Tänane kuupäev 31.03.2020 18:20\n1. leht 99-st\n[ 1482 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 99 Järgmine\nTeema pealkiri: Lamell-Naastrehvid\nPostitatud: 16.08.2009 17:54\nLiitunud: 25.12.2008 00:50\nSai siin lähiajal omale soetatud uus auto- kaasa anti tutikad talverehvid "Bridgestone Blizzak Nordic", kuid need on lamellid. Mure/probleem selline, et olen oma autojuhi staaži jookusl 4 talve sõitnud ainult korralike naasterhvidega- elan maal/metsade vahel ning Tallinna külje alla on ~65km. Tehke nüüd lollile selgeks, kas neid lamelle tohib naelutada(või üldse saab). Kui ei saa, tuleb neid rehve müüma hakata ning soetada jälle korralikud naastud- või tehke mulle selgeks, et seda äkki ei olegi tarvis???\nIse olen seisukohal, et talvel metsavahel, kus valitsevad väga jäised olud- on mingisugunegi pidamine ainult naastul- lumel võibolla jah on pidamine ning sõiduomadused lamellil paremad, kuid senimaani ei ole oma sõidupraktikas lihtsalt kokkupuudet omanud lamelliga. Sellepärast andke nõu- libedus ei ole enam mägede taga- 3,5 kuud kõigest\nPostitatud: 16.08.2009 18:38\nMa arvan et väga vahet pole. Mingi maximaalse jää peal on ehk naelrehv tsipake parem, aga ilmselt ei pea too ka teab mis hästi seal. Samas lumel on korralik lamell jälle yle. Ma arvan, et keera alla, ja sõida - usun, sa ei jää hätta, või kui jäädki, sis on teeolud ilmselt sellised, et olenematta rehvist oleks kraavisõit\nPostitatud: 16.08.2009 18:42\nLamelli ja naastrehvi vahe annab tunda just sellistel metsavahelistel teedel, kus on kohati kiilakas ja olud libedamad kui kesklinnas liigeldes. Mina kui elupõline naastuga liikleja olin eelmisel talvel lamellidega liiklemas ja ütlen ausalt, et ei meeldinud ja see aasta ostan uuesti naelad alla.Lume ja lörtsi sees käitub naastrehv ja lamell täiesti võrdselt ja ei saa kiilu vahele lüüa. Naastu erinevus lamellist on a la 20% ja see avaldub jäise tee peal. Lumi, lörts ja muu löga, siis nad käituvad sarnaselt, sest seal peab pehme klots sel juhul mitte nael. Seda muidugi juhul kui võrdleme ühe hinnaklassi ja tootjarehve, sest rehvil ja rehvil on siiki vahe sees. Lamell hoiab jah teed korras kui kesklinna kandis lund vähem, siis ei pea krõbistama mööda asfalti, kuid mina jään siiski eelistama naastrehvi. Talvel kui esivanemate juures kaaslast koju viima läksin, oleks peaaegu äia väravad ja sinna pargitud Peugeot kuudile tagant sisse lajatanud, sest tegemist kõrvalise teega ja lamell ei tahtnud hoogu maha pidurdada piisavalt kiiresti, ei aidanud lõpuks käiguga pidurdamine ega muud trikid, lõppude lõpuks tallusin lapatsi põhja ja keerasin vasakule a la 80 kraadist kurvi kuhu tee edasi läks, mitte otse väravate poole ja siis maandusin lumehanges. Parem kui tagant sisse sõita kuid siiski, olen kindel et naelaga oleksin kiiremini pidama saanud.\nVarasemalt sõitnud Nokian HKPLT 4, Gislaved NF3m Good Year UG500 lisaks mitte oma autoga ka Bridgestone naelaga. Tõenäoliselt üritan talveks alla saada kas Gislavedi või Nokiani mõne mudeli.\nPostitatud: 16.08.2009 19:29\nTäiesti lõputu vaidlus- lamelle või naastrehv.\nTerve internet täis selleteemalisi arutusi.\nPostitatud: 16.08.2009 19:47\nSeda ma nüüd ei soovinud, et minu postituse peale lamelli ja naastu üle vaidluseks läheb. Kuigi see on vist paratamatu. Aga ikka püüaks vastust saada oma küsimusele, et kas saab seda Bridgestone lamelli naelutada või on nael rehvid kõvema klotsiga ning nendel lamell Bridgestonidel ei püsi nael sees??? Ma ei tea, aga äkki keegi töötab kusagil kummitöökojas, kes oskaks seletada. Kui saaks- viin kasvõi homme päev rehvid naeltusse, sest olen ka tulihingeline metsavahe teedel krõbistaja ning linnatänavatel vbla max 30% kogu talve jooksul.\nPostitatud: 16.08.2009 20:24\nMina leian et kõige mõistlikum oleks need lamellid maha müüa, ning osta naastrehvid. Sest arvata võib, et kui kusagil tegeldakse lamellrehvide naelutamistega. Siis see odav kindlasti ei ole. Ja kardan et kvaliteet ei pruugi ka olla kõige parem. ( Viimane lause muidugi ei vasta 100% tõele, sest ei ole ise sellise teenusega kursis, kuid mingid kahtlused mul siiski tekkisid )\nPostitatud: 16.08.2009 20:33\ntõesti mis siin vaielda?\nKui liikled palju jäistel teedel siis muidugi kasulik naast alla keerata. Kui pidevalt linna ja soolatatud teedel uhad siis kasuta lamelli.\nPostitatud: 16.08.2009 21:38\nKahel viimasel aastal Tallinnas olen kokku 4-l päeval tundnud, et oleks nelivedu või naastu vaja, kuid kenasti sõidetud sai siiski.\nPostitatud: 16.08.2009 23:22\nLiitunud: 14.10.2006 12:57\nIse olen lamelli kasutaja ja nagu eelkõneleja ütles siis viimased aastad on näidanud ega seda lund meil siin õieti ei ole.\nMinu soovitus et kui ei tea siis võid ju proovida, kui kardad, siis müü maha ja osta naelad\nAga tuleks meeles pidada et ega see naelgi liigse uljuse eest ei aita. Ise sõites arvestan sellega et minu autol on lamell ja valin seega ka vastava sõidukiiruse. Kui on ikka kiilasjää siis sõidan ka vajadusel 5 km/h.\nPowerd by LC + G4\nPostitatud: 16.08.2009 23:24\nIse juba põhimõtteliselt põline lamelli kasutaja ja ei näe naastul enam mõtet küll, kui siis mingile tööautole ehk ostaks millega palju vurama peab. Kui mingid jäised kõrgemad tõusud on siis on naastul kõva eelis.\nPostitatud: 16.08.2009 23:29\nLiitunud: 24.11.2005 23:58\nOlen ise ka samuti seisukohal ning soovitan sul see sama lamell alla keerata ja vaikselt vurada, sest tõepoolest, mitmel talvepäeval oled sa näinud kehvasid teeolusid?\nEks enda rahustuseks on jah nael kindlam, kuid lõpliku valiku kasuks otsustad siiski sina.\nPole siin mõtet nõu küsida, kes mida soovitab.\nTuleb vaid mõttetu vaidlus!\nPostitatud: 16.08.2009 23:39\nLiitunud: 20.06.2007 23:29\nmina eelsitaksin naelrehve eriti kui tuleb mingitel kõrval teedel liigelda kus on tihti libedusetõrje tegemata\nkuigi tuleb tunnistada et jah eestis pole viimastel aegadel korralikku talve olnud ja see ongi kõige halvem varjant kui päeval sulatab ja igasugune lume ja lörtsi segu on maas ja hiljem õhtul külmetab selle jääks\nPostitatud: 17.08.2009 00:21\nLiitunud: 15.06.2004 13:21\nNetist esimene vaste "rehvide naelutamine"\nEnamus vastajaid siis vist elavad linnas.Nael kindlalt sisse,kuna talvel on ikkagi enamus ajast külmem kui 0 kraadi ja metsavahel on jää väga raske sulama.\nEelmine talv sai sõidetud talvel nii,et ees olid naelad ja taga lamellid(sama marki rehvid,aga kahel olid naelad välja tõmmatud).Enamus maanteedel oli ükskõik,aga kui juhtusid kruusateele või või mõnele vähetähtsale maanteele,kus igapäev soola ei pandud või ainult lükati,siis tekkis olukordi,kus tagumine osa lamellidega hakkas oma teed minema.Poole talve peal sai ümber vahetatud oli olukord vastupidine,kuna esiosa hakkas otse minema.\nEriti hulluks läheb olukord kevadel kruusateedel kui lumi juba sulab,aga ööd on veel miinustes,siis võib juhtuda,et kogu tee muutub jää väljaks,kus jalakäiadki kasutavad nelivedu.\nPostitatud: 17.08.2009 07:58\nLiitunud: 22.10.2006 14:13\nsaab ka suverehviga talve mööda saata.\nPostitatud: 17.08.2009 10:09\nEelmine talv sai sõidetud talvel nii,et ees olid naelad ja taga lamellid(sama marki rehvid,aga kahel olid naelad välja tõmmatud).\nVabanda mind, kuid kui sa väljatõmmatud naeltega pastelt lamellrehviks nimetad, siis sinu jutu tõsiseltvõetavus on enam kui kahtlane.\nLamellrehv ja naastrehv on täiesti erineval tehnoloogial põhinevad talverehvid. Naastude eemaldamine annab sulle parimal juhul lõpuni kulunud lamelli pidamise


1. Kuigi esimesed talispordialad olid kavas juba 1908. aastal Londoni OM-il (iluuisutamine) ning 1920. aasta Antwerpeni mängudel (jäähoki), siis nende alade võitjad on kantud ajalookroonikasse kui suveolümpiamängude võitjad. Esimene talimängude võitja selgus siiski 1924. aasta I taliolümpiamängudel Chamonix`s. Kes selleks oli?\n2. Eesti spordialaliidud pakuvad ikka aeg-ajalt oma presidentidena välja värvikaid isiksusi. Maleliit Carmen Kassi ning Võrkpalliföderatsioon Vilja Savisaarega eesotsas on ühed näited. Järgnevalt küsime üht Eesti spordialaliitu, mille presidendiks on Eesti kuritegeliku allilma ühiskassa väidetav “peakassiir” Aleksander Klepatš ning peasekretäriks Dmitri Samostšuk. Alaliit on registreeritud Dvigateli omaaegsesse spordihoonesse Peterburi teel ja omab seitset liikmesklubi. Eesti selle ala praegused tipud on ilmselt Angelika Sopp, (läinud aastal pälvis Euroopa noorte MV hõbemedali) ning Jevgeni Salejev (Euroopa noorte MV pronks). Mis spordiala?\n3. See Prantsuse autotootja jõudis vormel-1 karusellis tiirelda 20 hooaega jõudmata kordagi konstruktorite karikavõiduni. Parimaks jäi 1980. aastal saavutatud meeskondlik II koht ning aasta varem saavutatud III koht. Individiuaalseid etapivõite saavutati 8, milledest 6 sõitis välja meeskonna legendaarseim piloot Jaques Laffite ja viimase Olivier Panis. Nende 20 hooaja jooksul kasutati masinatel koguni seitsme tootja automootoreid, teiste seas mürisesid masinatel ka Lamborghini ja Matra jõuallikad. Lisaks mootoritele vahetusid meeskonnas kui kirjud koerad ka sõitjad. Lisaks Laffite-le ja Panisele on meeskonnas sõitnud Andrea de Caesaris, Martin Brundle, Rene Arnoux ja paljud teised. Mis autotootja/meeskond?\n4. See jalgrattaspordiala sai alguse Jaapanist 1948. aastal ning muutus otsemaid populaarseks kihlveoalaks. Jaapanis loodi 1957. aastal ka omaette spordialaliit - Nihon Jitensha Shinkōkai, mis töötas välja ka spetsiaalselt Jaapanis läbi viidavate võistluste reeglid, mis püsivad seal tänaseni. Jaapanlastel on ala tõsisteks viljelejateks pürgivatele noortele oma kool koos range kasvatus- ning treeningrežiimiga (treenitakse kuni 15 tundi päevas). Kooli lõpetajad saavad Nihon Jitensha Shinkokailt tunnistuse ja võivad kaasa lööma hakata kohalikus profisarjas.\nKõigi nende traditsioonide järgi on saareriigi oma profisari sel alal neile märksa prestiižikam kui medalid ahvusvahelistelt tiitlivõistlustelt kus väga tihedasti ei osaleta.\nOlemuselt on see spordiala sobiv rattasprinteritele. Mis ala?\n5. Kes on need härrased piltidel?\n6. Millist riiki iseloomustavad spordis alljärgnevad faktid:\n- Olümpiamängudelt on võidetud 32 kuldmedalit. Neist esimese võitis 1928. aastal poksija Edward Morgan\n- Jalgpalli MM finaalturniiril on osaletud ühel korral ja edutult. Kaotused NSVL-ile, Brasiiliale ja Šotimaale väravatevahega 2-12 ei andnud alagrupis viimasest kohast paremat.\n- Professionaalseid jalgpallimeeskondi on riigis vaid 1\n- Korvpallis on oldud märksa edukamad, 2001. aasta MM-il lõpetati neljanda kohaga. Kaasa on mängitud viimastel kahtedel suveolümpiamängudel ning võidetud seal Angoolat ning Serbiat.\n- Suurimaks saavutuseks tennises loetakse Tony Wildingu maailma esireketikohta 1913. aastal.\n- Riigi esimaletajaks oli pikka aega eestlane\n7. USAle on langenud au korraldada olümpiamänge kokku kaheksa korda. Milline USA osariik on kõige enam võõrustanud olümpiamänge?\n8. 1960. aasta Rooma olümpiamängude ratsutamisvõistlustel kukkus see 45-aastane austraallane hobuse seljast nii õnnetult, et sai peapõrutuse ning murdis rangluu. Mees toimetati otsemaid haiglasse, ent kuna heal positsioonil asunud Austraaliat ähvardanuks tema katkestamisel diskvalifitseerimine, tuli küsitav järgmisel päeval seotud pea ning rangluuga tagasi ja tegi kangelaslikult kaasa takistusvõistluse. Austraalia võitis meeskondliku kulla ning mehest sai rahvuskangelane. Vitaalne sportlane püsis kõrges konkurentsis veel aastaid. Pronksmedali võitis veel 1968. aastal Mehhikos ning viimase medali 61-aastasena 1976. aasta Montreali mängudel. Kes?\n9. Inglismaa jalgpallikarikas FA Cup on maailma vanim regulaarne jalgpallivõistlus, kus võitjaid on selgitatud juba 1871-72. aastast. Tundub mõneti uskumatu, aga ka nii väärikal ja traditsioonilisel võistlusel on võimalus 21. sajandil ajalugu teha. Nagu näiteks 2005. aastal, mil karika võitis Arsenal. Milles seisnes ajalugu?\n11. See, nii mitmeski mõttes eriline Venemaa jalgpalliklubi asutati 1986. aastal. Meeskond mängib 10.000 pealtvaatajat mahutaval „Vodniku“ nimelisel staadionil mis kodumängudel pea alati pealtvaatajatest tulvil. Eriliseks teeb klubi see, et pea iga oma võõrsilmängu tarvis tuleb meeskonnal ette võtta üüratu teekond. Meeskonna parematel päevadel on see olnud kuni 7300 km. Lähimate konkurentideni jõudmiseks tuleb meeskonnal vähemalt 100 kilomeetri kaugusele. Nii polegi imestada, et kodumängud on küsitaval klubil alati oma asukoha kauguse tõttu kõvaks trumbiks. Meeskonna suhteliselt lühikese ajaloo parimaks saavutuseks peetakse 1992. aastal Venemaa MV-l saavutatud 14. kohta ning samast hooajast 5-2 võitu valitseva meistri Moskva CSKA üle. Hetkel asutakse Venemaa II divisjonis oma tsoonis kümne meeskonna konkurentsis 8. kohal. Mis klubi?