhtumid. Meediaga suheldes ei avaldata oma õigeid nimesid.\nTeadlased on välja pakkunud erinevaid stsenaariume. Osad arvavad, et asendusallikad nafta asemele leitakse, teised usuvad, et valitsused ei suuda situatsiooni hallata. Keskkonnaellujääjad aga rajavad oma tarbeks viljapuuaedu koos niisutussüsteemidega, kasvatavad kanu ja sigu ning õpivad ka loomi toidulaua jaoks tapma. Välja on otsitud mineviku raamatud, mis valgustavad maaelu põhitõdesid. Õpitakse ise valmistama seepi ja looduslikke ravimeid.\nMiks see uudis Eestis laineid ei löönud? Ilmselt seetõttu, et tunneme end (veel?) turvaliselt. Eesti peamine rikkus on meie viljakandev maa ning selle suur hulk ühe elaniku kohta, mets, loodus ja põhjavesi – jätkusuutliku majandamise korral jätkub sellest kõigile nii kütteks, söögiks kui joogiks. Globaalsete arengute valguses pole eelpool kirjeldatud stsenaariumi korral riigi rikkuse indikaatoriteks enam sugugi mitte SKP inimese kohta ning majanduskasvu protsent, vaid allesjäänud ja taastuvate ressursside hulk inimese kohta. Kas aga Eesti peab tulevikus kartma keskkonnapõgenike horde?\nIgal juhul tundub juba väga paljudele mujal maailmas, et asi on tõsine ja pidu ning pillerkaar tarbimisühiskonnas on lõppemas. Muide, AP lisas kirjutise juurde ka eksootilise pildi – puuriida… Mida aga igaüks võiks Eestis kohe teha – muuta oma tarbimisharjumusi, ühe näitena lõpetada mujalt maailmast meile sisse veetud vee joomise, mille puhul me maksame kinni nii vee tootja, transportija kui reklaamija kulud. Keda tõesti kraanivesi ei rahulda, võiks vähemalt kodumaist vett tarbida.\nFiled under: Eesti, Eluviis, Energia, Keskkond, Kliimamuutused, Maavarad, Metsad, Põhjavesi, Rahvusvaheline, Teooriad |\n« Maavärin Hiinas ei olnud üleloomulike jõudude kättemaks Islandi maavärin: võrrelge seismiliste riskide kaardiga »\nWild, on 28/05/2008 at 6:28 p.l. said:\nMeil on siin tunne, et kuna jube kaua pole meiega midagi eriti juhtunud, siis ei juhtugi… me ehitame hoopis neljarealisi teid ja isegi kui ülejäänud maailm titanicuna upub – meil sõidavad aastal 2050 õhuautod, kodust tööd teevad robotid ja GMO toit kasvab igaühel hiiglaslikul imekaunil terrassil.\nMärt Ridala, on 28/05/2008 at 8:44 p.l. said:\nKuigi minu peetaval http://eesti2030.org lehel olev küsitlus väga suurt vastajate hulka ei ole kogunenud ja statistilisele tõele veel ei pretendeeri, siis minu arvates on kummaline meie inimeste optimism pagulaste teemal. Nimelt on senini kõik hääletanud peale minu arvanud, et aastal 2030 pole pagulased Eesti jaoks üldse probleem, neid saabub 0-1000 inimest aastas. Aga veel saab hääletada! Mina Soomes elanuna ja Euroopas ringirännanuna pole selles küsimuses üldse optimist. Eriti arvestades tänaseid nafta, energia ja toiduhindu ning tõsiseid tulevasi probleeme igal pool joogivee, metsapõlengute ja tormide osas. Küll need pagulased ka meie juurde tee leiavad.\nTeisalt ei tekitaks ma ka veel mingit hirmsat paanikat ja ega see kõik ikka nii ka ei juhtu, et ühel päeval enam toitu korraga ei ole ja linnas kõik inimesed ilma elektri ja toiduta peavad hakkama saama. Protsess toimub ikka aastate perspektiiviga.\nWild, on 29/05/2008 at 2:58 p.l. said:\nSee, et toimub aastate perspektiiviga on nagu kiri suitsupakil – “suitsetamine võib tappa”, me suitsetame üsna häirimatult edasi ja tegeleme tagajärgedega kunagi siis, kui nad käes on, aga tagajärjed on juba traagilisemad.\nerikpuura, on 30/05/2008 at 11:33 e.l. said:\nOn avaldatud arvamust, et see kirjutis pole üldse seotud Peak Oil’iga… Soovitan ikkagi teha eeltöö endal ära ning tutvuda näiteks veebisaitidega theoildrum.com, peakoil.com ja doomers.us. Peak Oil ei ole pelgalt nafta tarbimise tipphetk, vaid selle saabumisega kaasnev protsesside ahel, mis muudab nii majandust, poliitikat kui inimeste käitumist. Ilmselt aga peab sellest kõigest eesti keeles ja lihtsalt ikka ja jälle kirjutama.\ntsibiputtin, on 19/11/2008 at 4:15 p.l. said:\nKui tore, on et inimesed oma mõtted kirja panevad, nii saab nende juurde küsimusi esitada. Loodan, et loete seda õige pea.\nJah, nafta lõppemine pole põhiline, kuid sellega kaasnev saab tõelisuseks vaid siis, kui see tõesti juhtub. Kevadel kirjutatud blogi on saanud nüüd, sügisel hoopis teise valguse seoses sellega, et analüütikud on lükanud oil peak’i 30-50 aastat edasi. Üks uudis selline, kui tarvis, leiate ka täpsemaid: http://www.logistikauudised.net/?ArticleID=aee2f5a7-b202-4e51-be48-9649ed660487. Igasuguste “maailmas paljude teadlaste poolt kinnitatud faktide” uskumine on loomulik, kuid neid tasuks ikka ka analüüsida, eriti kui on tegemist niivõrd keerulise temaatikaga ja nõnda tarkade inimestega. Minusugune loll satub ju segadusse ja hakkabki ennast maa all varjama. Parem lahendus oleks ikka täie tõsidusega pühendada ennast taastuvenergiate arendamisele või ka olemasolevate tehnoloogiate täiendamisele, et nende kasutuselevõtt võiks olla lihtne ja odav. Või siis võimaluste tutvustamisele. Bioenergia ei kõlba tõepoolest kohtadesse, kus toitu napib või kus teda toodetakse üle maailma turustamiseks suurtes kogustes, sobib kindlasti aga nõnda, et konkreetse koha jaoks valitakse sobivaim energiaallikas, kus on metsa, seal puit, kus on jäätmed seal neid, kus kasvab hästi mais, seal jälle seda jne. Bio/taastuvenergia ei saa olla nii globaalne nagu on naftaenergia või tuumaenergia, küll õnenstuks aga ilmselt tuuleenergial olla pea sama laialt kasutatav, kui vaid energiat salvestavad seadmed poleks nii kallid ja kogukad ja keskkonnaohtlikud. Teadlastele seega jõudu-jaksu ja mõtteselgust!