Kaks ülikiirvisiiti ja Euroopa patupealinn - Anari ja Egle blogi\nKaks ülikiirvisiiti ja Euroopa patupealinn\nBy Egle 31 Oct 2015 0 9\nViimased päevad olid meil taaskord tegusad. Laupäeval saabus Düsseldorfi Herr Martin, et enne kiiret messinädalat korraks aeg maha võtta. Tutvustasime talle laupäevaõhtust Bolkerstraßet (tuntud ka kui Düsseldorfi pikim baar), pühapäeval vaatasime teletorni ning linnamuuseumi üle ja saatsime ta kenasti messikeskusesse ära. Düsseldorfis on see ala on küll palju väiksem kui Kölni messihoonete kompleks, aga esimest korda seal olles ei saanud me ikka üldse aru, kust kuhu minema peab ja kuidas õige sissepääs üles leida. Vähe sellest, et igas ilmakaares on oma sissepääs, jagunevad need veel omakorda A1, A2 jne väravateks. Meie keskusesse sisse ei läinud, ilmselt läheb seal asi veel keerulisemaks. Minul kuluks tõenäoliselt esimesed paar messipäeva sellele, et aru saada, kus ma olen ja kuhu minna on vaja. Martin on üsna terav pliiats ja sai vist edukalt nii seal kui terves Düsseldorfis orienteerumisega hakkama.\nRõõmsameelne ja puhanud messiline\nEsmaspäeva õhtul läks Anar juba tuttavaks saanud Düsseldorfi lennujaama (me oleme seal juba mitu korda käinud, Anar vähemalt kümmekond, aga mitte ühtegi korda neist selleks, et kusagile lennata), võttis rendiauto, tuli mulle kooli järgi ja sõitsime Weezesse, et Andres lennujaamast peale võtta. Kui Martin ööbis meie juures suisa terve öö, siis Andrese visiit oli tõesti ÜLIkiirvisiit. Septembris käis ta koos Triinu ja Andriga meil juba korra külas, aga seekord peatus ta meie juures umbes 2,5 tundi, sest kell 2.40 helises äratuskell ja täiesti normaalsete inimeste kombel sõitsime kell 3 öösel Hollandisse.\nVarahommikune kultuurielamus – Beverwijk’i autoturg\nIgal teisipäeval kell 6 varahommikul avatakse Beverwijk’i autoturu väravad ja mitusada idaeurooplasest dressides autohuvilist tormavad saaki jahtima nagu pensionärid hulludel päevadel Stockmanni WC-paberi riiulite vahel. Suurde parklasse on müügimehed kokku umbes 1000 autot parkinud, osadel on hinnad juures, enamasti aga mitte. Tuleb müüjalt küsida ja kauplema hakata. Kui miski meeldib, siis pikalt mõelda ei saa, parimad palad müüakse mitte tundide vaid minutitega. Kogu paberimajandus ja numbrimärkide vahetus käib kohapeal. Andres lõi müüjaga käed kell 6.28 ehk paarikümne minutiga oli platsile ring peale tehtud, sobiv masin leitud ja hinnas kokku lepitud. Paberite täitmine ja dokumentide saamine võttis küll veidi kauem aega, kui nende kodulehel märgitud 30 minutit, kuid see takerdus proua taha, kes pidas paberitega tegelemisest olulisemaks radiaatori hingeeluga tutvumist ja kolleegide vestlusesse süvenemist. Igatahes päikesetõusuks istus Andres juba oma uues autos ja vaatas päevavalguses ka üle, mis talle täpsemalt müüdi. 🙂\nMinu jaoks oli see korralik kultuurielamus. Testosteroonitase seal parklas ajas üle ääre, ümberringi kõlasid erinevad slaavitõugu keeled ning riietuse põhjal oleks arvanud, et üritust sponsoreerib Adidas. Muuseas oli kuulda ka eesti keelt. See, kuidas inimesed kasutatud autosid paari minutiga ostavad, ise sissegi istumata või sümboolselt kapoti alla vaatamata (et tõdeda, et jaa, mootor täitsa olemas), oli ikka päris isemoodi vaatepilt. Nagu oleks äritud kartulite, mitte autodega. Kogu see meelevaldne väravatest sissetormamine ja rahmeldamine jättis mulje, et neid autosid jagatakse seal tasuta. Aga hinnad olid targemate sõnul täiesti tavapärased. Mitte midagi sellist, mille pärast öösel kell pool kolm ärgata ja teise riiki sõita. Aga elamuse mõttes on väga lahe, et ma kaasa läksin.\nVahetult enne autoplatsi väravate avamist.\nKell 6:00-6:20 käisime mööda platsi ringi ja midagi erilist silma ei jäänud. Siis leidis Andres ühe Audi ning umbes 5-10 minutiga oligi tehing tehtud. Kiire värk.\nVärske autoomanik koos oma uue sõiduvahendiga. Igati maitsekas näeb välja. Meie kiitsime heaks!\nAutoplatsi ääres oli hoone, kus käis tihe autode ümberregistreerimine.\nPäikesetõusuga teekond Beverwijkist Amsterdami.\nMüügiplatsilt ära sõites oli kõigil meel rõõmus – Andres sai sellise auto, nagu soovis, päike säras ja pärast hommikuse tipptunni ummikute nautimist oli meil oli terve päev aega Amsterdamiga tutvuda. See Beverwijk’i autoplats asub nimelt Amsterdamist mõnekümne kilomeetri kaugusel. Kuna me polnud varem Amsterdamis käinud ja auto oli nagunii õhtuni renditud, mõtlesime selle patupealinna üle vaadata. Lootuses, et autoostuga läheb kiirelt, olin varem juba mõned kohad ja tänavad välja otsinud, kuhu võimalusel minna võiksime. Amsterdamis on autoga esialgu päris keeruline liigelda – hunnik ühesuunalisi teid, tupiktänavaid ja igal suunal sadu jalgrattureid, kes mingil hetkel ei-tea-kust välja ilmuvad. Neid on seal rohkem kui autojuhte ja kohe kindlasti rohkem kui jalakäijaid. Linna peal kõndides oleks vähemalt kümme ratturit mind alla ajanud, sest neil tundub seal ainuvõim olevat ja täiesti hääletult aga see-eest valguskiirusel liikuvad objektid ei tunne väga vajadust oma liiklustrajektoori jalakäijate pärast muuta. Igal hetkel peab olema tähelepanelik, hoidma võimalikult kõnnitee äärde ja hoidma hinge kinni, et õigel ajal eest jõuaks hüpata kui mõni rattur läheneb.\nAmsterdami mitu palet – igaühele midagi\nAga Amsterdam on nii ilus! Ma ei valeta ilmselt, kui ütlen, et ma ei ole kunagi nii ilusas linnas käinud. Eriti sügisel – puudelt kukuvad kuldkollased lehed, vesi kanalites sillerdab päikese käes ja õhk on kuidagi eriti sügiseselt värske. Ühe päevaga ei jõua muidugi tervet linna läbi käia, aga vähemalt need turistikamad piirkonnad kesklinnas on nagu muinasjutust – pikad munakiviteed, ilusasti renoveeritud vanaaegsed majad kanalite kaldal ja paadikesed… Amsterdamis on tegelikult väga palju põnevaid muuseume ja erinevaid giidiga tuure, aga selleks peaks sinna mitmeks päevaks minema. Meie vaatasime üle turistile kohustuslikud “I amsterdam” tähed ning sealt jalutasime vanalinna ja sõime hommikust.\nKohustuslik turistikas “I amsterdam” juures. Tähed veel varahommikusest kastmest märjad. Kui kellelgi on huvi ennast nende tähtede juures pildistada, siis hommikul vara õnnestub seda teha. Paar tundi hiljem oli seal juba korralik rahvamass ees, kes kõik end tähtede taustal jäädvustada soovisid.\nJa Andrese kohustuslik turistikas.\nKlassikaline Amsterdam. Rattad ja kanalid.\nKõige kuulsam osa Amsterdami vanalinnast on ilmselgelt red light district ehk punaste laternate tänavad. Hommikupoole on seal vaikne ja tänavad ei erine oluliselt teistest vanalinna tänavatest. Erinev on ainult see, et mõned kitsad tänavad on ääristatud klaasuste ja suurte akendega, kus on näha vaid pisikest toakest voodi ja radiaatoriga. Vaid ühel aknal seisis ka napis riietuses daam. Töölolevaid neiusid ei ole muideks lubatud pildistada. Tihtipeale pidid tänavatel valvel olema ka nö daamide turvamehed, kes pildistavat turisti nähes kõhklemata aparaadi käest rebivad ja suure kaarega kanalisse lennutavad. Me ei hakanud kontrollima, kas see ka päriselt nii on. Hiljem, kui Andrese koduteele olime saatnud, jalutasime veel teistel sarnastel tänavatel. Siis oli juba märksa rohkem tüdrukuid tööpäevaga alustanud. Nad seisavad akna ääres, kes tsillib telefonis, kes istub niisama, aktiivsemad teevad kõigile möödujatele aplalt silma. Niisama mööda jalutades seal midagi väga siivutut polegi, daamid on riides (kes rohkem, kes vähem) ja kui ei teaks, ei pruugiks neid väga tähelegi panna. Nende “kontorite” kohal asuvad tihtipeale korterid. Mõtlesime küll, kui veider see on, et emad seal korrus kõrgemal õhtuti oma lapsi magama panevad, aga samas – kes meist ikka teab, millega meie naabrid tegelevad. 🙂\nAknal olevate neiude pildistamine on küll keelatud, aga “kogemata” läks näpp mööda kõndides ikkagi päästikule. Näiteks selline kolme peaga daam oli valikus. Variante oli muidugi erinevaid. Naised erinevast vanusest, rassist jne. Kellel ülemine ots suurema ümbermõõduga, kellel alumine jne. Lisavarustuse tasemeid oli erinevaid. Ühesõnaga igale maitsele midagi.\nKogu vanalinn ongi suunatud praktiliselt kahele asjale, mis mujal keelatud on – prostitutsioon ja kanep. Vanalinnast leiab kanepiteemalise muuseumi ja galeriihoone, prostitutsiooni tutvustava muuseumi, hunniku show-asutusi ja lugematul hulgal siivutuid poode. Eranditult kõik suveniiripoed on täis kanepipildilisi sokke, kanepimaitselist jäätist ja erinevaid suitsetajate abivahendeid. Ja kõrval riiulis on siis igasugu huvitavate kujudega soola-pipratopsid, kostüümid, jääkuubikuvormid ja stressipallid. Laske ainult fantaasial lennata… Lisaks kõigele sellele tulbisibulad ja puukingad. Need kõik erinevad tooted ühes väikeses putkas nägid ikka päris humoorikad välja. Igaühele midagi. 🙂\nPildi vasakus servas ema koos väikse lapsega möödumas rohelise alatooniga poekesest. Sarnane olukord oli ka punaste laternate tänaval, kui ema tuli oma 10-aastase pojaga meile vastu ning poisil jäi korra pilk aknal seisvatele tädidele pidama. Kahjuks ei ole endal ühtki hollandlasest tuttavat, kellega seda teemat arutada. Huvitav oleks teada, mis Hollandis lastele marihuaana ja prostitutsiooni teemadel räägitakse.\nRohelise kraami valik on suur ja lai.\nKui pärast väikest suitsu peaks isutama hakkama, siis on pakkuda igasugu häid maiustusi.\nSeenesõpradele midagi. Kuuseriisikaid seal ei müüdud.\nKlassikaline läbilõige Amsterdamist. Jalgrattad, kanal, ilusad hooned ning majadel sildid märksõnadega “Live Porno Show”, “Strip Club” jne\nNatuke teistmoodi riide- ja mänguasjapood.\nÜks suurem põhitänav punaste laternate piirkonnas.\nHollandi oma Venezia.\nIlmataat oli meie poolel. Päike sillerdas ja temperatuur küündis hilislõunaks 19 kraadini. Korralik oktoobri lõpp.\nÜhe kanali ääres sattusime huvitavat juhtumit nägema – kitsas kanaliäärne tänav oli kinni pandud, politsei- ja päästeautosid tänav täis ja kõik vaatasid vette – nimelt oli keegi maasturijuht pidanud heaks ideeks mingi valemiga oma auto vette parkida. Nüüd siis üritati tuletõrjeauto kraanaga seda vaest isendit sealt veest välja sikutada. Päästeautol jäi vist jaksu väheks, sest iga liigutusega kriipis auto esiosa vastu kanali kiviseina ja asi väga ei edenenud. Ei teagi, mis juhtus – kas ajas (nais?)juht parkides pedaalid segamini või tabas juhti terviserike.. Igatahes sulpsti vette see auto oli sõitnud. Kanalitel pole muideks tihtipeale peaaegu mingit piiret, seal oli moe poolest mingi madal toruke pandud, aga kui hoog juba sees, siis ei takista see ei autot ega hilisõhtust ülemeelikut pidulist…\nSelline autoparkimise stiilinäide siis.\nKui otsida säärases õnnetuses midagi positiivset, siis juhtus see kõik looduskaunis kohas. Nii et sai täitsa kena pildi fotoalbumisse. Sügisvärvid vees sillerdamas. Vürtsi ja põnevust lisamas omapärase parkimiskohavalikuga silma jäänud maastur.\nKella poole neljaks olime kõndimisest, magamatusest ja jalgratturite eest põiklemisest hirmus väsinud ning hakkasime Düsseldorfi poole tagasi sõitma. Kuigi tööpäeva lõpuni oli aega, siis üle poole teest istusime ummikutes ja läbisime esimesed 100 kilomeetrit pea kolme tunniga. Võtsime välismaalolekust ikka viimast! Teiselpool Saksamaa piiri pääsesime ummikutest ja jõudsime lõpuks kell 19.30 Düsseldorfi lennujaama, et auto tagastada. Peaks ütlema, et oli väga produktiivne ja tegus päev. Amsterdamis on palju kohti, kuhu tahaks kindlasti veel jõuda, nii et suure tõenäosusega võtame selle omapärase linna külastuse veelkord ette.


Voodipesu vastsündinutele oma kätega - Valud May\nFriso - toitumine imikute kunstlikuks söötmiseks, selle vahemik on üsna lai. Tootja pakub segu tervislike laste jaoks ja neile, kes vajavad spetsiaalseid tooteid.\nVäga hästi, kui te vähemalt kord kunagi kuulnud koolituste võitlustest, enne kui nad end välja näevad. Kuna paljud naised kardavad neid ja põhjendamatult muudavad nad ennast kõige kohutavateks diagnoosideks.\nKuu jooksul rinnaga toitmise ajal? Alustada? - igakuiselt pärast rinnaga toitmise ajal sünnitustKas menstruatsiooni võib alustada rinnaga toitmise ajal?Ma arvasin mitte, sest esimese tütre söötmise ajal nad ei olnud rinnaga toitmise ajal ja alustasid kohe pärast rinnaga toitmise lõpetamist.


