KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/1620,\nmillega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/61, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiasutuste suhtes kohaldatava likviidsuskatte nõudega\nKomisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/61 (2) tuleks muuta, et viia see paremini kooskõlla rahvusvaheliste standarditega ja soodustada tõhusamat likviidsusjuhtimist krediidiasutustes.\nEelkõige selleks et võtta piisavalt arvesse krediidiasutuste tegevust kolmandates riikides, tuleks loobuda kolmandas riigis asuva tütarettevõtja hoitavate varade suhtes minimaalse emissioonimahu nõude kohaldamisest, et selliseid varasid saaks kajastada konsolideerimise eesmärgil. Vastasel juhul võib emaettevõtjal tekkida konsolideeritud tasandil likviidsete varade puudujääk, kuna kolmandas riigis asuvast tütarettevõtjast tulenev likviidsusnõue sisalduks konsolideeritud likviidsusnõudes, kuid varade suhtes, mida see tütarettevõtja hoiab oma likviidsusnõude täitmiseks selles kolmandas riigis, konsolideeritud likviidsusnõuet ei kohaldataks. Siiski tuleks kolmandas riigis asuva tütarettevõtja varasid aktsepteerida ainult sellises ulatuses, mis vastab sellest tütarettevõtjast tuleneva likviidsete vahendite netoväljavoolule stressiperioodil samas valuutas, milles varad on nomineeritud. Nagu kõigi muude kolmanda riigi varade puhul, peaksid ka need varad olema arvessevõetavad ainult siis, kui need kvalifitseeruvad likviidseteks varadeks selle kolmanda riigi õigusnormide kohaselt.\nTõdetakse, et keskpangad saavad pakkuda likviidsust oma riigi valuutas ja et keskpankade krediidireiting on likviidsuse eesmärgil vähem oluline kui maksejõulisuse eesmärgil. Seetõttu ja selleks et viia delegeeritud määruse (EL) 2015/61 eeskirjad paremini kooskõlla rahvusvahelise standardiga ja tagada rahvusvaheliselt tegutsevatele krediidiasutustele võrdsed tingimused, peaksid reservid, mida liidu krediidiasutuse kolmandas riigis asuv tütarettevõtja või filiaal hoiab sellise kolmanda riigi keskpangas, millele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus ei ole andnud krediidikvaliteedi astmele 1 vastavat krediidikvaliteedi hinnangut, peaksid teatavate tingimuste täitmise korral kvalifitseeruma 1. tasandi likviidseteks varadeks. Konkreetselt tuleks neid reserve pidada kvalifitseeruvaks, kui krediidiasutus võib need mis tahes ajal stressiperioodi jooksul välja võtta ja lisaks on sellise väljavõtmise tingimused kindlaks määratud asjaomase kolmanda riigi järelevalveasutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades. Siiski peaks neid reserve olema võimalik kajastada 1. tasandi varana üksnes eesmärgiga katta likviidsete vahendite netoväljavoolu stressiperioodil samas valuutas, milles reservid on nomineeritud.\nAsjakohane on arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2402 (3). Kõnealune määrus sisaldab kriteeriume, mille alusel määratakse kindlaks, kas väärtpaberistamist saab pidada lihtsaks, läbipaistvaks ja standarditud väärtpaberistamiseks. Kuna need kriteeriumid tagavad lihtsate, läbipaistvate ja standarditud väärtpaberistamiste hea kvaliteedi, tuleks neid kasutada ka selleks, et määrata kindlaks, millised väärtpaberistamised on kõrge krediidikvaliteediga likviidsed varad likviidsuskatte nõude arvutamise eesmärgil. Kui väärtpaberistamised vastavad lisaks delegeeritud määruses (EL) 2015/61 juba sätestatud ja nende likviidsusomadustest sõltuvatele kriteeriumide ka kõikidele määruse (EL) 2017/2402 nõuetele, peaksid need seega olema delegeeritud määruse (EL) 2015/61 kohaldamisel aktsepteeritavad 2B tasandi varadena.\nDelegeeritud määruse (EL) 2015/61 rakendamine ei peaks takistama rahapoliitika tulemuslikku ülekandumist majandusse. Tehinguid EKPga või liikmesriigi keskpangaga suurte pingete korral eeldatavasti pikendatakse. Seega peaks pädevatel asutustel olema võimalik loobuda likviidsuspuhvri arvutamiseks kasutatava tagasipööramismehhanismi rakendamisest EKP või liikmesriigi keskpangaga sõlmitud tagatud tehingute puhul, kui tehingu vähemalt ühel poolel on tegemist kõrge krediidikvaliteediga likviidsete varadega ja tehingud tähtaeguvad järgmise 30 kalendripäeva jooksul. Siiski tuleks nõuda, et pädevad asutused konsulteeriksid enne loobumiseks nõusoleku andmist tehingu vastaspooleks oleva keskpangaga, ja kui see keskpank on eurosüsteemi keskpank, ka EKPga. Lisaks tuleks loobumiseks nõusoleku andmise suhtes kohaldada asjakohaseid kaitsemeetmeid, et vältida võimalikku õiguslikku arbitraaži ja negatiivseid stiimuleid krediidiasutuste jaoks. Samuti tuleks tuletistehingute kaudu saadud tagatised tagasipööramismehhanismi kohaldamisalast välja jätta, et ühtlustada liidu eeskirjad veelgi rohkem Baseli pangajärelevalve komitee kehtestatud rahvusvahelise standardiga.\nLisaks tuleks repotehingutest, pöördrepotehingutest ja tagatise vahetustehingutest tulenevate vahendite välja- ja sissevoolude käsitlemine viia täielikult kooskõlla Baseli pangajärelevalve komitee kehtestatud rahvusvahelise standardi kohase likviidsuskattekordaja käsitlusega. Konkreetselt peaks väljaminevate rahavoogude arvutus olema otseselt seotud tehingu pikendamismääraga (mis on vastavuses antud tagatise väärtuskärpega, mida kohaldatakse sularahakohustuse suhtes, nagu on ette nähtud Baseli pangajärelevalve komitee standardis), mitte aluseks oleva tagatise likviidsuse väärtusega.\nKuna praktikas on ette tulnud lahknevaid tõlgendusi, on oluline täpsustada mitut delegeeritud määruse (EL) 2015/61 sätet, eriti neid, mis käsitlevad likviidsuskatte nõude täitmist; puhvrisse kvalifitseerumist kokkuleppimata krediidiliinide alusel rahastamise saamiseks kättesaadavasse keskpanga hallatavasse kogumisse kuuluvate varade puhul, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate puhul ning koostöövõrgustike, krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemide hoiuste ja muude rahaliste vahendite puhul; muudest toodetest ja teenustest tulenevate täiendavate likviidsete vahendite väljavoolude arvutamist; grupisiseste krediidi- ja likviidsuslimiitide eeliskohtlemise võimaldamist; lühikese positsiooni kohtlemist ning järgmise 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevate rahaliste vahendite arvessevõtmist.\nSeepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/61 vastavalt muuta,\nDelegeeritud määrust (EL) 2015/61 muudetakse järgmiselt.\nkolmanda riigi varasid, mida hoiab kolmandas riigis asuv tütarettevõtja, võib aktsepteerida konsolideerimise eesmärgil likviidsete varadena, kui need kvalifitseeruvad likviidseteks varadeks selliste kolmanda riigi õigusaktide kohaselt, millega kehtestatakse likviidsuskatte nõue, ja vastavad ühele järgmistest tingimustest:\nvarad vastavad kõikidele käesoleva määruse II jaotises sätestatud nõuetele;\nvarad ei vasta käesoleva määruse II jaotises emissioonimahu suhtes sätestatud erinõudele, kuid vastavad kõikidele selle jaotise ülejäänud nõuetele.\nPunkti ii alusel aktsepteeritavaid varasid võib aktsepteerida ainult sellise summa ulatuses, mis vastab sellest tütarettevõtjast tulenevale likviidsete vahendite netoväljavoolule stressiperioodil vara nomineerimise valuutas;“.\npunktid 8 ja 9 jäetakse välja;\n„11. „stress“– krediidiasutuse maksevõime- või likviidsuspositsiooni järsk või tõsine halvenemine, mis on tingitud turutingimuste või idiosünkraatiliste tegurite muutusest ja mille tulemusel tekib märkimisväärne oht, et krediidiasutus ei suuda täita tähtajaks oma kohustusi, mille täitmise tähtaeg on järgneva 30 kalendripäeva jooksul;“.\n„5. Krediidiasutused arvutavad ja jälgivad likviidsuskattekordajat aruandlusvaluutas kõikide kirjete puhul olenemata sellest, mis valuutas need on tegelikult nomineeritud.\nLisaks sellele arvutavad ja jälgivad krediidiasutused teatavate kirjate puhul eraldi likviidsuskattekordajat järgmiselt:\nkirjete puhul, mille kohta esitatakse eraldi aruanded muus valuutas kui aruandlusvaluuta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 lõikega 2, arvutavad ja jälgivad krediidiasutused eraldi likviidsuskattekordajat selles muus valuutas;\naruandlusvaluutas nomineeritud kirjete puhul, kui muudes valuutades kui aruandlusvaluuta nomineeritud kohustuste koondsumma on võrdne 5 %ga krediidiasutuse kogukohustustest või suurem, välja arvatud regulatiivne kapital ja bilansivälised kirjed, arvutavad ja jälgivad krediidiasutused eraldi likviidsuskattekordajat aruandlusvaluutas.\nKrediidiasutused teatavad pädevale asutusele likviidsuskattekordaja vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.“;\n„6. Krediidiasutused ei arvesta likviidseid varasid, vahendite sissevoolusid ja väljavoolusid topelt.“\n„2. Varad on omand, õigus või huvi, mida hoiab krediidiasutus või mis kuuluvad punktis a osutatud kogumisse ja mis ei ole mingil viisil koormatud. Selle kohaldamisel arvatakse vara olevaks koormamata juhul, kui selle suhtes ei kohaldata mingeid õiguslikke, lepingulisi, regulatiivseid või muid piiranguid, mis takistavad krediidiasutusel sellise vara likvideerimist, müümist, ülekandmist, määramist või üldiselt võõrandamist kohese müügi või repolepingu kaudu järgneva 30 kalendripäeva jooksul. Koormamata varadena käsitatakse järgmisi varasid:\nkogumisse kuuluvad varad, mis on kättesaadavad koheseks kasutamiseks tagatisena, et saada täiendavat rahastamist krediidiasutusele kättesaadavate kokkulepitud, kuid veel rahastamata krediidiliinide alusel, või kui kogumit haldab keskpank, siis krediidiasutusele kättesaadavate kokkuleppimata ja veel rahastamata krediidiliinide alusel. See punkt hõlmab varasid, mille krediidiasutus on paigutanud koostöövõrgustiku või krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi keskasutusse. Krediidiasutused eeldavad, et kogumisse kuuluvad varad on koormatud suurenevas likviidsuse järjekorras, võttes aluseks 2. peatüki kohase likviidsete vahendite liigituse ja alustades varadest, mida likviidsuspuhvri puhul ei aktsepteerita;\nvarad, mille krediidiasutus on saanud krediidiriski maandamise eesmärgil tagatisena pöördrepotehingute ja väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute puhul ning mida krediidiasutus võib võõrandada.“;\nteine krediidiasutus, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:\nemitent on artikli 10 lõike 1 punktis c või artikli 11 lõike 1 punktis a või b osutatud avaliku sektori asutus;\nvara on artikli 10 lõike 1 punktis f või artikli 11 lõike 1 punktis c või d või artikli 12 lõike 1 punktis e osutatud pandikiri;\nvara kuulub artikli 10 lõike 1 punktis e kirjeldatud kategooriasse;“;\nmis tahes muu üksus, kes teostab oma peamise majandustegevusena ühte või enamat direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevust. Käesoleva artikli kohaldamisel ei peeta väärtpaberistamise eriotstarbelisi ettevõtjaid kuuluvaks käesolevas punktis osutatud üksuste hulka.“;\nlõikele 7 lisatakse punkt aa:\nartikli 10 lõike 1 punktis d osutatud nõuded keskvalitsuse vastu;“.\nlõike 1 teise lõigu punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:\nartikli 10 lõike 1 punktides b ja d osutatud nõuded keskpankade vastu;“;\nkehtestades sisemised süsteemid ja kontrollimeetmed, et anda likviidsuse juhtimise funktsioonile tegelik tegevuslik kontroll ja õigus muuta likviidsed varad rahaks mis tahes ajal 30 kalendripäeva pikkuse stressiperioodi jooksul ja saada juurdepääs tingimuslikele rahalistele vahenditele, minemata otseselt vastuollu olemasolevate äri- või riskijuhtimisstrateegiatega. Eelkõige ei kaasata vara likviidsuspuhvrisse juhul, kui vara rahaks muutmine ilma asendamiseta 30 kalendripäeva pikkuse stressiperioodi jooksul kõrvaldaks riskimaanduse, mille tulemusel tekiks krediidiasutuse sisemisi piiranguid ületav avatud riskipositsioon;“.\nlõike 1 punkti b alapunkt iii asendatakse järgmisega:\nreservid, mida krediidiasutus hoiab alapunktis i või ii osutatud keskpangas, tingimusel et krediidiasutus võib sellised reservid mis tahes ajal stressiperioodi jooksul välja võtta ja et sellise väljavõtmise tingimused on kindlaks määratud krediidiasutuse pädeva asutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades.\nKäesoleva punkti kohaldamisel kehtib järgmine:\nkui reserve hoiab tütarettevõtjast krediidiasutus, määratakse väljavõtmise tingimused kindlaks olenevalt olukorrast tütarettevõtjast krediidiasutuse liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades;\nkui reserve hoiab filiaal, määratakse väljavõtmise tingimused kindlaks olenevalt olukorrast filiaali asukohaks oleva liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades;“;\nvarad, milleks on sellise kolmanda riigi keskvalitsuse või keskpanga vastu olevad või tema poolt garanteeritud nõuded, kellele krediidikvaliteeti hindav määratud asutus ei ole andnud krediidikvaliteedi astmele 1 vastavat krediidikvaliteedi hinnangut kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõikega 2;\nreservid, mida krediidiasutus hoiab alapunktis i osutatud keskpangas, tingimusel et krediidiasutus võib sellised reservid mis tahes ajal stressiperioodi jooksul välja võtta ja et sellise väljavõtmise tingimused on kindlaks määratud selle kolmanda riigi pädevate asutuste ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või selle kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades.\nAlapunkti ii kohaldamisel kehtib järgmine:\nkui reserve hoiab tütarettevõtjast krediidiasutus, määratakse väljavõtmise tingimused kindlaks tütarettevõtjast krediidiasutuse kolmanda riigi pädeva asutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades;\nkui reserve hoiab filiaal, määratakse väljavõtmise tingimused kindlaks filiaali asukohaks oleva kolmanda riigi pädeva asutuse ja selle keskpanga, kus reserve hoitakse, vahelises lepingus või kolmanda riigi asjaomastes eeskirjades.\nSelliste varade kogusumma, mis kuuluvad esimese lõigu alapunktide i ja ii alla ning on nomineeritud teatavas valuutas, mida krediidiasutus võib aktsepteerida 1. tasandi varadena, ei või ületada summat, mis vastab krediidiasutuse likviidsete vahendite netoväljavoolule stressiperioodil samas valuutas.\nKui esimese lõigu alapunktide i ja ii alla kuuluvad varad on osaliselt või täielikult nomineeritud valuutas, mis ei ole asjaomase kolmanda riigi omavaluuta, võib krediidiasutus aktsepteerida neid varasid 1. tasandi varadena ainult mahus, mis vastab sellisele osale krediidiasutuse likviidsete vahendite netoväljavoolust stressiperioodil selles välisvaluutas, mis on seotud krediidiasutuse tegevusega riigis, kus likviidsusrisk võetakse;“;\nlõike 1 punkti f alapunkt ii asendatakse järgmisega:\n„tagatiste kogumisse kuuluvad nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele, või kui pädev asutus kohaldab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõike 1 viimase lõigu kohast osalist loobumist, selles lõigus osutatud tingimustele;“;\n„2. Lõike 1 punktis f osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjade turuväärtuse suhtes kohaldatakse vähemalt 7 % suurust väärtuskärbet. Välja arvatud seoses ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate aktsiate ja osakutega artikli 15 lõike 2 punktides b ja c sätestatud juhtudel, ei pea ülejäänud 1. tasandi varade suhtes väärtuskärbet kohaldama.“\nlõike 1 punkti c alapunkt ii asendatakse järgmisega:\ntagatiste kogumisse kuuluvad nõuded krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõike 1 punktis c sätestatud tingimustele, või kui pädev asutus kohaldab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 129 lõike 1 viimase lõigu kohast osalist loobumist, selles lõigus osutatud tingimustele;“;\nlõike 1 punkti d alapunkt iv asendatakse järgmisega:\n„1. Artikli 12 lõike 1 punktis a osutatud varaga tagatud väärtpaberitest tulenevad riskipositsioonid kvalifitseeruvad 2B tasandi väärtpaberistamistena, kui täidetud on järgmised tingimused:\nnimetust „lihtne, läbipaistev ja standarditud“ või nendele omadustele otseselt või kaudselt osutavat nimetust on lubatud väärtpaberistamise kohta kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (*1) kohase väärtpaberistamise korral ning kasutamine toimub sellega kooskõlas;\nkäesoleva artikli lõikes 2 ja lõigetes 10–13 sätestatud kriteeriumid on täidetud.\n(*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).“;"\n„krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on andnud krediidikvaliteedi hinnangu, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 264 kohaselt krediidikvaliteedi astmele 1, või lühiajalise krediidikvaliteedi hinnangu korral samaväärsele krediidikvaliteedi astmele;“\n„positsiooni puhul on tegemist kõige kõrgema nõudeõiguse järguga väärtpaberistamise seeria või seeriatega ja kõige kõrgem nõudeõiguse järk säilib kogu tehingu kehtivusaja jooksul. Sel eesmärgil loetakse väärtpaberistamise seeriat olevaks kõige kõrgema nõudeõiguse järguga, kui pärast täitmisele pööramise teate, ja kui see on kohaldatav, siis kiirendatud menetluse teate kättetoimetamist ei ole väärtpaberistamise seeria põhisumma- ja intressimaksete saamise seisukohast allutatud sama väärtpaberistamise tehingu või skeemi teistele seeriatele, võtmata vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõikele 6 arvesse intressimäära- või valuutatuletislepingutest tulenevaid tasumisele kuuluvaid summasid, teenustasusid ja muid sarnaseid makseid;“;\npunktid c–f ja h–k jäetakse välja;\npunkti g muudetakse järgmiselt:\n„väärtpaberistamise positsioon on tagatud aluseks olevate riskipositsioonide kogumiga ja kõik need aluseks olevad riskipositsioonid kuuluvad ainult ühte järgmistest alakategooriatest või hõlmavad nii alapunktis i kui ka alapunktis ii osutatud eluasemelaene:“;\nalapunkt iv asendatakse järgmisega:\nautolaenud ja -liisingud, mis on antud liikmesriigis asutatud või selle residendiks olevatele laenu- või liisinguvõtjatele. Sel eesmärgil hõlmavad autolaenud ja -liisingud laene ja liisinguid, mis on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (*2) artikli 3 punktides 11 ja 12 määratletud mootorsõidukite ja haagiste, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 167/2013 (*3) osutatud põllu- või metsamajanduslike traktorite, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 168/2013 (*4) osutatud kaherattaliste mootorrataste ja kolmerattaliste mootorsõidukite või direktiivi 2007/46/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis c osutatud roomiksõidukite rahastamiseks. Sellised laenud ja liisingud võivad hõlmata abitegevusena pakutavaid kindlustus- ja hooldustooteid või sõidukite täiendavaid osi ning liisingu puhul liisitud sõidukite jääkväärtust. Kõik kogumisse kuuluvad laenud ja liisingud peavad olema tagatud väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja kasuks sõidukile seatud esimese järjekoha koormatise või tagatise või asjakohase garantiiga, näiteks omandiõiguse säilitamise sättega;\n(*2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1)."\n(*3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1)."\n(*4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).“;"\nlõiked 3–9 jäetakse välja.\nkui krediidiasutus ei ole teadlik ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aluspositsioonidest, peab ta alusvarade likviidsuse taseme kindlaksmääramisel ja neile asjakohase väärtuskärpe määramisel eeldama, et ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja investeerib likviidsetesse varadesse maksimaalse volituste kohaselt lubatud summa samas kasvavas järjekorras, nagu likviidsed varad on lõike 2 kohaldamise eesmärgil liigitatud, alustades lõike 2 punktis h osutatud likviidsetest varadest, kuni koguinvesteeringute ülemmäära saavutamiseni.“;\n„Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakute turuväärtuse ja väärtuskärbete kindlaksmääramiseks ettevõtja depositooriumi või ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja fondivalitseja tehtavate arvutuste õigsust peab vähemalt kord aastas kinnitama välisaudiitor.“\n1. Kui krediidiasutus kuulub liikmesriigis kas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 113 lõikes 7 osutatud liiki krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemi, võrgustikku, mille suhtes saaks kohaldada kõnealuse määruse artiklis 10 sätestatud erandit, või koostöövõrgustikku, võib krediidiasutuse poolt keskasutuses hoitavaid nõudmiseni hoiuseid käsitada likviidsete varadena, välja arvatud juhul, kui hoiuseid saav keskasutus käsitab neid tegevushoiustena. Kui hoiuseid käsitatakse likviidsete varadena, käsitatakse neid kooskõlas ühega järgmistest sätetest:\n2. Kui liikmesriigi õiguse või õiguslikult siduvate dokumentide kohaselt, mida kohaldatakse ühe lõikes 1 kirjeldatud skeemi või võrgustiku suhtes, on krediidiasutusel 30 kalendripäeva jooksul juurdepääs keskasutusest või mõnest teisest samasse võrgustikku või skeemi kuuluvast krediidiasutusest või investeerimisühingust saadavatele kasutamata likviidsetele vahenditele, siis käsitatakse selliseid vahendeid 2B tasandi varadena, tingimusel et need ei ole tagatud likviidsete varadega ja neid ei käsitleta vastavalt artiklile 34. Likviidsete vahendite kasutamata siduva põhisumma suhtes kohaldatakse vähemalt 25 % suurust väärtuskärbet.“\n„2. Lõikes 1 sätestatud nõudeid kohaldatakse pärast selliste tagatud rahastamistehingute, tagatud laenuandmistehingute või tagatise vahetustehingute poolt, kus kasutatakse vähemalt ühel tehingu poolel likviidseid varasid ja mis tähtaeguvad 30 kalendripäeva jooksul, likviidsete varade seisule avaldatava mõju arvessevõtmiseks tehtavat korrigeerimist, mis tehakse mis tahes kohaldatavate väärtuskärbete mahaarvamise järel, tingimusel et krediidiasutus täidab artiklis 8 sätestatud tegevusnõudeid.“;\n„4. Pädev asutus võib igal üksikjuhul eraldi loobuda täielikult või osaliselt lõigete 2 ja 3 kohaldamisest ühe või mitme tagatud rahastamistehingu, tagatud laenuandmistehingu või tagatise vahetustehingu suhtes, milles kasutatakse vähemalt ühel tehingu poolel likviidseid varasid ja mis tähtaeguvad 30 kalendripäeva jooksul, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused:\ntehingu(te) vastaspool on EKP või liikmesriigi keskpank;\nesinevad erandlikud asjaolud, mis tekitavad ühe või mitme liikmesriigi pangandussektorit mõjutava süsteemse riski;\npädev asutus on enne loobumiseks nõusoleku andmist konsulteerinud tehingu või tehingute vastaspooleks oleva keskpangaga, ja kui see keskpank on eurosüsteemi keskpank, ka EKPga.“;\n„5. EBA esitab komisjonile 19. novembri 2020 aruande lõigetes 2–4 sätestatud tagasipööramismehhanismi tehnilise sobivuse kohta ja selle kohta, kuivõrd tõenäoline on, et see võiks kahjustada liidus asutatud krediidiasutuste äri- ja riskiprofiili, finantsturgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, majandust või rahapoliitika tulemuslikku ülekandumist majandusse. Selles aruandes hinnatakse lõigetes 2–4 sätestatud tagasipööramismehhanismi muutmise võimalikkust, ja kui EBA leiab, et praegune tagasipööramismehhanism ei ole tehniliselt sobiv või mõjub kahjustavalt, tuleks aruandes soovitada alternatiivseid lahendusi ja hinnata nende mõju.\nKomisjon võtab eelmises lõigus osutatud EBA aruannet arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 460 antud õiguse kohaselt muude delegeeritud õigusaktide koostamisel.“\n1. Krediidiasutused arvutavad määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul 30 kalendripäeva pikkuse perioodi jooksul oodatavad likviidsete vahendite sisse- ja väljavoolud vastaspoolte kaupa netopõhiselt, tingimusel et on sõlmitud kõnealuse määruse artiklis 295 sätestatud tingimustele vastavad kahepoolsed tasaarvestuskokkulepped.\n2. Erandina lõikest 1 arvutavad krediidiasutused sellistest valuutatuletistehingutest, mille puhul põhisummade täies ulatuses vahetamine toimub samal ajal (või sama päeva jooksul), tulenevad raha välja- ja sissevoolud netopõhiselt, isegi kui need tehingud ei ole kaetud kahepoolse tasaarvestuskokkuleppega.\n3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „netopõhiselt“ seda, et järgmise 30 kalendripäeva jooksul antavat või saadavat tagatist ei võeta arvesse. Järgmise 30 kalendripäeva jooksul saadava tagatise puhul seevastu tähendab „netopõhiselt“ seda, et seda tagatist ei võeta arvesse üksnes juhul, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:\ntagatis on saamise ajal käsitatav käesoleva määruse II jaotise kohase likviidse varana;\nkrediidiasutus on seaduslikult õigustatud ja oma tegevuse käigus võimeline saadavat tagatist uuesti kasutama.“\nstabiilsete jaehoiuste ja muude jaehoiuste jääksumma, mis on kindlaks määratud kooskõlas artiklitega 24 ja 25;\nmuude selliste kohustuste jäägid, mille tähtaeg saabub, mille väljamaksmist saab väljaandja või rahastaja nõuda või mis sisaldavad rahastaja ootust krediidiasutuse poolt võla tagasimaksmiseks järgneva 30 kalendripäeva jooksul ning mis on kindlaks määratud kooskõlas artiklitega 27, 28 ja 31a;“;\n„3. Kooskõlas lõikega 1 likviidsete vahendite väljavoolu arvutamisel arvatakse sellest maha sellega artikli 26 kohaselt vastastikuses sõltuvuses olevad likviidsete vahendite sissevoolud.“\n„1. Krediidiasutused hindavad regulaarselt likviidsete vahendite väljavoolu tõenäosust ja võimalikku mahtu 30 kalendripäeva jooksul toodete ja teenuste puhul, millele ei ole osutatud artiklites 27–31a ning mida need krediidiasutused pakuvad või sponsoreerivad või mida võimalikud ostjad peaksid nendega seotuks. Kõnealused tooted ja teenused hõlmavad muu hulgas järgmist:\nmuud bilansivälised ja tingimuslikud rahastamiskohustused, sealhulgas mittesiduvad rahastamisvahendid;\nhüpoteeklaenud, mis on kokku lepitud, kuid mida ei ole veel kasutusse võetud;\nkavandatavad väljavoolud seoses seniste erakliendi- või suurkliendilaenude pikendamise või uute erakliendi- või suurkliendilaenude andmisega;\ntuletisinstrumentidest tulenevad kohustused, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingud ja krediidituletisinstrumendid;\nkaubanduse rahastamise bilansiväliste kirjetega seotud tooted.“\nArtikli 25 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:\nhoiuse puhul on tegemist ainult interneti teel juurdepääsetava kontoga;“.\nArtikli 26 lõppu lisatakse järgmine lõige:\n„Pädevad asutused teatavad EBA-le, millised krediidiasutused võivad käesoleva määruse kohaselt väljavoolusid tasaarvestada vastastikuses sõltuvuses olevate sissevooludega. EBA võib nõuda täiendavaid dokumente.“\n„3. Krediidiasutused korrutavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 192 punktides 2 ja 3 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad kohustused, mis tähtaeguvad 30 kalendripäeva jooksul:\n0 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 kohaselt 1. tasandi mis tahes kategooria likviidsete varadena, millele on osutatud artiklis 10, välja arvatud artikli 10 lõike 1 punktis f osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjadena;\n7 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 kohaselt artikli 10 lõike 1 punktis f osutatud kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n15 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 11 kohaselt artiklis 11 osutatud mis tahes 2A tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n25 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 13 kohaselt artikli 13 lõike 2 punkti g alapunktis i, ii või iv osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n30 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 12 kohaselt artikli 12 lõike 1 punktis e osutatud 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n35 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 13 kohaselt artikli 13 lõike 2 punkti g alapunktis iii või v osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n50 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 12 kohaselt artikli 12 lõike 1 punktis b, c või f osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\nminimaalse väärtuskärpe protsendiga, mis määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse artikli 15 lõigetele 2 ja 3, kui need on tagatud ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakutega, mis kvalifitseeruksid – kui neid ei kasutataks neis tehingutes tagatisena – käesoleva määruse artiklite 7 ja 15 kohaselt alusvaraks olevate likviidsete varadega sama tasandi likviidsete varadena;\n100 %ga, kui need on tagatud varadega, mis ei kuulu käesoleva lõigu punktide a–h alla.\nErandina esimesest lõigust on juhul, kui tagatud laenuandmistehingu või kapitaliturupõhise tehingu vastaspool on krediidiasutuse kodukeskpank, vahendite väljavoolu määr 0 %. Siiski kohaldatakse filiaali kaudu filiaali asukohaks oleva liikmesriigi või kolmanda riigi keskpangaga tehtavate tehingute korral 0 %-list vahendite väljavoolu määra üksnes juhul, kui filiaalil on keskpanga likviidsusliinidele sama juurdepääs, sh stressiperioodidel, nagu selles liikmesriigis või kolmandas riigis asutatud krediidiasutustel.\nErandina esimesest lõigust on muidu esimese lõigu kohaselt 25 %st kõrgema vahendite väljavoolu määra kohaldamist nõudvate tagatud laenuandmistehingute või kapitaliturupõhiste tehingute puhul vahendite väljavoolu määr 25 %, juhul kui tehingu vastaspool on võrdne vastaspool.\n4. Järgmise 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvad tagatise vahetustehingud ja muud samalaadsed tehingud toovad kaasa vahendite väljavoolu, kui laenuks võetud vara suhtes kohaldatakse 2. peatüki alusel väiksemat väärtuskärbet kui laenuks antud vara suhtes. Vahendite väljavoolu arvutamiseks korrutatakse laenuks võetud vara turuväärtus kooskõlas lõikega 3 kindlaks määratud laenuks antud vara suhtes kohaldatava vahendite väljavoolu määra ja laenuks võetud vara suhtes kohaldatava vahendite väljavoolu määra vahega. Kõnealuses arvutuses kohaldatakse selliste varade suhtes, mis ei kvalifitseeru likviidseteks varadeks, 100 % suurust väärtuskärbet.\nErandina esimesest lõigust kohaldatakse juhul, kui tagatise vahetustehingu või muu samalaadse tehingu vastaspool on krediidiasutuse kodukeskpank, laenuks võetud vara turuväärtuse suhtes 0 % suurust vahendite väljavoolu määra. Siiski kohaldatakse filiaali kaudu filiaali asukohaks oleva liikmesriigi või kolmanda riigi keskpangaga tehtavate tehingute korral 0 %-list vahendite väljavoolu määra üksnes juhul, kui filiaalil on keskpanga likviidsusliinidele sama juurdepääs, sh stressiperioodidel, nagu selles liikmesriigis või kolmandas riigis asutatud krediidiasutustel.\nErandina esimesest lõigust kohaldatakse selliste tagatise vahetustehingute või muude samalaadsete tehingute puhul, mis nõuaksid esimese lõigu kohaselt 25 %st kõrgema vahendite väljavoolu määra kohaldamist, laenuks võetud vara turuväärtuse suhtes 25 % suurust vahendite väljavoolu määra, juhul kui tehingu vastaspool on võrdne vastaspool.“;\nlisatakse lõiked 7, 8 ja 9:\n„7. Varade puhul, mis on võetud laenuks ilma tagatiseta ja mis tähtaeguvad järgmise 30 kalendripäeva jooksul, eeldatakse nende täies ulatuses väljavoolu, mis toob kaasa likviidsete varade 100 % suuruse väljavoolu, välja arvatud juhul, kui laenuks võetud varad kuuluvad krediidiasutusele ja need ei ole osaks tema likviidsuspuhvrist.\n8. Käesolevas artiklis tähendab „kodukeskpank“ üht järgmistest:\neurosüsteemi keskpank, kui krediidiasutuse päritoluliikmesriik on rahaühikuna kasutusele võtnud euro;\nkrediidiasutuse päritoluliikmesriigi keskpank, kui see liikmesriik ei ole rahaühikuna kasutusele võtnud eurot;\nselle kolmanda riigi keskpank, kus krediidiasutus on asutatud.\n9. Käesolevas artiklis tähendab „võrdne vastaspool“ üht järgmistest:\nkrediidiasutuse päritoluliikmesriigi keskvalitsus, avaliku sektori asutus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus;\nselle liikmesriigi või kolmanda riigi, kus krediidiasutus on tehingute tegemiseks asutatud, keskvalitsus, avaliku sektori asutus, piirkondlik valitsus või kohalik omavalitsus;\nSiiski loetakse avaliku sektori asutusi, kohalikke omavalitsusi ja avaliku sektori asutusi võrdseks vastaspooleks üksnes siis, kui neile on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 115 või 116 kohaselt määratud 20 % suurune või väiksem riskikaal.“\nlikviidsuse pakkuja ja saaja likviidsusriski profiil on pärast lõikes 1 välja pakutud madalama vahendite väljavoolu määra ja selle lõike punktis c osutatud vahendite sissevoolu määra kohaldamist madal;“;\nlikviidsuse pakkuja likviidsusriski juhtimisel võetakse asjakohaselt arvesse likviidsuse saaja likviidsusriski profiili.“\nlõiked 2–5 asendatakse järgmisega:\n„2. Krediidiasutus arvutab ja teatab pädevale asutusele täiendava vahendite väljavoolu, mis tuleneb kõikidest sõlmitud lepingutest, mille lepingutingimustega kaasneb 30 kalendripäeva jooksul ja krediidiasutuse krediidikvaliteedi olulise halvenemise järel likviidsete vahendite täiendav väljavool või täiendavad tagatisevajadused. Krediidiasutus teatab pädevale asutusele kõnealusest vahendite väljavoolust hiljemalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 415 kohaste aruannete esitamise ajal. Kui pädev asutus peab sellist vahendite väljavoolu oluliseks seoses krediidiasutuse likviidsete vahendite võimaliku väljavooluga, nõuab ta, et krediidiasutus lisaks kõnealuste lepingute puhul täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab täiendava tagatise vajadusele või täiendavale raha väljavoolule, mis tuleneb krediidiasutuse krediidikvaliteedi olulisest halvenemisest, mis vastab tema välise krediidikvaliteedi hinnangu langetamisele vähemalt kolme astme võrra. Selliste täiendavate tagatiste ja raha väljavoolude suhtes kohaldab krediidiasutus 100 % suurust vahendite väljavoolu määra. Krediidiasutus vaatab kõnealuse olulise halvenemise ulatuse korrapäraselt läbi, arvestades tema sõlmitud lepingutest tulenevaid asjaolusid, ning teatab läbivaatamise tulemuse pädevale asutusele.\n3. Krediidiasutus lisab täiendava vahendite väljavoolu, mis vastab tagatise vajadustele, mis tuleneksid negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse tuletistehingutele, kui need on olulised. See arvutus tehakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/208 (*5) sätestatud korras.\n4. Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul 30 kalendripäeva jooksul oodatavaid vahendite sisse- ja väljavoolusid võetakse arvesse netopõhiselt kooskõlas käesoleva määruse artikliga 21. Vahendite netoväljavoolu korral korrutab krediidiasutus tulemuse 100 % suuruse vahendite väljavoolu määraga. Krediidiasutused jätavad sellistest arvutustest välja likviidsusnõuded, mis tulenevad käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisest.\n5. Kui krediidiasutusel on lühike positsioon, mis on kaetud laenuks võetud tagatiseta väärtpaberitega, lisab krediidiasutus täiendava vahendite väljavoolu, mis võrdub 100 %ga lühikeseks müüdud väärtpaberite või muude varade turuväärtusest, välja arvatud juhul, kui tingimused, mille alusel krediidiasutus need laenuks võttis, näevad ette nende tagastamist alles pärast 30 kalendripäeva möödumist. Kui lühike positsioon on kaetud tagatud väärtpaberite kaudu finantseerimise tehinguga, eeldab krediidiasutus, et lühikest positsiooni hoitakse kogu 30 kalendripäeva pikkuse perioodi kestel, ja selle suhtes kohaldatakse 0 % suurust vahendite väljavoolu määra.\n(*5) Komisjoni 31. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/208, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega sellise täiendava likviidsete vahendite väljavoolu kohta, mis vastab negatiivse turustsenaariumi mõjust krediidiasutuse või investeerimisühingu tuletistehingutele tulenevale tagatise vajadusele (ELT L 33, 8.2.2017, lk 14).“;"\n„7. Tagatisena saadud hoiuseid ei käsitata kohustustena artikli 24, 25, 27, 28 või 31a tähenduses, kuid nende suhtes kohaldatakse asjakohasel juhul käesoleva artikli lõikeid 1–6. Saadud raha seda osa, mis ületab tagatisena saadud rahasummat, käsitatakse hoiustena kooskõlas artikliga 24, 25, 27, 28 või 31a.“;\nlõige 11 jäetakse välja;\nlõige 12 asendatakse järgmisega:\n„12. Kui seoses peamaakleri teenuste osutamisega on krediidiasutus katnud kliendipoolseid lühikeseks müümisi, sobitades neid sisemiselt teise kliendi varadega, ja need varad ei kvalifitseeru likviidseteks varadeks, kohaldatakse sellistest tehingutest tuleneva tingimusliku kohustuse suhtes 50 % suurust vahendite väljavoolu määra.“\n„6. Kasutamata likviidsuslimiit, mida on võimaldatud väärtpaberistamise eriotstarbelisele ettevõtjale, et ta saaks osta finantssektorisse mittekuuluvatelt klientidelt muid varasid kui väärtpaberid, korrutatakse 10 %-ga selles ulatuses, milles see ületab praegu klientidelt ostetud varade summat, ja kui maksimaalne kasutatav summa on lepinguga piiratud praegu ostetud varade summaga.“;\nlõike 9 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Kui neid tugilaene antakse vahendatud laenudena muu krediidiasutuse vahendusel, võib vahendajana tegutsev krediidiasutus erandina artikli 32 lõike 3 punktist g kohaldada sümmeetrilist sisse- ja väljavoolu. Sisse- ja väljavoolu arvutamisel kohaldatakse saadud ja antud kasutamata krediidi- ja likviidsuslimiidi suhtes käesoleva lõike esimese lõigu alusel kohaldatavat määra, järgides muul juhul käesoleva lõike kohaselt sellega seoses kohaldatavaid tingimusi ja nõudeid.“;\nlõige 10 jäetakse välja.\nLisatakse artikkel 31a:\nKohustustest tulenevad vahendite väljavoolud, mida ei käsitleta käesoleva peatüki muudes sätetes\n1. Krediidiasutused korrutavad 100 % suuruse vahendite väljavoolu määraga mis tahes kohustused, mis kuuluvad tasumisele 30 kalendripäeva jooksul, välja arvatud artiklites 24–31 osutatud kohustused.\n2. Kui kõikide finantssektorisse mittekuuluvate klientide rahastamisega seotud lepinguliste kohustuste (v.a artiklites 24–31 osutatud kohustused) kogusumma ületab 30 kalendripäeva jooksul nendest klientidest tulenevate sissevoolude summat, mis on arvutatud kooskõlas artikli 32 lõike 3 punktiga a, kohaldatakse selle ületava osa suhtes 100 % suurust vahendite väljavoolu määra. Käesoleva lõike kohaldamisel hõlmavad finantssektorisse mittekuuluvad kliendid muu hulgas füüsilisi isikuid, VKEsid, äriühinguid, riike, mitmepoolseid arengupankasid ja avaliku sektori asutusi ning ei hõlma finantssektorisse kuuluvaid kliente ja keskpanku.“\n„2. Krediidiasutused kohaldavad lõikes 1 osutatud likviidsete vahendite sissevoolude suhtes 100 % suurust sissevoolu määra ning need hõlmavad eelkõige järgmisi vahendite sissevoolusid:\nrahalised nõuded keskpankade ja finantssektorisse kuuluvate klientide vastu, mille järelejäänud tähtaeg ei ole pikem kui 30 kalendripäeva;\nmääruse (EL) nr 575/2013 artikli 162 lõike 3 teises lõigu punktis b osutatud kaubanduse rahastamise tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg ei ole pikem kui 30 kalendripäeva;\nrahalised nõuded, mis tulenevad 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvatest väärtpaberitest;\nrahalised nõuded, mis tulenevad omakapitaliinstrumentide oluliste indeksite positsioonidest, tingimusel et neid ei arvestata topelt likviidsete varadega. Kõnealused rahalised nõuded hõlmavad lepingujärgselt 30 kalendripäeva jooksul tasumisele kuuluvaid rahalisi nõudeid, nagu nendest olulistest indeksitest saadavad rahalised dividendid ja raha, mis kuulub tasumisele asjaomaste omakapitaliinstrumentide veel arveldamata müügist, kui neid ei võeta II jaotise kohaselt arvesse likviidsete varadena.\nfinantssektorisse mittekuuluvate klientide vastu olevate selliste rahaliste nõuete (v.a nendelt klientidelt kaubanduse rahastamise tehingutest või tähtaeguvatest väärtpaberitest tulenevad rahalised nõuded) väärtust, mille järelejäänud tähtaeg ei ole pikem kui 30 kalendripäeva, vähendatakse põhisumma makse puhul 50 %. Käesoleva punkti kohaldamisel kasutatakse mõistet „finantssektorisse mittekuuluvad kliendid“ artikli 31a lõikes 2 määratletud tähenduses. Siiski võivad vahendajana tegutsevad krediidiasutused, kelle ees on võtnud artikli 31 lõikes 9 osutatud kohustuse krediidiasutus, mille on asutanud ja mida sponsoreerib vähemalt ühe liikmesriigi keskvalitsus või piirkondlik valitsus, et nad maksaksid lõplikule laenusaajale välja tugilaenu, või kelle ees on võtnud sarnase kohustuse mitmepoolne arengupank või avaliku sektori asutus, arvesse võtta sissevoolu kuni selle väljavoolu summani, mida nad kohaldavad asjaomase tugilaenude andmise kohustuse suhtes;\nmääruse (EL) nr 575/2013 artikli 192 punktides 2 ja 3 määratletud tagatud laenuandmistehingutest ja kapitaliturupõhistest tehingutest tulenevad rahalised nõuded, mille järelejäänud tähtaeg ei ole pikem kui 30 kalendripäeva, korrutatakse:\n0 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 kohaselt 1. tasandi mis tahes kategooria likviidsete varadena, millele on osutatud artiklis 10, välja arvatud artikli 10 lõike 1 punktis f osutatud väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjadena;\n7 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 10 kohaselt artikli 10 lõike 1 punktis f osutatud kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n15 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 11 kohaselt artiklis 11 osutatud mis tahes 2A tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n25 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 13 kohaselt artikli 13 lõike 2 punkti g alapunktis i, ii või iv osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n30 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 12 kohaselt artikli 12 lõike 1 punktis e osutatud 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n35 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – käesoleva määruse artiklite 7 ja 13 kohaselt artikli 13 lõike 2 punkti g alapunktis iii või v osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\n50 %ga, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – artiklite 7 ja 12 kohaselt artikli 12 lõike 1 punktis b, c või f osutatud mis tahes 2B tasandi vara kategooriasse kuuluvate likviidsete varadena;\nminimaalse väärtuskärpe protsendiga kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõigetega 2 ja 3, kui need on tagatud varadega, mis kvalifitseeruksid – olenemata sellest, kas neid kasutatakse uuesti muus tehingus – artiklite 7 ja 15 kohaselt ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja aktsiate või osakutena, mis on samal tasandil alusvaraks olevate likviidsete varadega;\n100 %ga, kui need on tagatud varadega, mis ei kuulu käesoleva punkti alapunktide i–viii alla.\nVahendite sissevoolu ei võeta siiski arvesse juhul, kui krediidiasutus kasutab tagatist lühikese positsiooni katmiseks kooskõlas artikli 30 lõike 5 teise lausega;\nrahaliste nõuete suhtes, mis tulenevad järgmise 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvatest lepingulistest võimenduslaenudest, mille tagatiseks on mittelikviidsed varad, võib kohaldada 50 % suurust vahendite sissevoolu määra. Neid vahendite sissevoolusid võib arvesse võtta ainult juhul, kui krediidiasutus ei kasuta laenudele algselt saadud tagatist lühikeste positsioonide katmiseks;\nrahalised nõuded, mida krediidiasutus, kelle vastu need nõuded on, käsitleb artikli 27 kohaselt, välja arvatud artikli 27 lõikes 3 osutatud keskasutuses hoitavad hoiused, korrutatakse neile vastava sümmeetrilise sissevoolu määraga. Kui neile vastavat määra ei saa kindlaks teha, kohaldatakse 5 % suurust sissevoolu määra;\n30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvad tagatise vahetustehingud ja muud samalaadsed tehingud toovad kaasa vahendite sissevoolu, kui laenuks antud vara suhtes kohaldatakse 2. peatüki alusel väiksemat väärtuskärbet kui laenuks võetud vara suhtes. Vahendite sissevoolu arvutamiseks korrutatakse laenuks antud vara turuväärtus kooskõlas punktis b sätestatud määradega laenuks võetud vara suhtes kohaldava vahendite sissevoolu määra ja laenuks antud vara suhtes kohaldatava vahendite sissevoolu määra vahega. Kõnealuses arvutuses kohaldatakse selliste varade suhtes, mis ei kvalifitseeru likviidseteks varadeks, 100 % suurust väärtuskärbet;\nkui pöördrepotehingute, väärtpaberite laenuks võtmiste, tagatise vahetustehingute või muude samalaadsete tehingute raames saadud 30 kalendripäeva jooksul tähtaeguvat tagatist kasutatakse selliste lühikeste positsioonide katmiseks, mille kestus võib olla pikem kui 30 kalendripäeva, eeldab krediidiasutus, et selliseid pöördrepotehinguid, väärtpaberite laenuks võtmisi, tagatise vahetustehinguid või muid samalaadseid tehinguid pikendatakse ja neist ei tulene mingeid raha sissevoolusid, kajastades selliselt vajadust jätkata lühikese positsiooni katmist või osta asjaomased väärtpaberid tagasi. Lühikesed positsioonid hõlmavad nii juhtusid, kus krediidiasutus müüs sobitatud kauplemisportfellis osana oma kauplemis- või riskimaandamisstrateegiast väärtpaberi lühikeseks kohese müügi teel, kui ka juhtusid, kus krediidiasutus on sobitatud kauplemisportfellis väärtpaberi teatavaks perioodiks laenuks võtnud ja selle pikemaks perioodiks laenuks andnud;\nsissevooluna ei võeta arvesse kasutamata krediidi- või likviidsuslimiite, sealhulgas keskpankadelt saadud kasutamata likviidsuslimiite, ega muid siduvaid kohustusi peale nende, millele on osutatud artikli 31 lõike 9 teises lõigus ja artiklis 34;\nrahalisi nõudeid, mis tulenevad krediidiasutuse enda või krediidiasutusega tihedalt seotud väärtpaberistamise eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud väärtpaberitest, võetakse arvesse netopõhiselt, kohaldades sissevoolu määra, mis põhineb alusvara suhtes käesoleva artikli kohaselt kohaldataval sissevoolu määral;\nlaene, mille lepinguline lõpptähtaeg on kindlaks määramata, võetakse arvesse 20 % suuruse sissevoolu määraga, eeldusel et leping võimaldab krediidiasutusel lepingust taganeda või nõuda makse tegemist 30 kalendripäeva jooksul.“;\n„5. Määruse (EL) nr 575/2013 II lisas loetletud lepingute ja krediidituletisinstrumentide puhul 30 kalendripäeva jooksul oodatavad vahendite sisse- ja väljavoolud arvutatakse netopõhiselt kooskõlas artikliga 21 ning need korrutatakse vahendite netosissevoolu puhul 100 % suuruse sissevoolu määraga.“\nArtikli 34 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:\nlikviidsuse pakkuja ja saaja likviidsusriski profiil on pärast lõikes 1 välja pakutud kõrgema vahendite sissevoolu määra ja selle lõike punktis c osutatud vahendite väljavoolu määra kohaldamist madal;“;\nmuude 1. tasandi varade kui pandikirjade korrigeeritud summa, mis võrdub kõigi selliste muude 1. tasandi likviidsete varade kui 1. tasandi pandikirjade väärtuskärbetejärgse väärtusega, mida krediidiasutus hoiaks mis tahes sellise tagatud rahastamistehingu, tagatud laenuandmistehingu või tagatise vahetustehingu tagasipööramise korral, mis tähtaegub 30 kalendripäeva jooksul alates arvutamise kuupäevast ning mille puhul krediidiasutus ja vastaspool vahetavad likviidseid varasid vähemalt ühel tehingu poolel;\n1. tasandi pandikirjade korrigeeritud summa, mis võrdub kõigi selliste 1. tasandi pandikirjade väärtuskärbetejärgse väärtusega, mida krediidiasutus hoiaks mis tahes sellise tagatud rahastamistehingu, tagatud laenuandmistehingu või tagatise vahetustehingu tagasipööramise korral, mis tähtaegub 30 kalendripäeva jooksul alates arvutamise kuupäevast ning mille puhul krediidiasutus ja vastaspool vahetavad likviidseid varasid vähemalt ühel tehingu poolel;\n2A tasandi varade korrigeeritud summa, mis võrdub kõigi selliste 2A tasandi varade väärtuskärbetejärgse väärtusega, mida krediidiasutus hoiaks mis tahes sellise tagatud rahastamistehingu, tagatud laenuandmistehingu või tagatise vahetustehingu tagasipööramise korral, mis tähtaegub 30 kalendripäeva jooksul alates arvutamise kuupäevast ning mille puhul krediidiasutus ja vastaspool vahetavad likviidseid varasid vähemalt ühel tehingu poolel, ja\n2B tasandi varade korrigeeritud summa, mis võrdub kõigi selliste 2B tasandi varade väärtuskärbetejärgse väärtusega, mida krediidiasutus hoiaks mis tahes sellise tagatud rahastamistehingu, tagatud laenuandmistehingu või tagatise vahetustehingu tagasipööramise korral, mis tähtaegub 30 kalendripäeva jooksul alates arvutamise kuupäevast ning mille puhul krediidiasutus ja vastaspool vahetavad likviidseid varasid vähemalt ühel tehingu poolel.“;\nMäärust hakatakse kohaldama 30. aprillist 2020.\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2402, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).