\nerikpuura, on 19/11/2008 at 8:19 p.l. said:\nTere Lp Tsibiputtin, siiski arvan, et minu teises kirjutises kirjutatu kehtib. See oli selline: Mistahes stsenaariumist me lähtume – on mõningane vahe, kuid see on ka kõik. Inimesed, kes sünnivad aastail 2030-2050, näevad oma elu jooksul naftaajastu langust. Inimesed, kes sünnivad aastal 2100, elavad maailmas, kus nafta majanduselus ei domineeri. Isegi suured uued naftaleiud ei kõiguta seda loogikat: kui Brasiilia ranniku lähedalt tõepoolest õnnestub ammutada 33 miljardit barrelit, on see praeguse tarbimise juures globaalses mõttes vaid 1-aastane pikendus. Lugeda saab seda https://erikpuura.wordpress.com/2008/04/24/eesti-2030-2100-kliima-nafta-loppemine-roheline-ari/\nAga ega ka mina ei osanud ennustada, et palju enne Peak Oili saabumist hakkavad toimuma naftahinna muutuste lained – nagu enne suure tsunami kaldale jõudmist võivad tulla väikesed lained, või vesi hoopis korraks taanduda,,, Nafta hinna kolmekordsed muutused on müstilised ning sellised agoonilised muutused võivad jätkuda, sest lisaks kõigele oskavad spekulandid muutuste pealt teenida müstilisi kasumeid, mis võimendab laineid veelgi… Mis puutub sellesse, et inimesed juba põgenevad – üksikud inimesed – see on pigem indikaator, mis võib ilmneda kaua aega ette enne tegelikke sündmusi. Aga on ka täiesti võimalik, et elektriautod võtavad vedelkütuse-autod sujuvalt üle.\ntsibiputtin, on 27/11/2008 at 6:16 p.l. said:\nLugesin teie viidatud artiklit ja esimesena pean kommenteerima Al Gore’i filmiga laste hirmutamist. Mul oleks tõsiselt kahju kui te tuliselt pooldate selliseid meetodeid. Lapsi peab eelkõige kasvatama teadmises, et nende eest hoolitsetakse ja vanemad inimesed on kindlad selles, mis nad teevad. Mul tekib siinkohal paralleel Laste ristisõjaga, kui lapsed arvasid, et suured ei saa enam asjadega hakkama… Soovitan kuulata Vikerraadio arhiivist teie enda ülikooli endise õpilase ja professori Evald Saagi või mõne teise loenguid laste kohta Ööülikoolis, samuti inimkonna kujunemise kohta. Õigupoolest on teile neid soovitusi anda üsna imelik…\n1997 aastal väideti mulle Tallinna Tehnikaülikooli loengus, et kuskil (praegu piirkonda ei mäleta) saab nafta otsa 10 aastaga. Praeguseks ei ole kuulnud ühegi piirkonna maardlate ammendumisest. Kui te omate vastavaid andmeid, palun vihjata. Niipalju ennustamisest või siis ennustustega täppi/mööda panemisest.\nPaljude muutujatega arvutamistest, mis on näiteks kliimamuutuste ennustuste aluseks: kõiki muutujaid arvesse võtta, eriti õigesti arvesse võtta, õigesti mudelisse paigutada, on paganama raske, kui mitte võimatu, sellest ka näiteks nädalase ilmaennustuse ebatäpsus, kui tuua näiteid. Või võtame Antarktika jääs CO2 sisalduse ja kliima vahekorra uurimise; arvutuste täpsuse suurenedes tuli välja, et mitte soojenemine ei järgnenud CO2 sisalduse suurenemisele vaid vastupidi… Arvutuste tegemist ei peaks seepärast veel katkestama, vaid nende põhjal tehtavad järeldused peaksid olema ettevaatlikumad. Liiga palju on järeldusi tehtud selle järgi, mida tahetakse näha, mida usutakse. Teie viidatud artiklist tsitaat: “…kuid hetkel on soojenemise uskujad skeptikute üle valdavas ülekaalus.” Veel 1700-l aastal olid heliotsentrilisse maailmavaatesse uskujad selges vähemuses…\nVäidan kindlalt: 1)Nafta saab otsa 2) Võetakse kasutusele muud energiaallikad. Võin nende väidete peale mürki võtta. Millal eelnenud asjad ja kuidas juhtuvad, ma ei tea, võin natuke oletada ainult. Tahan, et teadlased võiksid samuti enda väidete peale mürki võtta, või vähemalt oma kavandatud silla all julgelt seista, kui seda 3-e kordse normaalkoormusega koormatakse.\nNiisiis kordan: Palun lihtsaid ja odavaid alternatiivenergiaallikaid, mis sobiksid Eesti oludesse. Head leiutamist ja mõtteerksust!\nOtsi teemade järgi Vali rubriik Aeg (10) Eesti (145) Eluviis (39) Energia (110) Gaasitoru (10) Geoloogia (64) Haridus (43) Ideed ja leiutused (43) Ilm (17) Jäätmed (36) Katastroofid (54) Keskkond (289) Keskkonnamäng (24) Kliimamuutused (41) Läänemeri (14) Loomad (11) Maavarad (32) meediasuhtlus (7) Metsad (6) Muud huvitavat (32) Naftakatastroof (7) Põhjavesi (22) Petuskeemid (1) Prügi (16) Rahvusvaheline (177) Reostus (53) Teadlane ja insener (8) Teooriad (24) Terrorism (4) Tervis (30) Uncategorized (10)