\n12. 1000 elanikuga Eesti piirilinn Mõisaküla on andnud maailmale 2 olümpiamedalisti. Mõlemad mehed võitsid medalid enne II maailmasõda. Nimetage need mehed.\n13. Kes? 14. Kes?\n15. Esimene omataoline võistlus sel spordialal peeti 1917. aastal Jaapanis ning võistluse peasponsoriks oli Jaapani tuntumaid päevalehti Yomiuri Shimbun. Võistlus toimus kolm päeva ning sellega tähistati Jaapani pealinna Kyotost Tokiosse kolimise aastapäeva. Spordiala on küll viljeletav üle maailma, ent Jaapanis on sel kõige erilisem tähendus, omad rituaalid ja oma hing. Erinevalt muust maailmast, mängib olulist rolli seal ka “tasuki” nimeline subjekt. Ala on viljeletav ka Eestis. Eesti meistreid on selgitatud Tõrvas, Muhumaal, Kärdlas ja Tallinnas. Mis ala?\n16. Ratsutamine on üks neist olümpiaaladest kus võrdsetel alustel võistlevad üheskoos nii mehed kui naised. See on võimaldanud teoks saada ka olukordadel kus kõik poodiumikohad on hõivanud õrnema soo esindajad ning mehed on sootuks medalita jäetud. Koolisõidus on seda juhtunud korduvalt.Millistel olümpiamängudel juhtus see esmakordselt? Oma esimese kulla võitis hilisem neljakordne olümpiavõitja – sakslanna Nicole Uphoff-Becker kuulsal „Rembrandtil“.\n17. Küsitav Norra talisportlane võitis tuli kahevõistluse maailmameistriks kaks aastat järjest – 1934. ja 1935. aastal. Saavutus mida suutis alles 66 aastat hiljem korrata Fred-Borre Lundberg. Ka 1936. aasta taliolümpiamängudel olid ta saavutused märkimisväärsed – nelja võistluspäevaga võitis ta koguni kolm medalit. Lisaks kahevõistluse kullale aitas ta Norra teatesuusameeskonna hõbedale ning võttis Erik Larssoni järel ja ülejäänud konkurentide ees ka 18 kilomeetri suusatamise hõbemedali. Kellest jutt?\n18. Kuulete ühe riigi hümni. Millise?\n19. Ajalooliselt saavutusterohke Eesti tõstesport elab taas ootusärevaid aegu mil noored tõstjad pead (ja kangid) tõstavad ja ehk kunagi sama kaugele jõuavad kui Jaan Talts, Alfred Neuland jt. Eesti tõstesangarid. Küsimegi siinkohal olümpiavõitja Jaan Taltsi õpilast, Eesti hetke andekaimaks tõstjaks peetavat noorsportlast, 18-aastast SK Vargamäe atleeti kes koguni 16 korral parandanud Eesti noorterekordeid ning eelmisel aastal jõudis noorte EM-il 6. kohale. Kes?\n20. Millise spordiala mänguvahendeid näete piltidel? Reeglina on need valget või kollast värvi ning kaaluvad 100-150 grammi.\n21. Sellel, Eesti maleparemikku kuulunud ja varalahkunud mehel (1934-1979) küll kordagi Eesti meistriks tulla ei õnnestunud, küll aga viis korda jõuda medaliteni. Suuremad kuulsuseloorberid lõikas ta siiski teadusest. Hariduselt oli ta biokeemik, koostas uurimusi ammoniaagi toimest aju energiavahetusele. Stažeeris Bratislava ja Arhusi ülikoolides ning pälvis 1976. aastal meditsiinidoktorikraadi. Osales ka 1969. aastal Tallinna I rahvusvahelisel turniiril kus pälvis kaks võitu ning kaks viiki ja 12. koha. Kes?\n22. John Mikaelsson (Rootsi), Patrick McDonald (USA), Maureen Caird (Austraalia), Jelena Nikolajeva (Venemaa), Paavo Nurmi (Soome). Mis neid kergejõustiklasi veel ühendab peale selle, et nad on olümpiavõitjad?\n23. NSVL-i meistrivõistlused jalgpallis jõudsid kesta 54 hooaega. Enim meistritiitleid – 34 võitsid Vene NFSV klubid, järgnesid Ukraina NSV 16- ning Gruusia NSV 2 meistritiitliga. Lisaks langes üks NSVL meistritiitel osaks veel kahele liiduvabariigile. Küsime siinkohal neid kahte klubi, kes noppisid järelejäänud liiduvabariikidest NSVL-i meistritiitli.\n24. Millist spordirajatist näete piltidel?\n25. Tänase mängu ainus muusikaküsimus. Mis ansambel esitab laulu? Kui vastate õigesti solisti, saate 1 punkti.\n26. Maailma sport tunneb kõikvõimalikke mitmevõistlusi, teiste seas ka Quadrathloni ehk neljavõistlust, mis evib ka oma rahvusvahelist alaliitu (president Sergio Ferrero). Põhimõtteliselt on tegemist alaga kus klassikalise triatloni alade hulka on lisatud veel üks spordiala, milline? Rõhutagem, ametlikku Quadrathloni ehk neljavõistlusesse.\n27. Kui F-1 kangelasi ja nende saavutusi läbi ajaloo teavad Euroopa autospordihuvilised unepealt, siis Põhja-Ameerika võistlussarjade kangelastega ei pruugi lood nii hästi olla. Kuidas on lood Teiega? Küsime siinkohal Põhja-Ameerika ühe populaarseima sarja – Nascari läbi aegade parimaid sõitjaid kes võitnud (nagu Michael Schumachergi F-1s) sarja seitsmel hooajal. Noorem meestest (s. 1951) leidis paraku traagilise lõpu 2001. aastal Daytona 500 sõidus otse võistlusrajal. Vanem meestest (s. 1937) on elus ja terve ning kangelase seisuses USA-s tänini. Kes on need mehed?\n28. Vastavalt EOK treenerite kutsestandardile, ei tohi alates 2004. aastast Eestis treenerina töötada kui ei omata EOK kutsetunnistust. EOK lehel asuvat treeneriteregistrit sirvides avastame mõningase üllatusena, et ka spordiala nimega mälumäng taga seisab kaks registreeritud treenerit. Mõlemad tartlased. Tõele au andes ei oma kumbki küll kehtivat kutsetunnistust mistõttu mälumängutreenerina töötada ei tohi. Nimetage need kaks EOK treeneriteregistris asuvat mälumängu treenerit.\n29. Hispaanlanna Lucinda Molesi soorituses märgiti see esimesena üles 1931. aastal. Hilisemalt on teiste seas samaga hakkama saanud ka taanlanna Liselotte Hansen, ameeriklanna Carol Cady, nõukogude sportlane Ljubov Vassiljeva, jaapanlanna Aya Suzuki ning kõige viimasena valgevenelanna Svetlana Sudak. Millest jutt?\n30. Pildil on kuuekordne maailmameister ja kolmekordne olümpiavõitja. Kes?\n31. Selle, 1978. aastal sündinud Leedu korvpalluri tee maailma tippu kulges teistest kaasmaalastest mõnevõrra erinevalt. Ei käinud ta läbi ühtki kuulsatest Leedu korvpallikoolidest, vaid jäi skautidele silma Leedu B klassi meistrivõistlustel, kus pallis oma sünnilinna Kaišadoryse meeskonna eest. Järgnes kutse Vilniuse Sakalaisse ning sealt edasi Lietuvas Rytasese meeskonda ning siis vana maailma tippklubidesse, Treviso Benettoni ja Ateena Panathinaikosesse. Oma praegust, Euroliigas mängivat koduklubi esindab ta 2007. aastast. Vaatlejate sõnul on tegemist Euroopa ühe parima 1-1 vastu mängumehega, kes on võrdselt hea nii kaitses kui rünnakul, Lietuvas Rytase eest mängides saavutas ta vabavisete tabavusel hooaja keskmiseks näitajaks haruldased 90,6%. Kes on see Leedu Scottie Pippeniks kutsutav korvpallur?\n32. Tuleva aasta talve eestlaste oodatuimaks spordisündmuseks on ilmselt suusaalade MM Tšehhimaal Liberecis. Nagu Tartu mänguski juba kuulda ja vastata saime, pole tšehhidele suusaalade MM-i korraldamine sugugi uus kogemus. Johannisbadile langes au korraldada I suusaalade MM ning kaks korda on veelgi korraldamine enda peale võetud. Nimetage see kaunis paik Tšehhimaal, kus murdmaasuusatamise MM on lisaks Johannisbadile veel toimunud.\n33. Esimesed omataolised esemed valmistasid Šoti käsitöö meistrid kasutades selleks lambamagu, inimjuukseid ja villa. Osa neist algupärastest materjalidest leiab kasutamist ka tänapäevaste esemete juures. Tänapäeval kasutatakse eseme tootmisel 14-17 kemikaalist kokku segatud ainet ja tehakse seda rohelise ilmavaatega inimeste meelehärmiks umbes 300 miljonit eset aastas. Olulisemad tootjad on Dunlop Slazenger, Penn ja Prince. Huvitav on märkida sedagi, et kui küsitav ese pakist välja võtta, hakkab ta kaotama oma tähtsaimat omadust ning muutub mõne aja möödudes kasutamiskõlbmatuks. Mis ese?\n34. Oval Lingotto, M-Wave, Vikingskipet, Thialf, Sportforum Hohenschönhausen, Tullu Gym ja Heilongjiang on kahtlematult maailma oma ala tipud. Aga mis need on?\n35. 1960. aasta oli pildil olevale mehele igati õnnelik. Kes on pildil?\n36. See omaaegne “Töövapruse” medali laureaat on meenutanud: “Nojah…Vahepeal pidid treenerid spordikoolis omavahel tülli minema, igaüks tahtis enda poole tõmmata. Mäletan, tollal toodi oktoobriparaadidel välja rohkesti igasugust atribuutikat. Mina sõitsin ükskord hobusega tribüüni eest mööda. Eks siis Edgar Naarits, kes mind koolidevaheliselt võistlustelt teadis, ütleski: “Poiss on sündinud korvpallur, aga istub hobuse seljas!”. Tõsisemalt langes liisk 1956. aasta sügisel kui klassivennad Avo Jans ja Peeter Loog astusid ligi ja lubasid peksa anda kui ma korvpallitrenni ei lähe. Oma nahk oli ikka kõige lähemal, siis läksingi.” Kes nõnda on meenutanud?\n37. Mis aasta?\n- Nõukogude sportlane Gennadi Agapov läbib esmakordselt 50 kilomeetri käimisdistantsi alla 4 tunniga.\n- Austraalia tennisist Fred Stolle võidab Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused ning hispaanlane Manuel Santana USA lahtised meistrivõistlused tennises.\n- Oma kaheksanda (sj. seitsmenda järjestikuse) NBA meistritiitli võidab Boston Celtics, NHLi pingelises finaalseerias võidab Stanley karika Montreal Canadiens.\n- Legendaarne sir Stanley Matthews peab oma viimase kohtumise inglise kõrgeimas divisjonis.\n- Sünnivad Nõukogude võimleja Natalja Jurtšenko, Rootsi golfimängija Jesper Parnevik, Tšehhi hokimängija Dominik Hašek, Bulgaaria kõrgushüppaja Stefka Kostadinova jpt.\n38. Eesti esinduslikemal, Kadrioru staadionil on 82-aastase ajaloo jooksul püsititatud 3 kergejõustiku maailmarekordit. Kõik kolm tulemust on ka tänaseni Kadrioru staadioni kehtivad rekordid, ent mitte enam maailma tippmargid. Nimetage rekordipüstitajad.\n39. Äsja UEFA karikasarja võitnud Sankt-Peterburgi Zeniidi meeskonda võib mõistagi suurepärase ja ka ootamatu saavutuse puhul palavalt õnnitleda. Seda on ka kogu Venemaa eesotsas president Medvedjeviga (Zeniidi tulihingeline poolehoidja muide) ja peaminister Putiniga juba teinud. St. Peterburgi Zeniit on läbi aegade teine Venemaa klubi, kes nii kõrge auhinna Euroopa klubijalgpallis võitnud. Kes oli esimene? Juhtus see muide täpselt 18. mail.\n40. Mis on pildil oleva olevuse nimi?\n41. Purjetajad on olümpiaperes enamasti erandlikud sportlased. Alatasa pole olümpialinnas võistluspurjetamiseks sobivat veekogu ja nii peetakse võistlused olümpialinnast eemal. Vahel lähemal, vahel kaugemal. Olümpialinnast kõige kaugema purjespordilinna tiitlile kandideerivad kaks maailma linna, kelle kaugus samaaegsest olümpialinnast jääb linnulennult 900 kilomeetri kaugusele. Nimetage need linnad.\n42. Rahvusvaheline jäähokiliit tähistab käesoleval aastal rahvusvahelise hoki 100. sünnipäeva. Pidustuste üheks kulminatsiooniks on mõistagi käimasolevad maailmameistrivõistlused jäähokis mille lõpplahendust näeme täna öösel. Vähem on teada fakt, et käimasolevad maailmameistrivõistlused on arvult juba 72 ja tegemist on pika traditsiooniga võistlustega. Esimeseks jäähoki maailmameistriks krooniti (üllatus, üllatus) Kanada meeskond, õigemini Kanadat esindanud Winnipeg Falconsi meeskond. Küsime, millises linnas toimusid esimesed maailmameistrivõistlused?\n43. Oli algamas ...liidu koosolek, aga kohal oli ainult kaks meest. Oodati. Üks mees ütles teisele, et mis me niisama siin ikka ootame, saame parem tuttavaks. Mina olen Mati... ja teine vastas, et oi kui tore, mina olen jällegi Mati... Üks Matidest valiti samal koosolekul alaliidu presidendiks. Täitke lüngad, et ehk mis alaliidu koosolekuga oli tegemist ja kes on need kaks Matit?\n44. Kabemäng kogu oma lihtsuses ja keerukuses on alati andnud ainest tegijatele mängijatele uute reeglite ning mängustiilide väljamõtlejana. Kanada, Türgi, Vene ja Brasiilia kabet on korduvalt varasemates mängudes küsitud. Seekord küsime kuidas kutsutakse eripärast kabemängu mida mängitakse 80-l ruudul (80x10) Vene kabe reeglitega ning mille leiutajaks on ukrainlane Nikolai Spantsireti. Kiitjatest kriitikute sõnul ühendab see kabe endas vene kabe positsiooni täpsuse ja rahvusvahelise kabe keerukuse. Viikide sagedus on mõlemaga võrreldes märksa väiksem. Siin võidavad kolm kabet ühe vastu alati. Mis kabe?\n45. Kes on see Saksamaal, Freiburgis sündinud hokimängija?\n46. Eesti esinduslikemal vehklemisturniiril “Tallinna Mõõk” on eestlased või eestimaalased ise olnud võrdlemisi külalislahked. Turniiri 37-aastase ajaloo jooksul on võetud kõigest kolm esikohta. Esimese neist napsas kohe 1. turniiril 1971. aastal Jaan Veanes. Kes on ülejäänud kaks võitjat?\n47. 1904. aasta St. Louisi olümpiamängudel võitis USA sportlane George Poage 200m ja 400m tõkkejooksus pronksmedalid. Mille poolest on need medalivõidud tähelepanuväärsed?