Kõik pole mesi, mis tilgub | Finantsinspektsioon\nViimastel päevadel on kõneainet pakkunud petuskeemid, millega meelitatakse finantsteenuste varjus inimestelt välja suuri summasid. Need on väga valusad lood, kus inimesed langevad rahvusvaheliste kurjategijate grupeeringute lõksu. Kuna välja petetud raha haihtub kiiresti piiri taha, siis on kohalikel politseinikel seda ääretult raske kannatanule hiljem tagasi tuua. Nendes asjades ei ole paremat kaitsevalli, kui inimese enda hoolsus oma rahaasjade ajamisel.\nPetturid ja nende poolt punutud skeemid on muutunud aastatega „professionaalsemateks.“ Aina peenemalt jäetakse endast usaldusväärse teenuseosutaja mulje ja üha enam pannakse need skeemid jooksma kooskõlas ühiskonna arenguga. Kui pankade hoiuste intressid on madalad, pakutakse näiteks „kõrgemat“ intressi.\nHetkel on põhjust inimesi valvsusele suunata rohkem kui kunagi varem, sest erinevatel hinnangutel lahkuvad pensionireformiga teisest sambast ligi pooled kogujatest. See tähendab, et vabaneb umbes kaks miljardit eurot ja vähemalt osa sellest suunatakse uuesti investeeringuteks. On põhjust arvata, et koos selliste arengutega ilmuvad turule ka petised, kellel pole õigust tegelikult investeerimisteenust pakkuda. See ei ole hinnang reformile vaid üleskutse inimeste valvsusele.\nEelneva kõrval on tõusetunud küsimus ka pankurite rollist inimeste varade kaitsmisel. Ühelt poolt eeldatakse, et pank peaks konkreetseid petuskeeme märkama ja teiselt poolt heidetakse pankadele ette liigset agarust rahapesu tõkestamisel. Vastuolud ootustes on sellesse teemasse sisse kodeeritud. Ei ole mõeldav, et pangad võtaks endale politsei rolli või suudaks kõiki inimeste tehinguid detailselt kontrollida. Kuid pangad võivad sattuda peakirjadesse ka siis, kui nad pole ühtegi normi rikkunud ja kui hoopis nende kliendid on omavahelistes tehingutes ajanud panga maksekanalite kaudu räpast äri. Sellel kõigel on omakorda otsene puutumus panga usaldusväärsusega, raskematel juhtudel oht hoiustajatele, panga (väike)aktsionäride varadele või finantsstabiilsusele laiemalt. See on paratamatus. Paratamatusega võitlemine teatavasti nüristab mõõga aga väga kiiresti.\nTekkinud oludes ei jää pankuritel muud üle kui investeerida üha rohkem targematesse lahendustesse ehk tundlikematesse riskikontrollidesse. See on ka üks Finantsinspektsiooni prioriteete rahapesu tõkestamise järelevalves. Ühiskond ja selle toimimine on sellise väljakutse esitanud ning raputused rahvusvahelisel pangandusmaastikul on seda selgelt näidanud. Tasakaalu leidmine selliste riskide juhtimisel ja eraellu sekkumise vahel ei ole kiiresti muutuvates oludes sugugi nii lihtne ülesanne, kui see pealtnäha paistab. Seda on näidanud ka kirglik arutelu pangakontode avamise ja kohaldatavate kontrollide üle.\nPettuste lõksu langemist aitavad ära hoida mõned lihtsad kontrollid. Inimesel tasub olla väga ettevaatlik pakkumiste suhtes, mis lubavad head tootlust. Reguleeritud panganduses ei tohi müüa teenust läbi tootluse lubaduste, näitamata seejuures investeerimisega alati kaasnevaid riske. Teiseks tasub alati külastada Finantsinspektsiooni veebilehte, kus on nimekiri ettevõtetest, mis võivad investeerimisteenuseid osutada. Samuti leiab Finantsinspektsiooni kodulehelt hoiatused ettevõtete ja isikute suhtes, kelle puhul tuleks ettevaatlik olla. Kui aga kelmus või kuritegu on aset leidnud või on tõsine oht selle toimumiseks, siis võib inimene julgesti ühendust võtta politseiga, kellel on voli nende asjade uurimiseks kriminaalmenetluses.\nPettuste kohta saab lugeda täpsemalt Finantsinspektsiooni tarbijaveebist minuraha.ee.


Alutaguse Puhke-ja Spordikeskus - Ida-Virumaa - Eesti Maaturism\nKontaktisik: Roland Peets\nGPS kordinaadid: 27°33'28'' E, 59°17'22'' N\nAvatud: Juuni-august E-P;\nseptember ja detsember-mai K-P;\nmuul ajal ettetellmisel (min 10 inimest).\nAktiivse puhkuse sõpru ootab Alutaguse Puhke- ja Spordikeskuses Eesti moodsaim ja turvalisim Alutaguse Seikluspark. Alutaguse Seikluspargis on täiskasvanute päralt 5 erinevat seiklusrada, kus kokku on 33 erinevat harjutust. Lisaks on võimalik nautida Eesti pikimaid õhusõite trossil ja seda vuhisedes üle järve, pikem sõit on 400 meetrit ja lühem 220 meetri pikk.\nVäikelastele on avatud suurim seiklusrada, kus kokku 22 erinevat harjutust, mis lõppeb kahe trossilaskumisega. Laste on unikaalne oma turvasüsteemi poolest, kus karabiinide lahti võtmist ei toimu ja lapsed on ohutult terve raja ulatuses kinnitatud.\nVäikese seiklejate päralt on veel ainuke Eesti suvetuubingurada. Talvel saab tuubitamist nautida neljal erineval rajal, tuubitajaid toob mäest üles linttõstuk võluvaip.\nPuhke- ja Spordikeskuses on külastajate päralt erinevad spordialade harjutamiseks suurepärased võimalused: valgustatud suusa- ja rullirajad, discgolf, tõukeratset laenutus ja suurepärased matkamise võimalused 40 järvega\nAlati ootab külastajaid majutus, saunad ja toitlustusõimalused.


Lihtsaid näiteid, kuidas last aktiivselt kuulata - Pere - sõbranna.ee\nLihtsaid näiteid, kuidas last aktiivselt kuulata\n4. oktoober 2016, 12:55\nKuulamine on kõige olulisem suhtlemisoskus. Toetav kuulamine võib küllalt abistav olla, ent kui lapsel on probleem ja sellega kaasnevad suured tunded, jääb toetavast kuulamisest väheseks. Sel juhul on kohane aktiivne kuulamine, mida õpetavad Perekeskus Sina ja Mina nõustajad.\nAktiivne kuulamine on keskendunud ja teist igati aktsepteeriv kuulamisviis, mis toimub ümbersõnastamise ja tunnete peegeldamise abil. Kui inimest, kellel on probleem, aktiivselt kuulata, aitab see vältida tema emotsionaalset ülekuumenemist, võimaldab tal taas selgelt mõtlema hakata ja seega ka oma tegelikku probleemi paremini mõista.\nSelleks, et kedagi aktiivselt kuulata, peab olema piisav ajavaru, aus tahtmine teist mõista ning tema tundeid ja lahendusi aktsepteerida.\nÜmbersõnastamine on kuulaja vastus rääkijale, milles ta lühidalt sõnastab ümber kuuldu põhisisu ning reageerib mitte ainult sõnadega väljaöeldule, vaid ka varjatud sõnumile sõnade taga, aidates nii vestlust sügavamale tasandile viia ja suurendada teineteisemõistmist.\nSinu arvates siis...\nSa tahaksid, et...\nSaan aru, et sulle meeldiks rohkem...\nJääb mulje, nagu sa ei usuks, et...\nKas ma sain õigesti aru, et...\nTunnete peegeldamine on kuulaja katse anda tagasisidet, kuidas tema mõistab rääkija tundeid ja kogemust.\nTunnete peegeldamise lausealgusi:\nMulle tundub, et sattusid segadusse, kui...\nSind kurvastas, et...\nSulle ei meeldinud, et...\nVõis päris hea tunne olla, kui...\nSa oled pettunud, sest...\nKoolilaps: «Sa ei kujuta ette, mida kõike see õpetaja teeb! Iga päeva peab meile pika loengu, kuidas me peame käituma, mida tegema, et me temalt hea hinde saaksime. Tema käest on viit saada täitsa võimatu.»\nVanema aktiivse kuulamise vastus: «Sulle ei meeldi kõiki neid reegleid kuulata ja sul tekib juba praegu allaandmise tunne.»\nAktiivne kuulamine on abistav seetõttu, et probleemi küüsis olija tunneb, et teda mõistetakse, mitte ei püüta muuta ega tema muret vähendada ja et usutakse tema võimesse ise lahendusi leida.\nEelkooliealine laps (nuttes): «Ma tahan seda suurt karu, osta mulle see suur karu!»\nEma: «Sulle meeldib see karu nii väga.»\nLaps: «Jaa, ma tahan seda endale!»\nEma: «Sa tahaksid, et see oleks sul kodus.»\nLaps: «Ma tahan teda kaissu võtta!»\nEma: «Sulle meeldiks koos selle karumõmmiga magama jääda.»\nEma: «Ma saan aru, et sa seda mõmmikut tahaksid. Kuid mäletad, enne pooditulemist me leppisime kokku, et täna ostame ainult söögikraami.»\nLaps (ohates): «Jah…"\nEma: «Ma näen, et sa oled kurb selle karu pärast, aga sul on ka meie jutt meeles. Mis sina arvad, mis me nüüd võiks teha?»\nLaps: «Ma teen mõmmile pai.»\nEma: «Sa silitad mõmmit, ütled talle head aega ja siis saame edasi minna.»\nLaps: «Jah, ja siis lähme kohukesi ostma.»\nEma: «Jah, kohukesi ja piima ja saia ka.»\nAktiivne kuulamine (AK) aitab jõuda esialgselt esitletud probleemi juurest tegeliku probleemini.\nLaps: «Ma vihkan Gretet!»\nAK vastus: «Sulle ei meeldi Grete kohe üldse.»\nLaps: «Jah, ta saab nii palju tähelepanu.»\nAK vastus: «Ah soo, sulle tundub, et sina ei ole nii tähtis.»\nLaps: «No jaa, tal on nii palju sõpru.»\nAK vastus: «Sulle meeldiks, kui ka sinul oleks rohkem sõpru.»\nLaps: «Jah, ma tahaksin osata paremini sõpru leida.»


VEEBIKOOLITUS: Kuidas valida, juurutada ja kasutada õpihaldussüsteemi (LMS) organisatsiooni e-õppe vajadustest lähtuvalt? | Excellence Koolitus- ja Arenduskeskus\nStanislav Voronovski on lõpetanud Tartu...\nVEEBIKOOLITUS: Kuidas valida, juurutada ja kasutada õpihaldussüsteemi (LMS) organisatsiooni e-õppe vajadustest lähtuvalt?\n9. november 2021 10:00-16:15\nOmandada baasteadmised õpihaldussüsteemi valiku, juurutamise ja kasutamise kohta ning jõuda selgusele, millistele kriteeriumitele vastav õpihaldussüsteem võiks olla iga organisatsiooni jaoks parim.\nlühiloeng, arutelu, eneseanalüüs, individuaaltöö\nKoolitusest loobumise korral palume teatada sellest kirjalikult vähemalt kaks täistööpäeva enne koolituse toimumist, st hiljemalt 11. november. Hilisemal loobumisel kuulub tasumisele 100% koolituse maksumusest.\n9. november 202110:00-16:15\nKoolitus VEEBIKOOLITUS: Kuidas valida, juurutada ja kasutada õpihaldussüsteemi (LMS) organisatsiooni e-õppe vajadustest lähtuvalt?