Puuvilla ja polüestri erinevus\nPeamine erinevus - puuvill vs polüester\nPuuvill ja polüester on kahte tüüpi kangad, mida sageli kasutatakse tekstiilitööstuses. Peamine erinevus puuvilla ja polüestri vahel on see, et puuvill on looduslik toode, samas kui polüester on keemilistest toodetest.\nPuuvill on kogu maailmas populaarseim kangas. See on looduslik kangas, mis on valmistatud puuvillataime kiududest. Kuna puuvill on looduslik kiud, laseb kangal hingata, mis tähendab, et see imendub ja vabastab higi kiiresti. Seega püsivad puuvillast rõivad kogu päeva värskena. Puuvill ei põhjusta ärritust ja puuvilla võivad kanda isegi väga tundlikud inimesed. On mõistlik panna imikud ja lapsed kandma puuvilla nii palju kui võimalik, kuna nende nahad on palju tundlikumad kui täiskasvanutel. Puuvillane riie on naha suhtes väga kerge ja pehme. Puuvilla kasutatakse peamiselt tekstiiltoodetena ja mitte ainult rõivastena, vaid ka voodilinade, kardinate, vatitekide ja tekkidena.\nPuuvillal on vastupidavuse osas siiski puudus. See kaob palju kiiremini ja kangale antud värvid ei kesta kaua.\nVõite arvata, et puuvilla kasutamine on parem nii teile kui ka keskkonnale. kuna see on looduslik toode. Kui aga heita pilk tootmisprotsessidele ja eralduva energia kogusele koos saasteainetega, saab selgeks, et toksiinide ja kemikaalide kasutamisel tootmisel pole puuvill vähem keemiline kangas. Teine tegur, mis sunnib meid kaks korda järele mõtlema, on asjaolu, et puuvill on võib-olla kõige pestitsiididest sõltuvam põllukultuur, tarbides peaaegu ühe neljandiku kogu maailmas kasutatavast pestitsiidist.\nPolüester on keemiline kangas. See on peaaegu hävimatu ja ei tuhmu kunagi. Polüesterriie hoiab higi keha kõrval, võimaldades sel kangast vabaneda. See tähendab, et kangas ei ole hingav ja hakkate mõne tunni pärast haisev olema. Polüesterkangas on aga puuvillast siledam. Polüesterkangad võivad põhjustada ärritust, kuna see pole looduslik toode; seetõttu on mõistlik panna imikud ja lapsed võimalikult palju puuvilla kandma, kuna nende nahad on täiskasvanutega võrreldes palju tundlikumad.\nPolüester on ka puuvillast odavam, kuigi nii polüestri kui ka puuvillase riide hinnad on väga erinevad. Polüestrit ei kasutata ainult kangaste valmistamisel; neid kasutatakse laialdaselt köögis kasutatavate PET-toodete valmistamiseks.\nMis vahe on puuvillal ja polüestril?\nPuuvill vs polüester\nPuuvill on looduslik toode. Polüester on inimese loodud toode.\nPuuvill pole nii vastupidav kui polüester. Polüester on äärmiselt vastupidav.\nPuuvill kaob lühikese aja jooksul. Polüester säilitab oma värvid ja särab pikka aega.\nPuuvill sobib kõigile nahatüüpidele, kuna see on looduslik toode. Polüester ei pruugi sobida neile, kellel on nahaallergia\nPuuvill on hingav. Polüester ei ole hingav


Ego läheb härrasmehe tasku\nIntervjuu novembri algusest Rocca al Mare kaubanduskeskuse tehnikapoes Ego-kaarte pakkuva Grete Napitsaga.\nMitu inimest on Teie kaudu juba Ego kaardi saanud?\nOlen siin novembri algusest töötanud keskmiselt viiel õhtul ja vahendanud selle ajaga umbes 40 uut Ego kaarti. Kavatsen siin töötada kuni jõuludeni ja jõuda saja kaardiomanikuni.\nPaljudega jõuate päevas Ego-teemal rääkida?\nKuuekümnega. Aga paljud neist soovivad vaid infot, mitte kaarti. Teistel on juba Ego, kuid seda nähakse vaid järelmaksu võimaldajana, ei teata midagi soodustustest. Kolmandad jooksevad Egost kuuldes kohe minema. Aga neid on vähe.\nKes on tüüpiline kaardivõtja?\n40aastane härrasmees, kes tavaliselt ei hakka kaupluses kohe võimaliku ostu järele ringi vaatama, vaid tahab kaarti kasutada eeskätt 300 kohas pakutava soodustuse tarvis. Naisterahvad võtavad kaarte oluliselt vähem.\nKas Te ise usute Ego headusesse?\nKindlasti soovitan Egot sellega saadavate soodustuste pärast, ka saab teda kasutada rahvusvahelise maksekaardina.\nAga ise olete Ego-omanik?\nEi, olen üliõpilane ja mul pole kaardiks vajalikku 3000kroonist kuusissetulekut ega ole see ka poole aasta jooksul Hansapanga kontole laekunud. Seegi töö siin on ajutine, otsisin ammu võimalust õppimise kõrval veidi töötada. Saan tasu iga võetud kaardi eest ja kavatsen vähemalt osa saadud tasust kohe investeerida autojuhilubadesse.\nOn Teil konkurente?\nNädalavahetusel kohtusime siin Ühispanga Magneti-tüdrukuga. Aga me ei takistanud teineteise tööd. Leppisime kokku, et saadan Ühispanga kliendid tema juurde ja tema Hansapanga omad minu juurde. Ka meie tööandjad jäid selle lahendusega rahule.\nJõuan vaevalt +-Elektroonika kauplusse, kui Ego-päkapikk-võluri terav silm mu leiab.\n?Kas te teate Ego kaardist?? küsib ta, suunates mulle terve lasu teavet: et kaardiga saab soodustusi, et kui kaarti ei kasuta, pole ka tasusid jne.\nVeel tulevad argumentidena sooduskampaaniad, telerid ja muusikakesed poole hinna eest.\n?Olgu peale, võtan kaardi, aga ei hakka raha kulutama,? mõtlen. ?Ega ta tükki küljest võta.?\nJa juba kirjutab Grete pastapliiats minu soovil kaardi limiidiks 12 000 krooni ja kuumakseks 1200. ?Võtate ehk suurema limiidi?? küsib ta pangast minu palganumbreid kuulates. ?Kuni 8000kroonise sissetulekuga saate võtta kolm kuupalka, rohkemaga isegi neli!?\n?Ei, ei võta,? vastan resoluutselt, tundes, et ahvatlus osta viib mindki nende ritta, kelle Ego järelmaksukaardi keskmine limiit 11 000 krooni, millest 70 protsenti on kasutuses. Egode ning Magnetite koguarv on tõusnud juba üle 80 000.\nVeel jõuan mõelda, et Eesti pankade järelmaksu- ja vaba tagasimaksega krediitkaartide limiit küünib 1,5 miljardi Eesti kroonini. See tähendab iga siinse inimese kohta keskmiselt 1000 krooni suureprotsendilist laenuraha. Ego ja Sampo Panga järelmaksukaardi intress on 20%, Magnetil 16%.\n?Minagi olen nüüd kaardiepideemia ohver,? tõden. Ja tunnen lähenevaid ostujõule.


