Tehtud tööd - Rakendusliku Antropoloogia Keskus\nNoorte valimiskäitumise persoonauuring\nTartu Linnaajaloo Muuseumide külastajate tagasisideuuring\n112 hädaabiteate edastamise kasutajauuring\nIda-Viru noorte perspektiivid: õiglane üleminek ja rohepööre\nKoolijuhtide värbamisuuring Heateo Sihtasutusele\nSA Kiusamisvaba Kool: kompetentsikeskuse loomine ja rebrändingu protsessi I etapi elluviimine\nKogukonnauuring Hundipea kinnisvaraarendusele Paljassaarel\nAlaealise õigusrikkuja kasutajateekond ja kogemus\nKoosloome Tallinna vene muuseumi uuele kontseptsioonile\nLaste ning ligipääsetavuse uuring Eesti Tervisemuuseumile\nEesti muuseumikülastaja motivatsioonid ja ootused\nSaksa sihtturu uuring Eesti e-residentsuse programmile\nPilootuuring Luminorile COVID-19 mõjust pangateenuste kasutamisele\nKasutajaintervjuud Swedbanki UX tiimile\nSihtrühmauuring Noored Kooli programmile\nLaste ligipääsetavuse uuring Sotsiaalministeeriumile ja Riigikantseleile\nSisenduuring Kalamaja muuseumi näitusele\nTÜ kultuuriteaduste üliõpilaste praktikabaasi arendamise sisenduuring\nProgressiivsete valijate profiiliuuring\nNEMO konverentsi külastajate tagasisideuuring\nProto Avastustehase virtuaalse reaalsuse mängude testimine\nTäiskasvanute võimalused ja valmidus omandada keskharidus kutsekeskhariduses\nTöötukassa mobiilsustoetuse hindamise sisenduuring\n1 2 3 Vanemad\nSuve lõpus tegime SA Liberaalne Kodanik (SALK) tellimusel persoonauuringu äsja valimisealiseks saanud noorte valimiskäitumise mõistmiseks.\nUuringus osales kakskümmend üks 16-19-aastast noort üle Eesti ning süvaintervjuude analüüsis joonistusid välja viis eriilmelist persoonat: üliteadlik noor, passiivne noor, alaline tegutseja, jälgija ja maailmakodanik. Koondportreede koostamisel ilmnes, et paljud noored tunnevad hirmu tundmatu ja uudse protsessi suhtes, sest kardavad valimiskabiinis “eksida”. Lisaks võib tunduda hirmutav või igav minna üksi valima Elektroonilise hääletamise paljud noored enda jaoks esmavalimisel välistasid, sest võimalust minna valimisjaoskonda valima nähakse omamoodi sümboolse siirderiitusena – rituaalina, millega markeerida täiskasvanuks saamist. Ehk teisisõnu oluline märk, mida näidata ka väljapoole.\nNoorte arvamust aitavad mõjutada ja kujundada peamiselt positiivsed (täiskasvanutest) eeskujud kodus ja koolis, vähem on nende maailmapildi avardamise seisukohalt olulised sõbrad ja avaliku elu tegelased. Nii aktiivsed kui ka passiivsed noored leidsid, et nad tunneks poliitika ja konkreetsete poliitikute seisukohtade vastu oluliselt rohkem huvi, kui nood ilmuks ja näitaks oma igapäevaseid tegemisi selgelt ja arusaadavalt kanalites, mida noored nagunii igapäevaselt tarbivad. Samamoodi aitaks neil valimise protseduure paremini mõista lihtsad ja selged samm-sammult juhendid.\nSaadud taipamised aitavad valimiste eel noorte hulgas katsetada erinevaid valimisaktiivust suurendavaid nügimisi.\nLOE TÄISPIKKUSES: Persoonauuring noorte valimiskäitumisest\n“Rakendusliku Antropoloogia Keskuse tehtud külastajauuring oli põhjalik sissevaade muuseumikülastajate ootustesse. Tartu linnamuuseumi uut püsinäitust luues saame saadud teadmisi arvesse võtta, et Tartu linna lugu inimesteni kõige paremini tuua ja parimat muuseumielamust pakkuda.”\nSirje Karis Tartu Linnaajaloo Muuseumide direktor\n2021. aasta suvel tegime Tartu Linnaajaloo Muuseumidele külastajate tagasisideuuringu. Eesmärgiks oli koguda tagasisidet ja hinnanguid Tartu Linnaajaloo Muuseumide senistele ajalooteemalistele ekspositsioonidele ning tulevikkuvaatavalt mõista, millised on külastajate ootused muuseumile ja Tartu linnamuuseumi loodavale uuele püsiekspositsioonile, mille loomiseks uuring ka sisendit andis.\nKeskendusime Tartu Linnaajaloo Muuseumide alla kuuluva 3 muuseumi (Tartu linnamuuseumi, KGB kongide muuseum ja Tartu linnakodaniku muuseum) külastuskogemusele. Uuringus osales kokku ligi 60 külastajat – 28 osalejat süvaintervjuudes, 34 vaatluste lühi-intervjuudes. Lisaks lasime kuuel külastajagrupil teha fotohääle ülesannet, mis tõi külastajate erinevad kogemused visuaalselt paremini esile.\nTulemustes joonistus välja 5 külastaja-tüüpi ehk persoonat: noored, väikelastega perekonnad, ajaloohuvilised, välisturistid ja erivajadustega külastajad, kelle spetsiifilisemaid vajadusi ja ootusi muuseum tulevikus rohkem silmas pidada saab. Lisaks tõime esile 6 peamist külastusmotivatsiooni, mida uute näituste loomisel arvesse võtta. Näiteks tavapäraste soovide kõrval leida muuseumist meelelahutust ja harivat infot, otsivad osad külastajad hoopis reaalsusest põgenemise võimalust, mille juures mängib olulist rolli atmosfääri loomine.\nSeniste ajaloonäituste tagasiside ja muude muuseumide külastustekogemuste põhjal esitasime muuseumile plakati kujul ka näituste oodatava külastusteekonna mudeli, millel joonistusid välja infotiheduse ja emotsioonide skaala. Lisaks näituse enda külastusele arvestasime näituse teekonna kaardistusse sisse ka eelhäälestavad tegevused nagu viidandus ja kommunikatsioon, kui ka sujuvaks väljaminekuks mõeldud etapid, nagu puhkenurga ja muuseumipoe külastus. Tõime ka välja mõned täpsemad teemad, mida külastajad muuseumis tulevikus näha sooviks.\nUuringu põhiliseks väljundiks olid põhjalikud slaidid, kuid tutvu ka selle kõrval valminud külastuskogemuse plakatiga.\n“RAK oma uurimuses aitas väga selgelt välja tuua, kuidas inimesed Putukaväila rohekoridori täna kasutavad ja mõtestavad ning millised on ruumi kasutamise kitsaskohad erinevate sihtrühmade vaatest. Töö oli väga hästi struktureeritud ja ladusalt loetav!\nMaterjal on suureks abiks Putukaväila edasisel planeerimisel, sest linnad ja linnaplaneerimine ongi ju ennekõike inimestele ja inimestest lähtuv!”\nAnna Semjonova Tallinna Strateegiakeskuse ruumiloome kompetentsikeskus, linnaplaneerija\n2021. aasta suvel tegime Tallinna Strateegiakeskuse tellimusel ruumikasutuse uuringu Tallinna suurimal rohekoridoril ehk kokku 6 linnaosa läbival Putukaväilal.\nKasutajauuringu eesmärk oli mõista, kuidas inimesed Putukaväila erinevaid ruumiosasid kogevad, kuidas nad liiguvad ja mida nad tulevikus seal teha tahaksid. Kokku kaasasime uuringusse tervelt 113 (!) inimest, kasutades erinevaid antropoloogilisi meetodeid: tegime vaatlusi, erinevas vormis intervjuusid, kaardistus- ja joonistusülesandeid ning lisaks palusime piirkonnas elavatel ja liikuvatel inimestel ka ise pilte ja videoid teha. Uuringu tulemusel valmis kuus persoonat ehk Putukaväila tüüpkasutajat, kelle soove ja vajadusi arvesse võttes on võimalik erinevaid ruumiosasid edasi arendada. Lisaks selgus muuhulgas, et praegu ei tunne keegi end Putukaväilal liikudes üdini mugavalt. Jalgratturid ei saa hoogu üles, sest iga hetk võib keegi ette hüpata. Eakamad jalutajad muretsevad, et tõukkerattad sõidavad neile otsa. Lapsevanemad peavad põngerjatel pidevalt silma peal hoidma, et nad kellelegi ette ei astuks. Samas aga peetakse Putukaväila toredaks ettevõtmiseks ja oodatakse juba põnevusega, mis sellest saama hakkab.\nHuvitavaid tähelepanekuid sai veel terve hulk – nendega on võimalik tutvuda Putukaväila kodulehel www.putukavail.ee.\nPutukaväila ruumitaju ja- kasutuse uuring telliti B.Green välisprojekti raames ning on kaasrahastatud Kesk-Läänemere Interreg programmi vahenditest.\n“Saime uuringust väga vajalikku tagasisidet. Mul on väga hea meel, et teenust ligipääsetavamaks disainides saame nüüd tugineda inimeste vajadustele ja ootustele ja mitte enam sellele, mida me eeldame. Suur aitäh RAKi tiimile! Koostöö teiega on olnud ladus ja tore.”\nKaili Tamm Siseministeeriumi pääste- ja ohutuspoliitika osakonna nõunik\nSiseministeeriumi tellimusel ja koostöös Häirekeskusega tegime 2021. aasta kevadel 112 hädaabinumbri kasutajauuringu. Uurisime, millised on inimeste ootused uutele lahendustele ja võimalikele arendustele, mille abil tulevikus hädaabiteateid oleks võimalik teha kas paralleelselt häälkõnega või teatud olukordades ka asendamaks häälkõne tegemist. Lisaks oli oluline mõista, millised on uuringus osalejate meelest suurimad barjäärid, mis häälkõne alternatiivide kasutuselevõttu võivad pärssida.\nKutsusime üles uuringus osalema Eesti inimesi, kellel on hiljutine 112 kõne tegemise kogemus ja valisime soovi avaldanute hulgast välja 20 inimest süvaintervjuudele. Koroonaviiruse levikuriskide tõttu tegime intervjuud video- või telefonikõnede teel. Saime teada, et eelkõige hajaasustusega piirkondades elavate ja looduses liikuvate inimeste jaoks on probleemiks asukoha määramine Häirekeskusesse helistades. Takistatud või ebatäpne automaatne positsioneerimine ja asukoha välja selgitamisele kuluv aeg on need valukohad, millele inimesed peamiselt loodavad leevendust saada mõne arendusega, mis võimaldaks näiteks häälkõne ajal enda asukohta jagada või koordinaate saata Häirekeskuses kõne vastu võtnud töötajale.