Suveniirvõti |EtnoArt| Suveniirid ja kingitused\nSuveniirvõti on valmistatud käsitööna kasutades traditsioonilisi sepatöö võtteid. Müügis oleva suveniirvõtme viimistlemiseks on kasutatud mesilasvaha. Mesilasvahaga on sepatöö viimistlemisel kasutatud ammustest aegadest, nagu näiteks ka õli sees põletamist. Mesilasvaha eelis on see, et seda on hiljem lihtsam hooldada. Toodet suveniirvõti on võimalik tellida ka lakitult, kuid selleks oleks vaja jätta teade tellimusega sõnumitesse. Kui soovite, et teie suveniirvõti saabuks Teile viimistletult lakiga või värvitult, lisage tellides teade ja viimistluse muutmine ei too kaasa mingeid lisatasusid- see on täiesti tasuta Teile.\nAutor: Suveniirvõti on valmistatud Thormani sepikojas. Sepikoda tegeleb traditsiooniliste sepiste valmistamisega aastast 1997. Sellest ajast on osaletud mitmetes suuremates ja väiksemates projektides. Restaureeritud vanu ehitisi ja osaletud vanemas stiilis restoranide ja majutusasutuste sisustuse loomisel nii Eestis, Soomes, Rootsis, kui ka Saksamaal. Kui Teil tekib huvi, et Thormani sepikoda võiks olla abiks ka mõnes Teie poolt käima lükatud projektis, siis võtke ühendust thorman@thorman.ee ja kindlasti leiame mingi lahenduse. Lisaks sepatööle on Thormani Sepikoja tegevuseks ka kaasaegsem metallitöö. Aiamööbel, trepid, varikatused, aiad-väravad. Täpsemalt saate sepikoja tegemistest teada www.thorman.ee\nMõõtmed: Kuna suveniirvõti on käsitööna ja valmistatud ilma kaasaegset täppistehnoloogiat kasutamata, siis veidi võivad mõõdud erineda sellest, mis toote kirjelduses on näidatud. Tellides mitu tükki sama toodet, pakime teile võimalikult sarnaste mõõtude ja väljanägemisega kauba, kuid järgmine kord sama toodet tellides võib see olla mõned mm erinevad eelmisest saadetisest. Toome siinkohal tootele iseloomulikud mõõdud:\nTootekood TS 1512