Hoorudes liigeste tootlemiseks. Sinise savi koostis ja raviomadused\nHoorudes liigeste tootlemiseks. Liigeste töötlemine tinkberi tinktuuraga. Retseptid, vastunäidustused ja kasutamine\nVeest leotatud tükist savist valmistatakse salv, millele lisatakse veidi äädikat. Tal on palju ainulaadseid ja. See abinõu aitab ka radikuliidi korral: määrige alaselg rastiga. Tagasiside selle tööriista kasutamise kohta: Naine sai liikuda ainult kahe pulga abil — jalgade liigesed valutasid halvasti, ta hõõrus jalgu selle seguga hommikul ja õhtul kannelt reiele — ja suve jooksul ravis ta jalgu, hakkas vabalt kõndima. Ravi aitab must mustsõstralehtede tugev infusioon.\nRavi ajal on ebasoovitav lisada dieeti liiga palju liha, juua alkohoolseid jooke, suitsetada tubakat. Ravimeetodid Liigeste tärpenttiini kasutatakse paljudes rahvapärastes retseptides. Ravimainet saate osta igas apteegis umbes 30 rubla eest. Tärpentini baasil on võimalik vahendeid kasutada ainult välispidiselt vannide ja kandikute, salvide ja hõõrumiste, põletikuvastaste kompresside kujul.\nVannid Tärpentini vann aitab ravida põletikulist protsessi liigeste haiguste korral. Esmalt peate valmistama emulsiooni - aluse. Selleks vajame: ml tärpentini, 40 ml kamprit, vett. Ühendage kamper ja tärpentin plastpudelis, loksutage korralikult, kuni värv muutub.\nSeejärel lisage vesi nii, et vedeliku maht oleks 1 liiter, ja loksutage uuesti korralikult. Emulsioon peaks saama kreemja valge värvi. Osa saadud kompositsioonist - 10 ml - valage vanni temperatuuril kraadi. Järk-järgult peate suurendama toimeainete mahtu 1 ml päevas, viies lõpuks 20 ml-ni.\nTärpentini liigeste salvi saab osta apteegist või saate ise selle retsepti järgi ise valmistada. Võtke 2 suurt supilusikatäit ammoniaaki ja tärpentini kummi, segage 2 värske kana munaga, parem on kasutada ainult munakollast.\nSegage kõike hästi, kuni see on täiesti homogeenne.\nVõtke apteegitoode, lahjendage see sooja veega 1: 1, küllastage lahusega marli tükk. Me panime kreemi valutavale õlale või põlveliigesele, kinnitage see hästi plastist mähise ja sidemega. Istume üksi umbes 20 minutit. Sellised kompressid aitavad kaasa hävitatud kõhre taastamisele, eriti kui samal Hoorudes liigeste tootlemiseks võetakse kondroprotektoreid.\nKombineerige väikeses mahutis supilusikatäis vaiku ja mett, lisage veidi jahu eelistatavalt rukistkuni saadakse tihe konsistents. Kandke saadud kook haigele liigesele, kinnitage see kile, sidemega ja Kondimisvalu koigis liigestes sooja lapiga.\nOluline on arvestada, et te Hoorudes liigeste tootlemiseks tunne soojendavat mõju kohe, seetõttu peate lamama umbes 40 minutit. Kui ilmneb tugev põletustunne ja ebamugavustunne, tuleb kompress eemaldada ja kahjustatud piirkonda loputada sooja veega.\nMe küllastame marli seguga, kinnitage see kurguühendusele nagu kompress. Kokkupuute aeg - 30—40 minutit. Ülevaated Hoorudes liigeste tootlemiseks linnas töötava arstiga saate kokku leppida otse meie veebisaidil.\nSoojendavaid aineid nagu sinep, punane pipar või tärpentin kasutatakse tõhusalt artriidi, reuma, radikuliidi ja muude ODA haiguste korral.\nPatsiendid väidavad, et neil põhinevad kodused abinõud leevendavad kiiresti valu, vähendavad põletikku ja kiirendavad haiguse ägeda perioodi taastumist. Olen pikka aega ravinud, jood ravimeid, kannan salve ja käin igal aastal mitu korda füsioteraapias. Jah, ainult kõik samamoodi esinevad ägenemised ja isegi halva ilma korral valutab kogu keha. Valust kiiremaks vabanemiseks võtan tärpentiniga vannid.\nSee on väga mugav, kogu keha soojeneb, see tähendab, et ravite korraga nii puusa kui ka selgroogu. Kasutan öösel ka vaigu ja munaga salve, siis järgmisel päeval pole peaaegu üldse valu. Üldiselt soovitan kõigil mitte olla laisk, vaid hoolitseda oma tervise eest.\nJah, ja selline ravi maksab senti, kokkuhoid on ilmne! Ja selleks, et mitte ishias kannatada, hõõrun tärpentiniga selga ja võtan sellega kuumad vannid. Poisid, te tulete sellisest vannist välja noorena, isegi tantsige!\nJa naist ravitakse vana Hoorudes liigeste tootlemiseks artriidi Hoorudes liigeste tootlemiseks tärpentini salvi äädika ja munaga. Ta ütleb, et õhtul rakendate sideme ja hommikul pole peaaegu mingit valu. Ja pärast nädala möödumist sellistest mähistest pole üldse märgata, et põlv on paistes ".\nKuidas eemaldada punetus, sügelus kubemes kodus. Копеечное vahend hallituse See Aitas Mind.