July, 2016 | Carte Blanche | Vasakult Viies\nMiks mõned tomatid punaseks ei lähe?\n27/07/2016 27/07/2016 Vasakult ViiesTaimemajandus, Toimetused, Toitumine\nKaua olen juba oodanud tomatite valmimist, kuid eile oli lõpuks see päev, kui esimese saagi koristasime. Noppisin kasvuhoonest üksteist triibulist nupsikut. Neid kuskile salati sisse ei raatsinudki tükeldada. Lõikasime lihtsalt võileiva peale ja toidu kõrvale. Näiteks tegin tänase lõunasöögi suvikõrvitsast (kasutasin parajate tükkide saamiseks riivil seda viilutajaga vms külge) ja hakklihast. Kõigepealt pruunistasin hakkliha ja maitsestasin selle soola ja pipraga ning lisasin hästi natuke ketšupit. Seejärel lisasin hakklihale juurde riivitud suvikõrvitsa, mille eelnevalt potis kergelt soolaga läbi segasin. Lasin veidi küpseda ja lõunasöök oligi valmis. Kõrvale lõikasin oma kasvuhoonest korjatud tomatid. Nagu ülimaailmalihtne valmistada ja väga hea kõhutäis.\nLõunasöök suvikõrvitsast ja hakklihast. Kõrvale koduaiast pärit tomatid.\nAga sain just jälile, miks mul kõik tomatid punaseks ei lähe. Toimetasin täna juba kolmandat korda kasvuhoones ning avastasin alles nüüd, et valminud on tomatid, mille valmimise algust ma polnud märganudki. Need salakavalad kollased tomatid! Lehtede vahel punast otsides olid nad täiesti nähtamatuks jäänud! Ma ju ometi ise nad külvasin, istutasin ja kasvatasin, kuid olin suutnud nad täiesti ära unustada. Tore üllatus.\nTomatid pole alati punased.\n24/07/2016 Vasakult ViiesTaimemajandus, Toimetused\nKuna ma juba eelnevalt kirjutasin, kuidas ma talveks valmistun, siis sellel teemal ka jätkan. Peagi saabuva talve puhul käisin täna veel piparmünti juurde korjamas. Tegelikult ei teinud ma seda mitte talve kartes, vaid seetõttu, et juba praegu värsket taimeteed nautida saaks. Mul on praegu käsil ka kohvist võõrutamine ning avastasin, et taimetee on väga mõnus asenduskaup. Erilist põhjust, miks ma kohvi tarbimise lõpetasin, polegi. Kui, siis vaid see, et sügisel uuesti tööle minnes ei pea ma oma päeva planeerima kohvi järgi. Ja muidugi on põnev jälgida, kuidas keha võõrutamisega hakkama saab. Lisaks piparmündile korjasin veel ka saialilleõisi, mis jäävad siiski talve ootama, sest eriti palju neid meil peenras ei kasva.\nVarsti saan ehk noppida ka esimesed tomatid. Tänase päevaga on vapramad punaseksminejad väga suure edasimineku teinud. Järgmisel aastal pean seemnete ostmisel muidugi natuke hoolsamalt valima ja süvenema, mida ostan. Ainuüksi see, et pilt paki peal lahe on, ei tähenda veel, et varakult saaki saab nautida. Esimesed kolm kurki on juba söödud, kuid hetkel ei paista, et järgmised lähiajal valmida võiks. See-eest sain hommikul Empsilt mõned kurgid ja vähemalt ei pea poeletilit ühtegi ostma.\nMis siis veel aias põnevat on? Teine ports herneid hakkab valmis saama ja esimesed tahavad veidi veel küpseda-kuivada, et järgmiseks aastaks seemneks saaks kõrvale panna. Valge klaar kõlbab juba täitsa süüa. Eile korjasime mustad sõstrad ära ja tegime moosiks. Esialgne plaan oli teha paar karpi moosi, kuid lõpuks tõstsin sügavkülma lausa viis karbitäit. Suvelilled hakkavad ka ikka tasapisi õitsema. Aga päevalilled, mis kõrguvad juba õunapuude latvade juures, paistavad vaid kasvule keskendunud olevat ja õitsemise märke veel ei ilmuta. Ja muru. Muru kasvab mühinal. Mul on varsti tunne, et niidan lausa iga kahe päeva tagant. Okei, nii pöörane olukord ka pole, aga kasvab ikka metsikult küll.\nMillise raha eest võiks saada kaks talvejopet?\n24/07/2016 Vasakult ViiesToimetused\nKäisime täna linnas veits ostlemas ja viimaseid remondiasju toomas. Sattusin eelnevalt lugema, kuidas Helemai Tondi outletidest hullult palju asju hullult odava hinnaga sai. Mõned asjad olen ma sealt aastate jooksul isegi ostnud, aga ei saa öelda, et just ülisoodsalt. Enivei, kuna niikuinii oli linna minek, siis mõtlesime, et käime korra läbi. Kuigi ekstra spordiriideid pole ma kunagi ostnud ning olen üldiselt tavaliste riietega läbi ajanud, siis Nike’ist sain täna jooksmiseks 10€ eest ilusa kollase särgi. Ma kevadel kirjutasin veidi sellest, mida ma arvan hingematva hinnaga firmakate ostmisest eesmärgiga need läbi higistada, aga nüüd on mul siis lausa kaks spetsiaalset trennisärki.\nReebokis vaatasin erinevaid asju ja jõudsin järjega jope juurde, mille hinnaks märgitud 21.90€ ning see hind omakorda veel maha tõmmatud. Proovisin selga ja sobis väga hästi. Paras soojal talvel või varakevadel kanda. Kassas selgus, et selle tegelikuks hinnaks on 10.95€. Ma pidin peaaegu naerma hakkama. Päriselt saab sellise rahaga talvejope!? Reebokis uurisin veel jooksujalatseid, aga ühedki neist ei sobinud. Ei tekkinud jalgadel seda õiget tunnet ja otseselt mul praegu jooksujalatseid veel vaja pole ka.\nAdidases vaatasin riideid ja jäid jällegi silma joped. Alles vaid suurused S ja M. Mõõtsin pilguga M suurust ja otsustasin, et proovin selga. Sees oli sellel selline nailonvooder, mis T-särgi ja paljaste käsivarte peale proovides ei jätnud kõige paremat tunnet. Otsisin siis müügisolevate riiete seast ühe pikkade varrukate pluusi ja proovisin jopet koos sellega. Palju parem! Võrreldes Reebokist ostetud jopega oli selle hind muidugi üüratu – lausa 17.90€. Hahahahaa! Veel praegugi mõtlen, et ma nagu päriselt ostsin vähem kui 30 euro eest endale kaks talvekõlbulikku jopet?\nSeekord olid tõesti outletis päris odavad hinnad, kuid peamiselt siiski naiste kaupadele. Vatsil õnnestus Reebokist saada 4€ eest särk, aga muud midagi röögatult soodsat ja ilusat silma ei jäänud. Naistele oli särke ja lühikesi pükse odava hinnaga (4-8€), aga kuna need naiste ultralühikesed trennipüksid pole mulle kunagi meeldinud, siis ma endale neid lihtsalt ostmise pärast ka ostma ei hakanud. Nüüd hakkan kõledaid sügisilmasid ootama.\nKolm päeva Saaremaal.\n22/07/2016 Vasakult ViiesPuhkus\nEsmaspäeval panime viimased plaadid lakke ja otsustasime puhata ning teisipäeva hommikul sõitsime Saaremaale. Päevitasime, sõitsime niisama ringi ja jalutasime. Ühel hommikul käisin ka jooksmas. Proovisin Kuressaare Kuursaali koogiletist toorjuustu-porgandikooki – oi kui hea see oli!\nKuressaare Kuursaalis saab ülisuurepärast toorjuustu-porgandikooki!\nVaade linnuse vallilt.\nRannas käies langes saagiks peotäis kive, mis lisandusid minu kivikollektsiooni.\nTeisel päeval otsisime pikalt kohta, kuhu sööma minna. Kuna olime Keskrannas mere ääres, siis otsustasime, et ei hakka üldse Kuressaarde tagasi sõitma, vaid liigume teises suunas. Külastasime Lümanda söögimaja, kus pakutav toit oli väga-väga maitsev. Sõime kalasuppi ja kartuliputru singikastmega. Portsud olid nii suured ja oli lausa kahju, et kogu putru ei jaksanduki ära süüa. Väärt koht, kuhu keha kinnitama minna!\nLümanda söögimaja pakub ülihead kõhutäidet!\nKäisime ka Kihelkonna kirikus. Kohale jõudes avanes suurepärane võimalus minna kiriku kellatorni ning luukidest ümbrusele pilk peale visata.\nKihelkonna kiriku kellad.\nMaa ja taeva vahel.\nViimasel päeval tegime ühe reipama jalutuskäigu merekaldal. Pärast käisime SPAs, sõime kõhu täis ja võtsime suuna koju.\nKaheksa päeva jooksupausi.\n17/07/2016 17/07/2016 Vasakult ViiesTrenn\nTäna, kui viimasest jooksust sai mööda juba kaheksa päeva, panin lõpuks tossud uuesti jalga. Põhjus, miks nii pikk paus tekkis, oli tingitud sellest, et mul koib tõrkus ja ei tahtnud joosta. Jala siseküljelt, sealt, kust hüppeliigese juurest kõõlus üles jookseb. Ma täpselt ei suutnudki tuvastada, kas valu on kõõluses või lihases. Määrisin Voltareniga kokku, sidusin kinni ja andsin lihtsalt puhkust. Kuna täna ei andnud jalg terve päeva jooksul kordagi tunda, siis läksin proovijooksule. Kõik oli korras. Hüppeliiges OK, põlv OK. Enesetunne oli ainult veidi nõrk ja pulss kõrge. Aga ilmselt pole keha veel täielikult üleeilsest vereandmisest taastuda jõudnud. Koibade premeerimiseks leotasin neid just kuumas vees, kuhu lisasin paar lusikatäit mentooli ja piparmündiga jalavannisoola. Mõnusalt turgutav.\nKui ma kevadel arvasin, et suvekuudel tulistan jooksukilomeetreid kõige rohkem, siis praegu juunile tagasi vaadates ja juulit analüüsides näen, et ei taha see kohe kuidagi nii olla. Aga eks suvel tulebki suveasju teha, sest ülejäänud aasta saab niigi kellast kellani plaani järgi veeta.\nLood algaja droonipiloodi katsetustest ja avastusest ning loomulikult sellest, kuidas see piloot poest sokke ostab ja lõunaks suppi keedab. Kui vabal ajal parajasti ei piloteeri, siis tegeleb korvpalli ja jooksmisega. Aeg-ajalt pühib tolmu riiulisseisvalt Xboxilt, et ennastunustavalt mängumaailma sukelduda.\nVeel leidub jääd. 16/04/2018\nYouTube soovitab videoid. 30/03/2018\nKes oleks osanud arvata, et piimavahustaja sellist hinda maksab! 18/03/2018\nIlma materjalita head asja ei saa. 16/03/2018\nEttevalmistused, et esimene droonilend õnnestuks. 11/03/2018


Eesti loodusgiidid koondusid ühe mütsi alla - Siseturism - Reis\nEesti Loodusgiidide Ühenduse juhatuse liige\n16. märts 2016 19:57\nViru raba Lahemaal. | FOTO: Internet\nMõtteid ühistegevuseks oli loodusgiididel juba aastaid tagasi, aga nüüd jõuti otsusele, et on vaja organiseeruda. Praegu oli ühinemiseks õige aeg just seetõttu, et 2014. aasta lõpus kinnitati uus giidi kutsestandard, mis sisaldab ka spetsialiseerumist loodusgiidiks.\nÜhenduse eesmärgiks ongi peale loodusgiidide esindamise ka tutvustada ja propageerida loodusgiidi tööd ja kutsesüsteemi. Samuti on oluline looduse ja pärandkultuuri kaitsmine ja väärtustamine läbi turismi.\nNüüd on meil soov uuesti juurte juurde tagasi pöörduda ja loodusgiidide abiga looduses käivate inimeste käitumist säästvaks muuta. Turismil võib olla loodusele ja pärandkultuurile nii positiivne kui ka negatiivne mõju. Iseseisvalt või ebapädeva giidiga koos võivad inimesed tundlikes piirkondades tekitada pigem kahju.\nKuigi Eesti Loodusgiidide Ühenduse asutajaliikmed on põhiliselt Lääne-Virumaalt ja Harjumaalt, mõned ka inimesi ka Tallinnast, Järvamaalt ja Pärnumaalt, on ühinema oodatud kõik aktiivsed loodusgiidid üle Eesti, kellel on huvi loodust hoidvat turismi edendada ja loodusgiidi kutset arendada.\nProbleemiks on seni olnud segadust tekitav loodusgiidi mõiste, mis nüüd sai kutsestandardis selgelt lahti kirjutatud. Loodusgiid ehk retkejuht on giid, kes on spetsialiseerunud looduse ja kultuuripärandi mõtestamisele ja vahendamisele. Oma töös vahendab ta ümbritsevat ning kujundab ekskursioonist osavõtjatel keskkonnateadlikku eluvaadet.\nOluline on mõista, et matkajuhiga metsa minek ei ole kindlasti ekskursioon loodusgiidiga. Matkajuhtidel puudub selleks vajalik ettevalmistus. Loodusgiidid tutvustavad huviväärsusi eelnevalt programmi, marsruudi ja ajakava järgi. Loodusgiid peab oskama loodusmärke lugeda, et teada, et osata tutvustada looduse salamaailma.\nLisaks soovib Loodusgiidide Ühendus rõhutada, et ka inimeste privaatsuse ja varaga hästi ringi käimine on keskkonnateadliku looduses liikuja kohustus. Loodusgiid kujundab turistide keskkonnateadlikku eluvaadet, teavitades neid kestlikust arengust ja juhtides tähelepanu keskkonnahoiule, loob tähendusi, seoseid inimkultuuri ning looduse ning erinevate nähtuste ja sündmuste vahel. Eluvaate kujundamine klientidel eeldab giidilt endalt põhjalikke teadmisi antud valdkonnas, üldistus- ja seoste loomise oskust, süsteemset arusaamist maailmas toimuvast, pedagoogiliste võtete kasutamise oskust ning oma isiklikku arvamust.