Juhtkiri: kummaline vallavolikogu – nagu Schrödingeri kass - Juhtkiri - Arvamus.postimees.ee\nSamuti tuleb väga ettevaatlik olla seal, kus kahtlustatakse, et konkreetne sundliitmise suund on võetud lähtuvalt mõne võimuerakonna kitsast huvist. Õiguslike vaidluste ajakava on äärmiselt pingeline, sest omavalitsuste valimised on sisuliselt ukse ees. Volikogude valimiste päev on 15. oktoober. Seaduse järgi peab volikogu liikmete arv, valimisringkonnad, valimiskomisjonide liikmed jne olema määratud hiljemalt 90. päevaks enne valimispäeva – s.o juuli keskel. Kui selleks ajaks on lahendamata vaidlusi, milline see uus vald üldse on, millele volikogu valima hakatakse, tekib äärmiselt kummaline olukord, kus valitav volikogu on nagu Schrödingeri kass (ühtaegu nii elus kui surnud). Kuna see võib kaasa tuua ebasoovitavaid tagajärgi tegelikus elus, oleks igati parem säärast seisu vältida.\nTaustaks tasub aga mõelda, et haldusreformi toimumise fakt ja see, et enamikul Eesti territooriumist enam vallapiiride tõmbamise tülisid pole, on omamoodi ime. Seljataga on mitu aastakümmet vaidlusi ja kogemust, et kõik katsed ja ettepanekud takerdusid ikka mõne poliitilise kännu taha. Kusjuures neid kändegi pole kindlasti õiglane pidada vaid erakondade omavaheliseks kiusuks. Üldistades saame öelda, et põrkusid kaks erinevat vaadet sellele, mis on omavalitsuste ülesannetest peamine: kas teenuste osutamine elanikele või kohalike kogukondade huvide esindamine ja keskvõimu tasakaalustamine.\nSamal ajal vähenes absoluutses enamikus omavalitsustes elanike arv ja sattus üha suurema küsimärgi alla nende võime teha jätkusuutlikult kõike seda, mida seaduste järgi omavalitsustelt oodatakse. Asjad liikusid pigem selle poole, et üha rohkem omavalitsuste sisulisi kohustusi oleks tulnud võtta valitsuse korraldada.\nKa eelmiste riigikogu valimiste (2015) eel ei leidunud tervemõistuslikke poliitikavaatlejaid, kes oleksid optimistlikult hüüatanud: nüüd tehakse haldusreform kindlasti ära. Kui tagantjärele võrrelda parlamendierakondade programme ja nüüdseks teoks saanud omavalitsuste ühinemist, siis saab vaid kinnitada, et tegelik reform ei ole saanud selgelt ühegi erakonna nägu.\nAinuüksi selle eest, et kõigest kaks aastat pärast riigikogu valimisi on reform peaaegu tehtud, võib eelmisele koalitsioonile tublisti plusspunkte jagada. Ja praegusele selle eest, et nad haldusterritoriaalsele reformile pidurit ei tõmmanud.\nSee üldine kiitus ei tähenda siiski, et veel ees seisvatesse vaidlustesse ja takistustesse tohiks üleolevalt suhtuda, ja ammugi ei saa väita, et tegu oleks ideaalse reformiga. Samuti on selge, et ühinemine ja ühendamine on alles tegeliku töö algus.