\n48. See, ligemale 23.000 elanikuga linn asub Marimaal, Volga jõe (täpsemalt küll Tšeboksarõ veehoidla) kallastel. Linna asutas kindlusena pärast marilaste anastamist tsaar Ivan IV 1583. aastal, linnaõigused sai 1781. aastal. 19. sajandil omas tähtsat rolli puidukaubanduses. Linn on kultuuriväärtuste poolest rikas. 1919. aastal avatud kunstimuuseum sisaldab Marimaa ja Vene kunstnike väärtuslikke töid, 1983. aastal asutatud Vabaõhumuuseumis on aga üle 60ne hoone. Tänasesse spordimängu on see geograafiaküsimus sattunud täiesti asjakohaselt. Nimetage see linn.\n49. Iseseisev Läti Vabariik on taliolümpiamängudelt võitnud 1 medali, pronksi. Kes on selle Lätile võitnud?\n1. Charles Jewtraw\n5. C. Metzelder, P. Mertesacker\n8. William Roycroft\n9. Esmakordselt selgus võitja mängujärgsete penaltite järel\n10. Chuck Mckinley\n11. Nahhodka Okean\n12. Arnold Luhaäär, Adalberts Bubenko\n13. Virge Viss-Treiel\n14. Pirgit Püü\n16. 1988. aastal Soulis\n17. Oddbjörn Hagen\n19. Leho Pent\n21. Uudo Tarve\n22. Oma ala viimased olümpiavõitjad\n23. Jerevani Ararat, Minski Dinamo\n24. Lužniki staadion Moskvas\n25. Ansambel Köök, solist Jaan Pehk\n26. Kajakisõit (aerutamine)\n27. Dale Earnhardt, Richard Lee Petty\n28. Rein Ets, Hillar Palamets\n29. Naiste vasaraheite maailma tippmargid\n30. Andrei Homutov\n31. Ramunas Šiškauskas\n32. Vysoke Tatra\n34. Kiiruisutamise hallid\n35. William Nieder\n36. Jaak Lipso\n38. Tatjana Lõssenko, Juri Sedõhh, Heike Drechsler\n39. Moskva CSKA\n41. Tallinn ja Kiel\n42. Antverpen, kuni 1968. aastani loeti maailmameistrivõistlusteks ka olümpiaturniire.\n43. Ujumisliit, Mati Kebina ja Mati Eliste\n44. Harkovi kabe\n45. Dany Heatley\n46. Kaido Kaaberma, Vladimir Režnitšenko\n47. Esimene neegersportlane, kes võitis olümpiamängudelt medali\n48. Kozmodemjansk ehk maailma malepealinn Vasjuki\n49. Martins Rubenis\n50. Emmanuel Lasker


Palmse mõisa park on üks esinduslikumaid parke Eestis.\nPeahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parterid kahel pool härrastemaja taasrajati 2009. Maantee poolt piirab ning mõisa eesõue ümbritseb alusmüüri ja kivipostidega kõrge aed, väravaid ehivad graniidist obeliskid (1839). Ringteega ümbritsetud muruväljak peahoone ees on ääristatud puudega, taga on park koos tiikide süsteemiga, mis kaugemal läheb üle looduslikuks metsapargiks. Hoonetevahelisi alasid liigendavad madalad paemüürid, mida läbivad kaarväravad. Paekivirinnatisega tiigi ääres on klassitsistlikus stiilis paviljonid, suvemajad ja paadisild ning pügatud pärnade rida. Allikate kohal on väikesed paviljonid. Puuviljaaed on ümbritsetud paekivimüüriga, taastatud on kasvuhooned ja palmimaja. Vabakujunduslikus parkmetsas on säilinud üle 10 km pargiteid 19. sajandil rajatud teedevõrgust, taastatud on valged puitsillad (Sepasild, Suursild, Kivitamme sild) ja maastikult avanevad kaunid vaated veepeeglitele. Oruveski järve järsul kõrgel kaldal asub balustraadi ja sammastega klassitsistlik paviljon – Brest (ehitatud u 1870–71). Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks.\nVabaõhulava juures tiigi lähedal on maareformi 10. aastapäeva mälestuskivi (1933).\nPalmse pargis on rühm rabakivirahne – 13 suuremat ja hulk väiksemaid, mis võeti looduskaitse alla juba 1937. aastal. Rahvapärimuse järgi olevat Kloostrikivid nunnasid kohtamisele ootavad kuradid, kes pikast ootamisest kivideks muutunud\nPaadisõit mõisa tiigil


Äge suppuratiivne keskkõrvapõletik - Tuberkuloos September\nSee haigus, millel on mõned sümptomid, sarnaneb nohu. Nii on ka otiit, palavik ja peavalu.\nLisaks esineb otiit sageli nohu korral samaaegselt. Kuid on ka teisi keskkõrvapõletikule iseloomulikke sümptomeid, mis viitavad põletikulise protsessi tekkele kõrvas.\nKülma saab "reliveerida" ilma arstide abita, kuid kui otiit ilmnevad, on vaja otsida otolarünoloogilt abi. Sest kui te ei alusta täiskasvanutel mädase keskkõrvapõletiku õigeaegset ravi, võib see haigus põhjustada kuulmise märgatavat vähenemist ja isegi põhjustada meningiiti.\nHaiguse põhjuseks on selliste tegurite kombinatsioon nagu lokaalse ja üldise resistentsuse ja nakkuse vähenemine tümpanavoolus. Purulentne keskkõrvapõletik esineb kõrvapõletiku tagajärjel, mis mõjutab keskmist kõrvaõõnt, limaskesta ja kõrvaklappi.\nKeskmise mädase keskkõrvapõletiku põhjused:\nbakterite, viiruste, seente kõrva sattumine;\nnina haiguste tüsistused, nina, nina-nina;\nmeningiidi, leetrite, tuberkuloosi tagajärjed;\nKõige sagedasem nakkusviis on tubogeenne - läbi kuulmistoru. Harvemini siseneb nakkus vigastatud kõrvaklapi kaudu läbi membraani haava või kahjustab kõrvaklappi. Sel juhul räägime traumaatilisest keskkõrvapõletikust.\nPurulentse keskkõrvapõletiku sümptomid\nOn mitmeid märke, mis aitavad otsustada, et teil on just äge purulentne keskkõrvapõletik ja mitte teine kuulmishäire. Kuid peamised sümptomid mitmesuguste otolarüngoloogia valdkonna haiguste puhul langevad tavaliselt kokku.\nKõrvapõletiku traditsioonilised sümptomid:\npiinav valu kõrva;\nNeed sümptomid on iseloomulikud haiguse algstaadiumile, kui põletik muutub ulatuslikuks suppuratsiooniks. Tavaliselt kulub see protsess 2-3 päeva. Järgmisena siseneb keskmise kõrva akuutne mädane keskkõrvapõletik kuulari perforeeritud kahjustuse faasi, mille tagajärjel voolab müts kõrvaõõnest väljapoole läbi membraani avause ja patsient on leevendatud, valu väheneb.\nKolmas etapp on lõplik, keha võitleb nakkusega, põletik väheneb järk-järgult, mädanik lõpetab sekreteerimise, kõrvaklapp taastab terviklikkuse.\nHaiguse iga etappi iseloomustavad teatud sümptomid.\nI astme lapse südamepõletiku sümptomid:\n2. etapi sümptomaatika:\nmädane tühjenemine algab kõrva äärest.\n3. etapi sümptomid:\nkuulmine on taastatud;\nKõrvaklapi perforatsioon on armastatud.\nSee haigus nõuab varajast diagnoosimist ja antibiootikumiravi.\nSee on keskkõrva põletik, mida iseloomustab kõrvaõõnest tingitud mädaniku tagasipööramine, kõrvaklapi püsiv perforatsioon ja kuulmiskao progresseerumine (kuulmiskaotus võib ulatuda 10-50% -ni).\nSee keskkõrvapõletik ilmneb järgmise kliinilise pildi abil:\nPüsiv mädane äravool kõrvast, lõhnaga;\nMüra kahjustatud kõrvas;\nSee areneb ägeda keskkõrvapõletiku ebapiisava või ebapiisava raviga. See võib olla kroonilise nohu, sinusiidi jne tüsistus või kõrvaklapi traumaatilise purunemise tagajärg. Kõrvapõletiku krooniline vorm kannatab 0,8-1% elanikkonnast. Enam kui 50% juhtudest hakkab haigus lapsepõlves arenema.\nKroonilist suppuratiivset keskkõrvapõletikku ilma luu hävitamiseta ja tüsistusi saab ravida meditsiiniliste meetoditega otolarünoloogi ambulatoorse järelevalve all.\nSobiva ravi puudumine toob tervisele kaasa korvamatut kahju. Täiskõrvapõletiku tagajärjed täiskasvanutel on tingitud edasise põletiku struktuurilisest üleminekust ajutisele luule või kolju sisemusse.\nKomplikatsioonid võivad hõlmata järgmist:\nmastoidiit - luu rakkude põletik;\nvesipea - vedeliku kogunemine ajukooresse.\nNende ebameeldivate haiguste vältimiseks peate teadma, kuidas täiskasvanutel ravida mädane otiit.\nÄgeda mädase keskkõrvapõletiku ravi\nTäiskasvanutel hõlmab mädane keskkõrvapõletik selliste protseduuride ja ravimite määramist:\nvaluvaigistid, palavikuvastased ravimid;\nvasokonstriktoriga kõrva tilgad;\nsoojuspaketid (enne mäda ilmumist);\nfüsioteraapia (UHF, elektroforees);\nkõrvakanali kirurgiline puhastamine mäda.\nTuleb märkida, et pärast mädaste heidete ilmnemist ei tohiks mingil juhul soojenemise protseduure teha. Haiguse kroonilise kulgemise korral võib osutuda vajalikuks torgata või purustada kõrvaklapp.\nKuidas ravida mädane otiit täiskasvanutel\nDiagnoos ei ole tavaliselt raske. Diagnoos tehakse kaebuste ja otoskoopia tulemuste põhjal (kõrva visuaalne kontroll spetsiaalse tööriistaga). Kui kahtlustatakse destruktiivset protsessi, tehakse luukoes ajalise luu röntgenograafia.\nTäiskasvanutel vajab mädane keskkõrvapõletik ambulatoorset ravi, magamaminekut soovitatakse kõrgel temperatuuril koos palavikuga. Mastoidi kahtluse korral on vajalik haiglaravi.\nValu vähendamiseks haiguse algstaadiumis kasutatakse:\nparatsetamool (4 korda päevas, üks tablett);\nkõrva tilgad otipakid (kaks korda päevas, 4 tilka);\nKõrvakanalisse sisestatakse Tsitovichi tampoon (marli tampoon, mis on varustatud boorhappe ja glütseriini lahusega kolm tundi).\nKuularitoru kudede turse eemaldamiseks määratakse:\nAntibiootikumid, mida kasutatakse mädane keskkõrvapõletik:\nKui pärast mitme ravipäeva möödumist ei esine paranemist või kui nähtused suurenevad, tehakse kirurgiline ravi, see ilmneb kohe, kui täheldatakse sisekõrva ärrituse märke. Pärast paratsentseerimist või perforatsiooni on vaja tagada kõrva väljavool keskmist kõrva: kuivatada kõrvakanalit steriilsete marli tampoonidega 2-3 korda päevas või pesta kõrva sooja boorhappe lahusega.\nPurulent keskkõrvapõletik: põhjused, sümptomid ja ravi\nÜks kuulmisorganite kõige sagedamini diagnoositud haigusi on mädane otiit. Kuidas see põletikuline protsess ilmneb ja miks see toimub? Millised on purulentse keskkõrvapõletiku ravi omadused?\nPurulent keskkõrvapõletik võib mõjutada kõrva mis tahes osa - välimist, keskmist ja sisemist. Infektsiooniline põletikuline protsess, mis on samal ajal arenenud kuulmisorgani ühes osas (reeglina keskmiselt), on võimeline teise liikuma.\nEksperdid klassifitseerivad mädane keskkõrvapõletik vastavalt põletikulise protsessi vormidele. On äge ja krooniline välimus.\nPatogeense taimestiku kõrva sisenemisel diagnoositakse äge suppuratiivne keskkõrvapõletik. Haigus areneb järk-järgult ja läbib kolm etappi:\nKatarraalsele vormile on iseloomulik ägeda valu tekkimine, mis on põhjustatud põletikulise protsessi algusest ja eksudaadi moodustumisest. Seda saab anda templile, kaelale ja lõualuu. Ägeda limaskesta keskkõrvapõletiku esimene etapp kestab 2 kuni 2 nädalat.\nÄgeda keskkõrvapõletiku mädanevat vormi iseloomustab eksudaatide kuhjumine ja kõrvaklapi purse. Valu peatub järsult, kuid võib tulla tagasi, kui midagi häirib mädaniku vabastamist.\nÄgeda keskkõrvapõletiku kolmandas etapis hakkab põletikuline protsess kaduma. Paks eksudaat voolab kõrvast ja selle maht väheneb järk-järgult. Patsiendid kurdavad ainult märgatavat kuulmiskaotust.\nAlates haiguse esimesest etapist hakkavad keskkõrva koed põletikulise protsessi mõjul paisuma. Patogeenne taimestik, mis areneb, mõjutab tervikut ja põhjustab neis tekkimist. Kui keskkõrvapõletik areneb, koguneb eksudaat tümpaniumisse, surub vastu kõrvaklappi ja seinad tungivad närvidega, põhjustades talumatu valu krampe.\nTulenevalt asjaolust, et kõrvafilterid ja eksudaat hakkavad korpuse pealt suruma, lakkab see vibreerimast, reageerides helilainete toimele ja edastades vibratsiooni teistele kuulmisorgani osadele nõuetekohaselt. Patsiendid hakkavad märkama märkimisväärset kuulmise vähenemist, esinevad müra, tinnitus ja veetransfusiooni tunne.\nÄge suppuratiivne keskkõrvapõletik voolab kroonilisse vormi koos:\nEbapiisav antibiootikumiravi, mis põhjustab resistentsust bakterite suhtes.\nAntibakteriaalsete ainete (pillid või kõrva tilgad) vale valik, kus põletikuline protsess ei lõpe ja bakterid muteeruvad ja muutuvad resistentseks kasutatud antibiootikumide rühma suhtes. Seetõttu peaks see, mida haigust ravida, olema spetsialisti poolt rangelt valitud.\nSüsteemsed haigused (nt diabeet ja tuberkuloos).\nENT haigused, mille puhul kuulmistoru drenaažifunktsioon on häiritud.\nKroonilisel keskkõrvapõletikul on korduv iseloom. Selles vormis kordub haigus regulaarselt, kuhjulõõtsal ei ole mõnikord aega paranemiseks ja kuulmiskaotus põletikule kalduvale kõrvale kulgeb.\nKrooniline vorm kasvab alati kuulmisorgani selles osas alatöödeldud ägeda haiguse tõttu. Reeglina on sellisel otiitil juured patsientide lapsepõlves ja kaasneb nendega kogu nende elu jooksul.\nBakterioloogiline külvamine kõrva korpuse välise kõrvapõletiku väljalangemisest paljastab patogeenset taimestikku, mis koosneb anaeroobsetest mikroorganismidest ja pärast korduvaid antibiootikumiravi episoode voolab juba kõrvast seente kaudu. Kõik nad "elavad" patsientide kõrva, ei lase neil teada, kuni tekivad nende aktiivseks arenguks soodsad tingimused.\nKrooniline suppuratiivne keskkõrvapõletik, sõltuvalt haiguse staadiumist, võib olla 2 vormi:\nKerget vormi nimetatakse mesotüüpiliseks. Sellise kroonilise tüübiga mõjutab see ainult kõrvaklapi limaskesta ja film ise on perforeeritud pingestatud kohas - keskel.