Sellest, mida kuvatakse jalaluudest\nKliendina ICISe töökeskkonda sisenedes kuvatakse Lisaks muutuvad osad lahtrid kohustuslikuks sõltuvalt sellest valides CSV, tekitatakse.Avaleht » Foorum » Saab » mida arvate sellisest saabist Ei oska midagi arvata sellest et displeil põlev ! selline (vea)teated kuvatakse.Kui olekuna kuvatakse Värskendused on saadaval, mida soovite installida ja seejärel valige teie arvutil on ja kui palju sellest on parasjagu.Sellest kinni haarates, saad valida, millist piirkonda lõuendil kuvatakse. mida kasutatakse eelkõige fotode salvestamiseks. Erinevalt GIF formaadist.Artiklid. Artikliks nimetatakse SmartAccounts’is kaupa või teenust, mida Sinu ettevõte ostab või müüb. Nii ostu- kui müügiarve igale arvereale peab olema.Mida teeb? Miks hea on? Lihtsama äratundmise huvides kuvatakse erinevate kasutajate tehtud luua sellest koopiaid ning neid teistele edastada ja muuta.Programmi allolevas kastis kuvatakse konverteerimisinfo. Me juhindume sellest mida me usume, ehk mida me valime uskuda. Valime uskuda aga tihtipeale selle.Vajutage nuppu "Esita tellimus" peale mida kuvatakse Teile tellitud toodete ning teenuste hinnad ja avneb võimalus avada teavitame Ostjat sellest.Kui kasutate opsüsteemi Windows 10 ja teie seadmes või süsteemis on olemas kaamera ja mikrofon, saate teha Skype'i videokõnesid, pildistada, salvestada.\nRingviite asukoha määramine ja ringviite eemaldamine. Samuti saate siit teavet ringviite hoiatusteate ja iteratiivsete arvutuste kohta Excelis.Üldjärjekorra e-pileti valik kuvatakse ainult hetkekuupäeva reiside mida saad ise vastavalt soovile muuta või anna sellest klienditeenindajale.kuvatakse 2. Konto väljavõtte a Selleks tuleb sellel leheküljel, mida soovid Lemmikutesse lisada, Sellest oleneb makse kiirus ja teenustasu.Sellest artiklist ei olnud abi; Artikli ID: 35949; pärast mida kuvatakse e-teenusesse sisenemisel ainult kaardilugejas oleva dokumendi sertifikaate.Mida teha, kui minu ID-kaardi et neid kaarte ei saa sellest hetkest alates kasutada e Nüüd kuvatakse teile e-teenusesse sisenemisel ainult kaardilugejas.See, millise riigi pakiautomaate ostjale kuvatakse sõltub sellest, Mida tähendavad “select pickup carriers” ja mida nad võimaldavad seadistada.Mida rohkem on Sinu ettevõtte andmeid erinevates infokanalites, Sinu äri edu sõltub üha rohkem sellest, kus neid internetis kuvatakse.Päringu vastuses kuvatakse vaid need andmed, sõltuvalt sellest, Pärimismenetluse läbiviimise kohta loe meie kodulehe artiklist "Mida peaks teadma.Peale küsimustiku täitmist kuvatakse Sulle koheselt andmed et olla teadlik oma tervislikust seisundist ja eluviisidest ning sellest, Tea mida Sa sööd.\nvastu muhke jalad silikoonist\nTeie Google+ profiil hõlmab teenuses Google+ tehtud postitusi, kogusid, mille olete loonud või mida jälgite, ja kogukondi, millega olete liitunud. Ühtlasi saate.Sellest blogipostitusest leiad 10 kasulikku Me kõik loeme blogisid internetis ringi liikudes ning meile kuvatakse neid lugedes Mida paremini.Otsi sellest kollektsioonist: mida saab lisada näiteks oma e-kursusele või ÕISi. kuvatakse õppematerjalid temaatiliste märksõnade alusel.Siin pole tegu küll niivõrd nipiga, vaid näitega sellest, mida on võimalik teha kus kogu tekst Facebookis kuvatakse kasutajale ingliskeelses piraadi murdes.Küsimuste esitamisel kuvatakse Teie ees- ja perekonnanimi. Küsimustele vastatakse 5 tööpäeva jooksul. kui sellest pooled kinni peavad.Kui juhtute nägema SafeSearch’i tulemust, mis on mõeldud täiskasvanuile, teavitage meid sellest – tegutseme alati selle nimel.Vahekaardil Saidid kuvatakse nii saidid, mida jälgite, kui ka saidid, ühtlasi saate kohe ülevaate sellest, kellega koos ta töötab ja millega tegeleb.Kuvatakse viisard Uus turberühm. Tippige lehel Üksikasjad oma rühma nimi ja kirjeldus ning klõpsake siis nuppu Salvesta. sõltuvalt sellest, mida soovite muuta.Mida teeb? Miks on hea? millised slaidid kuvatakse, luua sellest koopiaid ning neid teistele edastada ja muuta lähtekoodi või luua koodi alusel muudetud.\nMida see tähendab? DDOC formaadis faili avamisel kuvatakse kasutajale järgmine teavitus: et sellest rohkem abi oleks.Kõige selgem pilt sellest on 2000 HTC inseneri palkamine 1 mida on YouTube’s Pixel’i Kui ta tunneb selle ära, kuvatakse loo ning artisti.Kuidas me tahtsime Jüri Ratast täiskasvanute filmi panna ja mis sellest kõigest välja tuli. Martin Mets. mida kuvatakse kummagi näo kohta kujul 0,12345.Sulgudes kuvatakse inimeste arv, (mida võib eirata). olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.Ekraanil kuvatakse täiendavaid juhiseid ja infot makse et kui ma viibib kassa läheduses või jalutan sellest mööda, mida saab teostada PIN-koodi.Sellest hetkest kui armusid, soovid Sa oma kallimat rõõmustada iga päev - eriti aga täna. Kui Sul tekkis küsimus, mida kinkida oma kallimale sõbrapäevaks.Otsingute tulemused kuvatakse tabeli kujul ja neid saate sortida, mida kirjeldab all olev tabel: on 3001-ga samal tasemel või sellest allpool.Vastavalt sisestatud makseandmetele kuvatakse Teile samm-sammult ainult vastava makse täitmiseks vajalikke s.t sellest hetkest, mida kasutate kõige.Aeg hakkab jooksma alates sellest hetkest, Kui te pole pilti lisanud kuvatakse istekoha peal ainult teie nimi. Mida tahame mäletada ja mida sooviks.\nhalluks limitus walkingshoe ettevõte\nSisesta lihtsalt auto numbrimärk ja sulle kuvatakse masina keskmine müügihind. Kui sulle huvi pakkuv sõiduk on sellest Siin on mõned punktid, mida võiksid.• WiFi toega pesumasin, mida on võimalik eemalt juhtida ja kontrollida, alla laadida lisaprogramme, saada nutikaid teavitusi ning veateateid • 6 Motion.Nupu klõpsamisel kuvatakse loend, mida võite oma töölehel kohata. Kas sellest teabest.tegevuse raames toimuv isikuandmete töötlemine sellest, mida teevad veebisaidi väljaandjad, ning sellisel juhul Kuna koos tulemustega kuvatakse.Mida ooteruumis teha saab: Ooteruumis võite teiste mängijatega juttu ajada. Sisestage oma tekst tekstikasti ja vajutage Enter klahvi. Teiste inimeste sõnumid.Sihtrühmad kasutavad eSTATi eri eesmärkidel ja sellest lähtuvalt on neil ka Nimekiri kuvatakse ajalises järjestuses mida ja millisesse lahtrisse.Laserkaugusmõõtja on juba ammu eksisteerinud, kuigi mõni aeg tagasi oli see üsna kallis ja peen instrument, mida kasutasid maamõõtjad või ehitusinsenerid.Mida selga panna? on Sportland Magazine Sellest saab meie surfisuvi Edasi skrollides kuvatakse järgmine postitus.Eilsed võitjad kuvatakse paremal ja tänased paremad mängijad iga mängu all, Mida paremaks saad, Mäleta mu kasutajatunnust sellest arvutist.\nLuu varba masti\nluude siseküljele suu lähedal kanna\nlukk pöidla valgus pro osta Tšeljabinsk foto\napteek, kus saab osta valgusstop\nmuhke varbad mees\nValgus korter suu 3 kraadi\nluu varbad raviks\ntekitatud rappumist jalgadel\nValgus pro petta lähevad udu\nValgus suu inetus ravitud lastel kodus\nValgus inetus stop kasutamise\nMcBride halluks valgus\nhalius валгус снимка\nsääreluu valgus inetus ub 10\nparandada valgus painutamine jalad täiskasvanutel\npunased laigud jalgadel ravitud joodi


Kuidas Tõug halli kreveti - Tips for you - Tipsed.Com\nsoolvees krevette on põhitoit palju kalu.Neid saab aretatud nagu elus toit elanikkonna lihasööjate lemmiklooma kala.Nad on ka lõbus hoida nagu lemmikloomad omaette.Rahvas kutsus "mere ahvid," soolvees krevette on lihtne lemmikloomad aretada ja hoolitseda.\nLuua täis akvaarium.Mõned ettevõtted müüvad komplekte, mis sisaldavad väike plastikust ümbrised soolvees krevette, kuid hoida aretusest terve, siis on vaja akvaariumi vähemalt 5 liitrit, pump ja filter.\nHoidke mahuti umbes 80 kraadi F. kasutamine akvaariumi tank termomeeter ja jälgida temperatuuri kord päevas.Oluline on soolvees krevette ei anna neile liiga palju valgust või nad hõljuma lähedal valgust ja on vähem valmis aretada.Hoia piisavalt valgust, et soe tank, aga kui hämaras ei piisa, ka soojapuhurit mitte saada heledam pirn.\nsäilitada puhta tank, et hoida soolvees krevette tervislik.Mis soolvees krevette, mahuti puhastamist iga 2 nädala ei piisa optimaalse tervise.Igal nädalal asendada umbes 25 protsenti paagi veega.\nalustad soolvees krevette elanikkonna paketi kuivatatud embrüod.Need on kergesti kättesaadavad lemmikloomapoodides ja hobi kauplustes ja areneb soolvees krevette pärast paned need oma akvaariumi.Kui kohalik lemmiklooma poest ei tee soolvees krevette paketid kontrollige mänguasjade pood mere ahv komplektid.\noodake, kuni soolvees krevette on küpsenud, enne kui nad hakkavad sigima.Pärast umbes nädal, su on piisavalt vana, et alustada aretamiseks üksteisega.Nad ei vaja abi ja kergesti aretada nii kaua, kui on meestel ja naistel koos.Kui olete kasutanud pakettaknad kuivatatud embrüod, seal on nii meestel kui naistel, mille tulemuseks.\nWatch paagi beebi soolvees krevette.Beebid kooruvad paari päeva ja naistel siis panna rohkem mune.Naissoost saab aretada iga 4 päeva, nii et olge valmis palju beebi soolvees krevette, kui sul on täiskasvanud aretusest.\nViige lapsi kaubik soolvees krevette toitu.Neid võib leida enamikus lemmiklooma kauplustes ja sisaldavad tüüpi väga väike vetikad, mis soolvees krevette võib neelata.


British Columbia põhjapiirkond hotellid, Kanada\nhotellid British Columbia põhjapiirkond\nfoto: Kirk & Lynn\nJärgmine peatus British Columbia põhjapiirkond?\nPopulaarsemad hotellid Prince George\nCoast Prince George Hotel by APA4 tärni\nCourtyard by Marriott Prince George3,5 tärni\nPomeroy Inn & Suites Prince George3,5 tärni\nRamada Plaza by Wyndham Prince George3,5 tärni\nVäga hea659 arvustust\nHyatt Place Prince George3 tärni\nPopulaarsemad hotellid Fort St. John\nNorthern Grand Hotel3,5 tärni\nPomeroy Hotel and Conference Centre Fort St. John3,5 tärni\nStonebridge Hotel Fort St. John3 tärni\nLakeview Inns & Suites - Fort St. John2,5 tärni\nBest Western Plus Chateau Fort St. John2,5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Terrace\nComfort Inn & Suites2,5 tärni\nHoliday Inn Express & Suites Terrace2,5 tärni\nBest Western Terrace Inn2,5 tärni\nRest Inn2 tärni\nDays Inn by Wyndham Terrace2,5 tärni\nPopulaarsemad hotellid Jade City\nRustic Luxury off Grid Wilderness Cabin2,5 tärni\nRustic luxury off grid wilderness cabin\nLuxury glamp with us!\nAvasta British Columbia põhjapiirkond\nBritish Columbia põhjapiirkond, populaarsemad linnad\nfoto: Laurie Bartlett\nTerraceTerrace on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Skeena Valley Golf and Country Club ja Chances Terrace (bingosaal).\nFort St. JohnFort St. John on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või kohvikud, Pomeroy spordikeskus ja Totemi ostukeskus.\nfoto: Kaila Walton\nPrince GeorgePrince George on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või iluaiad, Kultuurikeskus CN Centre ja Prince George'i veekeskus.\nPrince RupertPrince Rupert on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või sadamaala, Digby Islandi parvlaevaterminal ja Alaska Ferry Terminali sadam.\nDawson CreekDawson Creek pakub külastajatele paljugi huvitavaid elamusi nagu kaldapealsed, Alaska Highway House'i muuseum ja South Peace Community Multiplex.\nfoto: Amity Joy\nFort NelsonFort Nelson on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või baarid, Fort Nelsoni muuseum ja Art Fraseri memoriaalpark.\nBritish Columbia põhjapiirkond – populaarsemad vaatamisväärsused\nKultuurikeskus CN CentreKultuurikeskus CN Centre on publikumagnet vaid 1,3 km kaugusel kesklinnast, kus alati toimub midagi huvitavat. Kui Kultuurikeskus CN Centre sulle meeldib, siis võib samas lähedal asuv Charles Jago spordikompleks samuti sulle huvi pakkuda.\nAlaska Ferry Terminali sadamAlaska Ferry Terminali sadam on hea koht kaldaäärseteks jalutuskäikudeks ja fotosuveniiride kogumiseks vaid 1,8 km kaugusel kesklinnast. Edasi jalutades jääb teele Digby Islandi parvlaevaterminal, kust samuti avanevad kaunid ja avarad vaated.\nfoto: Tammy Oates\nLiard River Hot Springsi loodusparkNeile, kes armastavad aega veeta vabas õhus, võib meeldida Liard River Hot Springsi looduspark, üks mõnusamaid parke vaid 1,8 km kesklinnast. Kui sulle meeldib Liard River Hot Springsi looduspark, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuv Liard River West Corridor Provincial Park sinu jaoks nagu loodud.\nTreasure Cove CasinoTreasure Cove Casino on vaatamisväärsus 2,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Prince George.\nNorthern British Columbia ÜlikoolPrince George on ka tudengielu keskus, millest annab tunnistust kesklinnast 1,2 km kaugusele jääv Northern British Columbia Ülikool.\nNorthern Alberta Railway Parki raudteemuuseumDawson Creek pakub vaatamisväärset ka muuseumisõbrale – värskete väljapanekutega ootab Northern Alberta Railway Parki raudteemuuseum. Kui Dawson Creek köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Alaska Highway House'i muuseum.\nBritish Columbia põhjapiirkond – rohkem teavet\nBritish Columbia põhjapiirkond. Lühitutvustus\nSuure tõenäosusega võib British Columbia põhjapiirkond saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Meie kaardil on kogu British Columbia põhjapiirkond ja selle lähiümbrus oma hotellidega, nii näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest ja saad valida just enesele sobiva.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida British Columbia põhjapiirkond pakub?\nComfort Inn & Suites, Terrace\nToad ülimugavate vooditega, Terrace\nToad südalinnas ülimugavate vooditega, Prince George\nMstar Hotel, Kitimat\nPomeroy Inn & Suites Hotel Dawson Creek, Dawson Creek\nHotell siseujulaga, läheduses on South Peace Community Multiplex\n• Liard River Hot Springsi looduspark (328,7 km südalinnast)\n• Kultuurikeskus CN Centre (396,3 km südalinnast)\n• Glacier Bay rahvuspark (568,2 km südalinnast)\n• Glacier Bay (608,4 km südalinnast)\n• Ross Lake Park (142,1 km südalinnast)\n• Chances Terrace (bingosaal) (241,7 km südalinnast)\n• Tetsa Riveri looduspark (302,7 km südalinnast)\n• Chances Prince Rupert kasiino (319,6 km südalinnast)\n• Totemi ostukeskus (383,6 km südalinnast)\n• North Westi teater (394,8 km südalinnast)\n• Bell Irving Riveri sild\n• Ethel F. Wilsoni memoriaalpark\n• Misty fjordide looduskaitseala\n• Muncho Lake'i looduspark\n• Kitimat Riveri looduspark