\nTeine määratlus põhineb tärpentini koostise analüüsil, mis on okaspuude jaotustükkidest vabanenud vaigu mahla destilleerimise tulemus.\nSoojenemine ja valu vähenemine Hoorudes liigeste tootlemiseks veresoonte laienemise, Hoorudes liigeste tootlemiseks tegurite - histamiini, kiniinide, endorfiinide - vabanemise tõttu. Need toimeained reguleerivad paljusid füsioloogilisi protsesse ja osalevad paljude haigusseisundite patogeneesis; tähelepanu hajutamine - leevendab valu.\nAnesteesia on kesknärvisüsteemi naharetseptoritest sisenevate närviimpulsside voogude vastastikmõju tulemus, mis annab märku ärritusest ja põletustundest terapeutilise kompositsiooni kokkupuutekohas ning mõjutatud haigestunud elunditest ja kudedest; desinfitseerimine antiseptiline - avaldab kahjulikku mõju patogeensetele mikroorganismidele, mis elavad naha kohal manustamiskohas, takistades nende sisenemist kehasse või Hoorudes liigeste tootlemiseks Hoorudes liigeste tootlemiseks paljunemist.\nEfekt saavutatakse tärpentiniga salvi ärritava lokaalse mõju tõttu tundlikele piirkondadele, mis omakorda põhjustab aju Hoorudes liigeste tootlemiseks ärritust ja refleksifüsioloogilise reaktsiooni käivitumist - köha.\nVälimuselt on see kollakasvalge aine, emulsiooni konsistents, lõhnav. Segu saab pakendada torudesse, klaaspurkidesse, polümeerpudelitesse. Mahuti maht on 25, 50 või g.\nHoorudes liigeste tootlemiseks võimaldab teil kasutada ravimeid haiguse algfaasis, kroonilise kulgu staadiumis, ägenemise ja remissiooni faasides. Liigeste ja selgroo jaoks soovitavad arstid tärpentini salvi kasutada juba põletikulise protsessi või patoloogiliste muutuste esimeste märkide korral.\nKuid te peaksite teadma, et tärpentin ei suuda haiguse algpõhjust ravida, selle peamine eesmärk on leevendada patsiendi seisundit, edasi lükata või blokeerida haiguse üleminek ägenemise staadiumisse.\nVastuvõtmise näidustused Liigeste raviks võib tärpentini salvi kasutada iseseisva raviviisina ning koos teiste meetodite ja ravimitega. See Hoorudes liigeste tootlemiseks ravim võib olla mittesteroidsete ravimite asendaja. Millest aitab ravim vastavalt tootja juhistele: reuma; erinevat tüüpi neuralgiaid; neuriit; müosiit; müalgia; ishias; liigesevalu; radikulopaatia; nohu, ARVI, bronhiit, muud hingamissüsteemi haigused, mis avalduvad köha, nohu.


Swedbanki Tallinna tulek tervitatav\nSwedbanki noteerimine Balti börsidel oleks tervitatav, andes kohalikele investoritele lihtsustud võimaluse investeerida Hansapanga omaniku aktsiatesse.\nEilne Postimees kirjutas, et Swedbank kaalub endiselt oma aktsiate noteerimist kõigil Balti börsidel. Põhjamaade suuruselt viienda panga teatel on sellest võimalusest räägitud nii börsidega kui ka Hansapanga juhtidega.\nÄripäev kirjutas juba veebruarikuu keskel, et Swedbanki juhtkond on arutanud oma aktsiate noteerimist Tallinna börsil. Senini pole aga veel midagi juhtunud.\nPostimehe artikli põhjal tundub, et Swedbank noteerib end siin vaid siis, kui tal õnnestub viia noteerimine läbi lihtsustud korras, talle pakutakse odavamat hinnakirja ja panka aidatakse börsiinfo tõlkimise osas. Nii, et mõnes mõttes ultimaatum. Igatahes oleks ma Swedbanki siiatuleku üle rõõmus.\nEhkki panga aktsiahind hakkaks Tallinna börsil jäljendama täpselt Stockholmis toimuvat, õnnestuks kohalikel investoritel kaubelda aktsiatega praegusest soodsamalt ning saada panga kohta pidevalt eestikeelset infot. Kohaliku börsiettevõttena oleks Swedbank ka meedias paremini kajastatud.\nEestlaste huvi võiks Swedbanki aktsia järele olla päris suur. Swedbank ütles kuu aja eest Äripäevale, et eestlased on ostnud nende aktsiaid 80 mln krooni eest. Lisaks kinnitas Hansapanga maakler Romet Tepper Postimehele, et aktsiaga tehakse juba praegu iga päev mõni tehing. See annab alust oletada, et Tallinna börsil oleks Swedbanki aktsia suure tõenäosusega kui mitte kõige likviidsemate väärtpaberite hulgas siis üle keskmise hea kauplemisaktiivsusega.\nSwedbanki aktsia on aastaga tõusnud 23%. Seda on näiteks Eesti Telekomi ja Norma aktsiast enam.\nEilsel börsipäeval domineeris Tallinnas taas Baltika aktsia, mis jõudis juba 8 euroni (125,17 kroonini). Möödunud nädalal müüs Baltika suuromanik BRF oma osaluse maha mitmetele välismaistele suurinvestoritele.\nAktiivselt kaubeldi ka Tallinna Vee aktsiatega, mis jõudis 15 euroni (234,70 kroonini).