Puuvilju ja ei midagi muud?\nRobert Aps, 29. mai 2015 11:55\nMaailmas kogub populaarsust taimetoitlusest veelgi äärmuslikum eluviis, mille järgijad nimetavad ennast puuviljatoitlasteks.\nKanada näitlejanna Stacey Barrington on saanud end juba 2008. aastast täie õigusega fruitarianiks ehk puuviljatoitlaseks nimetada, sest tema igapäevane menüü on koosnenud peamiselt mahlakatest viljadest. Oma piiratud dieedi teemal blogi pidav Stacey ei ole oma ekstreemse toidusedeli tutvustamisega kindlasti hüüdja hääl kõrbes.\nPuuviljatoitlust on järginud näiteks Mahatma Gandhi. Tema pidi küll kaasasündinud haiguse ägenemise tõttu pärast viit aastat tavalise toidu peale tagasi minema.\nPuuviljatoitlastel võivad olla ka religioossed motiivid. Mõned usuvad, et Aadam ja Eeva sõid vaid puuvilju ja just sellisena on kogu inimkonna toidulaud ette määratudki. India džainistid ei soovi tappa maailmas ühtki elusorganismi ning on seega sunnitud sööma ainult puudelt langenud vilju. Internetist võib leida arvukalt puuviljatoitlaste päevaraamatuid, foorumeid ja infoportaale.\nLeidub inimesi, kes on enda jaoks puuviljadest toitumise alles avastanud, kuid on ka neid, kelle kõhtu on värsked fruktid täitnud juba üle kümne aasta.\nPuuviljatoitlus on üks taimetoitluse alaliike, ent ühesed reeglid puuduvad. Puuviljadeks peavad nad enamasti lihakaid ja seemneid sisaldavaid vilju, nagu ploomid, õunad ja virsikud. Samas liigitavad nad puuviljade alla ka teisi vilju, mida tavaliselt kulinaarsest vaatenurgast puuviljadeks ei peeta.\nMuu hulgas võidakse tarbida marju, paprikat, tomatit, kurki, pähkleid ja seemneid. Reeglitest on puuviljatoitlaste hulgas sama palju arusaamu nagu erinevaid puuvilju maailmas. Mõned söövad ainult neid frukte, mis on ise maha kukkunud.\nSee tuleneb nende soovist taimele toidu kogumise käigus mitte viga teha. Teised ei söö seemneid, kuna need on aluseks uutele taimedele.\nLeidub puuviljatoitlasi, kes ei ütle ära mitmetest kaunviljadest. Mõned lähevad nii kaugele, et lubavad endale kuivatatud puuvilju, pähkleid, mett, oliiviõli ja isegi šokolaadi.\nViis aastat tagasi luges Stacey Barrington Douglas Grahami raamatut “80/10/10”, mis andis talle esimest korda mõtteainet taimetoitluse kohta. Talle hakkas meeldima idee, et enamik kaloritest võib pärit olla väherasvastest puuviljadest.\nKaks aastat järgis ta näpuga toortoidusedelit, et end paremini tunda ja tervist turgutada. Kaalukauss langes lõplikult puuviljade kasuks 2008. aastal, kui ta mõistis, et suurema hulga värskete fruktide söömine on talle ainult hästi mõjunud.\n“Tol aastal sain aru, et mul on pehmem, siledam ja puhtam nahk ning palju rohkem energiat. Kehakaal oli samuti tervislikumaks muutunud,” räägib muu hulgas näitlemiskoolitusi korraldav Barrington. “Minu jaoks tähendab puuviljatoitlus seda, et üle 90% päevas saadavatest kaloritest tuleb värsketest puuviljadest. Kui mul tuleb isu, võin süüa tooreid pähkleid ja rohelisi lehtköögivilju.”\nStacey leiab, et toidusedeli muutmine on tema jaoks olnud üllatavalt kerge ja pole suuri ohvreid nõudnud.\n“Küpsetatud ja keedetud toitude järele tuleb isu ainult emotsionaalsetel põhjustel. Ilmselt on siin tegemist keha mäluga,” tunnistab näitlejanna.\nSarnaselt paljude taimetoitlastega sööb Stacey hooajalisi vilju.\n“Minu tüüpiline päevamenüü varieerub väga palju. Enamasti söön neid vilju, mis parajasti käesoleval aastaajal saadaval on. Talvel sõin ma palju banaane, datleid, punaseid greipe ja külmutatud duriani. Mul ei saa durianist kunagi isu täis! Eelmisel suvel olid mu igapäevased lemmikud mustikad. Praegu söön ma hommikul väikest mõõtu arbuusi, lõunasöögiks võtan ette 5–6 banaani ja õhtusöögiks on mul 3–4 suurt apelsini. Restoranis küsin ma esmalt puuviljavalikut ja kui seda pole, siis tellin toorsalati küpsetest avokaadodest valmistatud salatikastmega. Valan ise vegan-kastet peale, kui neil seda pole,” selgitab Barrington. “Peale durianide on mu lemmikuteks banaanid ja datlid. Kunagi olin suur avokaadode fänn, aga enam need nii isuäratavad ei tundu.”\nPuuviljade söömine võib lihtne olla, kuid tavatu eluviisi mõistmine ei ole alati kergete killast.\n“Enamik mu perekonnast, sugulastest ja sõpradest toetab sellist eluviisi. Olen märganud, et mul on käputäis sõpru ja sugulasi, kes ei kutsu mind enam välja sööma. Neil on ebamugav süüa sooja toitu ja juua klaasikest alkoholi, kui mina tellin ainult puuvilju ja vett. Seega naudin ma nende seltskonda, kes toetavad mu valikut,” selgitab Barrington. “Ma arvan, et mu perekond ja sõbrad võtavad seda kui huvitavat eksperimenti. Mitmed mu sõbrad on hakanud taimetoitlaseks ja peaaegu kõik tuttavad räägivad, kuidas nad nüüd rohkem puuvilju söövad.”\nNäitlejanna tõdeb, et tema elu on muutunud lihtsamaks ja õnnelikumaks. Sooja toidu, loomsete produktide ja alkoholi vältimine on teinud kõik poeskäigud võrdlemisi kergeks. Suurim pluss on see, et enam ei pea ühtki rasvast panni puhtaks nühkima!\nMida teeb selline dieet tervisega?\n“Tervisele on see mõjunud ainult positiivselt. Kunagi vaevlesin kolm-neli korda aastas külmetushaiguste või gripi käes, aga nüüd jään haigeks ainult korra aastas, kui sedagi. Mu nahk on tervem ja mul ei ole enam kehalõhna, ma ei pea nüüd isegi deodoranti kasutama! Mu juuksed ja küüned kasvavad jõudsamalt ja hambad on lausa täiuslikud,” kiidab Barrington dieedi toimet.\nToitumisteadlased ei jaga aga seda arvamust ja manitsevad, et täiskasvanud ei tohiks olla puuviljatoitlased liiga pikka aega järjest. Lastele ja noortele on see nende sõnul aga täiesti sobimatu. Puuviljatoitlus on veelgi piiratuma valikuga kui taimetoitlus, mistõttu toitainete puudus kasvab veel enam.\nColumbia ülikooli terviseedenduse programmis on märgitud, et selline menüü tekitab organismis kaltsiumi, valkude, raua, tsingi, D-vitamiini, enamiku B-rühma vitamiinide ja asendamatute rasvhapete kroonilise puuduse. Sellised toidupiirangud võivad viia sotsiaalse isolatsiooni, toidualaste kinnisideede ja kontrollimatute söömishoogudeni.\nB12-vitamiini ei ole mitte üheski puuviljas, seda saab looduslikult vaid loomsetest saadustest, nagu liha, muna, piim ja kala. Lastele võib saada puuviljatoitlus saatuslikuks, kergemal juhul tekitab see ränga energiapuuduse ja aneemia. Rangete piirangutega toidukuuri ei tohi ette võtta rasedad ja mõne kroonilise haiguse põdejad.\nStacey tegemistega saab kursis olla tema blogi kaudu: http://www.gofruityourself.com.\nelli 31. mai 2015 11:54\nei olegi võimalik ellu jääda selliselt toitudes,,,meie organism ei ole loodus sööma ainult taimi ja puuvilju,,viis banaani korraga,ma usun,e t see inimene on kindlasti suhkruhaige...\n29. mai 2015 12:43\nSee "puuviljatoitlus" on suur nali. Ma ei tea mitte ühtegi inimest, kes ainult puuvilju sööks, KÕIK nad söövad ka köögivilju ja rohelisi lehti ja nimetavad end ikka puuviljatoitlaseks.