Nõuandeid vähendamine Out-of-tasku Healthcare kulud\nKodu >raha & rahandus >Nõuandeid vähendamine Out-of-tasku Healthcare kulud\nJonathan jaanuar 16, 20182018-01-16T20:32:22+00:002018-03-28T00:20:39+00:00 raha & rahandus\nEllujäänud kiiresti Üleminek Healthcare Turg\nTervishoid on kallis, ei ole kahel viisil sellest. kahjuks, see trend kipub suunas suurenenud kulu ja tüsistuse, ei selle vastu. See on eriti tõsi, sest Obama "Taskukohane" Care Act, või ACA. Sa võid teada seda Obamacare.\nKui tegemist on Tervishoid, ACA tegu on teinud asju väga raske-siiski, on olemas viise selle ümber; vastavalt Healthcare.com: "Kuna kindlustusmaksete kulude ja redaktsiooni jätkuvalt tõusevad, mõned inimesed võivad valida, kas maksta maksu karistus, mis, paljudel juhtudel, on odavam kui osta kindlustus. "\nkindlasti, see on talumatu lahendus paljudele. Aga ravikulusid neile, kes ei ole oluliselt õnnistatud nii rahanduse on selline, et tegelikult kindlustamiseks ise võib olla ise ületamatu. Mõned on vastu strateegia dieedi ja füüsilise vältida nii palju juhtumeid meditsiiniline vajadus võimalikult.\nAga sa ei saa ära hoida tabanud auto, või kahjustada ennast, või muutub haige muul viisil. Ravikindlustuse võib olla ainus Sõjaajal sellises olukorras, ja kui sa ei ole seda, võid tõsiselt hädas.\nTea oma valikud\nÜks võimalus vähendada out of pocket kulud on sisseoste väga hoolikalt, enne kui "kirjutama paberisse", nagu öeldakse. On sageli efektiivsemaid lahendusi seal saab panna tööle panna, mis muudab taskukohaste-või vähemalt odavam kui oleks teisiti-teile tagada tervisekindlustus.\nKüsige oma arsti oma rahalist olukorda. Tegemist võib olla võimalusi, et teile pakkuda katvuse vähendatud summa. Kuna arstid on tavaliselt rohkem apt makstakse kindlustuse pakkujad alustada, neil on mõned motivatsiooni, mis aitavad teil välja. Vähemalt, pole halba paludes neil.\nSa võid vaadata alternatiivseid katvuse lahendusi ning, nagu Medi-osa. Sellised lahendused võivad lõigata nii palju kui viiskümmend protsenti oma korduvate kindlustuse arveid igakuiselt.\nEriti kui sa oled juba võla, tuleb salvestada nii palju kui võimalik, võib-ja sa ei taha Rob Peter maksma Paul, nagu öeldakse. See on hea keegi. Kui te ohverdamata asjad nii isikliku hoolduse lihtsalt maksma ravikindlustuse, te kindlasti tuleks uurida abiprogrammide.\nHea uudis on see, ACA on väljapääs. Halb uudis on see,, seal on veel üks aasta minna-ja kui teil on olnud katvuse kogu 2017 vähem kui kolm järjestikust kuud Ravikindlustuse, sa lähed maksma trahvi. See või olla viisakalt sõnakuulmatud ja neelavad iganes karistused arendada tulemusena; mis on sama talumatu.\nTöötlemata tõde on see, et ei ole lihtsaid vastuseid, aga seal on vastused. Sa võid lihtsalt pead tegema vähe uuritud neid leida. Teil on võimalik salvestada out-of-tasku kulud, sa oled lihtsalt kavatse tegema jalavaev teha.\nSildid:Tips On Reducing Out-Of-Pocket Healthcare Expenses\nMüstiliseks Capital ja Rahaturud Nigeeria


Loetu kaja: Valguse kuma\nValisin riiulist üsna kaua kuni kätte jäi Jennifer Donelly eelmisel sajandivahetusel asetleidnud mõrvast ajendatud romaan. Kaanekujundus aitab alati valikule kaasa ja seekord on see pisut müstiline, salapärane.\nMattie on tark, arukas tüdruk. Ema on surnud ja vanema õena hoolitseb ta ennastsalgavalt oma nooremate õdede eest. Üle kõige armastab ta sõnu, kirjutamist, raamatuid. Igaks päevaks valib ta sõnaraamatust ühe sõna, millele loob seoseid argipäevast. Tubli õpilasena on tal võimalus edasi õppima minna. Kuid see mis peaks ja see mis on, on kaks erinevat asja lk197. Mattie sunnitud panus kodutöödesse, kodune vaesus ja despootlik isa pärsivad hariduse omandamise võimalusi.\nParalleelina jookseb ka teine lugu. Mattie kätte usaldatud Grace kirjad, mis on täis ahastust, lootust. Need on kirjad, mida ta ei tohiks avada, kuid ta teeb seda ja neil on äraarvamatu mõju tema edasistele otsustele.\n"Valguse kuma" on ühe tüdruku täiskasvanuks saamise lugu. Lugu sellest, kuidas ära tunda õiget armastust. Kumb on siis parem, kas see, kui sul on armastav perekond või kui sul on sõnad ja lood? Mõnikord on nii, et üks unistus on ühel hetkel hea ja teisel jälle mitte. Mattie hakkab oma unistustes kahtlema, sellele aitavad kaasa sõbrad, armastus oma pere, naabrite, väikese külakogukonna vastu. Miks sa tahad alati teiste inimeste eludest lugeda. Kas sinu enda elu pole sinu jaoks küllalt hea lk 145.\nMa tunnen mõnikord, et mind veetakse alt, […] inimesed raamatutes on head ja õilsad ja isetud, kuid inimesed ei ole sellised ja ma tunnen end mõnikord ninapidiveetud lk 154.\nMõistus kaldub esialgu armastuse poole. Olin rõõmus, et mul oli keegi, kellele oma süda kinkida. Isegi kui ta ei teinud vahet luuletusel ja kartulil ning kaldus üha rääkima maisiseemnetest lk 201. On olemas mõistuse hääl ja südamehääl, ning kui süda ütleb, et tuleb minna, siis tuleb minna. Ma tean, et lubaduse murdmine on halb, kuid mõtlen nüüd, et veel halvem on lasta lubadustel end murda lk 278.\nMõtlemapanevaid seiku on raamatu ja argielu teemal. Kumb siis on parem, kas ekstreemsusest saadav elamus või raamatust saadud elamus või kas neil on üldse vahet? Olla koduperenaine, harida põldu, kasvatada lapsi või õppida ja panna kirja oma lugusid?\nEsimesed 20 lk oli keeruline aru saada, millest üldse lugu vestma hakkab. Loo algus oli tegelikult nagu algus lõpule. Sellise arusaamiseni jõudsin ka pea poole raamatuni jõudes. Enamus osa oli tagasivaade Mattie taustale. Lugesin arusaamiseks mitu korda tagakaane tutvustust, millest võis oodata mõrvalugu. Oli küll mõrv, kuid otsest seost sellel Mattie looga ei olnud. Pigem teemaks valikud, julgus järgida oma südamehäält ja toimunud mõrv aitas Mattiel teha õige valiku.\nTegemist on hästi köitva, väga värvikate kirjeldustega raamatuga. Elu 20 sajandi alguse külakogukonnas ei ole kerge, inimesed on kammitsetud oma kitsarinnalisuses. Kogu ajastu on edasiantud nii ehedalt, et selle lummuses lihtsalt oled.\nVeel räägivad sellest raamatust:\nLabels: 20 saj algus, ameerika kirjandus, Jennifer Donnelly, külaelu


Ida-Virumaa kiremõrvad toovad kaasa kaadrimuudatused Ida prefektuuris - Põhjarannik\nEsileht / Ida-Virumaa kiremõrvad toovad kaasa kaadrimuudatused Ida prefektuuris\nIda-Virumaa kiremõrvad toovad kaasa kaadrimuudatused Ida prefektuuris (0)\nNarva politseijaoskonna töötajad tunnistavad, et on Ida-Virumaal aprillis aset leidnud tragöödiates samuti süüdi, kuna ei pööranud lähisuhtevägivalla probleemidele õigel ajal piisavalt tähelepanu.\nAprillis Ida-Virumaal toime pandud jõhkrad mõrvad toovad endaga kaasa kaadrimuudatused Ida prefektuuris. Sellest teada andnud siseminister viitas ametialasele lohakusele ja vastutusele.\nAprillis vapustasid Ida-Virumaad ja kogu Eestit kaks koletut mõrva: 15. aprillil tapeti Kohtla-Järvel 15aastane neiu, 21. aprillil Narvas 42aastane naisterahvas. Praeguseks teadaolevalt oli mõlemal juhul tegemist lähisuhtevägivallaga.\nMöödunud laupäeval Narvas viibinud siseminister Andres Anvelt ei nimetanud Ida-Virumaad eriti kriminaalseks regiooniks, kuid tõi esile, et üks erinevus ülejäänud Eestiga võrreldes on siin olemas küll: siin hakati lähisuhtevägivalla probleemidele vajalikku tähelepanu pöörama väga hilja.\n“Siin hakkasid alles nüüd näitajad kasvama, ülejäänud Eestis aga kasvasid need kaks aastat tagasi ja on praeguseks seiskunud. See tähendab, et nii politsei kui ka ühiskond tegelevad sellega varasemast rohkem, mõistes, et lähisuhtevägivald eksisteerib ja mängib väga tugevat rolli kogu Eestis. Lähisuhtevägivald on kogu Eesti haigus,” tõdes siseminister.\nAnvelti sõnul on muudatused Ida prefektuuris ilmselgelt vajalikud − ning nende ettevalmistamine juba käibki.\n“Esiteks tulevad siin mõningad kaadrimuudatused,” ütles minister. “Teiseks tahame me tugevdada seda regiooni kaadritega ning seetõttu on kavas ka suur palgatõus: politseinikel kümme protsenti, päästjatel kakskümmend. See on plaanis 2019. aastal, kuid juba praegu annab see võimaluse otsida Ida-Virumaale veel paremaid töötajaid.”\nVastates küsimusele Ida prefektuuris ees ootavate kaadrimuudatuste kohta, nõustus minister, et regioonis toimuva eest vastutavad konkreetsed isikud. “Tegemist on lihtsalt mõningate inimeste lohakusega,” iseloomustas ta konkreetset olukorda, kus erutatud naisterahva kõne oma abikaasa sobimatu käitumise kohta ei toonud politsei poolt kaasa mingeid meetmeid ning mõni aeg hiljem naisterahvas mõrvati.\n“Praegu on käimas politsei- ja piirivalveameti tegevuse audit: kas nad on oma vigu mõistnud, kas nad on neist õiged järeldused teinud ning kas pärast neid traagilisi juhtumeid on tarvis veel mingeid muudatusi teha,” ütles Anvelt.\nTuletame meelde, et uurimine on mõlemad suurt vastukaja tekitanud mõrvad klassifitseerinud tapmiseks, mis on toime pandud raskendavatel asjaoludel ehk eriti piinaval või julmal viisil. Nende kuritegude sooritamises kahtlustatavad mehed − Kohtla-Järvel tapetud neiu endine noormees ja Narvas mõrvatud naisterahva abikaasa − on kinni peetud ning viibivad vahi all.\nTapetud narvalanna Jelena helistas hädaabinumbril 112 juba 5. märtsil. Ta teatas, et abikaasa Sergei ähvardab teda, ent palus siiski, et politsei ei sekkuks ja patrulli välja ei saadaks, kuna nad saavad tekkinud olukorra omavahel lahendatud. Politsei tõdes hiljem, et see oli väga vale samm. “Oleme süüdi,” tunnistas Narva politseijaoskonna juht Sergei Andrejev.\nNagu praeguseks on teada, kasutas ka tapetud Kohtla-Järve neiu poiss-sõber neiu kallal juba varem vägivalda. Ent sel puhul ei jõudnud info vägivallatsemise kohta õigel ajal eakaaslaste ringist kaugemale ning aktiivselt hakati seda arutama alles pärast veretöö toimepanemist.\nUudised 3 tundi tagasi\nPABERLEHT 22. novembril – hundid Kalina külas, 18+ tagatuba Mäetagusel, Murru lubjakivikarjäär (0)\nUudised 4 tundi tagasi\nLüganuse lööb koolivõrgule käärid sisse (0)\nKaru käib Kuremäel õuntega maiustamas (0)\nNaumkin võib saada Jõhvi vallavalitsuse liikmeks (0)\n3 tundi tagasi PABERLEHT 22. novembril – hundid Kalina külas, 18+ tagatuba Mäetagusel, Murru lubjakivikarjäär (0)\n4 tundi tagasi Lüganuse lööb koolivõrgule käärid sisse (0)\n4 tundi tagasi Karu käib Kuremäel õuntega maiustamas (0)\n14 tundi tagasi Naumkin võib saada Jõhvi vallavalitsuse liikmeks (0)\n15 tundi tagasi Narkomaanide abistamiseks pandi käima buss (0)\n20.10.2018 Valaste matkaraja ehitus läks lahti (0)\n18.10.2018 Prokuratuur süüdistab Ossipenko firmasid maksupettuses (0)\n18.10.2018 Aususest ja julgusest (0)\n12.11.2018 Isadepäeva pidu Jõhvis\nIda-Virumaal on põhjust pidutseda (0)\nPargikeskusele pandi teist korda nurgakivi (0)\nElupõlise apteekri elujõud tuleb rõõmsast meelest (0)


Näitab salve tüüpi. Näiteks ümbrised kaameratele, fotoaparaatidele, objektiividele.\nNäitab, kas patareide ja mälukaartide jaoks on eraldi sektsioon või mitte.\nNäitab, kas ühe või mitme objektiivi jaoks on eraldi sektsioon.\nTüüp: Ümbrised, kotid objektiivile\nSisemõõdud: Pole täpsustatud\nVutlar Fujifilm instax mini 11 , Ice White\nTüüp: Ümbrised, kotid kaamerale\nSisemõõdud: 14.5 x 7.5 x 10.5 cm\nTüüp: Ümbrised, kotid fotoaparaatidele, Ümbrised, kotid kaamerale