Tehisintellekti positiivsed majanduslikud tulevikud | Efektiivne Altruism Eesti\nTehisintellekti positiivsed majanduslikud tulevikud\nMaailma Majandusfoorumi töögrupi Global AI Council (GAIC) ajendusel valmis 2021. novembris raport teemal tehisintellekti positiivsed majanduslikud tulevikud. Raporti koostamise eesmärk oli leida üles võimalikud tulevikud, mille poole pürgida. Raporti koostamiseks intervjueeriti/kaasati töötubades rohkem kui 150 mõtteliidrit ja 14 juhtivat ökonomisti. Tähelepanu pöörati tehnoloogia lõhestavale võimele, mis kiirendab praegust ebavõrdsust. Koos töökohtadega kaob töö ise, mis vahel on inimesele peale sissetuleku ka elule mõtet andev tegevus.\nRaport oli mõeldud üldise arutelu alustamiseks ja loodetavasti seda mõttekäiku jätkavad kõik, kes raportit või kokkuvõtet loevad, arutades võimalikult paljude ühiskonna liikmetega, et leida üles tuleviku, kuhu me tahame suunduda.\nProbleemi tõsidust ilmestab 2013. aasta uuring juhtivate arvutiteadlaste seas. Vastati, et 50% tõenäosusega on aastateks 2040-2050 olemas tehisintellektid, mis suudavad teha paremini kõiki inimülesandeid. 2075. aastaks on saabumise tõenäosus tõusnud juba 90%-le.\n2017. aasta uuringus küsiti 352 tehisintellekti eksperti, kes olid esinenud hiljuti tippkonverentsidel – NIPS ja ICML. Kokkukogutud prognoos oli, et 45 aasta pärast on 50% tõenäosus, et meil on kõrg-tasemel tehisintellekt olemas. 9 aasta pärast ehk 2026 on see reaalsus tõenäosusega 10%.\nTöökohtade täieliku automatiseerimise saabumine oli palju konservatiivsem, pannes selle verstaposti 122 aasta kaugusele ja 10% võimaluse täielikuks asenduseks 20 aasta jooksul. Siiski oli palju lahknevusi arvamustes – Aasia arvutiteadlased ennustasid 44 aasta võrra varasemaks võimsate masinate tulekut võrreldes Põhja-Ameerika kolleegidega.Kurjakuulutav leid oli, et tehisintellekti teadlaste arvates on nende tööviljakus suurem oma karjääri teises pooles.\nProbleemid ennustades ennustamatut\nEnnustades me kujutame ette ja projekteerime. Mõlema abil loodame ette valmistada ennast ja meie käitumist kõige vastu, mida võib juhtuda homme või mitme aasta pärast. Projekteerimise probleemiks kujuneb tihti olukord, kus otsitakse trende ajalooliste andmete seas, mida on kõige lihtsam koguda ja talletada, jättes nüansse välja. Eksiarvamus võib olla, et kuna varasemad tööstusrevolutsioonid on jätnud inimestele töökohad alles, siis jäävad need ka seekord alles.\nEtte kujutamisel on omad probleemid, sest me tihti ei mõtle piisavalt radikaalsetele võimalustele. Lihtsam on öelda, et nende juhtumise tõenäosus on liiga väike, mis siiski ei lükka ümber seda, et need stsenaariumid võiksid juhtuda. Avastatud on, et kui me kujutame ette tulevikku, siis aktiveeruvad samad kohad ajus, mis mineviku meenutamise puhul. Meie aju pole objektiivne ette kujutamisel, olles nii pessimistlik kui ka optimistlik tulevikule mõeldes.\nLisaks kalduvad inimesed arvama, et praegused kultuuri- ja moraalinormid kindlasti meenutavad tuleviku inimeste omi. Uskumus on, et kestma jäävad meile sarnased käitumismustrid ja ideed, mitte toimub kardinaalseid muutusi. Sellist kindlameelsust loetakse futurismi achilleuse kannaks. Näitena toodi John Maynard Keynes’i 1930. aasta essee “Majanduse võimalused meie lastelastel”, mille kohaselt aastal 2030 on ainult 15-tunnised töönädalad ja nädalalõpp kestab 5 päeva. Elu suurimaks väljakutseks kujuneb vaba aja täitmine.\nÕigesti sai ennustatud, et tehnoloogia areng viib enamik ülesandeid meie käest ära, aga jõudes 1930. aasta essees ennustatud jõukuse tasemele lähemale, jäi ikkagi stiimul töötada alles. Vajadus säilis, sest automatiseerimise hüved ei levinud võrdselt või kuna 1930ndate standard jääb ikkagi alla tänapäeva inimeste soovitule.\nMajandusmudelid kui kasulikud tööriistad ehk miks muretseda\n“Neoklassikaline tootmisfunktsiooni” majandusmudel kirjeldab majandust kui kohta, kus sisendid nagu tööjõud ja raha kombineeruvad tulemiteks. Arusaam oli, et tehnoloogia ja tema areng ei saa mõjuda halvasti töötegijatele. Arvati, et see on võrdlemisi kasulik ühtedele ja vähesele määral kahju toov teistele. Absoluutselt kahjulik aga mitte kunagi.\n1980ndatel suurenes kõrgema haridusega inimeste hulk ja eeldati nende palga langust.\nTuli hoopis palgatõus, sest uute tehnoloogiate efektiivseks kasutamiseks oli vaja harituid inimesi ja nõudlus oli nii suur, et kasvanud ülikooli lõpetanute arv ei kompenseerinud ikkagi seda ära.\n21. sajandil vähenes keskmiselt haritud töötajate osakaal ja palgad, jättes puutumata kõrgelt ja madalalt haritud. Erinevuseks leiti, et tööd võib jaotada ülesanneteks ja ülesanded omakorda rutiinsuse järgi ehk keskmiselt haritud töötajate ülesanded olid lihtsalt rutiinsemad. Loodeti, et tulevasi inimesi ja nende töökohti jääb kaitsma tugev piir rutiinse ja mitterutiinse vahel.