Väikesed elektrifirmad asumas hinnatõusu teele - Äripäev\nVäikesed elektrifirmad asumas hinnatõusu teele\nErki Freiberg 14. veebruar 2006, 00:00\nElektrienergia hinna tõus 1. veebruarist pole ASi Narva Elektrivõrk klientidele selle aasta viimane, järgmine tuleb juba aprillis. AS Narva Elektrivõrk varustab elektriga Ida-Virumaad.\nASi Narva Elektrivõrk olmeklientidele tõusis põhitariif 107 sendilt kilovatt-tunni eest 120,21 sendile kilovatt-tunni eest ehk 12,3 protsenti.\nASi Narva Elektrivõrk juhatuse esimehe Ahti Puuri sõnul põhjustas hinnatõusu 1. veebruarist ASilt Eesti Energia ostetava elektrienergia ja võrguteenuse kallinemine juba aasta tagasi, 2005. aasta 1. märtsil, kirjutas Põhjarannik. Kuid Narva Elektrivõrk jätkas müüki vana tariifiga oma tulu arvel.\n"Seni oli Narva Elektrivõrgu elektrienergia tariif üks Eesti võrguettevõtete madalamaid," märkis juhatuse esimees.\nNarva Elektrivõrkude pikka aega madalam hind tulenes Fortum Elekter ASi juhataja Are Veski sõnul sellest, et Narva võrgud on vabaturu klient, kes on importinud elektrit otse Leedust.\nVeski ütles, et see, kas ka Fortum taotleb energiaturu inspektsioonilt tariifide tõstmist, selgub paari nädala jooksul. Praegu teeb ettevõte kalkulatsioone.\nIgal juhul jääb elektri hind Fortumi klientidele praegusele tasemele vähemalt pooleks aastaks, sest just nii pikk on uue hinna menetlemisprotsess.\nSamas jääb võimalik hinnatõus Veski sõnul suhteliselt väikeseks - paari sendi piiresse kilovatt-tunni eest, sest Fortum prognoosib energiatarbimise kasvu sellel aastal, mis vähendab ühiku ülekandehinda.\n"Kliendile on see positiivne, kui püsikulud vähenevad kilovatt-tunni kohta. See tähendab seda, et tariif võib muutuda väga vähe või äärmisel juhul mõningatel juhtudel mitte üldse muutuda," sõnas ta.\nFortumi põhitariif olmeklientidele on 117 senti kilovatt-tunni eest.\nEesti suuruselt kolmanda elektrivõrgu ASi Loo Elekter juhatuse liige Kalev Salvet ütles eile, et ligi 4protsendine keskmine hinnatõus tuleb, aga see võtab veel vähemalt pool aastat aega, sest taotlus energiaturu inspektsioonile on veel esitamata.\nPraegu on Loo Elektri põhitariif olmekliendile 109 senti kilovatt-tunni eest.