\nRaske krooniline vorm on epitimpaniit. Sagedaste kordumiste tõttu, mida ei ole korralikult ravitud, sest kõrvad kortsuvad regulaarselt, hakkab kannatama luu keskosa ja kõrvaklapi perforatsioon levib kogu selle pinnale. Selles haiguse vormis levib patogeenne mikrofloora kiiresti kuulmisorgani osade kaudu, sisenedes sageli vere ja lümfisse, põhjustades tõsiseid tüsistusi - sepsis, meningiit, koe abscess.\nÄgeda lööbe otiit tekib reeglina korraga mitmetest teguritest. Näiteks vähenenud kohaliku immuunsuse tõttu põletikku põhjustavad bakterid (kookid, viirused, seened) kuulmisorgani õõnsusse.\nÄgeda nahaärrituse kõige sagedasemad põhjused on:\nHaigusetekitajate põletik väliskõrvasse nakatunud objektide kaudu (kõrvatropid, kõrvaklapid), veega ujumise ja sukeldumise ajal, samuti määrdunud käte kaudu.\nBakterite tungimine vigastatud kõrvaklapi kaudu.\nNasopharynxi keskmist kõrva limaskesta sisenemine eustaksa tuubi kaudu pikaajalise haiguse ja ebakorrektse koorimisega - nii toimub tavaliselt kahepoolne söövitav keskkõrvapõletik.\nPatogeense taimestiku kuulmine vere kaudu (sepsis, tuberkuloos, kõhutüüf, gripp jne) või kolju nakatunud kudede kaudu.\nPurulentse keskkõrvapõletiku sümptomoloogia on üsna spetsiifiline\nÄgeda tüübiga keskkõrvapõletikku iseloomustab tõsine kõrvavalu. See võib olla valus, laskmine ja pulseerimine.\nKuulmise osaline vähenemine on tingitud asjaolust, et kõrvade osakeste kuded paisuvad, tuss täidab tümpaniaõõne ja takistab kõrvaklapi liikumist vastuseks sissetulevatele helivibratsioonidele.\nKõrvad kõrvades ja edematoossed protsessid põhjustavad ummikuid, müra ja helinat.\nTäiskasvanutel ja lastel on kurblik otiit alati seotud palavikuga.\nPatsiendil on peavalu, mis mõnikord ulatub põletiku kõrva küljest lõualuu poole. Kui inimesel on haiguse kahepoolne tüüp - sümptomil ei ole kitsast paiknemist, valu tundub kõikjal.\nKui kõrvaklapp puruneb, hakkab mäda kõrvast voolama, mis seejärel järk-järgult pakseneb.\nMitte alati ei saa väike laps selgitada, et see, kes haigestus, on diagnoositud lastel juba viimasel etapil - pärast kõrvaklapi läbimist, kui eksudaat voolab kõrvakanalist.\nOn võimalik kindlaks teha, et lapsel on kuulmisorgani põletiku tõttu kõrva valu, muutes selle käitumist. Laste mädase keskkõrvapõletiku sümptomid ei ole peaaegu spetsiifilised ja neid on raske eristada tavalisest valu:\nlaps on sageli naughty kõrvavalu tõttu ja tal on halb uni;\ntemperatuur tõuseb - kuid ainult pisut - see on subfebrilises (mitte üle 37,5) väärtuses;\nlaps võib hõõruda oma valutavat kõrva padja vastu, püüdes leevendada valu ja sügelust.\nPurulent keskkõrvapõletik nõuab kohustuslikku ravi. Paljud patsiendid ei tunne arsti juurde, kui tunnete pärast kõrvaklapi purskamist ja mädaniku aegumist. Kuid haiguse ravi puudumine võib põhjustada tõsiseid ja mõnikord pöördumatuid tagajärgi.\nPurulentne protsess võib kahjustada külgnevaid kudesid ja põhjustada olulist sisekõrva põletikku, mis toob kaasa kuulmiskao. Niisiis, kõige sagedasem tagajärjeks mädane otiit, mille ravi ei viinud lõpuni - mastoidiit. Luu põletik põhjustab ajalise luu mastoidprotsessi hävitamist.\nPärast kõrvaklappide läbimurret ei jäta bakterid keskkõrva õõnsust, vaid jäävad sinna ja arenevad edasi. Nende aktiivne elatus ei võimalda filmi terveneda - teised patogeenid tungivad kehasse ja kuulmise kvaliteet märgatavalt väheneb.\nBakteriaalse koloonia areng võib levida sisekõrva (labürindiit) ja minna kaugemale - aju, põhjustades meningiiti, entsefaliiti ja vesipea.\nTäiskasvanutel ja väikelastel ei ole mitte ainult alustanud mädane keskkõrvapõletiku ravi sarnaseid tagajärgi - ja ravi, mis ei ole lõppenud, on võimeline neid viima. Seetõttu peate märkama, et esimesed sümptomid on mädane otiit, võtke ühendust Lauraga. Spetsialist määrab, kuidas ravida mädane keskkõrvapõletik, ja teie ülesanne on täpselt jälgida tema kohtumisi.\nPurulentse keskkõrvapõletiku ravi peaks olema kõikehõlmav. Järgides kõiki otolarüngoloogi soovitusi, saate edukalt vabaneda ebameeldivatest sümptomitest ja kõrvaldada põletikuline protsess.\nVasokonstriktorite ravimid parandavad eustaksa tuubi avatust ja äravoolu. Neid tuleb sisestada nina: toimides limaskestadele ja vähendades neerupõletikku, suurendavad nad kuuldetoru luumenit. Vaktokonstriktorite kasutamine akuutse kõrvapõletiku ravis on vajalik juhul, kui bakterid tungivad kuulmisorganisse läbi nohu eustakse tuubi.\nKuna keskkõrva mädane keskkõrvapõletik kaasneb tugeva valuga, määrab ENT kõrvasse spetsiaalsed tilgad, mis põletikulises piirkonnas kohalikul tasandil peatavad bakteriaalse taimestiku arengu ja vähendavad valu.\nSuukaudsed antibiootikumid lisatakse kohalikku antibiootikumravi.\nENT organite põletiku vähendamiseks põletikulise protsessi ajal on näidustatud antihistamiinsed preparaadid.\nPõletiku ja valu vastu võitlemiseks määrab otolarüngoloog teile sobivad tabletid - Diclofenac, Nise või Nurofen.\nLisaks võib ette näha füsioteraapia, mis kiirendab taastumist: UHF, UFO, iontoforees ja pneumomassaaž.\nPurulentne keskkõrvapõletik on tavaline otorolünnogeoloogiline haigus, keset kõrvetist põletik ja kõigi selle anatoomiliste jagunemiste kaasamine patoloogilisse protsessi.\nLapsed kannatavad sagedamini mädase keskkõrvapõletiku all, enam kui pooltel juhtudel ilmneb patoloogiline protsess alla 18-aastastel inimestel. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel diagnoositakse krooniline suppuratiivne keskkõrvapõletik 1-2% elanikkonnast. 10–60% juhtudest põhjustab krooniline kõhupuhuline keskkõrvapõletik püsivat kuulmislangust või -kahjustust.\nPeamised põhjused, mis põhjustavad mädase keskkõrvapõletiku tekkimist, on bakteriaalsete ja viiruslike etioloogiate ülemiste hingamisteede põletik, nakkushaigused (leetrid, palsam, kõhutüüf, tuberkuloos jne). Nakkusohtlik aine suudab tungida kõrva läbi Eustachia tuubi, kahjustatud kõrvaklapi, hematogeense, tagurpidi koljuõõnest, labürindist. Purulentse keskkõrvapõletiku põhjuslikud ained on bakterid, viirused, mikroskoopilised seened.\nNii akuutse kui ka kroonilise kõhupuhulise keskkõrvapõletiku ravi toimub tavaliselt ambulatoorselt.\nKõige sagedamini põhjustab täiskasvanud patsientidel mädane keskkõrvapõletik S. pneumoniae, S. pyogenes, S. aureus, H. influenzae, M. catarrhalis.\nlaste kõrva keskosa anatoomilised omadused;\nkõrvaklapi ja / või mastoidprotsessi vigastus;\nujumiskoolitused (vesi siseneb kõrva);\nkõrva hügieeni eeskirjade rikkumine;\nKrooniline keskkõrvapõletik areneb tavaliselt ravi puudumisel või haiguse ägeda vormi ebapiisava raviga, kõrvaklapi traumaatilise rebendiga, nina vaheseina kõverusega ja suhkurtõvega.\nSõltuvalt patoloogilise protsessi lokaliseerimisest võib keskkõrvapõletik olla väline (põletikuline protsess välises kuulekanalis), keskkond (patoloogiline protsess keskel) või sisemine (põletikuline protsess sisekõrva piirkonnas). Reeglina tähendab keskkõrvapõletik keskkõrva põletikku.\nPurulent keskkõrvapõletik on jagatud ägedaks ja krooniliseks.\nÄgeda mädase keskkõrvapõletiku kliinilises pildis eristatakse kolme etappi.\nReparatiivne või ebasoodsas versioonis kroonilisuse aste.\nKrooniline mädane keskkõrvapõletik esineb koos remissiooni ja ägenemise vahelduvate etappidega.\nPurulentse keskkõrvapõletiku peamised sümptomid on kõrva kõrvetamine, tulistamine või pulseerimine, templi kiirgamine, kroon ja hambad, ummikud ja müra kõrvas, mädane äravool kõrvast, kuulmislangus, peavalud, palavikuväärtuste palavik, nõrkus ja kiire väsimus Kui vaadata vaadet, mis on kaetud valge puudega.\nLapsed kannatavad sagedamini mädase keskkõrvapõletiku all, enam kui pooltel juhtudel ilmneb patoloogiline protsess alla 18-aastastel inimestel.\nÄgeda kõhupuhulise keskkõrvapõletiku tekkega viib kuuldetoru põletikuline protsess selle paksenemiseni, tümpaniline õõnsus on täidetud eksudaadiga ja paisub välja. Patoloogilise sisu surve tõttu esineb kõrvaklapi perforatsioon ja mucopurulentse sekretsiooni väljavool väljapoole, seejärel eksudaadis muutub paksemaks ja lahedamaks. Põletikulise protsessi nõrgenemine viib mädase sisu lõppemise lõppemiseni, kuid kõrva ummistuse tunne jääb mõnda aega. Mädaniku tühjendamine kestab tavaliselt 6-7 päeva. Perforatsiooni järkjärguline armistumine viib kuulmise taastamiseni. Kudede ilmse defektiga ei taastata kahjustatud kõrva kuulmist. Purulentsete õõnsuste sisemise stagnatsiooni korral võib see viidata kehatemperatuuri tõusule ja kõrva valu tekkele pärast kõrvaklapi perforatsiooni ja mädase eksudaadi väljavoolu. Haiguse äge staadium kestab tavaliselt 2-3 nädalat.\nKui kõrvaklappide perforatsioon ei tule pikka aega, süveneb mädane keskkõrvapõletikuga patsientidel peavalu, nendega kaasneb pearingluse, oksendamise kord; üldine seisund halveneb. On oht, et nakkusprotsess levib edasi eluohtlike tingimuste tekkimisega.\nAkuutne mädane keskkõrvapõletik võib muutuda patoloogilise protsessi mis tahes staadiumis krooniliseks, sel juhul põletikulise protsessi raskus langeb, sümptomid muutuvad vähem väljendunud ja mõnikord kaovad täielikult, jätkates aeg-ajalt. Mädaniku aegumine kroonilises küünarnuki keskkonnas võib olla perioodiline või püsiv. Jaotus on väiksem, ägenemise perioodil suureneb mädane eritumine. Polüpüüride esinemisel tümpaniaõõnsuses või granuleeriva koe proliferatsioonis mädastes sekretsioonides tuvastatakse sageli verd. Samuti kroonilise suppuratiivse keskkõrvapõletiku taustal tekivad patsiendid sageli vestibulaarse aparaadi häired.\nPurulentse keskkõrvapõletiku diagnoos\nPurulentse keskkõrvapõletiku diagnoosimine ei põhjusta tavaliselt probleeme, see põhineb kaebuste kogumisel ja anamneesil saadud andmetel, patsiendi objektiivsel uurimisel ja vajadusel instrumendi- ja laboriuuringutel.\nPeamised põhjused, mis põhjustavad mädase keskkõrvapõletiku esinemist, hõlmavad bakteriaalsete ja viiruslike etioloogiate ülemiste hingamisteede põletikku.\nDiagnoosi selgitamiseks teostatakse otoskoopia (pärast väliskõrva hoolikat puhastamist) ja hinnatakse Eustachia toru läbilaskvust. Spetsifikatsiooni jaoks võib ette näha arvutatud või magnetresonantstomograafia. Vajadusel teostatakse vestibulaarsete seadmete (eelkõige haiguse kroonilises vormis vestibulaarsete häirete juuresolekul) uuringud stabiliseerimise, kaudse otolitomeetria, elektronistagmograafia jms korral. Kui luukoe osaleb patoloogilises protsessis, kasutatakse ajalise luu röntgenit.\nSelleks, et tuvastada patogeen ja määrata selle tundlikkus antibiootikumide suhtes, viiakse läbi kõrva ärritava väljalaske bakterioloogiline uurimine.\nÜldiselt näitavad mädase otiitiga patsientide vereanalüüsid tavaliselt leukotsüütide arvu mõõdukat või väljendunud suurenemist, suurendades ESR-i. Tugev leukotsütoos ja eosinofiilide arvu vähenemine viitavad nakkusliku protsessi levikule koljuõõnde.\nMõnel juhul on vaja eristada mädane keskkõrvapõletik kasvajatega ja histiotsütoosiga.\nNii akuutse kui ka kroonilise kõhupuhulise keskkõrvapõletiku ravi toimub tavaliselt ambulatoorselt. Kõrge temperatuuri ja palaviku juures on soovitatav voodipesu. Haigestumine on vajalik eeldatava osalemise korral mastoidprotsessi patoloogilises protsessis ja teiste tüsistuste tekkeks.\nVarajane ravi suurendab patsientide kuulmise taastumise ja säilimise võimalusi.\nNarkootikumide ravi mädase keskkõrvapõletiku korral sisaldab infektsioonivastaseid ravimeid. Üldjuhul kasutatakse ägeda kõhulahtise keskkõrvapõletiku raviks laia spektriga antibiootikume, kroonilise ravi korral tuleb määrata antibakteriaalne aine, millele patogeen on kõige tundlikum. Samuti on ette nähtud astringendid või vasokonstriktorid (äravoolu stimuleerimiseks), valuvaigistid ja antihistamiinsed ravimid. Vajadusel teostab arst kõrvaklapi läbitungimise, mille eesmärk on väljaheiteid (paratsentees).\nRaviõõne keskkõrvapõletiku raviks kodus peaks olema kaks korda päevas ja mõnikord eemaldatakse kõrvakanalisest purulentne väljavool puuvillast tampooniga. Kui tühjendamine on liiga paks konsistents, mis takistab nende evakueerimist, sisestatakse see kõrva ette sooja 3% vesinikperoksiidi lahusega, mille järel kõrvakanal kuivatatakse põhjalikult.\nPõletikulise protsessi lahenemise kiirendamiseks on mõnel juhul soovitatav kasutada alkoholi soojendamist, kuid kui protseduuri ajal suureneb kõrva valu, siis eemaldatakse kompress kohe.\nPärast ägeda põletiku ülekandmist võib peamist ravi täiendada füsioteraapiaga (ultra-kõrgsagedusravi, ultra-kõrgsagedusravi, ultraviolettkiirgus).