\nKuigi inimesed ei ole vastu 112 mobiilirakendusele, mis võiks koondada ka erinevaid suhtlusviise nagu videokõne tegemine, piltide või koordinaatide edastamine, siis valitseb rakenduse suhtes ka teataval määral hirme. Kardetakse näiteks seda, et rakenduse kasutuselevõtt tähendaks, et häälkõnesid varsti enam üldse teha ei saa.\nSellise kaardistuse põhjal saab uuringu tellija esmalt väärtuslikku otsustustuge, millised alternatiivid Eestis lähiaastatel kasutusele võtta ja teiseks koostööpartneritega koos disainida 112-teenuse kasutamiseks täiendavad võimalusi, mis lähtuvad teenuse kasutajate vajadustest ja ootustest, tuginemata pelgalt valdkonna ekspertide arvamusel. Kasutajauuringule järgneb koostööpartnerite arendusseminar, kus kasutajate ootusi aluseks võttes hakatakse lahendusi sõnastama.\nKevadel 2021 uuris RAK koos sektoriteülese koostööplatvormi Rohetiiger meeskonnaga, mida arvavad Ida-Virumaal elavad eesti- ja venekeelsed noored õiglasest üleminekust, kliimamuutustest ning oma elukoha tulevikust planeeritava rohepöörde kontekstis.\nUuringusse olid kaasatud 15 noort vanuses 16-25 eluaastat. Soovisime välja tuua just selliste noorte hääled, kes tavaliselt kliima- ja keskkonnateemadel kaasa ei räägi ei õpilasomavalitsuse, noorte- ega vabaühenduste või tudengiesinduste kontekstis. Uuringu viisime läbi koos Rohetiigri koostööpartnerite esindajatega: see tähendab, et noori intervjueerisid, kokku kogutud materjali analüüsisid ning noorte häält vormisid kokkuvõtlikuks tekstiks RAKi antropoloogi kõrval keskkonnateemadega tegelevate vabaühenduste inimesed.\nKokkuvõtlikult saame tõdeda, et Ida-Virumaa noorte teadlikkus kliimaprobleemidest ja keskkonnaga seotud väljakutsetest on pigem madal. Keskkonnahoid seostub eelkõige looduse väärtustamisega; muret teeb see, kui linnas ei ole parke või metsa alla veetakse prügi. Kuidas aga teha noorte jaoks hoomatavaks silmale nähtamatud ja struktuursed probleemid, kuidas seletada inimlikust vaatepunktist lahti rohepöörde vajadus ja võimalused? Eriti arvestades selgelt välja tulnud konteksti, kus noored kardavad töökohtade ja majandusliku ebakindluse pärast ning kus Ida-Virumaad tajutakse alatise kaotajana suurte muutuste keerises.\nUuringu valmimise järel korraldas Rohetiiger koostöös Eestimaa Looduse Fondiga Ida-Virumaal mitu avalikku arutelu, milleks andis ainest ka RAKi korraldatud raport. Täispikkuses raporti leiab SIIT.\nRAK tegi ära suure töö ja vaatas sügavalt sisse sellesse, kuidas koolidele uusi juhte värvatakse. Uuring andis olulise sisendi Heateo Haridusfondi koolijuhtide värbamise arendusprojektile, mille tulemusel värvati Fontese toel 2021. aastal neli uut koolijuhti ning kirjeldati soovitused koolijuhtimise kvaliteedi tõstmiseks.\nPirkko Valge Heateo Sihtasutuse tegevjuht\nKevadel 2021 aitasime Heateo Sihtasutusel kaardistada ja analüüsida koolijuhtide värbamisprotsessis osalenute kogemusi ning tuua välja protsessi tugevused ja nõrkused.\nVärbamispraktikate kaardistamiseks ja koolijuhtide arendamisest ülevaate saamiseks vestlesime koolijuhtidega, kes on viimase kolme aasta jooksul koolijuhiks kandideerinud ning viisime läbi fookusgrupi-intervjuu riigigümnaasiumite juhtidega. Kooli pidajate vaate mõistmiseks intervjueerisime kuute kohalikku omavalitsust, riigigümnaasiumide rajamise koordinaatorit ning Haridus- ja Teadusministeeriumi personalibüroo peaeksperti. Koolijuhtide järelkasvu tagamise temaatika mõistmiseks vestlesime ekspertidega ning viisime läbi fookusgrupi järelkasvuprogrammi vilistlastega.\nUuringust selgus, et koolijuhiks kandideerijad hindavad kõrgelt kooli pidaja poolt antavat autonoomsust ja võimalust teha tähenduslikku tööd. Nii kooli pidajatel kui koolijuhtidel on uuele ametikohale selged ootused, kuid puudusena toodi välja, et sageli ei kommunikeerita neid värbamisprotsessis piisavalt. Konkursside läbiviimine erines oluliselt, kui kooli pidaja kaasas värbamispartneri mõne personalibüroo näol või oli pidaja meeskonnas tugev personalialane kompetents. Mitmed RAK uuringus osalenud omavalitsuste esindajad tõdesid, et tänased meetodid ei võimalda näha, kas juht saab oma tööga hakkama, aga ei osata leida lahendusi, mis aitaksid juhi kompetentse paremini välja selgitada. Murekohana selgus ka see, et koolijuhtide praegune palganumber ei ole vastavuses neile kui tippjuhtidele esitatavate nõudmistega.\n“Tiimi ja juhatusega tagasisidestamisest jäid kõlama hästi kiitvad mõtted. Meie meeskonnale meeldis raporti süstematiseeritus ja visuaalsed lahendused, eriti probleemipuu väljajoonistamine. See teeb isegi keeruliste ja mahukate teemade hoomamise lihtsaks. Raportist ilmnevad ka tugevad jõujooned, millega kommunikatsioonistrateegia koostamisel arvestada. Töö tulemus annab meile magusat ainest, millega edasi toimetada.”\nIngi Mihkelsoo KiVa koostöösuhete juht\nSA Kiusamisvaba Kool soovis Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) toel kasvada nn ühe teenuse(KiVa programm) põhisest organisatsioonist kompetentsikeskuseks, mis suudab pakkuda süsteemsemat ja mahukamat tuge nii koolidele kui lapsevanematele, samuti saavutada laiemat kõlapinda. Sihtasutus vajas abi oma sihtrühma vajaduste paremaks mõistmiseks ning ka tiimisiseselt muutuste mõtestamiseks. RAKi ülesanne oli töötada välja pakett, mille abil tekitada parem arusaamine eesseisvast arendustööst.\nRAKi tööprotsess koosnes kahest osast: uuringust ja meeskonda kaasavatest töötubadest. Töötasime välja küsimuskavad ning viisime läbi antropoloogiliste meetodite lühikoolituse, sest intervjuude tegemisse oli kaasatud ka Kiusamisvaba Kooli tiim. Kokku tegime 22 intervjuud ja 2 fookusgruppi lapsevanemate, õpetajate, tugispetsialistide ja koolijuhtidega. Uuringuga paralleelselt viisime läbi 3 töötuba, mille käigus said paremini selgeks meeskonna valmisolek ja häälestatus. Nii uuringu kui töötubade disainimisel rääkis kaasa sõnumiagentuur Akkadian.\nUuringus tuli selgelt välja vajadus mitmekesisemate teenuste järele, mis aitaksid kiusamist ennetada, aga ka sellega toime tulla. Kuigi ühiskonnas leiab kiusamine järjest enam arutelu, on valdkonnas puudu süsteemsest lähenemisest, mistõttu teadlikkus on nii lapsevanemate kui haridustöötajate seas väga varieeruv. Kompetentsikeskus, mille teenused oleks kättesaadavad kõigile, mitte ainult KiVa programmiga liitunud koolidele, võiks aidata olukorda parandada.\nUuringu ja töötubade sünteesis said paika teemad ja tegevused, mis kompetentsikeskuse loomisel kesksed peaksid olema. Samuti olid nende tulemused aluseks protsessi järgmistele sammudele: sõnumiagentuurile Akkadian brändiloome ja kommunikatsiooni planeerimisel ja loovagentuurile Not Perfect visuaalse identiteedi loomisel.\n“RAKi uuring andis meile väärtuslikku tagasisidet, kas meie eesmärgid ühilduvad olemasoleva Paljassaare elanikkonna soovide ja väärtustega. Tore oli avastada, et oleme kohalikega juba suuresti samal lehel. Saime lisaks uusi mõtteid, mida ise veel läbi mõelda ning teame nüüd täpsemini, millist infot ja kaasamist naabrid meilt ootavad.”\nMarkus Hääl Hundipea OÜ tegevjuht\nKevadel 2021 viis RAK läbi erinevatel antropoloogilistel meetoditel – netnograafia, süvaintervjuud, jalutuskäiguintervjuud – põhineva sisenduuringu OÜ Wolfscape’ile, kes töötab välja tulevase Hundipea asumi terviklahendust Paljassaarel. Tegemist on pikaajalise arendusprojektiga, kus soovitakse loobuda krundipõhisest lähenemisest ja käsitleda piirkonda tervikuna. Koostöös era- ja avaliku sektori sidusrühmadega tahetakse jõuda kliimaneutraalse lähenemiseni ning luua nutikas, kestlik ja inimsõbralik elukeskkond.\nRAK kaardistas nii Paljassaarel ning ka laiemalt kogu Põhja-Tallinnas elavad erinevad huvigrupid ning kogukonnad, selekteerides välja kuus olulisemat, kelle esindajatega viis RAK läbi 14 süva- ja jalutuskäiguintervjuud.\nUuring pakkus mitmeid taipamisi: selgus, et kõige enam hinnatakse Paljassaare juures selle asukoha eraldatust ja looduslähedust ning erinevad arendusprojektid Põhja-Tallinna piirkonnas tekitavad osas elanikkonnas teatavat hirmu, et rohealad kaovad ning piirkonda ilmuvad rahvamassid. Teisalt oodatakse paremat teenuste ja kaupade kättesaadavust ning samuti uusi meelelahutusvõimalusi. Praeguste elukeskkonna murekohtadena mainiti veel kehvasid ühistranspordiühendusi, rattateede puudumist ning mereäärse ala suletust rahvale. Sisenduuringu tulemuste toel liigub Wolfscape uue linnaosa planeerimisel edasi.\nKogukonna kaasamisest uutmoodi linnaplaneerimisse loe täpsemalt ka Äripäeva Rohetiigri akadeemia erinumbrist.