Reet Aus liitus esimese Eesti moedisainerina tuntud karusnahavaba programmiga - Anne & Stiil\nFoto: Scanpix. Foto on illustreeriv.\nEnamus ülemaailmselt müüdavast karusnahast on pärit karusloomafarmidest, kus kasvatatakse valdavalt naaritsaid, rebaseid, kährikuid, jäneseid ja tšintšiljasid. Näiteks 2014. aastal tapeti üle 80 miljoni naaritsa ja rebase üksnes moetööstuse pärast. Maailma üks suurimaid karusnahatootjaid on Hiina. 2014. aastal toodeti riigis 13 miljonit rebasenahka ja 14 miljonit kährikunahka. '\nEesti karusnahatööstus on küll väike (umbes 200 000 karuslooma), kuid siin asub Baltimaade suurim karusloomafarm, 160 000 naaritsa ja rebasega farm Keila külje all Karjakülas. Ülejäänud farme peetakse Eestis pigem hobikorras ja valdavalt kasvatatakse seal tšintšiljasid.\nMetsloomade puurishoidmine toob kaasa mitmeid stressist tingitud terviserikkeid nagu põletikulised haavad, kaotatud jäsemed, kannibalism ja steretüüpne käitumine (ringiratast või küljelt-küljele jooksmine). Et säilitada karva kvaliteet, tapetakse loomad julmal moel, näiteks gaasitades.\nLõviosa, erinevatel hinnangutel keskmiselt 80% karusloomakasvatuste toodangust ei lähe mitte kasukate vaid detailide nagu karvaste jopekraede ja tutimütside tootmiseks. Markantsemad näited on ka igasugused pastakatutid, võtmehoidjad ja isegi lemmikloomade mänguhiired.\nLoomade kasvatamine üksnes karusnaha saamise eesmärgil on keelatud juba mitmes Euroopa riigis, nende hulgas Ühendkuningriigis, Hollandis, Austrias, Sloveenias ja Horvaatias. Osaliselt on karusloomade kasvatus keelatud Šveitsis ja Taanis. Saksamaal on peagi uksi sulgemas viimased talitavad farmid. Hiljuti toetas Haagi apellatsioonikohus Hollandi mingikasvatuse keeldu, ja seda justnimelt eetilistel põhjustel, sedastades, et avalik huvi kaalub üles karusloomafarmide pidajate majanduslikud huvid.


Vooremaa Rõivad, mis räägivad ammuste aegade lugusid\nRõivad, mis räägivad ammuste aegade lugusid\nElas kord Setumaal jõukast taluperest pärit noor sepp, kes armus vaesesse teenijatüdrukusse. Ehkki noormehe vanemad olid paarimineku vastu, võttis sepp teenijatüdruku ikkagi naiseks ning kolis pereõnne päästmise nimel koos temaga Setumaalt ära. Sepal ja tema kaasal polnud aimugi, et nende dramaatilist armastuslugu hakkab kunagi edasi jutustama kaunis must kleit, mille õmbleb nende tütretütretütar Katre Arula.\nEsivanemate armastusloole pühendatud musta kleidiga esines Katre Arula Eesti Moekunstnike Ühenduse ühisnäitusel “Must kleit vabal teemal”, mida sai näha möödunud aasta novembris Tallinnas Hobusepea galeriis. Kes kleidi rinnaosa lähemalt uurib, näeb, et see on kaunistatud rahadega, nagu jõuka setu naise rind ikka, ainult et rahad ei ripu mitte riide peal, vaid on kahe riidekihi vahele ära peidetud.\nEhete hulk ja suurus oligi see, mis Setumaal jõukat neidu-naist vaesest eristas. Viidates peidetud rahade abil vanavanaema ainelisele vaesusele ja seesmisele rikkusele, on Katre loonud võimsa ja mitmekihilise kujundi. Ma poleks iialgi arvanud, et üks rõivaese võib nii kõnekas olla. Ülemöödunud pühapäeval Jõgeva kultuurikeskuse galeriisse üles pandud näituse pealkirjaks ongi Katre pannud “Rõivad räägivad”. Enam-vähem sama rõivakollektsiooni näitas ta aastavahetusel Tallinnas Eesti Käsitöö Maja galeriis. Tallinnas oli eksponaate, tõsi küll, rohkem, sest seal oli kasutada suurem arv mannekeene.\nKatre Arula on käsitööettevõtja, kes käivitas kolm aastat tagasi Põltsamaa lossihoovis koos kolleeg Kersti Poogiga käsiteokoja. Lapitööga on ta tegelnud koolipõlvest peale ehk nüüd siis juba paarkümmend aastat. Lapitehnikat ja viimasel ajal ka viltimistehnikat rõivaloomingus kasutama on teda innustanud Eesti Lapitöö Seltsi suviste kokkutulekute aegsed moedemonstratsioonid, samuti Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu iga-aastased teemakonkursid ja Eesti Moekunstnike Ühenduse ühisnäitused. Katre on kõigi kolme nimetatud organisatsiooni liige, rahvakunsti ja käsitöö liidus kuulub ta suisa juhatusse.\nJõgeva näituse kaheksatteist tööd vaadates ilmneb, et eriti heaks inspiratsiooniallikaks on Katrele olnud eesti kinda- ja sukakirjad. Asi sai alguse Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Seltsi 2009. aasta konkursiteemast “EESTI-OMA-KIRI”. Sellele konkursile tegi Katre Paistu sukakirjast pärit motiiviga kaunistatud piduliku sinise kleidi, mis pälvis Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti eripreemia. See kleit on kaugelt rohkem rännanud kui Katre ise: 2010. aastal käis see koguni kaks korda Hiinas ära: algul oli see väljas maailmanäituse EXPO Eesti paviljonis, seejärel Hangzhous toimunud festivalil Creative Life.\nKindakirjade teemat arendas Katre edasi mitme aasta jooksul ning leiutas selle käigus mitu spetsiifilist tehnikat ja teksalõnga tegemise meetodi.\n“Mulle meeldib asju teha omamoodi, mitte nii, nagu teised ees teinud,” ütles Katre.\nOma kindakirjadest inspireeritud rõivakollektsiooni näitas Katre rohkearvulisele publikule 2011. aasta suvel, kui Põltsamaal toimusid üle-eestilised käsitööpäevad. Näitus kandis pealkirja “Kindamustriline — lapikirjaline” ja oli väljas Käsiteokojas.\nNüüdseks hakkab kindakirjade teema Katre jaoks end juba ammendama. Uusi väljakutseid pakub näiteks viltimine. Jõgeva näituse silmatorkavaim rõivaese, kleit “Pääsupesad”, ongi teostatud viltimistehnikas. See valmis Eesti Moekunstnike Ühenduse mullukevadise ühisnäituse jaoks. Sellele esitatud tööd pidid lähtuma mõnest Punasesse raamatusse kantud liigist ning olema tehtud taaskasutatud materjalist. Katre viis näitusele valge viltkleidi, mille allääre kaunistused meenutavad meie rahvuslinnu suitsupääsukese pesi. Suitsupääsuke on Katre sõnul inimesega ammustest aegadest eluruumi jaganud ning olnud meie kodukolde ja vabaduse sümboliks.\nTuli tõrjuda ostusoove\nKui üldjuhul on Katre loodud rõivad igati praktilised ja kantavad, siis pääsupesadega kleit kaldub rohkem kunstivalda.\n“Ette antud tingimused olid paraku sellised, et neist lähtuvalt oli raske praktilist rõivaeset luua,” ütles Katre. “Ent mu tütar, kelle mõõtude järgi pääsupesakleit tehtud on, arvas, et kuhugi võiks sellega ikkagi minna.”\nKatre Jõgeva-näitus sai üles vahetult enne vabariigi aastapäeva. Nii said tema loodud kauneid rahvuslike motiividega kaunistatud rõivaid näha ka linna- ja maavalitsuse korraldatud aastapäevapidustustel osalenud. Õigupoolest on mõnda Katre näitusetööd kantudki sellistel pidulikel sündmustel, linnapea ja maavanema vastuvõtust presidendi vastuvõtuni välja.\nKa Katre Tallinna-näitus langes heale ajale. Jõulude ja uue aasta paiku liikus vanalinnas rohkesti kultuurihuvilist publikut, kaasa arvatud Vene turiste, ning paljud neist leidsid tee ka Eesti Käsitöö Majja. Katre disainitud ja valmistatud rõivad oleks ilmselt viimseni ära ostetud, kui ta neid müüa oleks lubanud.\n“Käsitöö maja inimesed isegi kurjustasid minuga natuke, et miks ma panen välja asju, mida müüa ei saa. Et neil tulnud päevad läbi huviliste ostusoove tõrjuda,” ütles Katre. “Paraku saab selliseid isikupäraseid ja kehasse töödeldud rõivaid teha ikkagi vaid konkreetset kandjat silmas pidades, nii et müügikollektsioone ei hakka ma ilmselt ka tulevikus tegema.”\nTallinna-näituse ajal koges Katre esimest korda elus seda, et mõned näitust külastanud inimesed, kusjuures võhivõõrad, võtsid vaevaks talle helistada ja saadud elamuse eest tänada. Ju siis olid Katre loodud rõivad nendega rääkima hakanud. Jõgeva kultuurikeskuses saab esivanemate vaimuvarast inspireeritud rõivaste juttu kuulata 24. märtsini.


Kuidas Saada Disney Printsessiks Walt Disney Worldis | Karjäär ja töö - 2019\nPõhiline Karjäär ja töö Kuidas Saada Disney Printsessiks Walt Disney Worldis\nPaljud väikesed tüdrukud unistavad, et nad on Disney printsessid, kuid ainult mõned saavad kasvada ja teha karjääri oma lapsepõlve fantaasiast. Disney World maksab printsessi lookalikes, et mängida Belle, Jasmine, Tiana, Tuhkatriinu, Rapunzel ja teisi paremaid naistele. Kuid professionaalse printsessiks saamine tähendab enamat kui soovi langeva tärniga või pisut tolmu piserdamist - tegelikult on see küllaltki konkurentsivõimeline protsess.\nDisney World printsessid, mida nimetatakse "näomärgideks", peavad vastama konkreetsetele füüsilistele kriteeriumidele, et tagada näitleja sarnane iseloom. Täpsed mõõtmised varieeruvad iseloomu järgi, kuid printsessid peavad tavaliselt olema 5 jalga 4 tolli ja 5 jalga 7 tolli kaugusel endise lumivalgega Megan Willetti järgi 2013. aasta aprilli artiklist Business Insider. Kuigi konkreetseid vanusepiiranguid ei ole, on enamik printsesside näitajaid vahemikus 18–27.\nLisaks füüsilistele nõudmistele peaksid printsessid olema võimelised peegeldama oma tegelaste isiksuseomadusi, häält ja füüsilist liikumist. Tuhkatriinu sissetungimine või Belle laulu häälte jäljendamine võib teile kuulmisprotsessis olla. Ja sõltuvalt sellest, kas te hakkate mängima ükskõik millises pargitootmises, võib tekkida vajadus näidata, et saate tantsida, tegutseda või laulda. Lisaks peavad Disney World näomärgid rääkima inglise keelt.\nEt kuulata seda Disney printsessiks, külastage Disney Auditions'i veebisaiti ja klõpsake auditeerimiskalendrit. Otsi pargi ja töökoha tüübi järgi, et näha, millised printsessi positsioonid on saadaval Disney Worldis. Individuaalsed tööülesanded annavad konkreetset teavet üksikute iseloomunõuete kohta. Postitamisel näidatakse ka kuulamiste kuupäeva, kellaaega ja asukohta. Avatud kuulamised on töölevõtmise protsessi esimene samm ja kõik, kes tahavad töötada näo iseloomuna, peavad kuulama.\nDisney rõhutab, kui tähtis on saabuda vähemalt 15 minutit enne planeeritud kuulamisaega. Tule valmis koos pilte ja jätkamist. Disney Auditions'i veebisaidil on märgitud, et teie peafotod peaksid olema tavapärase kirjasuurusega paberile kvaliteetsed fotod. Fotod peaksid täpselt esindama teie vaatamise viisi ja näitama teie isikupära. Disney Auditions ütleb ka, et teie CV peaks jääma ühele lehele ja loetlema ainult teie viimast kogemust ja saavutusi. Kasutage valamise jätkamist, mis peaks hõlmama juuste värvi, silmade värvi, kõrgust, kaalu ja meelelahutusega seotud koolitust.\nÄrge näidake seda kostüümi või oma juuste või meikidega, mis on kujundatud nagu printsess. Kandke riideid ja jalanõusid, kus teil on mugav liikumine, laulmine ja tantsimine.\nAuditeerimise ajal õpetatakse ja hinnatakse lihtsa kaheksakümne tantsu järgi, vastavalt Michelle Ruizile Cosmopolitan'i 2014. aasta artiklis. Ärge muretsege, kui te ei ole professionaalne tantsija - teid hinnatakse nii palju isiksuse ja hoogsusega kui teie tantsuetendustel. Teile räägitakse kohe pärast tantsu, kas liigute edasi järgmisse faasi. Kui te seda teete, uurivad valijad oma nägu ja keha tihedalt, et näha, kas olete printsessi kriteeriumidega vastavuses, siis palutakse teil laulda või öelda paar rida printsessi filmist. Lõpuks on intervjuu osa. Pidage meeles, et Disney väärtustab karismat, sõbralikkust ja võlu, nii et näete neid omadusi nii palju kui võimalik, kui oled nii iseloomu kui ka mitte.\nKui olete palgatud, peate osalema viie päeva pikkusel koolitusel, kus uurite intensiivselt oma printsessi filmi. Koolituse lõpus peaksite tundma sisemist ja välist märki ning oskama tsiteerida oma filmi ridu. Teie iseloomule võib anda viktoriinid ja töölehed. Teile antakse ka juuksed ja meik, mis sarnaneb teie iseloomuga; kui te töötate printsessina, teete oma stiili. Pärast tööle võtmist eeldatakse, et säilitate oma füüsilise välimuse ja hoiate seda tegelase pildile võimalikult lähedal.\nVideo Juhiseid: Gummy Food vs. Real Food Challenge! *EATING GIANT GUMMY SPIDER* Worm Gross Real Food Candy.