\nTaastumise faasis peatatakse ravimid, füsioterapeutilised termilised protseduurid ja kuuldekanali mehaaniline puhastamine. Selleks, et vältida kiuliste adhesioonide teket tümpaniumõõnes, on ette nähtud kõrvaklapi närviline iontoforees ja pneumomassaaž. Kroonilise kõhukinnisega keskkõrvapõletikuga patsientidel on täheldatud vitamiinikomplekte, biostimulaatoreid.\nPurulentse keskkõrvapõletiku kirurgilise ravi näidustused on: näonärvi parees, neuroloogilised ja / või vestibulaarsed häired, tugevad peavalud, tüsistuste tekkimise kõrge risk. Sõltuvalt patoloogilise protsessi levimusest võib desinfitseerivaid toiminguid teha tympanoplastia, mastoidoplastika, mastoidotoomia, attikoantrotoomia, labürindotoomia, kolesteatoomide eemaldamisega. Väljatõmmatud põletikulise protsessi taustal komplikatsioonide tekkimise ohu tõttu on vaja radikaalset rasvunud õõnsuste operatsiooni, mille käigus eemaldatakse kogu patoloogiline sisu (polüübid, granulatsioonid, kolesteatoom jne).\nPostoperatiivne periood lapse mädase keskkõrvapõletiku korral on tavaliselt raskem kui täiskasvanud patsientidel, mis on tingitud tümpanilise õõnsuse sagedasest tagasilöömisest läbi kuulmistoru, raskusi sidemetes ja kalduvust ülemäärasele granuleerimisele.\nKuulmisfunktsiooni taastamise kontrollimiseks pärast ravi lõppu teostatakse kontroll-audiomeetria.\nKuulmiskahjustuse tõttu võib keerulist keskkõrvapõletikku komplitseerida, nakkus-põletikulise protsessi edasist levikut luustikele, näo närvipalavikku, meningiiti, entsefaliiti, hüdrofaatiat ja surma.\nÕigeaegselt ja nõuetekohaselt valitud ravi korral on prognoos soodne. Varajane ravi suurendab patsientide kuulmise taastumise ja säilimise võimalusi. Prognoos halveneb tüsistuste tekkimisel, kui esineb märkimisväärne immuunsuse vähenemine ja haiguse ebapiisav antibakteriaalne ravi.\nSoovitatav on mädane keskkõrvapõletik:\nselliste haiguste õigeaegne ravi, mida võib tekitada mädane otiit;\nantibiootikumide põhjendamatu kasutamise vältimine, eneseravimite andmisest keeldumine;\nsuurenenud immuunsus, sealhulgas tasakaalustatud toitumine ja piisav kehaline aktiivsus.\nMis on mädane otiit\nPurulentne keskkõrvapõletik on nakkusohtlik põletikuline protsess, mis hõlmab kõiki kõrva kõrva anatoomilisi osi: tümpaniaõõnt, kuulmistoru ja mastoidprotsessi.\nSõltuvalt asukohast on kolm otiiti tüüpi:\nVäline, peamiselt sissepääsu ja vee kogunemise tõttu kõrvakanalisse;\nKeskmine, mis on ülemiste hingamisteede haiguste tüsistus;\nSisemine, arenev taustal kroonilise keskkõrvapõletikuga.\nVäline keskkõrvapõletik mõjutab sageli ujumisega seotud inimesi. Välise kuuldekanali põletik on reeglina piiratud, peamiselt naha ilmingute tõttu: abstsessid, erinevad lööbed. Raske kõrvavalu on tavaliselt kaasas keskkõrvapõletik, seega tähendab termin "kõrvapõletik" enamasti keskkõrvapõletikku.\nSee on üsna tavaline haigus, mis võib esineda erineva raskusastmega. Kuid ravi puudumine võib viia üleminekuni kroonilisse staadiumisse ja erinevate tüsistuste tekkesse, kaasa arvatud adhesioonide teke, kuulmislangus ja täielik kuulmiskaotus.\nStatistika järgi moodustab keskkõrvapõletik 25–30% kõrvahaigustest. Kõige sagedamini kannatavad nad alla 5-aastased lapsed, teiseks on vanemad inimesed, kolmandal kohal - 12–14-aastased noorukid. Ägeda keskkõrvapõletiku kohta ei ole spetsiifilist põhjustajat. 80% juhtudest muutuvad pneumokokid (streptokokki liik), hemophilus bacillus (gripp) haiguse peamisteks põhjustajateks, harvemini Staphylococcus aureuseks või patogeensete mikroorganismide ühenditeks.\nPeamised keskkõrvapõletiku teket põhjustavad tegurid on hingamisteede viirusinfektsioonid (ARVI, gripp), ninaneelu ja ülemiste hingamisteede põletikulised haigused (sinusiit, riniit), adenoidide olemasolu. Samuti võib see hõlmata kõrvaõõne ebapiisavat hügieeni. Haigus esineb üldise ja lokaalse immuunsuse vähenemise taustal, kui nakkus tungib kuulmisse torusse täispuhasesse õõnsusse.\nKuulitoru limaskest tekitab lima, millel on antimikroobne toime ja mis täidab kaitsvat funktsiooni. Epiteelse villi abil kantakse sekreteeritav sekretsioon ninaelu. Erinevate nakkus- ja põletikuliste haiguste ajal nõrgestab kuulmistoru epiteeli barjäärifunktsioon, mis viib keskkõrvapõletiku tekkeni.\nHarvemini esineb keskmise kõrva nakatumine vigastatud kõrvaklapi või mastoidprotsessi kaudu. See on nn traumaatiline keskkõrvapõletik. Selliste haiguste korral nagu gripp, leetrid, palsam, palavik, tuberkuloos ja kõhutüüf, on võimalik kolmas ja kõige haruldasem nakkustüüp - hematogeenne, kui patogeensed bakterid sisenevad vere kaudu kõrva.\nTäiskasvanutel on mädane keskkõrvapõletik:\nKõrge valu kõrvas, mis võib olla valus, pulmav või tulistav;\nKõrva ja müra tunne kõrvas;\nKõrbunud iseloomu äravool kõrvadest;\nKuulitoru limaskesta põletiku tagajärjel pakseneb, tümpaniline õõnsus on täis eritumist ja purunemist. Purulentse vedeliku rõhu ajal esineb kõrvaklapi perforatsioon ja mädaniku väljavool.\nMucopurulentne väljavool pärast kõrvaklapi purunemist on kõigepealt rikkalik, muutub tihedamaks ja väheseks. Kui põletikuline protsess lakkab, peatub mädaniku väljavool järk-järgult. Kõrvaklapi perforatsioon läbib armistumise, kuid ummikute tunne jääb mõneks ajaks.\nPurulentse keskkõrvapõletiku ajal on tavaline eristada kolme etappi:\nEttevalmistav etapp. Selles etapis on sümptomid väljendunud: terav, suurenev valu kõrvas, mis võib anda templile või kroonile; valu mastoidprotsessis; kuulmispuudulikkus; temperatuur tõuseb kuni 38-39 ° С.\nPerforeeritud etapp. Kui kõrvaklapp on läbi murdnud, algab mädaniku vool (võib-olla koos vere seguga), kõrva valu väheneb järk-järgult ja kehatemperatuur langeb.\nReparatiivne etapp. Kõrvalekalde aegumine taastub järk-järgult kõrvaklappide armistumise perforatsiooniga.\nSelline haiguse kulg ei ole tingimata tüüpiline. Protsessi mis tahes etapis võib akuutne keskkõrvapõletik muutuda krooniliseks ja kergete sümptomitega. Kui see on esimeses etapis täheldatud, siis ei teki kõrvaklapi perforatsiooni ja viskoosne paksenemine koguneb tümpoonõõnde, mida on raske evakueerida.\nKui perforeerimine ei ole haiguse ägeda kulgemise ajal pikka aega, siis keskmise kõrva eksudaadi suureneva mahu tõttu on võimalik tugevad peavalud, pearinglus, kõrge palavik, oksendamine ja tõsine üldine seisund. Sellisel juhul võib keskkõrva nakkus levida kolju süvendisse sügavamale ja põhjustada tõsiseid, eluohtlikke tagajärgi.\nKui pärast kõrvaklappide perforatsiooni tekib üldjuhul mädaniku ja positiivse dünaamika väljavool, tõuseb temperatuur jälle ja kõrvakreem kordub, võib see viidata mädaneva vedeliku stagnatsioonile tümpaniaõõnsuses või mastoidiidi (ajalise luu mastoidi põletik) tekkimisele. Sel juhul kestab pihustamine 3-4 nädalat. Pulseeriva mädaniku tohutu väljavool võib viidata ekstraduraalsele abstsessile (eksudaadi akumulatsioon ajalise luu sisemise pinna ja meningide vahel).\nHaiguse üldiste kliiniliste tunnuste puhul on iseloomulik mõõdukas või väljendunud leukotsütoos (sõltuvalt ravikuuri raskusest), leukotsüütide nihe, suurenenud ESR. Väljendatud leukotsütoos koos eosinopeeniaga võib olla mastiiditõbi või nakkuse tungimine koljuõõnde.\nKõrvapõletiku äge staadium jätkub keskmiselt 2-3 nädalat. Kõrvaltoimete põhjused või tüsistuste tekkimine võib olla immuunsüsteemi oluline nõrgenemine või ebapiisav antibiootikumiravi.\nÄge ja krooniline purulentne otiit\nHaiguse äge vorm tuleneb patogeense söötme sisenemisest keskmistesse kõrvadesse läbi nina närvisüsteemi ja ülemiste hingamisteede akuutsete haiguste või sarnaste krooniliste haiguste ägenemise.\nNagu eespool mainitud, on akuutse keskkõrvapõletiku arengus kolm etappi:\nI etapp (katarraalne otiit). Põletikulise protsessi algus, millega kaasneb eritumise teke. Katarraalsele kõrvapõletikule on iseloomulik tugev kõrva valu, mis kiirgab vastavasse poolesse (templisse, hammastesse, kaelasse) ning märkimisväärse kuulmiskao. Uurimisel on olemas laienenud veresooned, kõrvaklapi hüpereemia ja selle väljaulatumine. See etapp võib kesta 2-3 päeva kuni 1-2 nädalat.\nII etapp (mädane keskkõrvapõletik). Selles staadiumis esineb kõrvaklappide perforatsioon ja algab mädaniku väljavool, kuulari turse väheneb. Valu väheneb järk-järgult, kuid võib jätkuda mädaniku viivitusega.\nIII etappi iseloomustab põletikulise protsessi nõrgenemine, supulatsiooni vähendamine ja lõpetamine. Peamine kaebus selles etapis on kuulmise vähenemine.\nTrumliõõnde limaskestade ja kuuldetoru põletik viib nende turse. Nende osakondade limaskest on üsna õhuke ja selle madalaim kiht täidab periosteumi funktsiooni. Kuna patoloogiline protsess areneb, pakseneb limaskest märgatavalt, selle pinnal ilmneb erosioon. Keskkõrv on täidetud eksudaadiga, mis algselt on seroosse iseloomuga ja seejärel muutub mädane. Protsessi tipus on tümpaniline õõnsus täis mädanevat vedelikku ja laienenud limaskesta, mis viib selle pundumiseni. Kõrvaklappi saab katta valkja õitega. Valu on põhjustatud neelu- ja trigeminaalsete närvide retseptorite ärritusest, müra ja ummikuid kõrvas, mis on tingitud kõrvaklapi ja kuulmisosakeste piiratud labilisusest. Ekstraadi rõhu all algab kõrvuti purunemine ja mädaniku väljavool väljaspool, mis kestab umbes 6-7 päeva.\nAja jooksul väheneb väljalaske hulk, nende konsistents muutub paksemaks. Saadud perforatsioonil on tavaliselt väike, ümmargune kuju ja sellega kaasnevad koe defektid. Membraanis esinevate defektideta pragud on vähem levinud. Kui haiguse algpõhjus on leetrid, punapea, tuberkuloos, siis perforatsioonid on suuremad.\nParalleelselt suppuratsiooniga läbib hüpereemia kõrvaklapi. Kuna katkestusperforatsioon on järk-järgult taastatud kuulmine. Väikesed perforatsioonid, suurusega kuni 1 mm, kasvavad kiiresti ja täielikult. Suurtes perforatsioonides ei ole kiudkiht tavaliselt taastunud ja membraani auk suletakse seestpoolt ja väljaspool epidermist limaskesta kihiga. See membraani ala tundub atrofiline, valgete laigudena on laimi soolad. Kudede väljendunud defektide puhul ei ületa perforatsioon tihti enamasti, sel juhul piki membraani ümmarguse ava serva, siis limaskesta kaasneb epidermiga. Sageli jäävad kleepumised tümpanilisesse õõnsusse, mis piirab kuulmisosakeste liikuvust.\nKrooniline keskkõrvapõletik on keskkõrva põletik, mida iseloomustab korduv puss kõrvast, kõrvaklapi püsiv perforatsioon ja progresseeruv kuulmiskaotus (kuulmiskaotus võib ulatuda 10-50% -ni).\nKrooniline keskkõrvapõletik tekib ägeda keskkõrvapõletiku ebapiisava või ebapiisava raviga. See võib olla kroonilise nohu, sinusiidi jne tüsistus või kõrvaklapi traumaatilise purunemise tagajärg. Kõrvapõletiku krooniline vorm kannatab 0,8-1% elanikkonnast. Enam kui 50% juhtudest hakkab haigus lapsepõlves arenema. Kõrvapõletiku intrakraniaalsed tüsistused kujutavad endast tõsist ohtu tervisele ja isegi elu.\nKroonilise kõhupuhulise keskkõrvapõletiku bakterioloogilise külvamise tulemusena avastatakse aeroobsed mikroorganismid, näiteks pseudomonadid, stafülokokid, pneumokokid. Anaeroobseid baktereid, mis on tuvastatud 70-90% patsientidest, esindavad fusobakterid, peptiokokid, laktobatsillid. Antibiootikumide ja hormonaalsete ravimite pikaajalise kasutamise korral leitakse seenemikroorganismid: Candida, Aspergillus, hallitusseened.\nÜleminek ägedast keskkõrvapõletikust kroonilisse põhjustab tavaliselt järgmised kõrvaltoimed:\nMadal keha resistentsus infektsioonide suhtes ja immuunsüsteemi nõrgenemine;\nAntibakteriaalsete ravimite vale valik, mille tagajärjed on patogeenide ühendused resistentsed;\nÜlemiste hingamisteede patoloogiad (nina vaheseina kõverus, adenoidid, krooniline nohu ja sinusiit);\nKaasnevate haiguste olemasolu, eriti nagu näiteks verehaigused, diabeet.\nSamaaegsed ENT-haigused aitavad kaasa kuulmisvoolu äravoolu funktsiooni rikkumisele, mis raskendab mädaniku väljavoolu tümpuõõnest ja see omakorda takistab kõrvaklapis ilmunud perforatsiooni õigeaegset paranemist. Mõnel juhul muutub põletikuline protsess kõrva alguses krooniliseks. See on kõige sagedamini täheldatav perforatsioonidega, mis moodustavad kõrvaklapi lahtises osas, samuti tuberkuloosi, diabeedi ja eakate inimeste seas.\nKrooniline keskkõrvapõletik jaguneb kaheks vormiks, sõltuvalt haiguse tõsidusest ja kõrvaklapi perforeeritud avanemise lokaliseerimisest:\nMesotüüpiline. See on haiguse kergem vorm, mille korral mõjutab peamiselt kuulmistoru limaskest ja tümpaniline õõnsus. Perforatsioon asub kõrvaklapi keskmises, venitatud osas. Sellisel juhul on tüsistused palju vähem levinud.