\nJustiitsministeeriumi tellimusel viisime läbi antropoloogilistel meetoditel uuringu, et mõista, kuidas\nkogevad ja tajuvad alaealised õigusrikkujad menetlusprotsessi. Uuring “Alaealise õigusrikkuja\nkasutajateekonna ja kogemuse analüüs” toimus septembrist 2020 kuni märtsini 2021 ning selle\nraames käisime noortega kaasas terve nende teekonna ühest õigusrikkumise menetlustoimingust\nUuringu eesmärk oli leida detailseid kogemusi, hinnanguid ja arvamusi, mis noortel, nende\npereliikmetel ja menetluses osalenud spetsialistidel tekkisid. Sellisel juhtumianalüüsilikul viisil\nkäisime kaasas viie noore (vanuses 12-19) teekonnad alates menetlustoimingutest politseiuurija\njuures kuni õigusrikkumise menetlust lõpetavate toiminguteni, näiteks kohustuse määramisega\nprokuröri juures. Lisaks vestlesime korduvalt noortega, nende vanematega ning intervjueerisime\nuuringu käigus ka 34 spetsialisti, kes menetlustoimingutes noortega kokku puutusid.\nNii sündisid uuringu käigus kaks kasutajateekonna skeemi – mitmendat korda menetluses oleva (ja\npere toetuseta) noore kogemust kujutav lugu ning esimest korda menetluses osaleva (ja pere\ntoetusega) noore lugu. Need teekonna skeemid olid aluseks, et sõnastada koostöös spetsialistidega\nväljakutseid ja lahendusi takistustele ning kitsaskohtadele.\nUuring on osa alaealiste õigusrikkujate kohtlemise 2018. aasta muudatuste hindamise paketist ning valmis SA Eesti Teadusagentuuri RITA 2 ja Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra toetus 2014–2021 rahastuse abiga.\nUuringu täispikkuses raporti leiab ka kriminaalpoliitika.ee lehelt, pressiteate koos lühitutvustusega Justiitsministeeriumi kodulehelt.\nTallinna vene muuseum on tegutsenud Tallinna Linnamuuseumi filiaalina 2016. aastast, kuid kaasaegse muuseumina vajas see põhjalikumat analüüsi ja tegutsemissuuna seadmist. Muuseumil puudus selge kontseptsioon ning kaasava muuseumi mudeli loomiseks soovisime kasutada RAKi tuge. Tänu sõnastatud visioonile ja kontseptsioonile on muuseumi toimkonnal tagatud kindlustunne püstitatud eesmärkide saavutamiseks.\nJelena Tšekulajeva Tallinna vene muuseumi juhataja\nTallinna linnamuuseum kutsus meid sügisel 2020 appi, et aitaksime mõista, kes on Tallinna vene muuseumi külastajad täna ja tulevikus ning mis on nende ootused muuseumile. Oma külastajate mõistmine on vajalik esimene samm muuseumile uue kontseptsiooni loomiseks. Olime abis ka kontseptsiooni väljatöötamisel: seda aitasime mõtestada muuseumi kollektiiviga koosloomeliste töötubade käigus.\nSelleks, et saada ülevaadet muuseumi potentsiaalsest sihtrühmast, viisime läbi alusuuringu. Vestlustest muuseumi potentsiaalsete külastajate ja kogukonna liikmetega saime teada, mis teda iseloomustab; millised kogemused on tal seni olnud muuseumiga ning millised ootused ja vajadused on temal muuseumi osas?\nAlusuuring andis sisendi koosloome töötuppa. Tehtud intervjuud inspireerisid vene muuseumi kollektiivi tegema oma külastajate empaatia kaarte ning vastavalt sellele sõnastama muuseumi uusi kontseptsiooni prototüüpe. Valminud prototüüpe käisime n-ö testimas ja tagasisidet kogumas fookusgruppides. Aruteludel osalesid eksperdid kogukonnatöö vallast, kogukonnaliikmed ja aktiivsed kaasamõtlejad. Saadud tagasiside oli omakorda sisendiks teisele koosloome sessioonile muuseumi inimestega, mille käigus sõnastasime visiooni Tallinna vene muuseumile.\nKoostöö tulemusena sõnastas muuseum oma missiooni, visiooni ning olulisemad väärtused ja tegevuspõhimõtted, mida oma töös aluseks võtta. Koostöö tulemusel mõtestab Tallinna vene muuseum end kui eri rahvuste ühist kultuuriruumi loojat ja hoidjat. Muuseum lähtub avatud muuseumi kontseptsioonist ning kannab ka vahendaja rolli, kes väärtustab kohaliku kultuuri rahvuslikku mitmekesisust. Muuseum on avatud eestivene identiteedi paljususe mõtestamiseks dialoogi, arutelu ja eneseväljenduse kaudu. Näituste ja tegevuste programm valmib muuseumi ning venekeelsete rahvusvähemuste, huvipõhiste kogukondade ja nende esindajate koosloome käigus.\nKontseptsiooni loomise projekt valmis Muinsuskaitseameti muuseumide kiirendi toetuse toel.\nKontseptsiooni leiab ka muuseumi kodulehelt.\nRAKi uuring näitas meile selgelt, mida lapsed Tervisemuuseumi ekspositsioonilt vajavad. Küsitledes oleme kogunud tähelepanekuid ka varem, kuid neis võib olla omajagu vastajate soovi vastata õigesti. RAKi vaatluste ja intervjuude abil kogusime kvalitatiivse info, mis aitab meil paremini mõista, mis lapsi ja nende peresid muuseumis motiveerib. See on oluline sisend uute arenduste planeerimiseks.\nHerke Kukk Eesti Tervisemuuseumi näituste ja kogude juht\nEesti Tervisemuuseumi tellimusel viisime 2020. aasta lõpus läbi laste ligipääsetavuse analüüsi. Uuringu eesmärgiks oli kaardistada füüsilisi ja psühholoogilisi takistusi, mis lastel muuseumi külastades esinevad. Lisaks uurisime laste ja perede motivatsiooni muuseume külastada ja probleemkohti, mis võivad muuseumisse minekut takistada.\nUuringu sihtrühmaks olid lapsed vanuses 3-7 eluaastat ja nende pereliikmed. Kasutasime nelja erinevat meetodit:\nKolm süvaintervjuud muuseumi varasemalt külastanud peredega, mis aitas mõista perede motivatsioone muuseumide külastamisel ning nende kogemust Tervisemuuseumiga\nKolm individuaalset varjutamist lastega muuseumis, mis andis võimaluse märgata füüsilisi ja psühholoogilisi takistusi, mida lastel muuseumi keskkonnas esineb\nKaks lastegruppide külastuse vaatlust, mille puhul jälgisime grupidünaamikast tulenevaid takistusi eksponaatide uurimisel\nViis tundi üldist vaatlust muuseumis, mille raames viisime läbi ka lühiintervjuusid perekülastajatega. See meetod andis võimaluse vaadelda, millist rolli mängivad pereliikmed lapse muuseumikogemuses. Samuti küsisime külastajatelt nende ootuste kohta enne muuseumisse minekut ning kogusime neilt tagasisidet peale külastust.\nUuringu tulemusel nägime, et lapsed ei koge muuseumis mitte nii väga füüsilisi takistusi, vaid ülekaalus on nende arengutaseme spetsiifikast tulenev raskus eksponaate mõista. Andsime soovituse kasutada tekstile lisaks teisi meediume ning luua väikelastele intuitiivsemalt mõistetavaid mänge. Veel tõime välja, et lastele ja peredele on muuseumi külastamine eelkõige sotsiaalne tegevus ning ootuseks on üheskoos mänguliselt õppida. Niisiis soovitasime juurde luua mitmele vanuserühmale sobivaid eksponaate, mida on mugav ühiselt uurida ning samuti luua muuseumisse sotsiaalseid mänge.\nKultuuriministeeriumi tellimusel ja OECD rahastusel valmis septembris 2020 alusuuring Eesti muuseumide külastajate motivatsioonidest. Nende abiga saime ülevaate funktsioonidest ja külastajate ootustest muuseumidele, mis omakorda on abiks muuseumide tõhustamisstrateegia loomisel.\nUuringus tegime 10 süvaintervjuud ja 2 grupiintervjuud. Kokku osales uuringus 23 Eesti muuseume sagedasti külastavat inimest. Uuringus osalejatel jätkus häid sõnu ja kiitusi igasuguste Eesti muuseumide kohta. Samuti selgus, et nende jaoks on muuseumides käimine osa pere- või sõprade ringi vabaajategevustest – muuseumis käimine on omaette traditsioon. Tihedasti on seotud ka reisimine – nii Eestis kui välismaal – muuseumides külastamisharjumusega.\nSagedane muuseumikülastaja ootab muuseumilt vahendaja rolli: muuseum vahendab näituste, haridustöö, ürituste kaudu kultuuriväärtusi. Seejärel oodatakse ka kunsti-, ajaloo- ja pärandi säilitamist; panustamist turismisektoris; tähendusloomega tegelemist, meelelahutuslikkust. Lisaks rõhutati, et muuseumikülastusele annavad lisaväärtust erinevad lisateenused. Vähemtähtsateks peeti või enam väljakutseid nähti Eesti muuseumides veel nii selgelt mitte juurdunud funktsioonides nagu ühiskonnas mõju omamine, kogukonnatöö või osalus.\n2020. aasta sügisel tegime EASile ja Eesti e-residentsuse projektitiimile uuringu, mille põhieesmärk oli paremini mõista neid e-residente, kellel on seos Saksamaaga.\nKokku tegime video teel 20 poolstruktureeritud süvaintervjuud nii Saksamaal elavate Saksa kodanike, välismaal elavate Saksa kodanike kui ka püsivalt Saksamaal elavate välismaalastega, kes kõik on ühtlasi ka e-residendid.\nIntervjuude käigus arutasime nii programmiga seotud vajaduste, ootuste, hirmude ja probleemkohtade üle kui ka laiemalt kultuuriliste erinevuste üle. Uuringu tulemusel valmis neli persoonat, mis aitavad e-residentide olukorda ja vajadusi paremini esile tuua. Uuringutulemused andsid e-residentsuse tiimile kinnitust, et oma ideedega ollakse õigel rajal, aga ka ideid järgmisteks sammudeks.\n“Koostöö Rakendusliku Antropoloogia Keskusega oli väga meeldiv. Uuringu ettevalmistus kulges professionaalselt ning tulemuste esitlus oli kaasahaarav, huvitav ning pakkus palju lisandväärtust Luminori jaepanganduse juhtidele.”\nKristjan Jasinski Luminor panga Baltikumi kliendikogemuse juht\n2020. aasta mais tegime Luminori pangale pilootuuringu, mille eesmärk oli saada esmane ülevaade sellest, kuidas on COVID-19st tingitud eriolukord mõjutanud inimeste käitumist ja pangateenuste kasutamist ning milline võib olla kriisi mõju pangateenustele tulevikus.