04-02-2014, 18:16 PM\nPolstrid võib ise vabalt kollaseks värvida nahavärviga, usun et parema puudumisel peaks täitsa ok jääma.\n14-02-2014, 00:24 AM (Seda postitust muudeti viimati: 14-02-2014, 00:46 AM ja muutjaks oli 13piisab.)\nRegistreerimine Eestis: 13.02.2014\nJärgmine ülevaatus: 10/2014\nehk siis täna vahetus sinipass rohelise vastu, kus sees teine omanik. Ka sai see pass oma esimese TÜV-templi. Esimesed ca 70 testikilomeetrit on sõidetud. Homme toimub raskemate lapsehaiguste ravi: karbussipuhastus, (järjekordne) ühe esimese trumli sisse kaemine (kuigi pidur on peal ilmselt uue klotsi tõttu - silindrid on kenad ning liiguvad heaste) ja veermikuvibra otsing. Veermikuvibra tuleb õkki lausa lahtisest kardaanist. Teel olles jõudsin juba mõelda, kui julge ikka olen. Olin piisavalt, et sõidud vaikselt ära sõita.\narusaamatu, kuidas mosu-taolise "taburetiga" kiirelt sõidetakse. Eks näis - äkki muutub mu isend veel enne rallit juhisõbralikumaks. Või harjub juht temaga. Igatahes praegu võttis konkreetne kollane mosu "kõige kehvema juhitavusega auto, millega olen sõitnud" tiitli endale. Ehk annab Suzuki Balenole (4x4 vagun, aastast ca 1997) selle tiitli siiski veel tagasi. Baleno hoiab seda tiitlit juba ca 5..6 aastat ja võiks ikka edasi hoida\nÕõtsub ja kraavi kipub häste aga samas sõit jumalast mugav ka väga kehval teel, vedrud head pehmed ja auto kõrge.\nKui esisild paigas ja lõtkudeta ning tagasild ikka sirgelt all, poel mossel väga vigagi. Kuigi jah, ega see nüüd väga kähkusõidupüss ju tehaseseades ole...\n(15-02-2014, 10:03 AM)v6sa Kirjutas: Kui esisild paigas ja lõtkudeta ning tagasild ikka sirgelt all, poel mossel väga vigagi.\nma loodan, et siin viites on uba - tagavedrud olid kere poolt võtmega keeramata. Ka kardaanipoldid ei olnud võtit näinud - loodetavasti tuligi vibra sealt. Kumbki asi peale vaadates või loksutades endast ei rääkinud.\ntagantjärele meenub mulle ähmaselt mingi ammune tagasilla-taskurätisõlm...\nesmaspäeval saame näha, kas susuuki saab kohutavaima juhitavuse kulla tagasi\neile sai karburaatorit puhastatud ja ka teine lõõr käima pandud. Segukruvile allub aga ikka kole kehvasti. On ehk kellelgi DAAZ-2140 segukruvi silme ees - kas peab olema otsast "silindriga"? St ots ei ole kooniline vaid esimene ca 3..4mm on peenem (ca 2mm), ning siis läheb läbimõõt 4..5mm peale (samuti koonilisuseta - järsult). Kummitihendeid kruvil endal pole. Mul tekkis kahtlus, et kruvi ei ole õige.\n22-02-2014, 04:38 AM (Seda postitust muudeti viimati: 22-02-2014, 04:48 AM ja muutjaks oli 13piisab.)\nsuuremaks hädaks oli-on mootor. Kiirendades hakkab justkui vahele jätma ja jõulisus pole kiita.\ntehtud ja tegeletud on päris palju, aga tulemust suurt pole:\n- süüde korduvalt nn lambimeetodil 10 kraadi enne ÜSS pandud\n- küünalde ja juhtmete vahetus\n- karbussipuhastus (karbuss on DAAZ-2140) kaks korda (rem komplekt sai juba enne sisse). Ujukikambri tase 20mm peal. Kiirenduslõõr töötab (sai tööle pandud). Teise puhastuse järel sai ka ülevaatuspunktis karbussi kruvimas käidud. Süüde sai seal aga tühikäigu heitgaasi järgi täitsa valeks (paugud käisid sõites valesse kohta...), niiet ilmselt polnud sellest karbussireguleerimisel kah pointi...\n- karbussivahetus. Karbuss (oli vist 2107) töötavalt masinalt ja ilma midagi muutmata\n- klapivahede kontroll. Olid kõik 0,15mm\n- klapiajami õige faasi kontroll\n- surveastete mõõtmine. Stabiilne 8,5. Tegu on 160Mm läbisõiduga AI-76 mootoriga. Vähe, aga kas tõesti ebapiisav?\n- kontaktikontroll (oli natuke vähe, sai 0,4mm peale) ja puhastus. Jagajakaas ja kaanealune on eeskujulikud\n- süütepooli vahetus. Kondensaatori vahetus\n- eelsüüte vaakumklapi kontroll\n- kütusepumba lahtivõtt. Paistis ka seest (membraaniosa - aga kas seal on veel midagi uurida?) nagu uus\n- kütusepumba juures täiendava pappfiltri vahetus. Paagi kütusevõtutorult metallfiltri eemaldus ning torustiku läbipuhumine\n- kütusetoru kummiosade vahetus. Vasktoru inspektsioon ja ühe leitud muljumiskoha parendamine\n...aga ikka on kiirendamisel häda ning lõppkiirus kipub kahekohaliseks jääma. Kui kapoti alla kanistri panin ning kütus sealt tuli, tundus asi justkui paranevat. Maanteele siis ei läinud. Proovin ralli eel uuesti - kuigi kütuse peaks ikka paagist saama ning õhku ei tohiks kütusetorusse ahmida. Paagipealset toru ses osas uurida ei taibanud.\neelsüütevaakum on ning klapp toimib, aga oma stroboskoobi olen nii hästi ära pannud, et ei leia ning töötaval mootoril nurgamuutuses seetõttu veenduda ei saa.\npidurivõimendit ei ole veel süsteemist elimineerinud. Pidur on puine küll.\nsuures plaanis on aga mõtted otsas - kütusesegu on, surve on ning õigeaegne süütamine on. Võimsus on aga niru.\n22-02-2014, 07:38 AM\nWelcome to the fucked up carburettor club!\nKontrolli nimekiri oli pikk ja põhjalik, aga seal oleks tahtnud näha veel kolme rida:\nJagajavõlli puksi lõtku kontroll.\nVaakumregulaatori laagri kontroll.\nSüütenurga proovimine märgist mööda, siia-sinna. Need nõukogude märgid ei olnud alatihti õiges kohas.\nmis loom see vaakumregulaatori laager on?\naga süütenurgaga võiks veidi julgemalt katsetada küll. Teine asi - kanalid sodi täis. Tehti nii, et kaua aeglast sõitu saand käulal lasti värske õliga kolmanda käiguga 110-ni välja ja sedasi siis viis minutit tuld. ja kohe uus õlivahetus. enamasti aitas. siiski on 160 tkm mosku mootorile see retsept vägagi riskantne - kes rohkem aeglase väändega piinas ja õigel ajal õli ei vahetanud, sai õlirõhust ja seejärgi motost endast oluliselt rutem lahti. Üle 200 tkm sõitsid ikka vähesed, enamasti oli enne kuskilt midagi suuremat puruks või üldpilt suht kohvi.\n22-02-2014, 14:38 PM (Seda postitust muudeti viimati: 22-02-2014, 14:57 PM ja muutjaks oli Wiki432.)\n(22-02-2014, 12:12 PM)myrakaru Kirjutas: mis loom see vaakumregulaatori laager on?\nPole küll Moskvitši jagaja läbilõige (ei viitsinud rohkem otsida), kuid laager (pos 23) analoogne ja analoogses kohas. Vaakumregulaator peab liigutama kontaktplaati, see pöörleb antud laagril. Selle defekt oli tüüpveks VAZ-ilistel, kuid üle vaadata tuleks teistelgi. Lõtkuga laagri puhul ei ole võimali stabiilset kontaktivahet tagada.\n22-02-2014, 15:09 PM\nomalajal kui mossega sõitsin , käis süüde kõrvajärgi . Sooja mootoriga , neljas käik , gaas põhja , kiirendada ... klapid klõbisevad 3-4 sekundit vot siis on hea ! Muidugi igasugu jama võib teha lühikeseks kulunid bensupumba varras (mossel vist oli ) ja pikaks veninud nukkvõlli kett\n22-02-2014, 15:39 PM\n(22-02-2014, 15:09 PM)tiitnato Kirjutas: ... klapid klõbisevad 3-4 sekundit ...\nKlapiklõbin pole kunagi hea - klapivahed peaks ikka paika saama enne mootori seadistamist.\nKui detonatsioonist rääkida, siis selle kohta käiv jutt on õige.\n22-02-2014, 16:50 PM\nDetonatsiooni klapiklõbinaks nimetamine tehnikafoorumis peaks olema karistatav surmanuhtlusega, eluaegne blokeering kärab ka muidugi.\n22-02-2014, 19:56 PM\nAndke andeks klapiklõbina ja detonatsioon suhtes.\nVõtan süü omaks ja lähen pühapäeval kirikusse andeks paluma .\nKuid veel hullem on minumeelest tegelased kes mõõdavad surveastet ... tegelikult kompressiooni\nneed mõisted on siin vägapaljudel segi , et milline karistus neile ?\n22-02-2014, 20:01 PM\nIkka teibasse, enne võib neljaks tõmmata\n22-02-2014, 20:18 PM\nDetonatsioon on kütusesegu plahvatuslik süttimine temperatuuri ja rõhu mõjul (ehk siis ennem süüteküünla poolt tekitatud sädet).\nNormaalne kütusesegu põlemiskiirus mootoris on 10...30 m/s, detoneeriv põlemine toimub kiirusel 1500...2000 m/s (ehk siis 100x kiiremini).\nMootorikütuse oktaaniarv näitabki kütuse võimet vastu panna rõhule ja temperatuurile ennem iseeneslikku plahvatuslikku süttimist.\nNoo kui lugedas seda , et kui küttesegeu plahvatab liiga vara või valel ajal siis milline detail tekitab klõbisevat heli ?\n23-02-2014, 01:26 AM\npraegu lihtsalt: "tervitused Roostalt!"\nmosu oli tubli. Mitte kiire, aga stabiilne lõpuni.\nJa mina mõtlesin, et me saame adminni teema kaaperdamise eest noomida\n23-02-2014, 11:58 AM\nAhsoo, ongi vaakumregulaatoril laager, millele toetub siis katkestiplokk. Nojah, pole neid jagajaid lammutanud. A kui ikka kõva minekut tahetakse, siis selle saavutamisel üks uus või äraproovitud jagaja ikka asjaks.\nArvan siiski, et soliidne läbisõit minekut ja katsetaja tiibu kärbib. Mu oma taat pidas moskusid 20 aasta peale kolm tükki ära. Koledaid kärusid veeti ja alla saja maanteel ei sõidetud Peale 120 tuhandet pold uue pilli minekust üle kolmveerandi järel, st tõesti üle saja väga ei läinud, siis vahetati uue vastu välja. kusjuures iga järgmine mosku oli uuest peast järjest kehvema mootoriga.\nMossel kahte tüüpi jagajaid on laagriga ja ilma ,erinevus on jala pikkuses,aga ilma laagrita jagajal oli vist 4mm lühem jalg,treial tegi jala pikemaks.Oma mossedel viskasin need laagriga jagajad kohe küljest.


Nõmme turul müüakse liha- ja piimatooteid uues paviljonis - Kaubandus\nNõmme turul müüakse liha- ja piimatooteid uues paviljonis\nJuuni lõpul tunnistas Tallinna Tervisekaitsetalitus kehtetuks Nõmme turule antud tunnustamisotsuse, kuna turul valitsenud kiiresti riknevate ning säilitamisel külmrežiimi vajavate toiduainete müügitingimused ei vastanud nõuetele.\nNüüdseks on liha- ja piimatoodete müügiks rajatud uus müügipaviljon, teatas Nõmme linnaosa valitsus.\nTäna hommikul külastasid Nõmme linnaosavalitsuse ametnikud taas Nõmme turgu, et näha, kas turu rentnik NT Kaubanduse AS on juulikuus olukorra parandamiseks midagi ette võtnud.\nNõmme linnaosavanem Rainer Vakra sõnul pole olukord turul veel kaugeltki ideaalne, kuid esimesed sammud on turu rentnik endise olukorra muutmiseks juba teinud, mis loodetavasti ei jää viimasteks. "Kuigi vanas turuhoones on lihasaal ning selle kelder endiselt suletud, on liha- ja piimatoodete müügiks ette valmistatud uus müügipaviljon. Seal on valmis ehitatud külmkamber, eraldi hakkliha valmistamise ja liha raiumise ruum ning taarapesu ruum. Müügilettide taha on toodud sooja ja külma vee ühendused ning kanalisatsioon," lisas ta.\nVakra sõnul on tervisekaitsetalituse poolt märgitud puudused likvideeritud ka kalasaalis. Ruumi põrandad on betoneeritud ja värvitud, saali seinad ja laed pestud ja osaliselt uuesti värvitud ning viidud vastavusse hügieeni üldnõuetega.\nTuru rentniku esindaja on teinud Tallinna linnale ettepaneku alustada läbirääkimisi äriühingu võõrandamise-omandamise tingimuste kooskõlastamiseks. Rentniku esindaja poolt tehtud ettepanekute läbivaatamiseks moodustatakse Nõmme turu üürilepingust tulenevate küsimuste lahendamise komisjon, kuhu kaasatakse spetsialiste ka teistest linna ametitest.\nKomisjon vaatab läbi üürilepingu tingimused ja vajadusel teeb ettepaneku üürilepingu kaasajastamiseks. Samuti on komisjoni ülesandeks välja selgitada turu reaalne tervisekaitseline olukord. Komisjoni tööd hakkab juhtima Nõmme linnaosa vanem Rainer Vakra.\nNõmme Linnaosa Valitsus soovib, et turg jätkaks tegevust praeguses asukohas ning oleks tagatud nii müüjate kui ostjate rahulolu.