\nUuem arusaam on, et piirid nihkuvad pidevalt tehisintellekti võimete ja seega rutiinse olemuse osas ehk olukord ei ole võibolla turvaline kellelegi. Lootus on, et pigem tekivad GPS-ile sarnased arengud, kus tehnoloogia abistab töötajat. Seetõttu töötegija saab paremat ja odavamat teenust osutada, mis omakorda suurendab efektiivse ja kvaliteetse teenuse nõudlust. Teistpidi võib aga areng asendada töötaja, kui auto lõpuks sõidab ise.\nKokkuvõtvalt on toimunud pidev võitlus inimest nii komplementeeriva kui asendava jõu vahel, mis minevikus on pigem hoidnud inimesi õnneks töökohtadel. Kuid nagu ennist sai mainitud, siis minevikule ei ole mõistlik lootma jääda.\nMis hakkavad meid segama teel parema tehisintellekti poole\nPraegu jälgitakse ebavõrdsust riikides Gini koefitsiendi abil, mis mõõdab sissetuleku või vara ebavõrdsust. Numbrid näitavad, et OECD riikides elanikkonna ülemisel 10 protsendil on majapidamiste sissetulekud suurenenud kiiremini kui alumisel 10 protsendil. Kui vaadata veel kontsentreeritumaid osakaale, siis seda suuremad erinevused tulevad välja.\nEbavõrdsus on ilmnenud töötegijate ja tööpakkujate ehk kapitali omanike vahel. Kuigi viimase 20 aasta jooksul on üldine produktiivsus suurenenud 30%, siis palk ainult 16%. Üks ilmne tegur, miks omanikud on saanud suurema tulu endale, on tehnoloogia areng ja edaspidi ka tehisintellekti oma. Globaliseerumine ja institutsionaalsed muutused on lisandunud veelgi sellele, et soosida tööpakkujaid rohkem.\nPaljud töökohad arvatavasti aga kaovad järk-järgult, sest riigid ei ole samal arengutasemel ja seega ei jää madalalt haritud korraga töötuks. Arengumaad ühel hetkel siiski liiguvad edasi ja nende elatustasemed ning tarbimine kasvab. See annab osaliselt madala haridusega inimestele jätkuvalt tööd.\nSuurema kindlusega saavad raporti koostajad öelda, et inimesele peaksid jääma tegevused, mis nõuvad sotsiaalseid oskusi, inimeste mõtlemise tundmist, loomingulisust ja originaalsust, personaalset suhtlust, kõrgemat kognitsiooni ja haridust.\nMõned üksikud firmad võivad muutuda tehisintellekti tõttu väga võimsaks. Inimesed tahavad kasutada eelkõige “superstaar”-firmade tooteid kui mõne muu isegi kui ainult veidi kehvemate firmade omi. Kui inimesed näevad, et enamus kasutab just selle firma teenust, siis toimub ka võrgustumise efekt ja suurema tõenäosusega kasutatakse üksikute firmade teenuseid.\nSuperstaar-firmade tekkeks annab hoogu juurde esimesena turule tulija efekt. Digitaalsete toodete eripära on, et nad on kergesti eskaleeruvad ja nõudlusega sammu pidamise kulu on minimaalne. Hea kasumi ja oma suhtelise gigantsusega on ka lihtsam teha lobitööd ja pidurdada teiste turule sisenejate kasvu.\nDigitaalsete toodete valmistamine nõuab vähem inimjõudu kui varasemad traditsioonilised tooted. Sellepärast jääb hetkel tööjõu põhjal ülesehitatud maksusüsteem hätta õiglaselt maksustamisega. Juba praegu on teada, et kuskil 500-650 miljardit dollarit aastas jääb globaalselt maksude kõrvalehoidmise tõttu valitsustel saamata. Ehk juba praegu on keeruline jääda lootma väheste peale, et nad õiglaselt jaotaks maksude abil oma hüvangut kõikidele.\nTõusta võib rahulolematus ja status quo säilitamiseks võivad firmad tahta jätta paika kapitalile soodsaid maksusüsteeme, teha korraliku lobitööd ja unustada tegeleda edasiviiva innovatsiooniga. Seega suruvad üksikud firmad oma võimu ja ulatusega enda arvamust peale, mis raporti koostajate arvates võib murendada demokraatlikke väärtusi.\nInimeste kollektiivne arvamus, et tehisintellekt on üks kindel süsteem või masin ja selle vastu peavad tuleviku seadused valmis olema, on raporti koostajate sõnul ekslik. Nad üritavad veenda, et kitsa võimekusega masinate mõju võib olla sarnaste transformatiivsete tagajärgedega. Eriti, kuna praegused edulood on pärit kitsa-võimekusega masinate arendusest.\nSeega peame me hoidma silma peal nii laia kui ka kitsaste tehisintellekti süsteemide arengul, sest tegelikult on vähe aega hariduses ja majanduses, et tuua ühte väljamõeldud stsenaariumitest ellu. Valitsused tihti ütlevad, et “ülemineku plaanid” on kujundamisel, aga ilma selge sihtpunktita ei saa raporti koostajate arvates olla kuhugi üleminekut.\nOluline on mõista, et käesolev raport pigem tahab näidata, mis on kaardil olemas ja mille poole saab pürgida, kui inimkonnal on tahtmist. Kindlasti ei ole tegemist tööga, mis kirjeldab meie oleviku trajektoori sihtpunkti. Ülemineku plaanide sihtpunktiks tõi raport välja kuus tulevikku. Täpsustatud said iga võimaluse iseloom ja olemus, probleemid ja lahenduste jaoks rakendamist vajavad seadused ja poliitikad.\nJagatud majanduslik jõukus\nÜhtsema globaalse maksusüsteemiga kaoksid ära maksuparadiisid ja kohalikele jäänud rahaga saaks toetada töötuks jäänuid. Tugevad rahvusvahelised institutsioonid saaksid hakkama tehisintellekti kasutusest tekkiva jõukuse laiali jagamisega, mis oleks 10 korda suurem praegusest. Probleemiks saavad olema tehnoloogia ebaühtlane mõju, süvenev keskmist haridust vajavate töökohtade kadu ja rahvusvahelise koostöö käima saamine.