\nTegime 8 poolstruktureeritud süvaintervjuud nii väikeettevõtjate kui ka eraisikutega, et saada parem ülevaade sellest, kuidas on COVID-19 mõjutanud nende igapäevaelu, kas ja kuidas on muutunud pangateenuste kasutamine ning millisena nähakse panga rolli tulevikus nüüd, kui käitumisharjumused on muutunud. Pilootuuringu tulemusi kasutatakse uute lahenduste välja töötamisel.\n„RAKiga on alati olnud meeldiv koostöö. Tore on näha, et ka konkreetsele briifile lähenevad nad nagu pisikesele uurimistööle – selmet täita täpselt kliendi soovi, üritavad nad algul aru saada, mis tegelikult probleem on ja hoopis sellele lahendusi välja pakkuda. Ettevõttes omakeskis mõeldes võite esialgu valedele järeldustele jõuda, seetõttu soovitan võimalusel alati kaasata võõras pilk, kes näeb probleemi ehk täiesti teise nurga alt.“\nTanel Lips Swedbanki Baltikumi UX ja Teenusdisaini juht\n2020. aasta kevadel tegime Swedbanki UX tiimi jaoks 24 kasutajaintervjuud, mille eesmärk oli paremini mõista, milliseid andmeid nähakse isikuandmetena ja millistel juhtudel ollakse nõus oma isikuandmeid pangaga jagama. Intervjuud annavad olulise sisendi nii nõusoleku küsimise formaadi muutmiseks kui ka laiemalt panga rolli mõtestamiseks inimese elus.\nProjekti käigus tehtud intervjuud lähtusid Swedbanki peakontoris välja töötatud kasutajauuringu formaadist, mille üks osa oli eri isiksusetüüpide kaasamine nn Suure Viisiku mudeli järgi. Sama uuringumudelit kasutati Eestis ja Rootsis, et oleks võimalik kasutajaid võrrelda. Intervjuud aitasid seeläbi avada ka kultuurilisi eripärasid, kusjuures selgus, et eestlased ja rootslased ei olegi isikuandmete jagamise osas nii erinevad.\n“RAKi uuring tõi meile nii mõnegi uue avastuse ning sai aluseks kommunikatsioonistrateegia uuendamisele ja värbamiskampaania ülesehitamisele. Intervjuude põhjal loodud sihtgrupi persoonadele toetumine aitab meil planeerida oma avalikke tegevusi täpsemalt, et iga sihtgrupp saaks just endale vajalikku infot.”\nMargot Lillemägi Noored Kooli värbamisjuht\nVeebruarist märtsini 2020 viisime läbi sihtrühma uuringu Noored Kooli programmile.\nEesmärgiks oli kaardistada Noored Kooli sihtrühma maailmavaadet, ootusi, hoiakuid, käitumist, muljeid, väärtusi ja ideid ning nende ootusi programmi brändile. Intervjueerisime potentsiaalseid programmis osalejaid ning osalemisest loobunuid. Et saada terviklikumat pilti osalemise kogemuse ja motivatsioonide kohta ning näha programmi pikemaajalisemat mõju isiklikul tasandil ja haridusmaastikul laiemalt, tegime programmi vilistlastega grupiintervjuu.\nUuringu tulemusel valminud persoonad aitavad mõista potentsiaalsete osalejate isiklikke motivatsioone ning ootusi Noored Kooli programmile, brändile ja õpetaja-ametile laiemalt. Samuti avasime nende kaudu tegureid, mis mõjutavad inimeste valikute tegemist erinevatel eluetappidel.\nUuringu tulemustest võib esile tuua, et õpetaja rolli peetakse ühiskonnas väga oluliseks, kuid samas on tegemist raske ja endiselt alamakstud ametiga. Osalejad tõid esile, et Noored Kooli programmil on olnud õpetaja ameti kuvandile ja Eesti hariduse arendamisele positiivne mõju. Kuigi programm on intensiivne ja ei sobi kõikidele, on see kindlasti oluline uute õpetajate kooli toomisel ning nende toetamisel selle protsessi käigus. Uuringu tulemused aitavad Noored Koolil, kaasates loovagentuuri Velvet, arendada programmi brändi- ja kommunikatsioonistrateegiat.\nNoored Kooli brändi ja värbamistegevuste uuendust ning sihtgrupiuuringut toetas Kodanikuühiskonna Sihtkapital vabaühendustele mõeldud arenguhüppe taotlusvoorust.\n“RAKiga koostöö oli meeldiv, suhtlus sujuv ja täpne. Esmakordne kokkupuude antropoloogilise uuringumeetodiga oli hariv ja andis veendumuse, et tegemist on kindlasti elemendiga, mida poliitikakujunduses kasutada ja populariseerida.”\nKeit Parts Riigikantselei ligipääsetavuse rakkerühma juht\nDetsember 2019 kuni veebruar 2020 tegime Riigikantselei ja Sotsiaalministeeriumi tellimusel uuringu, et kaardistada laste ligipääsetavuse kitsakohti ja kogemusi. Uuring oli sisendiks riigikantselei ligipääsetavuse rakkerühma tööle, kuid laiemalt saavad sellest kasu ka erinevad osapooled – näiteks ühistranspordi teenuse kujundajad, teede taristu tellijad ja projekteerijad, kaupade ja teenuste pakkujad, koolide pidajad ja paljud teised.\nKokku osales uuringus ligikaudu 60 last vanuses 7-14 Tallinnast, Märjamaalt, Viljandist ja Kohtla-Järvelt. Nende seas oli nii eesti kui vene koduse keelega lapsi. Vaatluse all olid esmajoones füüsilised takistused, aga lisaks rääkisid lapsed ka sotsiaalsetest, psühholoogilistest, käitumuslikest jms barjääridest.\nKasutasime lisaks grupiintervjuudele nn jalutuskäiguintervjuusid (inglise keeles walk-along interview). See tähendab, et antropoloog jalutas ja liikus koos lapsega kaasa tema argisel teekonnal kodu-kooli-huviringide vahel. Sellisel, klassikalisest antropoloogilisest osalusvaatlusest inspireeritud uurimismeetodil sai laps ise olla teejuht ja oma igapäevaelu ning -tegemiste tutvustaja. Meetod võimaldab muuhulgas anda vastuseid küsimustele, millele inimene ei oska verbaalselt vastata, sest ta ise ei pruugigi teatud tegutsemisviise ja käitumismustreid teadvustada või mõtestada. Eriti selgelt tuleb see esile laste kogemusi uurides, sest lapsed ei ole veel harjunud oma argiseid tegevusi abstraktsemas võtmes analüüsima ja nende üle arutlema. Jalutuskäiguintervjuusid salvestasime ja jäädvustasime foto-ja videotehnikaga ning sel teel kogusime infot just füüsiliste takistuste ja sihtrühma iseloomustavate käitumuslike aspektide kohta, mis moodustas uuringu selgroo.\nRaporti ja pressiteatega saab tutvuda Sotsiaalministeeriumi kodulehel.\nNovembris 2019 tegime Tallinna Linnamuuseumi Kalamaja muuseumile sisenduuringu näituse “Kalaranna kaitsjad” tarbeks. Projekti eesmärk oli kaardistada muuseumile Kalaranna arendusega seotud osapoolte vaatepunkte. Viisime läbi kuus intervjuud Kalaranna kasutajate, arendajate, linnaplaneerijate ja linnaaktivistidega. Projekti tulemustega on võimalik tutvuda Kalarannast kõneleva näituse raames.\nKoostöös Tartu Ülikooli etnoloogia osakonnaga viisime oktoobris 2019 läbi projekti, mille eesmärk oli saada sisendit, et korrastada üliõpilaste praktikate süsteemi TÜ kultuuriteaduste õppekavadel. Eelkõige olid fookuses erinevad praktikaliigid etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia; kultuurikorralduse; folkloristika ja pärandirakenduste magistriprogrammides.\nTõime nii Tartus kui Tallinnas kokku nende õppekavade programmijuhid ning nii väljakujunenud kui ka potentsiaalsed praktikapakkujad (muuseumid, idufirmad jt teised organisatsioonid, kellel võiks kultuuriteaduste tudengite kaasamisest kasu olla). Lisaks võtsime arvesse ka tudengitepoolse vaate juba tehtud praktikatele. Arutasime ühiselt fookusgrupi intervjuude raames nii praktika pakkujate kui tegijate hirme ning ka ootusi. Leidsime lahendusi, kuidas praktikasüsteemi parandada ning mil viisil koostööd süvendada.\nViisime detsembris 2019–jaanuaris 2020 Euroopa Sotsialistide Parteile läbi uuringu, mille eesmärgiks oli paremini mõista progressiivsete valijate maailmavaadet ja ootusi poliitikakujundajatele.\nTegime 18 poolstruktureeritud süvaintervjuud, et saada paremini aru erineva vanuselise, piirkondliku ning sotsiaal-majandusliku taustaga inimeste maailmavaatest ja ootustest Eesti riigi juhtimisele. Uuringu tulemusel valmis 6 persoonat, mis aitavad mõista inimeste mõttemaailmade ja elude mitmekesisust ning komplekssust – seda, mis võib olla erinevate inimeste argumentatsioon poliitiliste eelistuste põhjendamiseks, kuidas tehakse otsuseid, kelle poolt hääletada ning millised võivad olla suurimad kaalukeeleks osutuvad probleemid.\n7.-9. novembril 2019 toimus Eesti Rahva Muuseumis Euroopa Muuseumiorganisatsioonide Võrgustiku NEMO aastakonverents pealkirjaga „Museums 2030 – Sharing recipes for a better future“. Koostöös Tartu Ülikooli folkloristika ja pärandirakendused õppekava üliõpilastega uurisime, milline on konverentsi osalejate tagasiside muuseumi püsinäitustele “Kohtumised” ja “Uurali kaja” ning mida arvatakse Tartust ja Eestist kui turismisihtkohast.\nTegime lühiintervjuusid, vaatlusi ekskurssioonidel ning jalutuskäigu intervjuusid näitustel. Erinevate meetodite kombineerimine aitas esile tuua olulisi külastajate tervikkogemust mõjutavaid detaile. Uuringu tulemusena mõistab muuseum paremini, mis on külastajate jaoks näituse ruumis oluline, millised eksponaadid ja teemad külastajaid enim kõnetavad ning kuidas nad näitusega suhestuvad.\nAugustis 2019 viisime Motor Agentuurile läbi virtuaalse reaalsuse mängude testimise. Projekti eesmärk oli anda arendajatele, disaineritele, inseneridele sisendit parandamaks VR-mänge vastavalt inimeste kasutajakogemusele enne nende avamist laiemale avalikkusele Proto Avastustehases.