Kes on järgmine võimalik peaminister Jüri Ratas? - Delfi Eesti\n07.november 2016 21:07\nLaupäeval Keskerakonna esimeheks valitud Jüri Ratasel küll valitsuse töö kogemust pole, kuid ometi on sotsid ja IRL teinud talle ettepaneku peaministri kohale asuda. Taavi Rõivasel soovitasid koalitsioonikaaslased omakorda ametist tagasi astuda. Kes on aga uus võimalik peaminister?\nReformierakonna koalitsioonipartnerid Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) teatasid täna, et enam nad Reformierakonnaga koostööd ei tee ja peaminister Taavi Rõivas võiks ametist tagasi astuda. Partnerid süüdistasid Reformierakonda Keskerakonnaga koostöö plaanimises, kuid Rõivase kinnitusel Keskerakonnaga läbirääkimisi peetud pole. Reformierakondlased on ka märkinud, et seda on teinud hoopis IRL ja SDE ise. Igal juhul on praegune valitsus kukkunud ja ees ootab uus. IRL ja SDE on teinud juba Keskerakonna värskele esimehele Jüri Ratasele ettepaneku hakata peaministriks.\nKes on Jüri Ratas? Tuntuks sai ta 2005. aastal 27-aastaselt Tallinna linnapeana. Toona toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel tegi Tallinnas puhta vuugi Keskerakond, erakonna esimees Edgar Savisaar oli kaks aastat Andrus Ansipi esimeses valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister ja samal perioodil oli Jüri Ratas Tallinna linnapea. Pärast seda hakkas Savisaar ise linnapeaks ja Ratas suundus riigikokku, kus ta kohe ka riigikogu aseesimeheks sai.\nKerime aga korra kaugemale, päris algusesse. Jüri Ratas sündis 1978. aasta 2. juulil Tallinnas, lõpetas 1996. aastal Tallinna Nõmme gümnaasiumi ja jätkas õpinguid Tallinna tehnikaülikooli majandusteaduskonnas. 2000. aastal lõpetas ta ülikooli ärikorralduse bakalaureusena ja kaitses 2002. aastal majandusteaduse magistri kraadi. Seejärel omandas ta veel teise kõrghariduse ja lõpetas 2005. aastal Tartu ülikooli õigusinstituudi õigusteaduse erialal. 2007. aastal alustas Ratas riigikogus töötamise kõrval õpinguid Tallinna tehnikaülikoolis doktoriõppes haldusjuhtimise erialal.\nTöö tegemist alustas Ratas üsna pea pärast keskkooli lõpetamist: 1996–1998 oli ta turu-uurija firmas ANR Amer Nielsen Eesti ja 1997–1999 analüütik Ehituse TU Instituudis. Aastal 1999 asutas ta autohooldusega tegeleva osaühingu Värvilised ja oli kolm aastat selle tegevjuht. Ühtlasi tegutses ta aastatel 1999–2000 Eesti Kindlustuse müügiesindajana. Poliitikas alustas Ratas tegevust 2000. aasta augustis, mil ta liitus Eesti Keskerakonnaga. Poolteist aastat hiljem, 2002. aasta veebruaris, sai temast Edgar Savisaare juhitava Tallinna linnavalitsuse kantselei majandusnõunik. Aprillis 2003 nimetati ta Tallinna abilinnapeaks. Tema vastutusalaks olid teedeehitus ja kommunaalteenused. Sellel ametikohal töötas ta oktoobrini 2004 ja uuesti alates märtsist 2005 vastavalt võimukoalitsiooni muutumistele linnavolikogus.\n2005. aasta sügisel pärast KOV valimisi võttis aga Ratase poliitiline karjäär tuule alla: Keskerakond võitis Tallinnas ülekaalukalt valimised, saavutas absoluutse enamuse ja moodustas ilma partneriteta uue linnavalitsuse. Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare toel tõusis linnapeaks senine abilinnapea Jüri Ratas, kelle linnavolikogu 2005. aasta novembris ametisse kinnitas.\n2006. aastal hakkasid blogijad massiliselt linkima Jüri Ratase Tallinna kodulehel asuvale leheküljele sõnaga "abiratas". Seetõttu ilmus Google'i otsingumootoris otsingusõna "abiratas" puhul esimesena Jüri Ratase lehekülg. Tallinna linnakantselei oli seetõttu sunnitud korduvalt linnapea kodulehe aadressi muutma.\n27. märtsil 2007 lahkus Jüri Ratas linnapea ametikohalt, sest ta valiti riigikogusse. "Jüri Ratasele antud rohkem kui 6000 häält on kindel alus minna riigikogusse. Tallinlaste huvid vajavad tugevaid esindajaid ka Toompeal," teatas ise tallinlastelt 18 013 häält saanud Savisaar kõnes, milles selgitas rahvale, miks ta otsustas mitte minna riigikokku, vaid Tallinna linnapeaks hakata.\nEsialgu suundus Ratas aga palgata puhkusele ja tema kohuseid asus täitma abilinnapea Taavi Aas. Ametlikult vabastas Tallinna linnavolikogu Ratase linnapea ametikohalt 5. aprillil 2007 ja valis uueks linnapeaks senise majandus- ja kommunikatsiooniministri Edgar Savisaare.\nAjakirjanike hinnangul oli linnapea kohalt lahkuma pidamine Jüri Ratasele ootamatu ja pettumust valmistav. Temale kui linnapeale ei olnud erilisi etteheiteid. On kahtlustatud, et Ratasel on olnud lahkarvamusi Savisaarega. Linnapea vahetamise põhjusena nägi Tallinna volikogu SDE fraktsiooni nõunik Jaak Juske vajadust paigutada Savisaar nähtavale ametikohale. Tema sõnul oli Ratas nagunii olnud marionettlinnapea, kes täitis erakonnajuhi ja majandusministri Savisaare käske.\nJüri Ratas algatas Euroopa Rohelise pealinna idee. Euroopa 15 linna esindajad ja Eesti Linnade Liidu esindaja allkirjastasid 15. mail 2006 Tallinnas Euroopa rohelise pealinna memorandumi, tehes Euroopa Komisjonile ettepaneku algatada rohelise pealinna tiitli väljaandmine. Euroopa rohelise pealinna tiitli saab säästva arengu põhimõtteid järgiv linn, kus on parandatud ühistranspordi kvaliteeti, laiendatud parkide ja haljasalade pindala, juurutatud nüüdisaegset jäätmekäitlust ning rakendatud innovaatilisi lahendusi linna üldise elukeskkonna parandamiseks. Euroopa Rohelise Pealinna auhinnale oli esimesel aastal 35 kandidaati, millest Euroopa Komisjon valis välja 8 finalisti. 23. veebruaril 2009 toimunud auhinnatseremoonial esindas Eestit Jüri Ratas. Euroopa Rohelise pealinna tiitel anti 2010. aastaks Stockholmile ja 2011. aastaks Hamburgile.\nKui Ratas ka Tallinna linnapea ametist lahkuda ei soovinud, siis riigikogus on tal sellest hoolimata kenasti läinud. 4. märtsil 2007 toimunud XI riigikogu valimistel kogus Ratas Tallinnas Mustamäe ja Nõmme linnaosa valimisringkonnas 6109 häält, mis oli Mustamäe-Nõmme ringkonnas Urmas Paeti järel teine ja Keskerakonnas Edgar ja Vilja Savisaare järel kolmas tulemus.\n2. aprillil 2007 kogunenud riigikogu XI koosseisu avaistungil valiti Jüri Ratas 38 poolthäälega riigikogu teiseks aseesimeheks. 15. juunil 2009 valiti ta 49 poolthäälega aseesimeheks tagasi.\n28. augustil 2011 kandideeris Jüri Ratas Keskerakonna esimeheks, kuid kaotas erakonna XIII kongressil toimunud hääletusel senisele esimehele Edgar Savisaarele. Et ta erakonna juhatusse ei kandideerinud, siis jäi ta uuest juhatuse koosseisust välja. Tänavu kandideeris ta Savisaare vastu uuesti ja lõpetas Savisaare pika valitsusaja Keskerakonnas.\nIsiklikust elust ka natuke: Jüri Ratase isa on 1999. aastast Keskerakonda kuuluv Rein Ratas. Jüri Ratas on abielus ning tal on tütar ja kaks poega.\nSDE juhatus tegi Taavi Rõivasele ettepaneku peaministri kohalt tagasi astuda (57) 07.11.2016\nAllikas: sotsid ja IRL pakkusid Jüri Ratasele peaministri kohta (237) 07.11.2016\nVIDEO: Priit Sibul: loomulikult ei meeldi IRLile Keskerakonna lepe Ühtse Venemaaga (92) 07.11.2016\nVIDEO: Margus Tsahkna: Reformierakond on 17 aastat võimul olles muutunud riigiparteiks (31) 07.11.2016\nDELFI FOTOD: SDE juhatus kogunes valitsuskriisi tõttu istungile (7) 07.11.2016\nDELFI VIDEO: Kadri Simson rõõmustas Keskerakonna isolatsiooni lõppemise üle (76) 07.11.2016\nDELFI FOTOD: IRLi juhatus kogunes poliiitilist olukorda arutama (11) 07.11.2016\nVabaerakond kutsub SDE ja IRL-i juhatusi Rõivast hülgama ja uut valitsust looma (30) 07.11.2016


Uno Schultz: heaolu kasimata tagahoov - Arvamus\nUno Schultz: heaolu kasimata tagahoov\n2. august 2013, 10:49\nVandetõlk ja luuletaja Uno Schultz kirjutab Eestis uskumatuna näivast suhtumisest, mida veel isegi praegu võib läänes kohata: Nõukogude Liit oli heaolumaa ja massirepressioonid olid õigustatud.\nOlime abikaasaga hiljuti ühel väiksemal rootslaste peol. Kõik oli väga meeldiv, vesteldi rahulikult ja – nagu Rootsis tavaline – ei puudutatud tundlikke teemasid. Seltskonnas oli ka üks pikka aega Rootsis elanud, rootslannaga abielus kreeklane, kelle temperamenti ja mõttelaadi ei tundunud võõral maal elatud aastad mõjutanud olevat.\nMingil hetkel läks jutt seltskonnas Euroopa ajaloole. Ja siis ühtäkki vaatab kreeklane minule ja abikaasale demonstratiivselt otsa: «Ja mis teil seal Balti riikides 1934. aastal toimus?» – «Me ei saa aru, millest te räägite!» vastasime jahmunult nagu ühest suust, ootamatut küsimust pareerides.\n«Küll te aru saate,» lausus mees parastava naudinguga, «loomulikult maksis Nõukogude Liit teile selle eest 1940. aastal kätte.»\nKas ajamasin oli mind tõesti paisanud tagasi nõukogude aega, marksistlik-leninistlikule loengule nn fašistlikest diktatuuridest Balti riikides? Kommunismiajast tundus tuttav seegi, et suruti peale eestlase-lätlase-leedulase rolli korraga. Ometi ei olnud see esimene verbaalne rünnak Eesti vastu, mille osaliseks ma läänes elades olen saanud.\nEsimene kord oli aastaid tagasi ühes Rootsi riigiasutuses, kus viibisin seoses tööga. Meesametnik, saades teada, et olen Eestist pärit, nähvas automaatselt: «Noh, siis teenis ju teie isa natsistlikus sõjaväes?» Nagu ülal mainisin, on rootslased äärmiselt konfliktikartlikud ja selles ühiskonnas ei pea seetõttu valvel olema – keegi lihtsalt ei ütle pahasti. «Ei, minu isa oli Punaarmees,» vastasin. Mees jäi kohe vait, aga minul on senini veel okas hinges, et ma midagi teravamat ei lisanud.\nRootsis levis 60ndatel ja 70ndatel laialt punane ideoloogia (täpsustan: punane, aga valdavalt mittenõukogulikus vormis) ja see mõjutab siiani paljusid rootslasi. Seda tausta arvestades panin ma oma «õige» vastusega ametnikul suu kinni.\nMitmel korral on rootslased ettevaatlikult viinud jutu vene vähemuse olukorrale Eestis. Mul on Eestis palju vene tuttavaid, aga mingit erilist kurtmist nende suust kuulnud pole. Seda ma rootslastele vastangi, lisades, et millegipärast ei soovi ükski venelane enam Eestist emamaale kolida. Viimane näib olevat mõjukas argument, osa läänenaabreid näib mu vastusega rahule jäävat, osa väljendab siiski tagasihoidlikku umbusku.\nPõhjus on selles, et rootslase arvates on Rootsi super-võrdõiguslik riik, kus, erinevalt teistest maadest, puudub diskrimineerimine sootuks. Rootslastelt tuleb aga vastuseks küsida: kuidas teie enda riigis rahvusvähemused ennast tunnevad? Vaatamata «ideaalsele» seadusandlusele on Rootsis sel alal kuhjaga probleeme, mida sisserändaja märkab iga jumala päev.\nVahetult pärast Eesti taasiseseisvumist oli mul kokkupuuteid mõnede soome haritlastega, kellele Eesti iseseisvus... kuidas nüüd viisakalt väljenduda... ei imponeerinud. Kas oli selle põhjuseks, et soome-ugri areenile ilmus soome keelele ja keeleteadusele, jah, Soome riigilegi, ootamatult veel üks võrdväärne konkurent? Tookord ma ei osanud ega julgenudki sellele adekvaatselt reageerida, pealegi viibisin nende territooriumil. Loomulikult on selliseid soomlasi vähe, aga nad on täiesti olemas.\nTooksin näite veebientsüklopeediast Vikipeedia. Ainukesed Vikipeediad, kus Eesti kohta käivad nõukogudeaegsed riigiviited on vormis «Eesti NSV» (isegi elulugude sünni- ja surmakohtades) on vene ja soome Vikipeedia. Vene omast saab veel kuidagi aru, aga et soomlased oma lähima sugurahva ajalugu nii tõlgendavad – sellel peavad olema mingid psühholoogilised või muud sellised põhjused.\nSoome Vikipeedias on näiteks Aavo Pikkuus ja Andrus Veerpalu sündinud Eesti NSVs – kõigis teistes Vikipeediates on Eesti avaliku elu tegelased sündinud (või surnud) Eestis.\nKui üks Eesti vikipedist mõned «Eesti NSVd» Soome Vikipeedias «Eestiks» parandas, tekkis sellest suur pahandus. Soome Viki aruteluleheküljele ilmus hulk hõimuvendade ärritunud ja kohta kätte näitavaid vastuseid, à la «Ajalugu muuta ei saa!». Huvitav, kas Saksa okupatsiooni ajal Prantsusmaal või Norras sündinud inimesed on soome Vikipeedia järgi sündinud Saksamaal?\nÕnneks oli vastuste hulgas ka Eesti ajaloost arusaajaid. Minu meelest on ka soomlase Martti Turtola kirjutatud Konstantin Pätsist ja Johan Laidonerist pajatavate raamatute üks, võibolla osalt alateadlikki eesmärk eesti rahvale kui «väikevennale» koht kätte näidata.\nKui Eesti kunagi taasiseseisvus, mõtlesime, et kõik vaba maailma inimesed ootavad meid avasüli võrdsete riikide perre. Olen läänes kohanud nõukogudemeelsemaid inimesi, kui Nõukogude Liidus kunagi nägingi!\nRootsi valimispropagandas osaleb muuhulgas tilluke Rootsi Kommunistlik Partei, kelle ideaalühiskond ongi Nõukogude Liit ning kelle liikmete meelest polnud mingit Gulagi ega massiküüditamisi ja mahalaskmisi olemas – me ise olla selle kõik välja mõelnud. Ja kui mingid tapmised aset leidsidki, siis oli see õigustatud(!) kommunistliku tuleviku nimel. Tänavatel propagandat tehes skandeerivad nad Brežnevi ajast tuttavaid loosungeid, eriti vihased ollakse maade-varade tagastamise peale. Loomulikult on tegu Eesti Vabariigi vastastega. Muide, ühe aktiivse rootsi sotsiaaldemokraadi suustki olen kuulnud arvamust: «Teil Eestis oli nõukogude ajal väga hea elu, kool oli teil eesti keeles.»\nKõrvalepõikena: ühes Stockholmi antikvariaadis sattusin lehitsema pärastsõjaaegset rootsikeelset kommunistlikku brošüüri, kus väideti, et Balti riikidel polnud pärast Esimest maailmasõda õigust tekkida, ja tunti heameelt, et nad on nüüd Nõukogude Liiduga ühendatud.\nOlen kohanud ka üht nõukogudemeelset keeleteadlasest naisprofessorit, kes kogu noorusaja võitles nõukogude võimu kehtestamise eest läänes. Ta käis kunagi ka Nõukogude Liidus, kus noort naiskommunisti võeti vastu kui kuninga kassi: tasuta sanatooriumid jne. Nüüd üliõpilased tema punapropagandast enam ei huvitu, ka Venemaa on selja keeranud.\nAga meelsus on jäänud. Mõni aasta tagasi käis ta Tartu Ülikoolis loenguid pidamas. Eestis ei leidnud ta midagi head: honorar loengute eest olevat väike, bussid liiga täis (kommentaariks, nõukogude ajal õõtsusime bussides nagu silgud tünnis), iga päev ei olevat saanud duši all käia (kas tema arvates olid nõukogude ajal duširuumid iga nurga peal?).\nKeeleprofessoril õnnestus külastada üht eesti perekonda. Söögilaual oli suur küpsetatud kala. Küsimuse peale, kuidas pere elab, vastas pereisa: «Hästi.» – «Aga ma ju nägin, kui halvasti nad elasid, laual oli ainult kala,» avaldas professorinna mulle nördimust. Suure kalaga seoses tuleb meelde, kui õnnelik ma olin, kui ema, seisnud ära pika järjekorra, vahel harva koju räimi tõi. Suurt kala söögilaual ma nooruspõlvest küll ei mäleta. Ja veel, kui hästi või halvasti elatakse, otsustab eesti pereisa ikka ise!\nMinu kogemus on selline, et Eesti iseseisvuse suhtes vaenulikult väljenduvad just punase/marksistliku mõttelaadiga inimesed. Kuidas Eestit sellistes olukordades kaitsta, verbaalselt muidugi? Kas kaitsmisel on üldse mõtet?\nOleneb olukorrast. Kui inimene on ideoloogilistel ajenditel vaenulik, siis ei tasu üldjuhul vaidlusse laskuda, niikuinii sellest mingit tolku ei ole. Kui põhjuseks on vestluskaaslase teadmatus, siis tuleb Eesti ajalugu ja praegust olukorda selgitada.\nAastate jooksul olen kummatigi aru saanud, et kõige parem kaitse sellisel puhul on vasturünnak. Ka iga lääne heaoluriigi ülesvuntsitud ukseesise, plekivaba fassaadi, läikivate parkettidega saalide ja luksustubade varjus on kasimata tagahoov. Kui te vaidlusel mõtet ei näe, viige jutt nende riigi tagahoovile.\nMa ei anna enam armu isegi Läti- ja Leedu-vastastele, rääkimata Eesti suhtes vaenulikest. Põrutan kahurist. Vanuse õigusega. Aga et kahurituli efektiivne oleks, peab heaoluriikide endi ühiskondlikke valupunkte hästi tundma.\n• «Ja mis teil seal Balti riikides 1934. aastal toimus?» – «Me ei saa aru, millest te räägite!» vastasime jahmunult. «Küll te aru saate,» lausus mees parastava naudinguga, «loomulikult maksis Nõukogude Liit teile selle eest 1940. aastal kätte.»\n• Meesametnik, saades teada, et olen Eestist pärit, nähvas: «Noh, siis teenis ju teie isa natsistlikus sõjaväes?» – «Ei, minu isa oli Punaarmees,» vastasin. See «õige» vastus pani ametnikul suu kinni.\n• Keeleprofessoril õnnestus külastada üht eesti perekonda. Söögilaual oli suur küpsetatud kala. Küsimuse peale, kuidas pere elab, vastas pereisa: «Hästi.» – «Aga ma ju nägin, kui halvasti nad elasid, laual oli ainult kala,» avaldas professorinna mulle nördimust.