\nSuured firmad võtavad sihiks luua tehisintellekte, mis oleks kasulikud inimkonnale ilma, et nad ise koguksid massiliselt mõjuvõimu. Muutuma peaksid firmade omandistruktuurid. Näiteks võiks kõik töötajad või elanikkond saada otseselt kasumist osa. Kõige tugevama raskusena peab ühiskond vastu saama praegusele dünaamikale, kus jõukus ja võim kipuvad koonduma väheste firmade kätte. Selleks peab ajakohastama monopolivastast poliitikat.\nInimeste loovuse ja leidlikkuse abiga mõeldakse kadunud töökohtade asemel uued võimalused, kuidas ennast rakendada. Elluviimiseks on vaja tõhustada haridust ja võimaldada ümberkoolitamist. Lisaks peame rakendama sotsiaalseid toetusi neile, kelle tulevik saab kannatada automatiseerimise pärast. Keeruliseks teeb fakt, et ainult rohkema väljaõppe võimaldamine ei ole alati piisav, et lahendada pidevat töötust, sest kõik inimesed ei suuda ennast ümber koolitada näiteks hilisemas eas.\nÜhiskond leiab kuldse kesktee, milles inimene ja masin teevad koostööd. Firmad ise hakkavad looma inimesega koos töötavaid tehisintellekte, seni on maksusüsteemis fookus läinud tööjõu asemel liigse automatiseerimise peale. Tehisintellekti arendamisel on aga raske öelda, kas see lõpuks asendab inimest või tekib enneolematu sünergia.\nEneseteostus läbi töö\nTugevad ametiühingud ja tööliste kaasatus juhatustes võimaldavad rohkemat eneseteostust kui ühelgi teisel sajandil. Masinad teevad rutiinseid, igavaid ja ohtlike töid. Alles jäävad inimestele produktiivsed, paindlikud ja eneseteostust võimaldavad ametid. Töö, mis on aga inimestele jäetud, pole tingimata alati eneseteostust võimaldav. Produktiivsemate ja paindlike lahenduste nimel võivad töötajad jääda tehisintellekti järelevalve alla, mis vajab reguleerimist.\nKodanike võimestamine ja inimkonna õitseng\nTuleviku kodanikud saavad avastada maailma selle kõige laiemas mõistes, tegeleda enese arendamisega, vabatahtlikuks olemise või ükskõik millega, millest nad rõõmu tunnevad. Töö kui eneseteostuse puudumine võib mõned inimesed viia meeleheitele. Probleemne võib olla ebaühtlane ligipääs vaba aega sisustavatele võimalustele ja sotsiaalse solidaarsuse puudumine, kuna osa inimestest töötavad siiski elatise nimel. Valitsuste ülesanne on luua töökohti tahtjatele ja jälgida, et kodanike tegevus tooks ühiskonda kokku.\nKuidas mõõta muudatuste edukust\nÜldine konsensus raporti tarvis küsitletute vahel on, et SKP on muutumas järjest kehvemaks heaolu mõõtmise tööriistaks. Parema välja mõtlemine on keeruline. SKP on algusest peale olnud pigem kaudne heaolu mõõdik ja ta ei suuda tihti adekvaatselt mõõta majanduse olukorda ega ka investeeringuid mittemateriaalsesse. SKP asendamiseks on pakutud SKP-H, kus H tähistab hüvesid, mida saadakse tasuta ja tihti ei kajastu SKPs.\nTeine lahendus oleks tuua juurde mitmeid mõõdikuid SKP kõrvale, mis toetaks ja vähendaks üksteise nõrkusi. Näitena oleks tervelt elatud aastate pikkus, haridus, õnnelikuse indeksid, aga hoiduma peaks siiski objektiivsete näitajate poole. Kõige kindlam kandidaat SKP kõrvale on varasemalt mainitud Gini koefitsient.\nKuidas targalt annetada\nHolger Kiigega efektiivse altruismi filosoofiast ja vastuväidetest\nHeategevuseks sobib nii raha kui ka aja annetamine\nLevinud mõistete sõnastik\nMeie avalik kalender\nEfektiivne Altruism Eesti


Ettevaatust liikluses: teedel on must jää! - Uudised - Järva Teataja\nIlmateenistus: libedus püsib ka kolmapäeval\nLääne prefektuur hoiatab autojuhte, et liikluses tasub täna eriti ettevaatlik olla. Nimelt on teedele tekkinud must jää.\nPõhja prefektuur hoiatab, et teeolud võivad praeguste ilmadega kiirelt muutuda ja kõige olulisem on valida sobilik sõidukiirus ja hoida pikivahet.\nLõuna-Eestis on olukord hullem\nLõuna-Eestis on politsei täna varahommikust saati saanud enam kui 20 teadet avariide kohta. Lõuna prefektuuri operatiivjuht Ottomar Virk ütles, et neist suurem osa on olnud teelt väljasõidud ja tagant otsasõidud. Avariid sagenesid nähtavalt Tartu- ja Jõgevamaal, neli teadet laekus lisaks Viljandi- ja kaks Valgamaalt. Enamik avariidest päädisid pleki mõlkimisega, paraku oli ka kaks tõsisemat avariid, milles said inimesed viga.\nJärvamaal on temperatuur teedel -1 kraadi juures, mis tähendab, et musta jää oht on väga suur\nVirk rõhutas, et ilma- ja teeolude jälgimine, jõukohase sõidukiiruse valimine ja pikivahe hoidmine on sügistalvisel perioodil aabitsatõde, millega iga sõidukijuht võiks arvestada. Ööpäevaringselt kõigub temperatuur oluliselt ning muudab seeläbi ka teeolusid. Eriliselt ettevaatlik tuleks olla sildadel ja viaduktidel sõites, kus libeduse oht on suurem. Samuti, kelle masinal all suverehvid, soovitab politsei need esimesel võimalusel talviste vastu vahetada.\nLibedus püsib ka kolmapäeval