\nViite VR-mängu käisid Motori töökojas meie antropoloogidega katsetamas 8 tavainimest (mitte elukutselised testijad ega mängurid) vanuses 7–66. Projekti lõpptulemiks olid testimisest lähtuvad nõuanded ja soovitused 1) kuidas teha mängu füüsiliselt inimeste jaoks mugavamaks (kangid, nupud, toolid jm tehniline); 2) mida kaaluda muuta mängu sees, et inimesed saaksid mängukogemusest võimalikult positiivse emotsiooni ning 3) milliseid juhised inimesed vajavad, et mõista, mida nad mängus tegema peavad. Lisaks andsime soovitusi, kuidas kommunikatsiooni suunata, et võimalikult erinevaid sihtgruppe kõnetada.\nTestimisel kasutasime abivahenditena nii diktofoni kui videokaamerat. Video aitas märgata ning illustreerida nii kasutajate murekohti mängude mängimisel, kui ka positiivseid emotsioone tekitavaid aspekte.\nJaanuaris ja veebruaris 2019 kogusime ülevaadet madala haridustasemega täiskasvanute õpimotivatsioonist ja võimalustest omandada kutsekeskharidust. Eesmärk oli välja selgitada potentsiaalse täiskasvanud õppija vajadused, võimalused ja hoiakud tasemehariduse omandamisel.\nValimisse kuulusid üldkeskharidust, kutseharidust ja kutsekeskharidust omandavad ning keskhariduseta täiskasvanud Ida- ja Lääne-Virumaalt, Harjumaalt, Tartumaalt. Viisime läbi 12 süvaintervjuud nii eesti kui ka vene keeles ning kaks fookusgrupi intervjuud haridusasutuste juhtidega.\nIntervjuud aitasid avada tasemehariduse omandamise probleemistikke erinevatest perspektiividest ning tõid esile erinevad väljakutsed, millega täiskasvanud õppija uuesti õppima asudes silmitsi seisab. Raskusi valmistavad mh vähene inglise või eesti keele oskus, madal enesehinnang, kesine arvutikasutusoskus, pere- ja tööelu ühildamine õppimisega jms. Läbivaks murekohaks on aga majanduslik hakkamasaamine ning madalad stipendiumid.\nIntervjuud ja fookusgrupid olid sisendiks haridus- ja teadusministeeriumi tellitud ning mõttekoja Praxis läbiviidud analüüsile “Kutsekeskharidusõpe keskhariduseta täiskasvanutele – võimaluste ja/või soovi puudus?”\nMais–juunis 2019 viisime mõttekojale Praxis läbi 15 intervjuud aastal 2017 või 2018 Töötukassa mobiilsustoetust saanud inimestega. Mobiilsustoetus oli neli kuud kestev Töötukassa toetus transpordikulude hüvitamiseks vähemalt kuus kuud tööta olnud inimestele, kes võtavad vastu töökoha kodust kaugemal kui 30 km.\nKodust eemal töötamise teemadel vestlesime erinevas vanuses inimestega nii Ida-Virumaal, Tartumaal, Harjumaal, Põlvamaal, Pärnumaal kui Läänemaal. Eesmärk oli mõista kasutajate perspektiivi sellele, kuidas Töötukassa mobiilsustoetus aitas kaasa inimeste tööle saamisele ja tööl käimisele ning kas ja kuidas peaks 2019. aasta alguses peatatud programm jätkama ning arenema.\n©2021 MTÜ Rakendusliku Antropoloogia Keskus


Hooldustöötajate elektriautod hakkavad ära väsima - Tänane leht\nTartu hooldustöötajate kõik 16 elektriautot on sõidukorras, kuid nende remondi hind hakkab lähenema auto jääkväärtusele. Nii vahetab Kalda päevakeskus välja kuus elektriautot. FOTO: Kristjan Teedema\nTartu hooldustöötajate 16 elektriautot on kõik kenasti sõidukorras, kuid ometigi valmistub linnavalitsus liisima kuut uut sõidukit, mis võiksid elektriautode kohad üle võtta.\nPraegune plaan ei tähenda, et linn kohe ja kiiresti elektriautodest loobub, ütles Tartu sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja Merle Liivak. Korraks hooldustöötajate autopark isegi suureneb ja tööd, mida nende abil teha, jagub.\nRemont auto hinnaga\nSee plaan aga vaatab tulevikku, sest eakate elektriautode ülalpidamiskulud järjest kasvavad. «Need on kaheksa-üheksa aastat vanad,» ütles Kalda päevakeskuse juhataja Annika Sõna.\nLäinud aastal läks päevakeskuse kolme auto parandus maksma 3700 eurot. «Kui auto jääkväärtus on 5000 eurot, ei ole see võib-olla enam mõistlik,» märkis Sõna. «Kui mõni jupp saab vahetatud, eks see ikka sõidab, aga ka põhjad roostetavad ja autod on ikkagi vanad. Remondivajadus järjest suureneb.»\nMina küll ei ütle, et elektriauto ei sobi, ütles Tartu sotsiaaltöö juht Merle Liivak.\nLinnavalitsus on eelnõu õiendis üles lugenud, et vahetamist vajavad rehvid, väikesed käivitusakud ja piduriklotsid. Mainitud kolmel autol tegi remondi kalliks kliimakompressori vahetus. Väljavahetamist on vajanud autode vaakumpumbad, mille hind on suurusjärgus 700 eurot.\nLiivak ei oska pakkuda, millal võiks juhtuda, et kõik elektriautod kasutusest kaovad. «Mõned vallad on juba loobunud, kuid linnas on vahemaad ja teeolud elektriauto elus hoidmiseks paremad,» märkis ta. «Mina küll ei ütle, et elektriauto ei sobi. Need konkreetsed autod hakkavad oma elu ära elama.»\nAutosid on hooldustöötajatel vaja eeskätt selleks, et abivajajatele toit poest koju viia ja Annika Sõna ei tahaks kuidagi seda, et langetakse tagasi eelmisse sajandisse, mil hooldustöötajal polnudki muud valikut, kui kaupa käeotsas tassida.\n«Auto on meie igapäevane töövahend,» nentis ta. «Nüüd saab toidu poe juures käruga auto juurde veeretada, kokkuvõttes väheneb teekonna pikkus ja vajadus kanda. Meie töötajad on ikkagi naised, kelle vanus jääb 50 kanti.»\nTõsi, kõik hooldustöötajad autoga ei sõida, mõni käib ikka jala, mõni jalgrattaga.\nVolikogule esitatud eelnõu kohaselt kavatseb linnavalitsus uued sõidukid soetada kasutusrendiga, tähtaeg viis aastat. Auto umbkaudne hind oleks 14 400 eurot, kuid tegelik hind selgub pakkumuste võrdlemisel. Nende kuue auto soetamise kulu on kavandatud Kalda päevakeskuse selle aasta eelarvesse.


Näitlejad on sageli süüdi kellegi surma. Kuid sureb oma käed ei ole inimesed, ja märke, et nad ise on kehastunud ekraanil. Paljud kunstnikud kerjama direktorid kiiresti lõpetada need ära - või pigem nende tähemärki. Ja põhjused on kõige hämmastav.\nEsineja FBI agent Hank Schrader kuulus seriaal "Breaking Bad" kulutatud komplekti paar aastat. Aga viienda hooaja ei kannata. Täpsemalt, see ei suutnud vastu panna shooting ajakava Norris. Võtteks ta lootis tulistada kuueteistkümne episoode film, kuid selle loojad on äkki otsustanud jagada selle kaheks plokid kaheksa rida. See tähendas, et Norris ei saa mängida pikka planeeritud piloot küsimus situatsioonikomöödia. Filmimine on komöödia sarja ta usub, et on tähtsam mina, väsinud rolli ahtri agent ta tahtis lõpuks proovida täiesti uus ärivaldkonnas. Niisiis, lõpuks Norris veenis loojad seeria tulistada Hank, et igaühe kurbust fännid.\nHarvadel juhtudel, kui direktor survel Executive pidi tegelema kangelane karikatuurid. Aga vaatajaid on muutunud nii harjunud omapärane hääl muusik Isaac Hayes aastaid räägib Chief et asendamine seeria loojad on teostamatu. Hayes lahkus projekti pärast mitmeid "Lõksus kapp", naeruvääristab Skientologiakirkon, mis on toetaja muusik. "On kummaline - imestas üks kirjanike Matt Stone -. Kümne aasta jooksul filmimine Isaac kergesti teleekraanil kristlased, moslemid, mormoonid ... ja oma religiooni üle äkki imelik pahameelt." Tõepoolest, miks ta siis?\nArtist nagu dr Lawrence Kutner oli üsna rahul oma töö show. Aga siis Kal Penn sai pakkumise ta ei saanud keelduda. Näitleja osaleb aktiivselt presidendivalimiste kampaania Barack Obama ja pärast tema võitu presidendivalimistel rassi, kutsuti ametikohale asedirektor presidendi administratsiooni avalike suhete. Cal kokku kõhklemata. loojad seeria, muidugi, reageerisid seda mõista ja mitte näha depressiivne meeleolu Kutner oli enesetappu.\nPärast kolmanda hooaja "Downton Abbey", kes mängib Matthew Crawley lahkus seeria inglise viisakalt, kallab kiitust tema loojad. Tema sõnul oli ta "lihtsalt väsinud" tulistamist ja tahtsin proovida oma käe "midagi uut." Sel juhul Stevens peaaegu tähendas ta. Just lõpus kolmandat hooaega filmimine, pakuti lepingut Broadwayl ja Dan, kes unistanud Hollywoodi, ei suutnud vastu panna.\nSeriaal "Grey anatoomia" läks õhku umbes kümme aastat, ja see ei ole üllatav, et paljud osalejad pidid lahkuma. Nende hulgas oli Theodore Knight, kes mängis üks peamisi rolle - noor kirurg George O'Malley. Põhjuseks oli loominguline erinevused: leida rohkem ja vähem nagu areng tema iseloomu, kuid ta ei saanud mõjutada kirjanikud. "Ma tahan tunda rahulolu oma tööst," - ütles ta, keeldudes lepingut allkirjastama juba kuuendat aastat järjest hooaja - ja noorte kirurg oli kangelaslikult surema rataste all bussi päästa tüdruk surma.\nEsineja advokaadi Will Gardner sarjas "The Good Wife" on töötanud valdkonnas neli aastat. Siis tema leping lõppes ja ta eelistas mitte allkirjastada uuesti. Sõnu Charles, põhjused olid üsna traditsiooniline: ta tundis, et ta oli viibinud kohas, ja kartsin, et saada vang sama rolli nagu loojad seeria ei ole nõus või ei suuda määratleda, milline kangelane on huvitav twist. Noh, kuid tema surm oli väga põnev: Will Gardner tulistati otse kohtusse.