Rootsi opositsioon nõuab erakorralisi valimisi - Maailm - Postimees.ee\nRootsi opositsioon nõuab erakorralisi valimisi\n15. jaanuar 2020, 16:28\nRootsi sotsiaaldemokraadist peaministri Stefan Löfveni valitsus on löönud kõikuma. FOTO: Chris Emil Janssen / Imago images / Scanpix\nRootsi parempoolsed opositsiooniparteid Moderaadid ja Kristlikud Demokraadid ähvardavad avaldada umbusaldust sotsist peaministrile Stefan Löfvenile ning soovivad erakorraliste valimiste toimumist. Valitsuse püsimine sõltub nüüd Vasakparteist, kes seni on toetanud sotsiaaldemokraatide ja roheliste koalitsiooni võimule jäämist.\nTäna Rootsi parlamendis toimunud debati käigus nõudis opositsiooniliider, Moderaatide esimees Ulf Kristersson erakorraliste valimiste välja kuulutamist. «Rootsil on vaja uut valitsust nii kiiresti kui see vähegi on võimalik,» teatas ta kõnepuldist.\nKristlike Demokraatide liider Ebba Busch Thor on valmis samuti Löfvenile avaldama survet uute valimiste väljakuulutamiseks ning kaalub peaministrile ja seega kogu valitsusele umbusalduse avaldamist.\n«Stefan Löfven võib olla hea inimene, meeldiv isik, aga ta ei ole sobiv peaministriks, sest tema ja [rahandusminister] Magdalena Andersson vastutavad kriisi eest tervishoius ja turvalisuses,» lausus Busch Thor ajalehele Expressen.\nModeraadid ja paremäärmuslik erakond Rootsi Demokraadid on juba varem väljendanud valmidust kukutada valitsust, kuid nüüd on tekkimas neil selleks realistlik võimalus, sest Vasakpartei on üha enam esitamas valitsusele omapoolseid nõudmisi ning viidanud võimalusel avaldada umbusaldust, kui nende soove arvesse ei võeta.\nNeljal opositsiooniparteil Moderaatidel, Kristlikel Demokraatidel, Rootsi Demokraatidel ja Vasakparteil on Riksdagis enamus ning üksmeelele jõudes on neil võimalik valitsus kukutada.\n«Kui me peaks nägema võimalust, et Rootsi parlamendis on sellele piisav toetus, olen ma valmis seda valitsust välja vahetama,» ütles Ebba Busch Thor.\nKa Moderaatide juht Kristofersson on valmis umbusalduse avaldamiseks: «Kui selleks on võimalus, teeksin ma seda ükskõik millal.»\nVasakpartei esimees Jonas Sjöstedt on nüüd samuti valmis toetama umbusaldusavaldust, kuid seob selle töö- ja üüriseaduse küsimustega. See tähendab, et valitsusel on ilmselt pisut armuaega otsida Vasakpartei toetust.\n«Kui valitsus tahab, et maapind nende jalge all ei väriseks, peavad nad hakkama meiega rääkima ja enamust ehitama,» lausus Sjöstedt.\nVasakpartei ähvardas juba sügisel umbusaldada tööturuministrit Eva Nordmarki, kui valitsus ei loobu plaanist erastada töötukassa. Kui ettepanekut asusid toetama ka Moderaadid, Kristlikud Demokraadid ja Rootsi Demokraadid, oli valitsus sunnitud oma plaanist taganema.\nPraegu rõhutab Jonas Sjostedt, et erinevalt ülejäänud opositsioonierakondadest pole Vasakpartei eesmärk kukutada valitsust, vaid suunata poliitilist kurssi vasakule. «Täidab valitsus meie nõudmised, pole mingit põhjust hoida elus olukorda, mis viib erakorraliste valimisteni,» ütles ta.


Delfi Tasku podcastis "Luup" käis külaliseks meie tegevjuht Kristjan Oad, kes rääkis sellest, kas ja kuidas on Eestis võimalik erakooli pidada. Seda tingimustes, kus suur osa kõrgharidusest on tasuta.\n„Õnneks oleme Eestis aru saanud, et haridus on meie jõukuse allikas. Haridussüsteemist ei saa mõelda, et see on koht, kuhu saame noored jalust ära saata. Tuleb mõelda, et see on koht, kus avatakse inimeste potentsiaal, et nad tulevikus targa tööga Eesti rikkaks teeksid või siis jääb potentsiaal avamata ja me oleme siin keskmike seas,“ rääkis Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor tegevjuht Kristjan Oad.\n„Kuna meie konkurendid on suuremad, tuntumad, rikkamad, pankurite kindlad ja pakuvad oma teenust tasuta, siis need vähesed erakõrgkoolid, kes veel on alles jäänud, mõistavad, et me peame pakkuma väga head haridust. Vastasel juhul, küsides õppemaksu üldise tasuta kõrghariduse olukorras, me ju ei saaks tegutseda,“ arutles Oad. „Saame pakkuda erakõrgharidust väga vähestes valdkondades, kus inimestel on maksejõudu, kus õppija on väga teadlik ja nõudlik ning hindab kui kool õppija mugavuse ja hariduse kvaliteedi ja ennekõike praktilisuse pärast pingutab. Ega erakõrgharidusel praegu kerged ajad ole.“\nKüsimusele, miks peaks inimene valima Eestis erakõrgkooli, vastas Oad: „Noored lähevad tasuta õppesse olukorras, kus nad veel täpseltki ei tea mida nad tahavad õppida või soovivad ühe semestri teha hoopis välismaal ülikoolis, siis on see igati hea lahendus, kuigi mida annab selline haridus tööelu mõttes, on ise küsimus. Samas, kui inimene soovib ümber õppida või käia töö kõrvalt koolis, siis praegu pakuvad erakõrgkoolid paremat mudelit,“ kinnitas Oad.\nHaridussüsteemist ei saa mõelda, et see on koht, kuhu saame noored jalust ära saata. Tuleb mõelda, et see on koht, kus avatakse inimeste potentsiaal, et nad tulevikus targa tööga Eesti rikkaks teeksid või siis jääb potentsiaal avamata ja me oleme siin keskmike seas.\n„Vaatamata sellele, et erakõrgkoolid on küll väikesed ja eelkirjeldatud keerulises konkurentsiolukorras, kipuvad nad just olema need, kes toovad turule õppekavasid, mille järgi on nõudlust ja mida suured ja avalik-õiguslikud ülikoolid ei paku või veel ei paku. Tooksin meie kooli näitele arvutimängude disani eriala, mis sai just nüüd nelja-aastaseks ja millel läheb väga hästi.“\nMida põnevat veel rääkis taskuhäälingu saates LUUP Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor tegevjuht Kristjan Oad, saab teada juba salvestust kuulates.\nKuula saadet siit: https://tasku.delfi.ee/luup/


Kinnitatud turvavöö võib päästa rohkem elusid kui kätepesu - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nTaikses läheb nüüd nii valgeks, et toalilled saavad isegi öösel kasvada (2)\nTurvavöö kinnitamine on muutunud elementaarseks, ent ikka leidub inimesi, kellel see kipub ununema. FOTO: Elmo Riig\nJuba 2011. aasta suvest alates on liiklusseaduses kirjas, et sõidukis, milles on turvavööd, peab sõitja olema sõidu ajal turvavööga nõuetekohaselt kinnitatud. Sellele vaatamata on pilt tavalises liinibussis enamasti nukker: enamik sõitjaid ei vaevu võtma seda paari sekundit, et istmel turvavöö kinnitada.\nKuigi politseinikud turvavööde kasutust aeg-ajalt kontrollivad, jääb lõpuks ikkagi inimese otsustada ja vastutada, kas kinnitada bussisõidu ajal turvavöö või mitte. Iga nädal maakonnaliini bussiga sõitjana torkab mulle silma, et suurem osa inimesi turvavööst suurt ei hooli, olgu nad koolilapsed, tööealised või pensionärid. Seda kinnitab ka statistika. Maanteeameti tellitud ja mais Turu-uuringute ASi tehtud uuringu tulemused paljastavad, et turvavööga varustatud bussides kinnitab selle üksnes 48 protsenti sõitjatest. Uuringus osalenud inimesed, keda oli 1004, nimetasid turvavöö kinnitamata jätmise põhjuseks harjumuse puudumist, unustamist, ka lühikest vahemaad ja ebamugavust.\nImelik, kuidas aastaid kehtinud reeglit, mis kaitseb inimese elu ja tervist, ei taheta ikka veel omaks võtta? Justkui oleks bussis turvavöö kinnitamine kuidagi vaevarikkam ja raskemini meeles peetav tegevus kui sellesama liigutuse tegemine autos, kus seda teevad uuringu tulemustele tuginedes peaaegu kõik inimesed (esiistmel 98–99 ja tagaistmel 87 protsenti sõitjatest).


kuidas havai luau planeerida - suvepuhkus - Mai 2021\nTähistage Havai stiili, korraldades traditsioonilise luau. Luausi peetakse Aloha osariigi tähtsündmuste, näiteks väärikoja külastamise või pulmade auks. Havai kultuuris võisid toidu- ja meelelahutuspühad kesta päevi.\nTänapäeval pakuvad Havai restoranid ja hotellid vähendatud kõlarid, mis tähistavad riigi kultuuri ja kööki. Sageli leiate külalistele pakutavat meelelahutust, näiteks hula- ja tuletantsijaid, koos traditsioonilise röstitud seaga.\nSiiski on lihtne omaenda luua kodus võõrustada, kui pöörate tähelepanu paljudele pisidetailidele, mis aitavad teil luua sobiva õhkkonna. Muidugi võite alati minna teistsugusesse suunda ja muuta see campy-peoks, kus on palju kleepuvaid tulesid, plastikust hula-tüdrukuid ja palju muud. Aloha!\nHavai Luau kaunistused\nSaate oma peo meeleolu luua minimaalsete kulutustega. Tegelikult võite isegi planeerida oma dekoratsioonide söömist, kui luau on läbi, kui kasutate oma kujunduses elementidena ananasse ja kookospähkleid! Nagu ülaltoodud lihtsast keskpunktist näete, loovad ananassi, kookospähkli, kahe siidi lese, paberi päikesevarjud ja troopilised kalad lihtsa värvika kujunduse. Muud kujunduse ideed hõlmavad järgmist:\nBambusest kohalikud komplektid\nLilleseaded orhideede, hibiski, paradiisilinnu ja muude troopiliste lilledega\nMerekarbid hajunud teie laudade ümber\nRaffia rõngaste külge liimitud merekarpidest valmistatud salvrõngaste rõngad\nPalmipuud või lehed\nTõeline lille leis\nLaagrilise rannapeo jaoks võite lisada kõik ülaltoodu, kuid lisada ka need Hawaii ikoonid:\nPlastikust hula tantsijad\nVärvilised paberist või vinüülist troopilised laudlinad, salvrätikud ja peotarbed\nPaluge oma külalistel riietuda värviküllaste Havai Aloha särkide ja õlgkübaratega ning tervitage neid su suudluse ja lille leiuga.\nKui valite kämpliku rannapeo meeleolu nagu Elvise filmis Sinine Hawaii, võivad raffia rohu seelikud lisada hula tantsu meeleolu. Ärge unustage limbovõistluse korraldamist!\nHavai Luau menüü\nLugege valitud retsepte päev või rohkem enne pidu, et aidata planeerida söögikordade ajakava, pöörates erilist tähelepanu liha retseptidele, mis vajavad eelnevat ettevalmistamist. Näiteks kui kavatsete rajada traditsioonilise sea röstimiseks mõeldud kaevu, vajate ettevalmistamiseks palju aega.\nTraditsioonilises luau's röstitakse sigu maasse kaevatud kausis, mida nimetatakse imu- ks, et valmistada roog kalua sigaks. "Reaalselt ei taha enamik inimesi kaevata aias kaevu, et siga röstida. ehtsat Havai stiili, nii et võiksite valida sarnase tundega sealiharoa. Mereandidel on ka suur osa menüüst luau, seetõttu kaaluge mitmete merepõhiste pakkumiste kaasamist.\nAlustage õhtut polüneesia Pupu vaagnaga, millele lisandub valik Havai kokteile. Nagu arvata võis, mängivad neis kokteilides suurt rolli puuviljamahlad ja rumm. Võtke seda aeglaselt, sest need joogid võivad teile lämbe õhtu otsa hiilida!\nKookospähklid ja ananassid on teie luau jaoks kohustuslikud koostisosad. Veel üks põline Havai toit, mida võiksite proovida, on Poi. Taro juurest valmistatud Poi võib esialgu tunduda mittehavailase jaoks ebameeldiv, kuid see on osariigis toitev põhitoit.\nKokteilid: sinine havai, Mai Tai\nPupu vaagen: Rumaki, Ono ribid, krevetid Ono Nui\nPearoog ja küljed: Havai röstitud sealiha, Havai grillitud kalasalat. Kana pikk riis Lomi Lomi lõhe, Aloha maguskartul, Poi\nMagustoidud: Macadamia kookoskook, ananassivõi-koogikesed\nHavai Luau muusika\nMuusika teie Havai luau jaoks võib olla kas traditsiooniline Havai muusika või lõbus rannapeomuusika; mõlemad on pidulikud. Lihtsalt veenduge, et olete järjekindel ja kujundage peo muud üksikasjad muusikaliga ühendamiseks. Näiteks kui valite Havai traditsioonilise muusika, valige lava seadmisel madala klahviga looduslikud kaunistused. Kui aga tunnete end nagu rannapeo luau võõrustamine, minge rannapeomuusika saatel ja tõmmake välja campy-kaunistused, näiteks plastikust hula-nukud ja papist palmipuud.\nPärimusmuusika valikud on järgmised:\nDon Ho Gold: Paljud peaosa elanikud peavad Don Ho muusikat Havai kõla kõige esinduslikumaks.\nSpotify esitusloend "Hawaiian Dreams": voogesitage traditsioonilisi Havai lugusid, mis sisaldavad ukelele ja muid troopilisi vibratsioone.\nVõib-olla eelistaksite minna mõne klassikalise rannamuusikaga:\nSurfaris: see bänd on kõige kuulsam heli "Wipeout" järgi.\nRannapoisid: ilma selle ansambli muusikata lihtsalt ei saa rannapidu pidada!\nSinine Hawaii: see klassikaline Elvis Presley filmi heliriba lisab teie luau'le rokkivat havai õhkkonda.