\nEpitimpanit. Selles haiguse vormis on lisaks limaskestadele ka pööning-antrum ja mastoidprotsessi luukoe osalemine põletikulises protsessis, millega võib kaasneda selle nekroos. Perforatsioon paikneb kõrvaklapi ülemises, lõdvalt venitatud osas või katab mõlemad selle osad. Epitimpaniidi korral on sellised tõsised tüsistused nagu sepsis, meningiit, osteiit, aju abscess, kui mädane eritumine satub vere või aju membraani.\nPurulentse keskkõrvapõletiku tüsistused ja tagajärjed\nPurulentse keskkõrvapõletiku ravi puudumine on täis pöördumatuid tagajärgi, kui purulent-põletikuline protsess hakkab luukoesse levima.\nKõrvaklapi terviklikkuse rikkumine, mis viib kuulmiskao progresseerumiseni kuni kuulmise täieliku kadumiseni;\nMastoidiit - ajalise luu mastoidprotsessi põletik, millega kaasneb mädanike kogunemine oma rakkudes ja sellele järgnev luu hävimine;\nOsteiit (luu kaariese) koos granulatsioonide või kolesteatoomiga, mis areneb kasvajana ja viib luu hävitamiseni.\nKeskkõrva krooniline põletik võib põhjustada labürindiiti - sisekõrva põletikku ja lisaks intrakraniaalseid tüsistusi, mis hõlmavad:\nHydrocephalus - aju seljaaju vedeliku liigne kogunemine.\nLabürindid ja intrakraniaalsed tüsistused on üsna haruldased, kuid te peate teadma, et selline oht on olemas. Seega, kui otiitide sümptomid ilmnevad, peaksite asjakohase ravi eesmärgil võtma ühendust meditsiiniasutuse otolarüngoloogiga. Kõrvapõletiku ravi jätkub keskmiselt kaks nädalat ja komplikatsioonide tekkimise vältimiseks on võimatu ravi lõpetada ilma loata, isegi kui see on oluliselt paranenud.\nKõrvapõletiku diagnoosimine ei ole tavaliselt raske. Diagnoos tehakse kaebuste ja otoskoopia tulemuste põhjal (kõrva visuaalne kontroll spetsiaalse tööriistaga). Kui kahtlustatakse destruktiivset protsessi, tehakse luukoes ajalise luu röntgenograafia.\nKõhuvalu keskkõrvapõletikku ravitakse ambulatoorselt, kõrgel temperatuuril, kombineeritult palavikuga, soovitatakse voodipesu. Haiglaravi nõutud mastoidse kahjustuse korral.\nOtiitide raviks on:\nVasokonstriktor või astringentne tilk;\nRavi taktika määratakse sõltuvalt haiguse staadiumist ja sümptomite tõsidusest:\nEelpreparatiivset etappi iseloomustab tugev valu sündroom, mille leevendamiseks kasutatakse osmootseid preparaate: boorhappe või kloramfenikooli 3% alkoholilahus glütserooliga 1: 1. Otipaks kõrva tilgad (fenasooni ja lidokaiiniga), anauraan (koos lidokaiini, polümüksiini ja neomütsiiniga) omavad anesteetilist toimet. Antibiootikumide esinemise tõttu Anauranis on keelatud seda kasutada perforatiivses etapis. Need tilgad on maetud kõrva kuusse, mis on soojendatud temperatuurile 38-40 ° C kaks kuni kolm korda päevas, pärast kõrvakanali sissetungimist suletakse vaskkapsliga vaseliin.\nDrenaažifunktsiooni stimuleerimiseks kasutatakse vasokonstriktsioonilisi tilka (Otrivin, Sanorin, Naphtyzin, Galazolin jne), mis on maetud kolm korda päevas lamavas asendis ja pea tuleb kallutada patsiendi kõrva suunas. Sa ei saa oma nina intensiivselt puhuda ja lohistada nina sisu nina-nina, sest see põhjustab kuulmistoru täiendavat nakatumist.\nParatsetamooli või diklofenaki võib võtta suukaudselt valuvaigistina.\nPõletikulise protsessi lahenemise kiirendamiseks on võimalik soojendava alkoholi tihendi kohalik rakendamine. Aga kui kõrva valu suureneb, tuleb kompress kohe eemaldada.\nVajadusel viiakse läbi paratsentseerimine (kõrvaklapi kunstlik punktsioon, et võimaldada mäda väljavoolu).\nPerforatsioonietapis jätkuvad vasokonstriktorite ninakukkude, antibakteriaalsete ja antihistamiiniliste preparaatide kasutamine. Rikkaliku purunemise korral määratakse mucolytics (ACC, Fluimucil) ja Erespal, mis vähendab limaskestade paistetust ja vähendab sekretsiooni sekretsiooni.\nFüsioteraapia (UV, UHF, mikrolaineahi) või kuuma kompressid kodus kõrva piirkonnas on positiivsed. Patsient peab iseseisvalt eemaldama kõrvakanalist vähemalt kaks korda päevas. Seda saab teha vatitupsuga. Protseduur tuleb läbi viia, kuni fliis on kuiv. Kui tühjendus on liiga paks ja lenduv, võite kõrva külge sooja 3% vesinikperoksiidi lahuse tilgutada ja seejärel kõrvakanali kuivada.\nPärast kõrva puhastamist pannakse arsti poolt ette nähtud kõrva tilgad kuumutatult (kuni 37 ° C): Otof, 0,5-1% dioksiidilahus, 20% naatriumsulfatsüülilahus jne. Ärge kasutage, sest see põhjustab tugevat valu.\nReparatiivses etapis peatatakse antibiootikumide, termofüsioteraapia, kõrvakanali mehaaniline puhastamine. Perforatsiooni asemel tekib enamikul juhtudel väike armi. Kui tümpaniumõõnes moodustuvad kiulised adhesioonid, piiravad nad tavaliselt kõrvaklapi ja kuulmisosakeste labiilsust. Adhesioonide vältimiseks võib aga määrata ensüümpreparaate, kõrvaklapi pneumomassaaži ja lidasaga koosnevat iduraalset ionoforeesi.\nSelles etapis on peamine eesmärk taastada kuulmine, tugevdada immuunsüsteemi ja suurendada keha vastupidavust.\nAmoksitsilliin. See antibiootikum on peenkesta keskkõrvapõletiku ravis peamine, kuna see on aktiivne paljude nakkuslike patogeenide (stafülokokid, E. coli jne) vastu, omab antiseptilist ja mükotiavastast toimet. Seda saab kasutada haiguse mis tahes etapis. Amoksitsilliini võetakse suukaudselt annuses 0,5 g 3 korda päevas 8-10 päeva jooksul. Vastunäidustused amoksitsilliini võtmiseks: maksafunktsiooni häired, rasedus, imetamine, mononukleoos. Kõrvaltoimed: allergilised reaktsioonid, düspepsia. Kui amoksitsilliini ei ole võimalik kasutada või kui toime puudub, määratakse kolme päeva jooksul pärast manustamist üks järgmistest ravimitest.\nAugmentin. See ravim on amoksitsilliini ja klavulaanhappe kombinatsioon. Tavaliselt kasutatakse haiguse raskete sümptomite korral. Annuse määrab raviarst. Vastunäidustused: maksa ja neerude funktsioonide rikkumine, fenüülketonuuria, rasedus. Kõrvaltoimed: naha kandidoos, urtikaaria, sügelus; ajutine leukopeenia ja trombotsütopeenia; peavalu, pearinglus.\nTsefuroksiim. Kui amoksitsilliin ja Augmentin olid ebaefektiivsed, kasutatakse intramuskulaarselt süstena (tsefuroksiimnaatriumsool). Suukaudseks manustamiseks määratakse tsefuroksiimetiil annuses 0,25-0,5 g kaks korda päevas. Vastunäidustused: kõrge tundlikkus tsefalosporiinide suhtes, raseduse algus, imetamine. Kõrvaltoimed: uimasus, peavalu, kuulmiskaotus; eosinofiilia, neutropeenia; iiveldus, kõhukinnisus; neerufunktsiooni kahjustus.\nAmpitsilliin. Seda kasutatakse intramuskulaarsete süstidena. Vastunäidustused: ülitundlikkus ravimi suhtes, maksafunktsiooni häired, rasedus. Kõrvaltoimed: düsbakterioos, kandidoos, düspeptilised nähtused, allergilised reaktsioonid, kesknärvisüsteemi häired.\nFenoksümetüülpenitsilliin. Vastu võetud 3 korda päevas, 250 mg. Vastunäidustused: kõrge tundlikkus penitsilliini suhtes. Kõrvaltoimed: düspeptilised ja allergilised reaktsioonid; raske äge ülitundlikkusreaktsioon, mis tekib 1-30 minuti jooksul pärast ravimi võtmist.\nSpiramütsiin. Makroliidid on ette nähtud laktaamantibiootikumide suhtes allergiliste reaktsioonide jaoks. Spiramütsiini võetakse suukaudselt kaks korda päevas 1,5 miljonit ME. Vastunäidustused: ülitundlikkus, imetamine, sapiteede obstruktsioon. Kõrvaltoimed: iiveldus, kõhulahtisus, söögitoru, koliit, nahalööve.\nAsitromütsiin. Vastuvõetud kord päevas, 250 mg. Asitromütsiini vastunäidustused: ülitundlikkus makroliidide suhtes, rasked maksa ja neerude funktsionaalsed häired, arütmia. Kõrvaltoimed: peavalu, pearinglus, iiveldus, väsimus ja närvilisus, tinnitus, konjunktiviit.\nCefazolin. Esimese põlvkonna tsefalosporiinide rühma kuuluv poolsünteetiline antibiootikum. Seda kasutatakse intramuskulaarsete süstidena. Vastunäidustused: ülitundlikkus tsefalosporiinide, soolehaiguste, neerupuudulikkuse, raseduse, imetamise suhtes. Kõrvaltoimed: düspeptilised sümptomid, allergilised reaktsioonid; krambid; düsbakterioos, stomatiit (pikaajalise kasutamisega).\nTsiprofloksatsiin. Vastu võetud 2 korda päevas, 250 mg. Vastunäidustused tsiprofloksatsiinile: rasedus, imetamine, epilepsia. Kõrvaltoimed: kerged nahaallergiad, iiveldus, unehäired.\nTseftriaksoon. See on ravim intramuskulaarseks manustamiseks, mis on viimase abinõuna kasutatav antibiootikum suurte kõrvaltoimete tõttu. Tseftriaksooni süstid manustatakse 1 kord päevas. Vastunäidustused ravimi kasutamiseks: ülitundlikkus tsefalosporiinide suhtes, rasked seedetrakti haigused. Kõrvaltoimed: peavalu, pearinglus, krambid; trombotsütoos, ninaverejooks; kollatõbi, koliit, kõhupuhitus, kõhuvalu; naha sügelus, palavik, kandidoos, suurenenud higistamine.\nKa mädase keskkõrvapõletiku korral kasutatakse antibiootikume kõrva tilkade kujul:\nNorfloxacin Normaks kõrvatilkadel on lai antibakteriaalne toime. Kõrvaltoimed: väike nahalööve, põletus ja sügelus manustamiskohas. Kasutage vastavalt juhistele.\nCandiotics. Nende tilkade koostis koosneb mitmest antibiootikust: beklometasooni adipropionaadist, kloramfenikoolist, samuti seenevastasest toimest klotrimasoolist ja lidokaiinvesinikkloriidist. Vastunäidustused: rasedus, imetamine. Kõrvaltoimed on allergilised reaktsioonid.\nNetilmicin. See on aminoglükosiidi III põlvkonna poolsünteetiline antibiootikum. Kroonilise keskkõrvapõletiku puhul on sagedamini kirjutatud netilmitsiini kõrva tilgad.\nLevomitsetin. Neid tilka kasutatakse peamiselt oftalmoloogias, kuid neid võib määrata ka kergema keskkõrvapõletiku raviks, kuna need ei tungi sügavalt kõrvakanalisse.\nIsegi kui raviprotsess on oluliselt paranenud ning lokaalsete sümptomite nõrgenemine või kadumine, on antibakteriaalsete ravimite võtmise lõpetamine võimatu. Kursuse kestus peab olema vähemalt 7-10 päeva. Antibiootikumide enneaegne tühistamine võib esile kutsuda retsidiivi, haiguse ülemineku kroonilisse vormi, liimvormide moodustumist tümpaniaõõnsuses ja tüsistuste tekkimist.\nNina vaheseina toimingute liigid\nViiruste ja bakterite poolt põhjustatud naha ja limaskestade haavandid kahjustavad hästi Lugoli lahust. Antiseptikumid mitte ainult ei kahjusta kahjustatud kudesid, vaid soodustavad ka kiiret paranemist.\nInvasiivsed kopsu kandidoosid - sümptomid ja ravi


Lang: osa netikeskkondi peaks olema ligipääsetavad ID-kaardiga - Arvamus\nLang: osa netikeskkondi peaks olema ligipääsetavad ID-kaardiga\nRein Lang FOTO: Ants Liigus / Pärnu Postimees\nJustiitsminister Rein Lang leiab, et internetis laimu levitavate või vaenu õhutavate inimeste vastutusele võtmiseks tuleks lihtsustada nende tuvastamist ning abinõuna soovitab ta, et .ee domeenides olevad kommentaariumid ja suhtluskeskkonnad tuleks teha ligipääsetavaks ID-kaardi vahendusel.\nLang ütleb homses Postimehes ilmuvas intervjuus, et tema ei tahaks, et interneti kasutamine oleks riiklikult rohkem reguleeritud, kuid küsimus on selles, kas on võimalik kasutada interneti suhtluskeskkondi ära kurjasti, jäädes ise täiesti varju.\nEesti seadused näevad ette, et tsiviilkohtupidamise korras on kohtul võimalik kõik need kasutajad lõpuks tuvastada ning sama lugu on kriminaalmenetlusega, kui on tegemist vaenu õhutamise või lasteporno levitamisega.\n«Kuid küsimus on ressursis, mis selle peale kulub. Kui neti kasutamine tervikuna on nii lõtv, nagu täna on, siis on see ressurss, mis kulub lõpp-kasutaja tuvastamiseks, lihtsalt nii suur, et hakkab riigile ja hagejatest tsiviili-isikutele üle jõu käima,» rääkis Lang.\n«Ma tulen nüri järjekindlusega tagasi selle teema juurde, et kui Eestis on kasutusele võetud ja seadusega kohustuslikuks tehtud ID-kaart ja sellega seonduv x-tee keskkond, täiesti turvaline interneti liikluskeskkond, siis ma ei saa aru, miks ei või teha nii, et ee domeenides olevad kommentaariumid ja keskkonnad oleksid ligipääsetavad ID-kaardi vahendusel,» märkis minister.\nLangi sõnul pole ID-kaardi kasutuselevõtus internetikasutajate tuvastamiseks midagi keerulist.\n«Loomulikult need, kes tahavad teiste inimeste peale sappi välja valada, muidugi mõtlevad välja tuhandeid argumente, et öelda, see kõik pole võimalik. Ühed väidavad, et see on tehniliselt võimatu, teised, et eetiliselt võimatu.»\nLangi sõnul kirjutavad-räägivad kõikvõimalikud IT-mehed, et tehnoloogia areneb nii kiiresti, et selle tuvastamine, kes kusagilt on võrku sisenenud ja mida seal teinud, et see on võimatu.\n«Tahan selle väite kummutada  mitte ükski asi pole võimatu. Küsimus on vaid selles, kui palju kulub selleks tööd, vaeva ja raha.»\nRein Langi intervjuu täisversiooni loe homsest Postimehest.