\nAdewale Akinnuoye-Agbaje, "Kaotatud"\nEko - näitleja Adewale Agbaje - ilmus seriaalis "Lost" alguses teise hooaja. Ja lõpuks, vaevalt toimus tema finale. Kuid loojad ise on süüdi: nad on rohkem kui üks kuu lepitamiseks Agbaje osaleda filmimine, mõtlesin, et see annab seeria täiendava maitse. Selle tulemusena Agbaje oli õnnetu kogu alates esimesest päevast. Talle ei meeldinud idee autorid, ei meeldinud oma iseloomu, ja isegi ilm Hawaii põhjustas tema teotust. Selle tulemusena on suur rõõm sarja meeskonnad, kirjanikud meeleldi tappis hr Eko käed jube suitsu koletis.\nTopher Grace "Shaw seitsmekümnendate"\n"Kaheksakümnendatel Show" aastaid oli populaarne vaatajaid, kuid pärast ta lahkus kaks peamist tärni - Topher Grace ja Ashton Kutcher - tema star kahanenud. Aga Topher ei ole süüdi. Näitleja mängib Eric Forman pakutakse rolli assistent peamine kaabakas "Spider-Man 3". Ja kuidas võiks ta seista? Mis poiss keeldub võitleb selle Spider-Man, nii et isegi korralik tasu? Tõsi, "Spider-Man 3" oli selle loojad täielik ebaõnnestumine. Kuid isegi see ei ole ilmselt varjutasid rõõmu Grace.\nSophie Turner, "Troonide mäng"\nHarvadel juhtudel, kui kirjanikud ei suutnud kuulata näitleja ja tema iseloomu ellu jäänud. Sophie Turner, kes mängib Sansa Stark "Game of Thrones" ei ole esimese aasta üritab veenda asutajad saaga tappa tema iseloom. Ja mitte soovist lahkuda show - pigem vastupidi. Sophie armastab "Game of Thrones" ja tema iseloomu. See on põhjus, miks ta leiab, et iga märki sarjas väärib enda cool surma stseeni, ja isegi Stans - isegi rohkem. Eriti kui mõelda, et kujutlusvõime kirjanikud ei häiri siis igaüks neist, et minna tagasi - teisel või teise.\nVaatamata sellele, et rolli Han Solo tõi talle ülemaailmse kuulsuse, Harrison Ford ei tundnud tema iseloomu vähimatki aukartus. Vastupidi! ta ei varja algusest, mis arvestab kogu saaga Star Wars jama, rolli - rumal ja dialoogi - ja õudusunenägu. Keegi ei tea, mida tõotab George Lucas veenis Ford võtma rolli, kuid on teada, et näitleja üritas vabaneda seda esimest päeva filmimine, sõna otseses mõttes kerjamine direktor võimalikult kiiresti tappa Solo. Oma hilja V episood isegi külmutatud carbonite - ent süžee ilma Solo läks tükki, ja see tuli kiiresti päästetud.\nSegane narkodiiler Tuco Salamanca oli üks kõige värvikas tähemärki sarjas. Seetõttu on paljud ubilis tema äkksurm. Kuid loojad polnud valikut mõrva Salamanca tõeline näitleja Raymond Cruz, kes teenisid oma rolli. Protsessi tulistamine oli liiga väsitav teda. "Iga päev me tulistas 12-14 tundi See on liiga väsitav, emotsionaalselt ja füüsiliselt." - ütles näitleja, seega allkirjastamisel surmaotsuse iseloomu.


Valedel põhimõtetel võetud laen võib üsna kiiresti muutuda koormaks, millest on keeruline lahti saada. Arusaadav, et Sul võib olla rohkelt küsimusi ja siinkohal tulemegi meie appi.\nMeie eesmärgiks on aidata Sul, teadlikul tarbijal, teha kõiges, mis puudutab finantsküsimusi ja laenutoote valikut, õige otsus.\nMeie veebilehel on Sul võimalik omavahel võrrelda rohkem finantstooteid, kui kusagil mujal. Lisaks võrdlusvõimalusele, aitame Sul ka kontrollida, kas Sa said tõesti parima võimaliku pakkumise. TF Bank on tõestanud, et see on tõsine pakkuja.\nLaenud Eestis 2019\nKuidas leida sobivaim laen?\nMis on laenamise eelised ja puudused?\nTee turvaline valik\nLaenud ilma konto väljavõtteta – Millised on mu valikud?\nMillised on Eestis pakutavad laenud?\nMis on laenu tingimused?\nMiks on oluline laenu kogumaksumus?\nMis on ja millest sõltub intressimäär?\nKui palju ma peaksin korraga laenama?\nMida peaksin tegema enne, kui laenulepingule alla kirjutan?\nMis on laenu konsolideerimine?\nMillest koosneb laenumakse?\nLaenude maailm on kirju ning väga lihtne on teha vale valik, mis pikas plaanis võib Sind finantsiliselt väga keerulisse olukorda panna. Selleks, et leida endale sobivaim variant, on kõigepealt vaja end kurssi viia kõikide võimalustega, mida turg pakub.\nTeadmised laenumaailma kohta aitavad Sul teada, millal laenu võtta ning veelgi olulisem – millal laenuvõtmist vältida.\nNagu igas teises valdkonnas, on ka siin võtmesõnaks korralik eeltöö. Enne laenu võtmist tuleks Sul paika panna, mille jaoks Sul on laenu vaja, kui suur peaks olema laenusumma, millised on Sinule sobivad laenu tagasimaksed ning kui kiiresti Sa oled võimeline laenu tagasi maksma.\nSeejärel tuleb võrrelda, mida erinevad laenuandjad Sulle pakuvad ning pakkumisi analüüsides valida selline variant, mis Sinu vajaduste ja võimalustega kõige rohkem sobib. Meie kodulehel on Sul hea võimalus erinevate laenuandjate pakkumisi mugavalt võrrelda.\nLaenamine on igati tavapärane osa meie elus. Kuna raha väärtus kahaneb ajas, siis tihtipeale on kasulikum raha laenata, soetada vajalik asi ning seejärel laen tagasi maksta. Kui hakata raha kõrvale panema, siis suuremate asjade soetamisel võib raha väärtus ajas nii palju kahaneda, et Sul ei õnnestu kuidagi vajaminevat summat kokku saada.\nVõimalus soetada nüüd ja kohe see, mida Sul vaja on, ongi laenamise suurimaks eeliseks.\nLaenamise ühe puudusena nähakse seda, et intressi tõttu on vaja tagasi maksta suurem summa raha, kui Sa algselt laenasid. Teise puudusena seda, et laenu taotlemine võib aega võtta. Siin sõltub väga palju sellest, millist laenu Sa võtad.\nIlmselgelt on eluasemelaenu taotlemine pikem protsess, sest summad on suuremad ja vaja on ka tagatist või käendajat. Väikelaenu võtmine on aga kordades kiirem, sest Sul ei ole enamjaolt vaja ei käendajat ega tagatist ning ka summad on väiksemad.\nLisaks, kui Sa oled teinud hoolika eeltöö ning valinud välja ettevõtte, kelle poolt pakutav laen Sulle kõige rohkem sobib, siis ei ole vaja ka laenamise negatiivsete külgede pärast muretseda.\nKõik teavad, et maksehäirete ning kehva krediidireitinguga on laenamine keerulisem. Esiteks on laenu saamine iseenesest juba raskendatud ning teiseks on laen kokkuvõttes kallim. Mida aga siis teha? Miks mitte mõelda eralaenudele? See tähendab, et laenatakse kuskilt mujalt, kui traditsiooniliselt finantsasutuselt ning seda pole vaja peljata.\nTõsi on see, et laenamiseks on väga palju erinevaid võimalusi. Laenuandjate leidmine võib küll tunduda pisut riskantne ning kui Sa otsustad traditsiooniliste laenuandjate kasutamise asemel teist teed minna, muutub see veelgi riskantsemaks.\nMuidugi tuleb hoolikalt valida, millise firma poole pöörduda. On laenuandjaid, kes küll pakuvad laenu halva krediidireitinguga kliendile, kuid teevad sellega asja veel hullemaks. Nimelt võivad sellised nn hädalaenud üpris kalliks osutuda. Rääkimata sellest, et Sa riskid ka võimalusega, et laenuandja otsustab Su andmed varastada ja neid kurjasti ära kasutada.\nEnne, kui sa hakkad kuskile alla kirjutama või kelleltki raha vastu võtad, veendu selles, et Sa oled valinud tunnustatud firma.\nÕnneks on olemas ka mittetraditsioonilisi finantsasutusi, keda võib usaldada.\nOnline laenamine – eraisikutelt laenamine on laenamise ka üldplaanis kergemaks muutnud. Seda isegi siis, kui Su krediidireiting pole just puhtamast puhtaim.\nOnline laenamine on firmade jaoks vahendajaks olemine. Nad leiavad inimesed, kes soovivad laenu võtta ja inimesed, kes soovivad laenu anda ehk investorid. Nende poolt pakutava laenu kogumaksumus on konkurentsivõimeline ja mitte liialt suur.\nSõpradelt laenamine – Kui Sa tead, et su sõpradel või pereliikmetel on vaba raha, siis saavad äkki just nemad Sulle laenu anda. Kuid tuleb olla aus – parem oleks võtta ametlik laen. Ametlik laen tähendab ka korraliku laenulepingu sõlmimist ja konkreetsete tähtaegadega laenumaksete tegemist. Lisaks aitab ametliku laenu võtmine (ja õigel ajal tagasimaksmine) ka krediidireitingut parandada, nii et tulevikus on uue laenu võtmine jällegi lihtsam.\nKui Sa otsustad aga kasutada sõprade või pere abi, siis tuleks olla algusest peale aus. Läbi tuleks rääkida ka kõige väiksemad detailid. Arutelu ei pea lõppema laenuidee realiseerimisega. See peaks juhtuma vaid siis, kui te mõlemad asjast ühtemoodi aru saate.\nSuures plaanis jagunevad eraisikutele pakutavad laenud neljaks:\nMeie oleme spetsialiseerunud laenuandjatele, kes pakuvad laene väiksematele summadele ning need jaotuvad omakorda järgmiselt:\nVäikelaen on laen, mille puhul laenusumma ei ole suur ning selle tagasimakseperiood on pigem lühike. Väikelaen on ühtlasi ka vaba sihtotstarbega laen. Vaba sihtotstarve tähendab seda, et Sa võid teha laenuga ükskõik mida! Miks mitte alustada firmat, remontida oma kodu, minna reisile, maksta raviarveid või maksta millegi muu eest, mis sul vaja on.