September 2006 – MEREBLOG\nThursday, September 28, 2006 Thursday, September 28, 2006 Dan\tLeave a comment\nKes ei saanud täna kohale tulla konverentsi kuulama, sellel on võimalik seda teha hetkel läbi Skypecast’i. Aadress ligipääsuks on siin: https://skypecasts.skype.com/skypecasts/skypecast/detailed.html?id_talk=39593 Skype’i olemasolek on vajalik.\nThursday, September 28, 2006 Thursday, September 28, 2006 Mairold\t12 Comments\nSeoses Greenpeace’i aktsiooniga ja Paldiskis seisva tankeriga (combination carrier) on ka meediameres igasugust prügi vee peale kerkinud. Eile 15 minutit enne seitsmeseid uudiseid TV3-s Urmas Liiv tutvustas lühidalt saate teemasid. Ei tea, kas ähmiga ütles või luges paberilt: “Täna arestiti Paldiski sadamas MÜRGILASTIGA laev. Kui laev oleks sadamast väljunud, oleks võinud toimuda järjekordne katastroofiline reostus”. Sõna-sõnalt teksti […]\nThursday, September 28, 2006 Thursday, September 28, 2006 Dan\t5 Comments\nGrand Hotel Tallinnas toimub täna ülemaailmsele merenduspäevale (World Maritime Day 2006) pühendatud konverents. Ürituse korraldavad Eesti Laevaomanike Liit, Veeteede Amet ja Eesti Mereakadeemia. Konverentsi algus on kell 16.00. Kellel huvi osaleda, see võib helistada telefonil 6 135 505 ning ennast registreerida (juhul, kui veel kohti on). Konverentsi kõnesid on võimalik hiljem kuulata ka mp3-failidena. Aadressi, […]\nThursday, September 28, 2006 Friday, September 29, 2006 Mairold\t1 Comment\nMäletan, et umbes aasta peale parvlaeva hukku ennustas Vigala Sass, et tõde tuleb kunagi päevavalgele. Sass ennustab tuleroti aastaks võimuvõitlust: 1996. aasta on Roti aasta. Roti kohta öeldakse, et ta on kodune agressor. Rott on pedant, aga igaüks, isegi laps, tahab saavutada võimu oma vanemate üle. Roti aasta tulebki võimuvõitluse aasta. Samal ajal tulevad välja […]


10 parimat romantilist hotelli sihtkohas Shrewsbury, Suurbritannia | Booking.com\nParimad romantilised hotellid sihtkohas Shrewsbury 13 majutusasutust\nKas otsite midagi suurepärast? Arvustajatele meeldis Shrewsbury väga!\n49 majutusasutust sihtkohas Shrewsbury\nVeel majutusvõimalusi sihtkohas Shrewsbury:\nHotellid Puhkemajad Hostelid Külalistemajad Hommikusöögiga majutusasutused Villad Võõrastemajad Apartemendid\nMercure Shrewsbury Albrighton Hall Hotel & Spa See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nKõik romantilised hotellid: Shrewsbury


Kreatiin hcl kaalulangus Võta meiega ühendust\nNeis ei saa kreatiin põhjustada mitte ainult veelgi suuremat akneeritust, vaid põhjustada ka ebanormaalset arengut ja elundite teket. Millal võtta Aeg ei oma tegelikult tähtsust, kuid kokteilid on tavaliselt purjus enne laadimist ja pärast Sobib kasutamiseks koos happeliste puuviljamahlade ja energiajookidega. Kuidas võtta kreatiinmonohüdraadi pulbrit? Kui tarbite vähem kui 5 g päevas, siis tulemusi pole, kuid õhukese kehaehitusega inimeste jaoks on mahu suurendamine 3 korda suurem mõttetu.\nHaya Labs tooted eesti edasimüüja psoriaasikeskus.ee\nKreatiini ja valkude võrdlus Kreatiin on tänaseks sportlaste ja kõigi aktiivse eluviisiga inimeste seas populaarsuselt vadakuvalgu järel teine. Ja see tähendab, et see toode teeb tõepoolest oma lihasmassi kasvatamise ülesannet. Erinevad kreatiinitootjad väidavad oma reklaamides, et nende toode on maailmaturu parim. Vaatleme iga tootja ja tooteliigi üle, arutame neid läbi ja valime parima brändi ja tüübi, mis sobib lihaste parendamiseks.\nLõppude lõpuks, me väärime ainult parima kreatiini kasutamist!\nToote üldine kirjeldus Kreatiin sünteesitakse inimkehas väikestes kogustes. Lisaks leidub üsna suurt kogust seda punases lihas, eriti veiselihas. See on täiesti piisav keha normaalseks toimimiseks.\nKuid sellest ei piisa inimese jaoks, kes tegeleb aktiivselt spordiga ja plaanib oma lihasmassi suurendada. Selge äri, sel juhul on vaja täiendavat kreatiini saada. Ja parim viis oleks kasutada pulbrilist kreatiini. Kreatiini toime Kreatiin ise on lihastes fosfaatrühmade kandja, pakkudes neile seega täiendavat energiat.\nVastavalt sellele on see võimeline kiiresti lihase energiat suurendama ja lihaseid tugevamaks ja tugevamaks muutma. Lisaks säilitab kreatiin lihastes vett, mis kiirendab tõsiselt nende ainevahetust ja taastumist. Twiggy kaalulangus lähtuvalt kasvavad lihased kiiremini ning vedeliku tõttu näevad nad silmatorkavamad ja täis.\nParim kreatiin lihaste suurendamiseks Sellele kreatiin hcl kaalulangus on üsna keeruline ühemõtteliselt vastata, kuna igal kreatiinitüübil on plussid ja miinused, mistõttu on kõigis aspektides parima esindaja valimine võimatu. Siin mängivad peamist rolli sellised parameetrid nagu toote puhtus, selle keemiline valem ja vabanemisvorm, samuti assimilatsiooni kiirus.\nPakett on sobilik igas vanuses täiskasvanutele, nii naistele kui ka meestele. Kehakaalu langetamiseks kiputakse rasvad toidusedelist täielikult eemaldama. Kas seda järgneb 17 kg saab lohnas ei näinud. Manuskin Active foorum tunni paastu on üksikasjalikud juhendid igaüks erinev isiksus seetottu tuleb vormi suhteliselt lühikese ajaga maha votma. Kreatiin monohüdraat ; Kreatiin HCL ; Kaalu langetamiseks Rasvapõletajad L-karnitiin ; millel on olulisi kasutegureid nii meestele kui naistele.\nOluline tegur on kreatiini hind, eriti praeguses keskkonnas. Ja muidugi toote kvaliteet.\nSeetõttu sõltub selle tõhusus tootjast. Parimad kreatiinitootjad Parimat kreatiini toodavad tänapäeval sellised väljapaistvad tootjad nagu Weider, Ultimate Nutrition, Scifit, Dymatize, Universal Nutrition, Optimum Nutrition, Gaspari Nutrition ja paljud teised. Neid tootjaid saab täielikult usaldada, sest nad on juba pikka aega end spordit toitumise globaalsel turul sisse seadnud ning hindavad seetõttu oma mainet ega luba halbade toodete kvaliteeti.\nKas kreatiin sunnib kaalus juurde võtma? Mis on kreatiin? See on aminohapetega oma struktuurilt sarnane molekul, need on valgu ehituskivid. Veganite kehas on neid vähem, kuna nende peamine toiduallikas on liha.\nSageli kerkib küsimus, milline on parim ettevõte - kreatiini tootja? Igal neist on tootmisel teatud nüansid, nii et pole võimalik täpselt otsustada, kumb on parem.\nAllpool on toodud nende nüansside ligikaudne loetelu ja saate ise valida enda jaoks parima kreatiini. Reiting antakse ka artikli teises pooles.\nKreatiini olemasolevad vormid Praeguseks on teada palju kreatiini tootmise vorme. Füüsilises mõttes võib selle jagada pulbriteks ja kapsliteks. Neil pole erinevusi keemilises olemuses, kuid plusse ja miinuseid saab igas vormis eristada.\nPulbriline kreatiin on odavam, samal ajal pole see analoogidega võrreldes halvem. Kreatiin hcl kaalulangus kapslites on mugavam, kuna see võimaldab annust täpsemalt arvutada, seda ei pea lahustama vees.\nSelle vormi peamine puudus on selle üsna kõrge hind. Keemilise valemi järgi eristatakse selle ühendi järgmisi peamisi tüüpe: Kreatiinmonohüdraat on kõige levinum ja odavaim vorm. Kreatiin Malalaat.\nKreatiini suktsinaat. Segatud - sisaldab kõike eelnimetatut.\nKokkupuutel: 6 Kreatiinmonohüdraat on praegu üks populaarsemaid ravimeid, mida kulturismis kasutatakse. Pole saladus, et lihaseid on võimalik ideaalsesse vormi viia vaid füüsilise aktiivsuse ja sobiva toitumisega õigesti ühendades. Vaatamata hetkel puuduvatele selgetele reeglitele ja põhimõtetele kreatiini võtmiseks, kasutab tohutu arv sportlasi seda endiselt ja paljudel õnnestub edu saavutada.\nOtsustades, milline on pakutavate seast parim kreatiin, tuleb kõige paremini teha iseseisvalt, lähtudes pakutavate erinevate keemiliste ja füüsikaliste vormide eelistest ja puudustest.\nTegelikult on selle valiku peamine kriteerium tavaliselt isiklik eelistus ja muidugi hind.\nKreatiini tase Nagu eespool juba mainitud, on kehakaalu suurendamiseks parima kreatiini valimine üsna keeruline. Siiski on populaarsuse reitinguid, mida tasub uskuda.


Leili metsalood | Päev Sakala metsades - Maaleht\nLeili Metsalood 26. august 2020\nLeili metsalood | Päev Sakala metsades\nNädala alguses käisin Ühinenud Metsaomanike õppepäeval Sakala piirkonna metsades. Grupipilt sai tehtud tähelepanuväärselt suure ja vana männi all.\nKuna viimasel ajal pole olnud palju võimalusi õppepäevi pidada, siis esmaspäeval toimunud koolitus tõi kokku üle paarikümne metsaomaniku. Teemaks olid metsa kasvukohatüübid. Maaülikooli teadurid Mats Varik ja Jürgen Aosaar koolitasid rahvast nii teoreetiliselt kui praktilise poole pealt.\nSooja suveilmaga ei istunud kokkutulnud kinnises ruumis, vaid metsaühistu oli teoreetilise osa koolituseks valinud Suure-Jaani lähistel asuva Pärna turismitalu vabaõhusaali ning pärast lõunat käisime metsa kasvukohatüüpide praktilisel õppusel. Labidaga auk maasse ning seejärel pinnasekihte uurima.\nOlen kogu aeg olnud seda meelt, et metsaühistusse kuulumine annab võimaluse käia koolitustel (tasuta) ning tutvuda teiste metsaomanike metsadega, näha tehtud töid ning koguda kasulikke teadmisi. Ühinenud Metsaomanikud pakub liikmete koolitamiseks mitmeid võimalusi.\nNüüdseks on mitu aastat mööda läinud, mil ma viimati Sakala kandis käisin, seepärast olin selle õppepäeva teadet nähes kohe kindel, et sinna peab minema. Ühest küljest on Ühinenud Metsaomanike õppepäevad olnud alati hästi korraldatud ja kasulikud. Teisest küljest aga oli mul huvi üle mitme aasta kohtuda taas Sakala metsade ja Olavi Udamiga, keda pean oma nõuandjaks ja õpetajaks aastate tagusest ajast saati. Oli rõõm teda näha südameoperatsioonist taastununa. Palju tervist ja jõudu Sulle, Olavi!\nÕppepäeva lõpus vaatasime Olavi metsanoorendikku, mida ta nimetab pärandkultuuri objektiks. Nimelt on selle istutanud Suure-Jaani rahvatantsijad ning metsas on ka vastava teabega silt. Metsanduslik pärandkultuur pole üksnes aegade tagused inimtegevuse jäljed metsas, vaid pärandkultuuri loovad ja kannavad edasi ka praegused metsaomanikud.\nVeel üks tähelepanek Sakala metsade kohta – piki metsateid sõites ei hakanud silma värskelt raiutud suuri lagelanke, olgu kõrval riigi- või eramets. Jätkuvalt seisab mürakas rändrahn nimega Labidakivi ja selle ümber kõrgumas mõisnike aegsed vanad lehised.