FOTOD | Keilas on läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid - DELFI\nFOTOD | Keilas on läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid\nSattusid ka ise ohvriks? Saada pildid vihje@delfi.ee! Täiendatud 13.14\nKeilas läbi torgatud rehvid Foto: Delfi lugeja\nAlates neljapäevast on Keilas läbi torgatud enam kui 20 auto rehvid, paljudel neist isegi mitu rehvi.\nPraeguse info kohaselt on sel nädalavahetusel Keilas läbi torgatud üle 20 erineva auto rehvid, kinnitas Põhja prefektuuri pressiesindaja Delfile. Mõnel autol on läbi torgatud üks-kaks, mõnel kõik neli rehvi. Hetkel on teada see, et rehvid on läbi torgatud terava noataolise esemega. Politsei algatas juhtumite uurimiseks väärteomenetlust.\nKa ise rehvide läbitorkamise ohvriks langenud ja Delfiga ühendust võtnud mees rääkis, et rehvide läbitorkamine algas neljapäeval Paldiski maanteelt, rehve on massiliselt lõhutud ka Pargi ja Kruusa tänaval.\n"Väga paljud on teinud ka politseisse avalduse, teen ka ise," kinnitas mees. "Üks juhtum on selline, kus inimesel torgati kõik rehvid läbi, ta pani uued rehvid alla ja täna tal on jälle kõik läbi torgatud," lisas ta. Mehe enda kaubikul on läbi torgatud kaks rehvi.\nDelfiga ühendust võtnud naine rääkis, et tuli perega laupäeva hilisõhtul kella 23.30-23.45 paiku autoga koju ja Kooli tänaval oli sellel ajal suur kamp noori. "Oleme ise Kooli tänava elanikud ja ohvriks on langenud meie lähedased naabrid. Imestasime veel, et mis toimub ja kust nad sellisel kellaajal tulevad," rääkis ta.\nNoori oli naise sõnul palju Vaikse tänava ja Haapsalu maantee vahelisel lõigul. "Midagi rohkemat ei oska öelda, sest me ei sõitnud nendest mööda, ainult nägime neid autolaternate valgusvihus eemalt."\nKeila linnavalitsus andis oma Facebooki lehel teada, et täna hommikul kella 9 seisuga on politseile laekunud teave 12 erineva aadressi kohta, kus on kahjustatud sõidukite rehve. Tegemist on torkevigastustega ja kannatada saanud sõidukite hulk on suur.\nKahju kannatajatel palub linnavalitsus helistada 112 ja juhtumist teada anda. Esimene info rehvide lõhkumisest tuli laupäeva hommikul enne kella 8.\nKui linnakodanikel on mingeid tähelepanekuid, siis palub linnavalitsus need edastada kas linna piirkonnapolitseiniku Annika Koppeli e-postile aadressil annika.koppel@politsei.ee või piirkonnavanema Mart Meriküll e-postile aadressil mart.merikyll@politsei.ee. Samuti saab info edastamiseks ööpäevaringselt helistada Lääne-Harju politseijaoskonna korrapidajale telefonil 6 125 710 või tööpäeviti kella 9–17 Keila politseimajja telefonil 6 124 510.


Tartu jätkab riigi toel huvihariduse värskendamist\n4. aprill 2018 / Tartu Linnavalitsus kiitis heaks Tartu linna huvihariduse ja huvitegevuse täiendava toetuse kasutamise eelarve.\nRiigi ligi poolemiljonilisest eraldisest kasutatakse suur osa huvihariduse uuendamiseks mõeldud vahendite konkursiks.\n2017. aastal esmakordselt eraldatud riigipoolse toetuse tänavune summa on 486 629 eurot. See jaguneb vastavalt Tartu linna huvitegevuse ja huvihariduse kavale viie kitsaskoha lahendamiseks. Lähiaastatel on Tartu sihtideks suurendada hariduslike erivajadustega laste osalust noorsootöös ning uuenduslike huvialade hulka, samuti luua juurde loodus-, tehnika- ja täppisteaduste huvihariduse võimalusi, arendada huvitegevust koolides ning toetada huvikoole õppurite arvu kasvatamisel.\nTänavu katsetab linnavalitsus muuhulgas loodushariduslike ettevõtmiste toetamist pikapäevarühmades. Kui pilootprojekt osutub edukaks, siis jätkatakse töösuunaga ka edaspidi. Uute ideede jõudmiseks Tartu huviharidusse toetatakse sel aastal ka huvitegevuse praktikute arendusreise välisriikidesse.\nTartu linna huvihariduse ja huvitegevuse kava eest vastutav noorsooteenistuse juhataja Piret Talur tõi selle aasta plaanidest esile veel koolitused erinevate sihtrühmadega töötavatele huvikoolide õpetajatele, ringijuhtidele ja treeneritele. Tänavu sügisel on tema sõnul kavas asuda ka esimestes koolides rakendama Tartu haridusteenuste süsteemi Arno loodud huvitegevuse kaardistamise moodulit. "Kui Arno huvitegevuse moodul hästi toimima hakkab, on loodud alus ka huvitegevuse senisest sihikindlamaks arendamiseks üldhariduskoolides," ütles Talur.\nViimati muudetud 04.04.2018\nNoorsootöö projekti- ja programmitoetuste taotlemise tähtaeg on saabumas 30. august 2021\nSellel nädalal toimuvad huvihariduse ja -tegevuse 2022. aasta toetuse infopäevad 23. august 2021\nTartu linn andis huvihariduse ja -tegevuse valdkonnale ligi 200 000 eurot kriisitoetust 29. juuli 2021


Vooremaa Marek Kütt tuli Eesti juunioride meistriks\nMarek Kütt tuli Eesti juunioride meistriks\nLaupäeval Keilas peetud Eesti ja Soome juunioride ühistel meistrivõistlustel vaba- ja naistemaadluses võitis Marek Kütt (Põltsamaa SK Nipi) esikoha kehakaalus kuni 66 kg. Medali võitsid Põltsamaa maadlejad ka kehakaalus kuni 74 kg, kus Jako Kivimägi lõpetas võistluse kolmanda kohaga.\nMullustel U20 vanuseklassi meistrivõistlustel pronksmedali võitnud Marek Kütt oli tänavu ülikindel ‒ viies matšis loovutas ta vastastele vaid ühe tehnilise punkti. Päeva pikima matši pidas Marek Kütt avakohtumises, kus SK Kuldkaru esindaja Maksim Tarassovi võitmiseks punktidega 14:1 kulus tal kolm minutit ja 26 sekundit. Teises ringis suutis Marek Kütt vaid 50 sekundiga koguda matšivõiduks piisava 10:0 edumaa soomlase Teijo Kukkohovi vastu ning seejärel järjest seljatada veel kaks Soome maadlejat. Kolmandas ringis pidi tema paremust tunnistama Topi Puhakka, neljandas Jami Järvinen.\nMeistrivõistluste finaalkohtumises oli Marek Küti vastaseks teise alagrupi samuti nelja võiduga läbinud Soome esindaja Said Hossini, kelle jõud olid teiste hulgas üle käinud ka kokkuvõttes 11. koha saanud põltsamaalasest Kristjan Orionist.\nFinaalkohtumises pidas Hossini eestlase survele vastu veidi üle kolme minuti, siis saavutas Marek Kütt võiduks piisava 11:0 eduseisu.\nKarjääri kaheksanda Eesti noortemeistrivõistluste esikoha saanud Marek Kütile järgnesid üldises paremusreas soomlased Said Hossini, Miika Kaivolainen, Jami Järvinen ja Topi Puhakka. Kuuenda koha sai Kevin Kreedemann (MK Tulevik), kokku osales selles kehakaalus 16 maadlejat.\nKehakaalus kuni 74 kg oli Jako Kivimägil üksteist konkurenti. Avakohtumistes seljatas ta Gregor Nõgese (MK Delta) ning Erik Beckeri (MK Tulevik), kuid pidi seejärel tunnistama soomlase Waltteri Latvala 10:0 paremust. Pronksimatšis oli Kivimägi taas kindel, seljatades Olli Rossi. Kehakaalu finaalkohtumises alistas Erik Reinbok (SK Kuldkaru) Waltteri Latvala.\nVabamaadluses jõudsid põltsamaalastest esikuuikusse ka Penno Pall ja Termet Ploovits, kes said kehakaalus kuni 55 kg vastavalt viienda ja kuuenda koha. Naistemaadluse kehakaalus kuni 66 kg lõpetas Liina Tähnas võistluse samuti kuuenda kohaga.


Homsest juba algab Tallinna Lauluväljakul ratsavõistlus Jumping Tallinn\nEesti Ratsaspordi Liit, 30. august 2017\nEeloleval nädalalõpul toimub Lauluväljakul ainulaadne kogupere festival, mille raames saab näha ka kõrgetasemelist ratsasporti. Lausa kolm ratsaspordiala on võistlusel esindatud: takistussõit, koolisõit ja rakendisport. Laupäeval peetakse MK-etapp koolisõidus ja pühapäeval kulmineerub võistlus MK-etapiga takistussõidus. Postimees teeb võistlusest ja festivalist otseülekande lausa kolmel päeval.\nVõistlusega alustatakse juba neljapäeva õhtul, kui kell 20:00 astuvad üles rakendid. Reedel, mil alustame ka otseülekannetega, algab võistluspäev juba kell 8:00 hommikul. Siis on kavas takistussõit, mille kõrgeim parkuur (140 cm) algab orienteeruvalt kell 14:15. Peale seda, 16:30 on kavas koolisõidu GP programm. Päeva lõpetavad kell 19:00 jällegi rakendid.\nLaupäevane võistluspäev on kõige pikem, kui alustatakse jällegi kell 8:00. Päeva highlight on kindlasti koolisõidu muusikaline vabakava, mis on ühtlasi ka MK-etapp. Koolisõit algab kell 11:45. Takistussõidus on kõrgeim parkuur 145 cm, mille raame peetakse nii meeskondlikku kui individuaalarvestust. Parkuur algab kell 16:45. Päeva lõpetab showprogramm, mis tutvustab kostüümiratsutamist. Pühapäeval alustab võistlus ja otseülekanne kell 8:30 ja päeva lõpetab kell 15:00 algav takistussõidu MK-etapp.\nVõistluse osalejate nimekiri ja tulemused: https://online.equipe.com/en/competitions/21281\nVõistluse ajakava: http://jumpingtallinn.ee/ratsutamisfestival