\nKiirlaen on üks väikelaenu alaliikidest. Nagu väikelaenu puhul, on ka kiirlaen vaba sihtotstarbega. Kiirlaenu aitab väikelaenust eristab see, et laenutaotlusprotsess on kiirem, mis tähendab seda, et Sa saad ka laenuraha kiiremini kätte. Reeglina pole vaja teha enamat, kui täita laenutaotlus, esimesel korral tuvastada ka oma isik ja seejärel oodata juba, et laenuraha arvele üle kantaks.\nAutolaen on järgmine võimalus ja see jaguneb omakorda kaheks – laen juba olemasoleva auto tagatisel ning laen uue auto ostuks. Seejuures uue auto ostuks võib võtta laenu nii tagatisega kui ka ilma tagatiseta. Kui võtta laenu auto tagatisel, siis laenusumma on sõltuv auto väärtusest. Olenevalt laenuandjast, on määratud ülempiir ka auto vanusele\nOlenevalt sellest, milleks ja millist laenu sa soovid, leiad Sa kindlasti ülaltoodud kolmest variandist endale kõige sobivama.\nLaias laastus saab kõik laenud jaotada kaheks – tagatisega laen ja tagatiseta laen. Tagatisega laen ehk hüpoteeklaen tähendab seda, et laenuandjale antakse mingi varaline garantii. See varaline garantii on laenuandjale lisatõestuseks, et laenuvõtja kavatseb laenu tagasi maksta ning juhul kui seda ei juhtu, kuulub tagatiseks antud varaline garantii laenuandjale, kes võib sellega käituda nii nagu ise soovib. Ja kuna laenuandjal on lisagarantii, võib see tähendada, et laenu saab ka maksehäirega taotleja, kelle laenutaotlust muidu ei rahuldataks.\nKui laenu tagasimaksmisega tekivad probleemid, on laenuandjal õigus tagatiseks antud kinnisvara maha müüa.\nSelline kiire selgitus on väga lihtsakoeline, kuid annab kõige olulisema info. Tagatiseks antav vara võib seejuures olla ükskõik milline väärtuslik vara, ent reeglina on see kas mõni sõiduk või kinnisvara.\nLaen kinnisvara tagatisel lubab tihtipeale laenutaotlejal välja kaubelda endale soodsamad võimalused. See võib tähendada nii suuremat võimalikku laenusummat kui ka soodsamat intressi. Kui väikesest kiirlaenust ei piisa tekkinud vajaduste rahuldamiseks, on kinnisvara tagatisel saadud laenust kindlasti abi – see katab tõenäoliselt enamik kulutusi, mis inimestel tavaliselt teha on vaja.\nTagatiseks soovitud kinnisvara ei pruugi aga ilmtingimata tähendada oma maja kuskil heas piirkonnas. Muidugi ei aktsepteeri kõik laenufirmad kõiki tagatisi, ent hea on teada, et tagatiseks võivad olla ka:\nKinnisvara tagatisel võetava laenu juurde kuulub ka kinnisvara hindamine. Laenuandjale ei piisa sellest, kui tagatis on Sinule erakordselt väärtuslik. Neil on vaja teada turuhinda, et ka iseennast laenu võimaliku tagasimaksmise korral kindlustada. Seetõttu ei tohiks see üllatusena tulla, kui laenu taotledes soovitakse hindaja kohapeale saata. Küll tuleb aga silmas pidada seda, et kinnisvara hindamine ei ole tasuta teenus ning ka lepingutasu on reeglina suurem kui tagatiseta laenul. Kui sa oled olukorras, kus laen kinnisvara tagatisel tundub parim valik, kaalu ka hindamisega kaasnevaid kulusid. Mõnikord võib juhtuda, et pärast seda tundub tagatiseta laen hoopis parema valikuna.\nKuigi täpsed nõuded on sõltuvad laenuandjast, siis põhinõuded on reeglina samad:\nSa oled Eesti kodanik või omad kehtivat elamisluba;\nSul on püsiv sissetulek ja keskmine tõestatud sissetulek on vähemalt 300 eurot kuus.\nKui Sa vastad laenuandja poolt seatud nõuetele, siis järgmisena on vaja kiirlaenu taotlemiseks täita kas internetis või siis laenuandja kontoris avaldus.\nSeadusest tulenevalt on laenuandjatel kohustus esmakordsel taotlemisel Sinu isik tuvastada. Isiku tuvastamiseks pakutakse erinevaid võimalusi:\nLaenuandja kontor – kui on võimalik minna laenuandja kontorisse, saab isikutuvastuse protsessi seal läbi teha\nID-kaart – ID-kaardiga tuvastamine võimaldab laenutaotlusprotsessi ilma kodust väljumata lõpuni viia.\nMobiil-ID – mobiil-ID kasutamine isiku tuvastamiseks toimub samal põhimõttel nagu ID-kaardiga tuvastamine. Nii mobiil-ID kui ka ID-kaardiga isikut tuvastades ei pea Sa ootama, kuni ankeet laenuandjale edastatakse. Seetõttu on need kaks varianti isiku tuvastamiseks oluliselt kiiremad, kui järgmised kaks meetodit.\nPostkontor – reeglina on vaja isik tuvastada pärast laenuankeedi täitmist ja seal on võimalus valida variant, et Sa suundud lähimasse postkontorisse ja sealsed töötajad kinnitavad isikut tõendava dokumendi alusel isikusamasust.\nR-kiosk – osadel laenuandjatel on sõlmitud leping R-kioskiga, kus võimaldatakse isiku tuvastamist.\nTasub tähele panna seda, et iga laenuandja ei paku kõiki võimalusi ning enne laenuandja kasuks otsustamist tasuks end kurssi viia sellega, mis isikutuvastamise variante nemad pakuvad. Isiku tuvastamine on vajalik ainult siis, kui sa taotled antud laenuandjalt laenu esimest korda.\nKui Sa taotled samalt laenuandjalt ka edaspidi laenu, siis pole vaja isiku tuvastamise protsessi enam läbida, mis teeb taotlusprotsessi kiiremaks. Juhul aga kui sa otsustad laenuandjat vahetada ning pöördud uue ettevõtte poole, on vaja ka isiku tuvastamise protsess uuesti läbida.\nLaen maksab rohkem, kui ainult summa, mille Sa enda pangaarvele saad. Laenu kogumaksumuse juures tuleks erilist tähelepanu pöörata just laenuperioodile. Väikeste laenumaksetega pikaajaline laen võib kokkuvõttes osutuda hoopis kallimaks kui suuremate laenumaksete aga lühema perioodiga laen, kuna Sa maksad laenu tagasi pikema perioodi jooksul. Madalama intressiga laen ei pruugi aga olla sugugi nii odav, kui sellega kaasneb kõrgem lepingutasu.\nLisaks võib laenuga kaasneda tasusid, mis teadmisteta inimesel ehk kahe silma vahele jäävad. Näiteks on enamjaolt laenu võttes vaja maksta ka lepingutasu. Juhul kui Sa jääd maksetega hiljaks, on Sul vaja tasuda ka viivist ja muid viivise tagasinõudmisega seotud kulusid.\nKui peaks aga juhtuma, et Sa saad laenu varem tagasi maksta, siis olenevalt sõlmitud lepingust pead Sa selle eest ka lisa maksma. Otsustades aga laenu taotledes sellise variandi kasuks, mis lubab ennetähtaegset laenu tasumist ilma lisatasudeta, siis pole mingit probleemi võlg varem tagasi maksta.\nLaenu kogumaksumust arvutades tuleb arvesse võtta ka lepingutasusid, intressi ning laenu tagasimakseperioodi kogupikkust.\nKõige lihtsamalt seletades on intressimäär hind, mida Sul on vaja maksta selle eest, et Sa oled laenuandjalt teatud perioodiks raha laenanud. Intress on kindel summa, mille suurus sõltub laenulepingus väljatoodud intressimäärast ja laenusummast.\nIntress tuuakse välja numbrilise summana ning intressimäär protsendina. Õppelaenu intressimääraks on näiteks fikseeritud 5%, samas kui väikelaenu intressimäär võib jääda 13%-22% vahele. Kiirlaenul võib see veelgi kõrgem olla.\nIntressimäär ning laenuperiood on omavahel tugevalt seotud. Reeglina on intressimäär seda väiksem, mida pikem on laenuperiood. Muidugi, intressimäära mõjutavad ka muud tegurid, millega tasuks kindlasti arvestada:\nSinu varasem laenuajalugu\nvarasem kokkupuude antud laenuandjaga\nlaenusumma ja laenuperiood\nlaenu tagatis, kuid see kehtib üksnes olukorras, kus laenu saamiseks oli ette nähtud tagatis\nKuigi erinevad finantsettevõtted pakuvad samanimelisi ja samatüübilisi laene, siis tingimused on sellegipoolest erinevad. Seetõttu on hoolimata laenu nimetusest vaja ka laenu sisule ja tingimustele tähelepanu pöörata. Juba see on üheks põhjuseks, miks Sa peaksid küsima pakkumisi erinevatelt firmadelt ja viima end kurssi sellega, mida kuskil pakutakse.\nMaksevõime hindamine on osa vastutustundliku laenamise põhimõttest, mis kehtib Eestis alates 1. juulist 2007 vastavalt krediidiasutuste seaduses sätestatud vastutustundliku laenamise põhimõttele. Minuraha.ee veebileht selgitab, et laenuandja peab tundma oma klienti ning laenuandjal on kohustus hinnata enne laenulepingu sõlmimist tarbija võimekust laen tagasi maksta.\nSamuti on laenuandjal kohustus enne lepingu sõlmimist klienti sõnaselgelt teavitada, millised ohud võivad tekkida seoses pikaajalise laenu tagasimaksmisega. Vastavalt 1. juulil 2011 jõustunud võlaõigusseadusele, kehtib see põhimõte kõigile ettevõtetele, kes annavad tarbijatele (eraisikutele) laenu, mitte ainult krediidiasutustele.\nSelleks, et maksevõimet hinnata, tugineb laenuandja mitmele erinevale allikale. Oluline on muidugi ka see, mida Sina ise, kui laenuvõtja, laenuandjale enda kohta räägid. Lisaks sellele kasutatakse aga ka erinevaid avalike andmekogusid nagu näiteks Kinnisturaamat, Krediidiinfo, Äriregister, Maksehäireregister ning Ametlikud Teadeanded.\nLaenusumma suurus peaks sõltuma sellest, kui palju Sul on raha vaja ning kui palju raha Sa oled võimeline tagasi maksma. Lisaks vajalikule rahasummale pead sa arvestama ka intressiga, mis Sul on vaja hiljem tagasi maksta, et Sa kogemata üle oma võimete ei laenaks.\nEttevaatlik tuleks olla ka reklaami ohvriks langemisega. Mõnikord reklaamitakse laenusummat eriti soodsatel ja ahvatlevatel tingimustel, aga mis Sinu jaoks võib liiga suur olla. Mitte mingil juhul ei tasuks võtta suuremat laenu, kui Sul vaja on. Seda isegi siis, kui Sa mõtled, et Sa võtad suurema laenu aga kulutad ainult nii palju raha, kui Sul vaja on.