TÄISPIKKUSES: Eesti ragbikoondis jäi lumemöllus suurelt alla Taanile - Sport\nEesti ragbikoondis avas hooaja, astudes Euroopa meistrivõistluste II divisjoni mängus Kalevi Keskstaadionil vastu tugevale Taani koondisele. Eesti kaotas mängu skooriga 12:67.\nEesti ragbikoondise uus kapten Rasmus Toompere ütles, et Eesti koondis on iga aastaga parandanud oma hooajaeelse ettevalmistuse taset - ühised treeningkogunemised üle nädala ja mängijate iseseisev treening peaksid olema mängijatele ladunud alla sellise baasi, et platsile jookseb läbi aegade kõige tugevam Eesti koondis.\n“Eesti koondise tuumik on kokku mänginud juba aastaid ning meie kõige suurem eelis on see, et me teame täpselt teineteise tugevusi ja nõrkusi ning teame, millises situatsioonis saab kelle peale loota ning millal peab kuskilt jälle lappima," sõnas Toompere. "Taani tugevus on ühtne võistkond. Nende eesliini mängijad tegutsevad agressiivselt ning me ei tohi hetkekski valvsust kaotada. Samuti on neil tagaliini mängijates korraliku kvaliteeti, mis teeb nende kinnipüüdmise väga keeruliseks."\n“Taani on tugev kogu väljakul ning me peame töötama väga keskendunult, et nendega sammu pidada. On selge, et Taani on tugev ja nad kuuluvad tegelikkuses divisjoni jagu kõrgemale. Me üritame aga omi tugevusi maksimaalselt ära kasutades nende sinna jõudmist takistada,”\nTÄISPIKKUSES: Eesti ragbikoondis kaotas Euroopa Rahvaste Karika raames Ungarile\nEesti ragbikoondis lõpetas EMi esimese ringi kaotusega\nNÄDALAVAHETUSEL DELFI TV-s | Eesti ragbikoondis alustab kodusel turniiril jahti...


One to One Clover Hotel & Suites - Ras Al Khaimah - Hotels.com\nKõik sihtkoha Ras Al Khaimah, Ras al Khaimah, Araabia Ühendemiraadid majutusasutused\nHotell ranna lähedal välibasseiniga ja restoraniga, Ras Al Khaimah\nPlot 16-18, Al Mareed Street, Ras Al Khaimah, 1456, Araabia Ühendemiraadid\nRas al Khaimahi rahvusmuuseum – 8 km\nTower Linksi golfiklubi – 9,1 km\nKhuzami perepark – 10,6 km\nAl Qawasim Corniche – 11,1 km\nDhayani kindlus – 15,3 km\nAl Hamra ostukeskus – 28,9 km\nDeluxe sviit, 2 magamistoaga, köögiga\nExecutive sviit, 3 magamistoaga, köögiga\nAl Hamra jahisadam ja jahtklubi – 28,9 km\nKhatti kuumaveeallikad – 33,4 km\nDreamland (teemapark) – 45,2 km\nRas al Khaimah (RKT-Ras al Khaimah Intl.) – 23 min transpordivahendiga\nKhasab (KHS) – 71 min transpordivahendiga\nTagatismakse: 500.00 AED majutuse kohta\nKohaliku omavalitsuse kehtestatud maks: 10.00 AED majutuspinna kohta öö kohta\nRootsi lauaga hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 85.00 AED täiskasvanutele ja 42.5 AED lastele (ligikaudne hind)\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 150.0 AED öö kohta\nOne One Clover Hotel Ras Al Khaimah\nOne One Clover Ras Al Khaimah\nOne to One Clover Hotel & Suites Hotel\nOne to One Clover Hotel & Suites Ras Al Khaimah\nOne to One Clover Hotel & Suites Hotel Ras Al Khaimah\nKas One to One Clover Hotel & Suites võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, One to One Clover Hotel & Suites pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas One to One Clover Hotel & Suites pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nMillised kellaajad on One to One Clover Hotel & Suites kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust rahvusvahelised toidud. Lähiümbruse söögikohti: Pure Vida (11 min jalgsi), Traditional Cafe (3,5 km majutuskohast), Golden Crown (4,3 km majutuskohast).\nKas One to One Clover Hotel & Suites pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas One to One Clover Hotel & Suites ja selle ümbruses teha saab?\nOne to One Clover Hotel & Suites pakub järgmisi võimalusi: välibassein ja Türgi saun e hamam, samuti spaateenused ja aed.


Adventistide Pärnu Kogudus - Isa õnnistus\n29.09.2012 - (1251)\nKõik inimesed vajavad hellust, kuid kõik ei julge seda välja näidata. Väikesed lapsed tavaliselt julgevad. Nad on veel kompleksivabad. Nad tulevad oma vanemate juurde ja otsivad kallistusi ning võimalusel poevad sülle. Üks isa jutustab, kuidas tema väike poeg tuli õhtul ta juurde saama n.ö. "head-ööd-musi". Laps kallistas isa kõvasti. Isa ütles, et ta armastab teda, ja tänas teda, et ta oli olnud hea laps. Seejärel kuulis ta lapse suust sõnu, mis läksid tal südamesse ja muutusid ta palveks. Pisipoeg ütles seitse lihtsat sõna: "Isa, ma tahan saada selliseks kui sina!" Jah, ka mina tahan saada selliseks kui mu Taevane Isa!\nKuid tuleme tagasi maa peale ja tunnistame, et isadus on aastatega palju muutunud. Kunagi oli isa raudselt perekonna pea. Kõik austasid teda ja kuuletusid talle. Ta oli "Jumala asemik maa peal" – perekonna preester. Kui tänapäeval küsiti ühelt isalt, kes valitseb teie kodus, vastas ta: "Mu naine valitseb laste üle; mu lapsed valitsevad koera ja kassi üle ja mina võin öelda, mida tahan, potililledele!"\nMuidugi pole see igas kodus nii, kuid Piibli patriarhide ajal oleks selline asi olnud ennekuulmatu. Seal austati isa. Ja isa sõna maksis kõigile. Ja isa õnnistus oli midagi, mida otsiti iga hinna eest!\nJust "iga hinna eest" isa õnnistuse nõudmisest kõneleb meile 1. Moosese raamatu 27. peatükk, mille juures tahaksin täna peatuda. See on lugu sellest, kuidas Iisak õnnistab oma poega Jaakobit. Muidugi, õnnistus oli mõeldud mõni minut vanemale pojale, Eesavile, kuid kavala petuskeemi läbi sai selle endale tema mõni minut noorem vend Jaakob.\nNagu te mäletate, olid Iisakil ja ja tema naisel Rebekal kaksikud pojad, kes olid väga erinevad. Eesav oli väljade mees, kes armastas ringi uidata – küttida ja kalastada. Tema ihugi erines venna omast, olles lopsaka karvakasvuga. Jaakobit aga nimetaks tänapäeva noor inimene memmekaks; ta armastas olla kodus ja veeta aega emaga.\n1. Moosese raamatu 27. peatükist me leiame isa Iisaki vana mehena, kes otsustab anda oma isaliku õnnistuse oma vanemale pojale. Juudi isaõnnistus tähendas isa au ja võimu ülekandmist tema kõige vanemale pojale. Ja kuna vanim poeg sai endale perekonna ja hõimu juhikohustused, anti talle ka kahekordne osa isa varandusest. Nii et õnnistuse jagamine oli tõesti üks väga tähtis sündmus.\nSalmides 2-4 ütleb Iisak Eesavile: "Ma olen vanaks jäänud ega tea oma surmapäeva. Võta nüüd oma jahiriistad, nooletupp ja amb, mine väljale ja küti mulle mõni jahiloom. Valmista siis mulle maitsvat rooga, mida ma armastan, ja too mulle süüa, et mu hing sind õnnistaks enne kui ma suren."\nSeda juttu juhtub pealt kuulama poiste ema Rebeka, kes haarab kinni võimalusest kindlustada õnnistus oma lemmikpojale Jaakobile. Ta valmistab kiiresti maitsva toidu ja käsib Jaakobil panna selga Eesavi parimad riided. Et lõpuni petta vana pimedat Iisakit, kinnitab ta kitsenahad poja käte ümber, et need tunduksid karvased. Seejärel saadab ta Jaakobi toiduga isa tuppa, et vastu võtta isa õnnistust.\nSalmis 19 ütleb Jaakob: "Mina olen Eesav, sinu esmasündinu! Ma tegin, nagu sa mind käskisid. Tõuse, istu ja söö mu jahisaaki, et su hing mind õnnistaks!"\nIisak lõi kahtlema, sest Jaakobi hääl erines Eesavi omast. Milline isa ei tunneks poegi nende häälest! Eriti teravaks muutub kõrvakuulmine inimesel, kes kaotab nägemise! Ja sellepärast hakkas ta uurima, pärides: "Kuidas sa nii kähku leidsid, mu poeg?" Ja Jaakob vastas: "Jehoova, sinu Jumal, saatis mulle ette!" (salm 20). Jumala nimetamine tähendas Iisakile palju, kuid kahtluste peletamiseks soovis ta kindlamat tõendit. Nii palus ta: "Tule ometi ligemale, et ma sind käega katsun, mu poeg, kas sa oled mu poeg Eesav või mitte?" (s. 21). Selle peale tuli Jaakob lähemale ja isa katsus teda ning ütles segaduses: "Hääl on Jaakobi hääl, aga käed on Eesavi käed!" (s. 22). Järgmine salm ütleb, et isa Iisak "ei tundnud teda ära, sest tema käed olid karused nagu ta venna Eesavi käed; ja ta õnnistas teda" (s. 23).\nIsa õnnistus leidub 1.Ms.27,27-29, kus on kirjutatud: "Ja ta astus ligi ning andis temale suud; siis ta tundis tema riiete lõhna ja ta õnnistas teda ning ütles: "Näe, mu poja lõhn — otsekui välja lõhn, mida Jehoova on õnnistanud! Jumal andku sulle taeva kastet ja maa rammu, ning külluses vilja ja viina! Rahvad orjaku sind, rahvahõimud kummardagu sind! Ole oma vendade isand, su ema pojad kummardagu sind! Neetud olgu, kes sind neab, õnnistatud, kes sind õnnistab!""\nSaanud isa õnnistuse, lahkus Jaakob kiiresti. Varsti pärast seda saabus Eesav oma jahisaagiga, valmistas sellest maitsva roa ja viis isale, öeldes: "Tõuse, mu isa, ja söö oma poja jahisaaki, et su hing mind õnnistaks!" (salm 31). Isa on shokeeritud, salm 33 teatab: "Siis Iisak värises üpris väga suurest ärritusest ja ütles: "Kes oli siis see, kes jahilooma küttis ja mulle tõi? Ja mina sõin kõike, enne kui sa tulid, ning õnnistasin teda! Õnnistatuks ta jääbki!"" Eesavi reaktsioon on mõistetav; salm 34 teatab: "Kui Eesav kuulis oma isa sõnu, siis ta kisendas üpris väga valjusti ja kibedasti ning ütles oma isale: "Õnnista ka mind, mu isa!""\nÕnnista mind, isa! Õnnistus on nii tähtis. Iisaki kui isa õnnistus koosnes neljast osast – neljast asjast, mis peaksid olema ka igas tänapäeva kodus. Kui need on olemas ja praktikas ellurakendatud, on see suureks õnnistuseks ja meie lapsed kasvavad tugevad ning on valmis oma osa täitmiseks kaasaja maailmas. Nende asjade puududes aga lõpetavad lapsed sageli Eesavi sarnaselt kibeduses ja vihameeles. Vaadelgem siis lühidalt neid Iisaki õnnistuse nelja koostisosa.\n1. ESIMENE ASI: TÄHENDUSRIKAS PUUDUTUS.\n22. salmist me lugesime: "Ja Jaakob astus oma isa Iisaki juurde, ja tema katsus teda käega." Ja salmist 26 edasi võib lugeda: "Seejärel ütles ta isa Iisak temale: "Tule nüüd ligemale ja anna mulle suud, mu poeg!" Ja ta astus ligi ning andis temale suud."\nSee pole mingi erand Pühakirjas ega heebrea kultuuris. Iga kord kui toimus õnnistamine, kätkes see ka puudutust – käte pealepanemist, püha suudlust, embamist – midagi, mis kõneles vastuvõtmisest ja armastusest.\nMarkuse evangeeliumi 10. peatükis räägitakse sellest, kuidas inimesed tõid lapsi Jeesuse juurde, "et Ta neid puudutaks" (s.13). Jeesus võttis neid sülle, "kaisutas neid ja pani oma käed nende peale ning õnnistas neid," ütleb salm 16. Ta teadis, kui väga vajavad lapsed lausa puudutuse läbi teadmist, et neid armastatakse, et neist hoolitakse.\nKa meie peaksime tegema seda oma kodus. Päris väikesed lapsed muud keelt ei mõistagi! Kuid ka suuremaks kasvades hindavad nad väga ema ja isa tähendusrikast puudutust. Tegelikult vajame me seda kõik. Selles mõttes on ka isa suur "memmekas" – ta vajab memme musi ja kallistusi sama palju kui lapsed!\nJaakob oli 40-aastane, kui Iisak puudutas teda, suudles ja andis selliselt edasi oma õnnistuse. Olgu selleks pea silitamine, embamine, suudlus või südamlik käepigistus – me kõik vajame tähendusrikast puudutust, et edasi anda oma armastust ja õnnistust.\n2. TEINE ASI: ARMASTUSEST RÄÄKIVAD SÕNAD.\nNeed ei pea tingimata ja alati olema klassikalised "Ma armastan sind!" Armastust saab sõnades väljendada ka teisiti, näiteks teeb Iisak seda sõnadega: "Näe, mu poja lõhn — otsekui välja lõhn, mida Jehoova on õnnistanud!" (1.Ms.27,27). Võib-olla tänapäeva laps ei pea seda komplimendiks, kui talle öeldakse: "Sa lõhnad nagu põld või aas!" Kuid sellistele vana-aja looduse-inimestele nagu Iisak, Jaakob ja Eesav, kõneles "välja lõhn" rikkalikust lõikusest nii põlluvilja kui kariloomade näol; see kõneles rikkusest ja vabadusest. Meeldiv lõhn kõneles parimaist emotsioonidest. Jumal nimetas inimeste parimaid ohvreid ja ande "healõhnalisteks" (näit. 2.Ms.29,18). Paulus kirjutab, et Jeesus on "meid ... armastanud ja on iseenese andnud meie eest anniks ja ohvriks, Jumalale magusaks lõhnaks" (Ef.5,2). Isegi tänapäeval kõlab vähemalt naiste kõrvus meeldivalt: sa lõhnad hästi!\nLiiga sageli kipuvad vanemad lapsi kritiseerima. Vahel tõesti on vaja osutada laste tähelepanu ka nende vigadele. Kuid palju olulisem on anda edasi oma armastust ja poolehoidu sõnadega nagu: "Tubli poiss! Tubli tüdruk. Mul on hea meel, et sa oled olemas. Mul on sinust hea meel!" Või miks mitte ka: "Sa lõhnad hästi!"\nSelliseid armastusest rääkivaid sõnu tuleks öelda ikka ja jälle, isegi kui lapsed komistavad ja eksivad. See aitab neil üles tõusta ja minna edasi. See on üks vahend oma õnnistuse edasiandmiseks lastele, keda armastame.\n3. KOLMAS ASI: KÕRGE VÄÄRTUSE OMISTAMINE.\nPange tähele, mida Iisak ütles 1.Ms.27,28: "Jumal andku sulle taeva kastet ja maa rammu, ning külluses vilja ja viina!" Mõte on: Sa oled seda väärt! Sa oled nii palju väärt. Sa oled eriline ja seepärast andku Jumal sulle parima, mis Tal anda on!\nMe peaksime aitama oma lastel omandada positiivset enesehinnangut. Meie sõnum neile peaks olema: Sa oled nii väärtuslik, et Jumal laskus sinu pärast siia maailma ja suri ristil sinu eest, et sina võiksid elada õnnelikult igavesti!\nKuid jällegi aitavad siin vahel teod enam kui sõnad. Tihti on meil nii kiire, või lapse jutt tundub nii ebaoluline, et me ei pööra sellele suuremat tähelepanu. Me kuuleme last võib-olla ise televiisorist filmi või uudiseid vaadates-kuulates. Me ei vaevu keskenduma temale. Mida see ütleb lapsele? Ma pole oluline. Ma pole isegi nii palju väärt kui üks mängufilm! Kõik muu on mu vanemaile olulisem kui mina!\nNii et kui laps tahab sinuga rääkida, lülita televiisor välja, pane kõrvale ajaleht-ajakiri või raamat. Vaata talle silma. Kuula, mida ta räägib. See võib muuta lapse elu; nii võid isegi päästa lapse elu!\nSelliselt saab päästa mitte ainult vanem-lapse suhte; selliselt saab päästa või vähemalt muuta paremaks, rikkamaks iga suhte. Näita, ütle, et sa hindad teist, et tal on sinu ja Jumala silmis suur väärtus! Näita, et ta väärib parimat! Ja see on ka üks vahend oma õnnistuse edasiandmiseks lastele, keda armastame.\n4. NELJAS ASI: AULISE TULEVIKUPILDI MAALIMINE.\n1.Ms.27,29 ütleb Iisak Jaakobile: "Rahvad orjaku sind, rahvahõimud kummardagu sind! Ole oma vendade isand, su ema pojad kummardagu sind! Neetud olgu, kes sind neab, õnnistatud, kes sind õnnistab!" Iisak püüab julgustada oma poega tuleviku suhtes. Ja see on üks vanemate tähtsamaid kohustusi, kas pole? Õps.22,6 on öeldud: "Õpeta poisile teed, mida ta peab käima, siis ta ei lahku sellelt ka mitte vanas eas!" Julgusta teda aulise tulevikuväljavaatega, kui ta õpib hästi.\nMuidugi on oluline näidata lapsele kätte õige usutee ots, kuid mitte vähem tähtis on suunata last ka avastama oma talente ja nende järgi leidma oma nishi selle maailma tegemistes. See ei tähenda, et vanemad peaksid lapsele koha kätte näitama või ta vägisi paika panema. Jumal hoidku selle eest.\nLugesin poisist, kes soovis nii väga saada suureks kasvades näitlejaks. Kuid isa tahtis, et temast saaks arst. Koolis, kus poiss õppis, oli tugev näitering ja ühel õhtul kutsuti ka poisi isa vaatama näidendit, kus ta poeg mängis peategelast. Ta tegi oma osa suurepäraselt ja näidendi lõppedes tõusis saalitäis inimesi ja aplodeeris kaua. Kuid isa see ei veennud. Viinud poisi koju, ütles ta: "Ma ei lase sul raisata oma elu näitlejana. Juba homme hommikul võtan ma su sellest koolist ära ja saadan sellisesse kooli, kus sust tehakse mees, kellest oleks ka midagi kasu." Kuid ta ei saanud seda teha, sest sel ööl sooritas poiss enesetapu.\nKahjuks üritavad paljud vanemad sundida oma lapsi saama kellekski, kelleks Jumal pole neid määranud saama, olles varustanud neid hoopis mingi teise talendiga. Vanemad ei peaks ootama, et lapsed täidavad tingimata nende unistused, vaid nad peaksid aitama kõiges kaasa, et täituksid laste unistused. Ja selliselt võib laste tulevik olla palju aulisem kui vanemad üldse oskasid unistada! Oma õnnistuses soovime ikka oma lastele helget tulevikku.\nNeed neli asja, neli õnnistuse koostisosa – tähendusrikas puudutus, armastusest rääkivad sõnad ja teod, kõrge väärtuse omistamine ja aulise tulevikupildi maalimine – on nagu mört, mis hoiab koos perekonda ja annab lastele hea stardi ka nende iseseisvaks eluks. Selliselt hoiab Jumal koos ka oma perekonda ja läkitab meid oma õnnistusega maailma – täitma oma väikest kuid olulist osa suures lunastusplaanis. Õnnistagu Isa ikka meid!


Indiaaniküla | Püstkojad | Püstkojasaun | Tipi\nKülastajate peale on mõeldud\nVana Rahu Indiaaniküla matkarajal\n-- INDIAANIKÜLA --\nPakett "Armunud Punanahad"\nRännukihk ja metsikud maitsed\nKevadine viljapuude hooldus\nVändra metsas Pärnumaal asuv indiaaniküla paikneb looduskaunis kohas kaunilt lookleva Massu jõe kaldal. Meie neljas omanäolises püstkojas saab nautida mineviku hõngu tänapäevases mugavuses. Unustamatuks kogemuseks kujuneb püstkojasaun koos värske viha ja kosutava suplusega. Usume, et mõnus koosviibimine sõpradega ja mahe leil loovad meeleolu, mida võib nimetada tõeliseks puhkuseks.\nLisaks neljale püstkojale on Indiaanikülas veel täiesti ainulaadne tornsaun.\nTeid ootab külla puhkajate pealik\nIndiaaniküla on maagiline koht, kus aeg peatub. Olles eemal mürast ja kärast on tegemist kohaga, kus saab oma pere ja sõpradega mõnusalt aega veeta.\nKujuta ette, et istud ümber lõkke, õhus lendleb mõnus põleva puidu ja grillvorstide lõhn, meeleoluks mängib vaikne muusika, valgusest tulenevad varjud liiguvad lausa hüplevad ringi...\nIndiaanlaste elamu- püstkoda ehk tipi (ka teepee) on hubane telk, kus saad sõpradega aega veeta ka siis, kui väljas sajab vihma ja tormab või on hoopis käre pakane koos lumetormiga.\nPüstkodasid valides ei teinud me järeleandmisi. Valisime katted, mis on parimad saadaolevad Euroopas. Katted on vee- ja tulekindlad, tagades nii külastajate mugavuse ja ohutuse.\nKülma pärast meil kartma ei pea, sest tipides on ahjud, mis kütavad "toa" soojaks iga ilmaga.\nOleme avatud aastaringselt ja kõige kehvemad ilmad annavad sageli parima elamuse.\nÖöbimine suures ahjuga püstkojas 40€ (kuni 10 inimest oma magamisvarustusega)\nJõe Puhketalu püstkojasaun on esimene ja ainus tipisse ehitatud saun Eestis. Püstkoja ehituslik eripära ja läbimõeldud lahendused tagavad mõnusa leili ja suurepärase õhuvahetuse.\nMeie saun on hubane ja vaikne koht. Omadustelt sarnaneb indiaani higistamistelgiga, kuid on kergem taluda.\nPüstkojasauna rent 50-80€ (olenevalt grupi suurusest)\nTornsaun pakub ainulaadset võimalus nautida saunatamist kahel korrusel!\nTäiesti teistmoodi saunakogemus, avar ja õhurikas ruum. Sauna ettevalmistus on meeldivalt aeganõudev, muutes lõpptulemuse vägagi nauditavaks. Kütmine võtab aega 3-4h, kuna kuumaks on vaja saada üle 300kg kive ja ligi 40m3 suurune ruum.\nSauna sisemuses kohtub viisakas töödeldud puit metsikuga, luues koos musta värvi lavalaudadega tõelise kontrasti.\nSauna teiselt korruselt avaneb vaade Indiaanikülale, käänulisele Massu jõele ning metsaäärsele heinamaale. Nii et pole üldse ime, kui märkad leili nautides jões ujuvat kobrast, või aasal rohtu näksivaid kitsi.\nTornsauna rent 80-120€ (olenevalt grupi suurusest)\nSaloon ja kümblustünn\nPüstkodade esisel platsil, kõrgel tiigi kaldal asub Saloon, mille terrassilt ja kümblustünnist avaneb imeline vaade ümbritsevale aasale.\nKümblustünni rent 70€


EDUEHITUSE KLASTER SOOVIB KOONDADA TARKUST JA INNOVATSIOONI EHITUSTEGEVUSES\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kutsus 18.09. kokku ministeeriumi aatriumi saali ehitusvaldkonna ettevõtjad (sh planeerijad, projekteerijad, konsultandid, all-ja peatöövõtjad jt), haridusautused (kutsekoolid ja kõrgkoolid), erialaliidud ja kutseliidud, riigiasutused ja ametid), et arutada ühisest eduehitusklastri tekke võimaluste üle.\nKlastri ühiseks eesmärgiks on:\nRaiskamise vähendamine läbi Lean, IPD ja BIM võimekuse arendamise ja rakendamise; Rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine;Arenemine ühiselt koos Põhjamaadega;Innovaatilisuse tõstmine ja tootlikkuse kasv läbi innovatsiooni;Efektiivsete tehnoloogiate (sh juhtimismeetodid) rakendamine;Koolitus ja teavitustöö;\nEdukaks tegutsemiseks vajaliku regulatsioonide ja dokumendibaasi väljatöötamine.\nKasu klastri liikmele:Kaasarääkimine ehitussektori arengusuundade otsustamise juures;Kohene ja piiranguteta juurdepääs värskeimale informatsioonile; Inimressursi kompetentsi arendamine;Konkurentsivõime suurendamine; Klastri partnerite nähtavuse kasv lähiturgudel;Võimalus õppida parimatelt üle maailma.\nRakvere Targa Maja Kompetentsikeskuse koolitus ja arendusvaldkonna juhi Andres Jaadla sõnul on eduehitusklastri teke kindlasti üheks teadmistepõhise ja targa ehitustegevuse ja Targa linnaruumi arendamise võimaluseks.