\nIkka võib juhtuda, et Sa kulutad ära kogu raha, mis sulle arvele kanti ja hiljem on Sul keeruline seda raha tagasi maksta, sest Sa tegelikult ei arvestanud nii suure laenusummaga.\nLaenamise rusikareegel: laenusumma suuruseks vali nii palju kui vaja ning nii vähe, kui võimalik. Pigem laena vähem, kui rohkem, sest selliselt kaitsed enda tulevikku võimalike probleemide eest.\nLisatasud ja nende tundmine on võti laenude olemuse mõistmise juurde. Muidugi võib laenutasude mõistmine olla pisut keerulisem. Mitmed laenuandjad ei ole ka huvitatud sellest, et laenu maksumus nende kodulehel selgelt välja toodud oleks. Lepingut sõlmides on kõige olulisemad tingimused aga tihtipeale väikeses kirjas ning kui Sind takka kiirustatakse või kui Sa ise väga närvis ja mures oled, on lihtne nende lugemine vahele jätta.\nHoolimata aga sellest mida laenuandjad teevad, on see Sinu vastutus, et Sa teaksid, millega Sa nõustud ja millele Sa alla kirjutad. Seetõttu tuleks Sul alati võtta aega, et end tingimuste ja laenunõuetega kurssi viia. Isegi juhul, kui see tähendab laenulepingu mitmekordset ülelugemist ja laenunõustajalt pidevat nõuküsimist, on tegu vajaliku asjaga ning Sul peab olema julgust ja enesekindlust, et seda teha.\nSuurema osa laenude jaoks toimivad väga hästi ka erinevad laenukalkulaatorid, mis toovad selgelt välja laenu intressimäära ning ka makstava intressi. Erinevaid numbreid sisestades saad sa selge ülevaate, kuidas sellised asjad nagu laenuperiood ja intressimäär laenu kogumaksumust muudavad ning esmapilgul soodsa diilina tundunud laen ei pruugi seda mitte olla.\nLaenu konsolideerimine ehk laenude refinantseerimine tähendab kallimate laenude ennetähtaegset tasumist ühe ning soodsama laenu abil. Veelgi lihtsamalt öeldes tähendab see seda, et näiteks, kui Sul on praegu viis erinevat laenu, siis Sa võtad ühe laenu, mille abil saad need viis laenu ära maksta. Kui see on tehtud, pead keskenduma ainult ühe uue laenu tagasimaksmisele. Muidugi ei tasuks hakata kõiki laene esimese hooga konsolideerima, vaid tuleks valida, milliste laenude korral seda lähenemist kasutada.\nLaenu refinantseerimine on hea valik olukorras, kus Sul on juba erinevad kiirlaenud, SMS-laenud ja krediitkaardi laenud, mille intressimäär on märkimisväärselt kõrge.\nJärgmine küsimus on aga ka see, et millist laenu tasub konsolideerimiseks võtta? Kui Sa võtad laenude katteks lihtsalt uue kõrge intressimääraga laenu, siis sellisel juhul ei ole Sa tegelikult mõistlikku otsust teinud. Laenu refinantseerimine on kõige mõistlikum mõne pikaajalisema laenuga.\nPikaajalise laenu intress on teiste laenudega võrreldes madalam, kuid murekohaks võib osutuda see, et pikaajalise ja suure laenu saamiseks on vajalik ka tagatist. Kui tagatiseks sobilik kinnisvara puudub, ei tähenda see siiski koheselt, et refinantseerimine oleks võimatu. Ka võimalikult pikaks perioodiks võetav väikelaen võib hädast välja aidata ning kokkuhoidu tähendada.\nKui see tundub liiga keeruline, siis tegelikult ei ole vaja konsolideerimist karta, vaid kui Sa oled end konsolideerimisega kurssi viinud, võib see tunduda kõige parema valikuga. Mis aga võiks olla veel laenu konsolideerimise eelisteks?\nkokkuhoid, sest uue ja pikemaks ajaks võetud laenu intressimäär võib olla madalam, kui teistel laenudel, mis teeb laenu odavamaks\nkokkuhoid ka ajaliselt, sest selle asemel, et mõelda mitmete erinevate laenumaksete tasumisele, on sul vaja mõelda ainult ühele laenumaksele.\npikem laenuperiood tähendab enamjaolt ka madalamat kuumakset. Seega, kui Sul on ajutiselt probleeme kõrgemate laenumaksete tasumisega, siis konsolideerimine aitab Sul laenumaksetega paremini toime tulla ja seda selliselt, et Sa oma kuueelarvet täiesti lõhki ei aja.\nLaenu kogumaksumus ei ole midagi, mida Sa tahaksid kõrvale heita ja mõelda, et küll Sa tulevikus sellega tegeled. See, mis otsuseid Sa teed praegu ja siin, mõjutavad väga palju ka Sinu tulevikku. Seetõttu tasuks võtta pigem rohkem aega nüüd ja säästa aja- ning närvikulu mõne aasta pärast.\nKui Sa hakkad ühel hetkel laenu tagasi maksma, võid Sa märgata, et laenumakse koosneb justkui kahest osast. Arusaadavalt võib see veidike segadust tekitada ja seda eriti siis, kui algne laen sai võetud kiirustades ja Sa ei jõudnud end laenutingimustega ning kokkulepetega täiesti kurssi viia. Summa, mida Sa tagasi maksad, koosneb tegelikult kahest osast: osa maksest on mõeldud laenu põhiosa tagasimaksmisest ja osa maksest on mõeldud intressi maksmiseks.\nLaenudel on alati olemas ka kindel laenuperiood. Kui eluasemelaenude periood jääb 25-30 aasta vahele, siis on laene, mille periood võib olla mõnest kuust paari aastani. Või siis näiteks krediitkaardid! Iseenesest on ju ka krediitkaart laen – Sa kasutad kellegi teise raha ning ühel hetkel on selle pealt vaja ka intressi tasuda. Ainus erinevus on aga see, et krediitkaardilt võid Sa raha piiramatult laenata ja seejärel tagasi maksta ning teha seda mitmeid kordi, seejuures ilma uut laenu taotlemata.\nLühema laenuperioodiga laenud tähendavad reeglina suuremaid igakuised laenumakseid ja see võib olla hirmutav, kuid pikem laenuperiood ning väiksemad maksed võivad kokkuvõttes kallimaks osutuda. Siinkohal tuleb jälle mängu see, et enne laenu võtmist on vaja teha korralik eeltöö ning laenu kogumaksumuse väljaselgitamine on selle juures vaat et kõige olulisemaks osaks.


Hiiumaa taluniku võit riigikohtus PRIA üle mõjutab kõiki põllumaa omanikke - Maaleht\nPõllumees tugines toetusi taotledes PRIA põllumassiivide registri andmetele. Järgmisel aastal kohale tulnud kontroll mõõtis maad üle ja leidis, et need on tunduvalt väiksemad kui registris ja põllumehe taotlusel kirjas. Osa toetusest nõuti tagasi.\nTalunik võttis ette kohtutee. Kui alguses palkas ta advokaadi, siis poolteist aastat hiljem sai selgeks, et see “lõbu” läheb liiga kalliks. Talumees näris ennast seadustepatakast läbi ja esindas end kohtus ise. Pärast aastaid kestnud kohtuvaidlusi sai ta riigikohtus õiguse.\n“Viga oli PRIA registris. Meie otsuse esmane sõnum on see, et enda registri eest vastutab PRIA, mitte põllumees,” ütles kohtunik Ivo Pilving. “PRIA vigade eest ei saa karistada põllumeest.”\nSee otsus käib veel mitme olulise aspekti kohta, mis mõjutavad kokkuvõttes ka paljusid teisi põllumajandustoetuste taotlejaid.\nToomas Paul: soov hoida sigivus raames oli vormistatud “moraaliks” 5\nVIDEO: Mida tohib ja ei tohi biolagunevate jäätmete konteinerisse panna? 2\nNaabri loomad tüütavad, milliste sanktsioonidega saab nõuda, et loomaomanik oma lemmikut ohjeldaks? 91


Meie elu on viimasel nädalal ainult riided ja keeramine.\nElis keerab ja keerab ja keerab, endal üliuhke nägu ees. Eks natuke rohkem tegemist on, sest nüüd ei saa teda isegi diivani kaugeimasse nurka omaette üheks minutiks jätta, tibi rullib ennast kesteabkuhu. Riiete vahetamine on ka raskendatud, vingerdav ussike ei püsi hetkegi paigal. Ja ma olen selle üle niii õnnelik. Ja mähkmesse pissimine on OUT! Paar mähet päevas ikka kulub, aga üldiselt annab meile hädast märku suur kisa. Nii kui potile saab, mure kaob!\nTegin korraliku riidekapi-ralli. Ega mul tõtt-öelda sinna midagi eriti ei jäänud, ma olen kenakesti juurde võtnud. Kui ma paar nädalat peale sünnitust olin väiksem kui enne rasedust, siis peale viimaseid kuid ma kaalu peale astuda ei julge. Jaanuari lõpus sain sisereiele haava ja see hakkab alles nüüd (loodetavasti) paranema. Et haav kinni ei taha kasvada ja et ta sellise nõmeda liikuva, hõõruva koha peal on, siis olen igasuguse trenni ja ka pikemate jalutamistega pidanud kõvasti tagasi hoidma.\nSorteerisin siis lootuslikult väikesed, moest läinud ja räbalad riided välja. Oleks raha, läheks nüüd shoppama. Äkki järgmisest emapalgast.\nJa kui Elis lubab, vaatab emme sarju. Hakkasime Kessuga Kenasid väikeseid valetajaid (Pretty Little Liars) vaatama ja ma olen sõltuvuses. Eriti vahva on see, et püüame Kessuga enamvähem samas tempos püsida ja siis iga natukese aja tagant sündmused läbi arutada. Ohh ja üldse, mul on nii vedanud, et mul on õde!!\nPosted by KQ at 12:40 PM


Anname teada, et Viking Motorsi mõlemad esindused nii Tammsaare tee 51 kui ka Ülemiste tee 2 on avatud, ehk jätkame oma tööd nädala sees tavapärases rütmis ja oleme avatud E – R 8.00-18.00. Laupäeval oleme suletud kuni aprilli lõpuni.\nMeile on tähtis meie töötajate ja klientide tervis. Selleks oleme teinud järgnevaid samme:\nautode müügisaal on piiratud ligipääsuga ehk kõikide auto ostu või müügiga seotud küsimustega palume kasutada e-kanaleid – e-kiri, kodulehel olev Chat, päringuvormid või Facebook Messenger;\nnii klientidele kui meie töötajatele on salongides olemas desinfitseerimiseks kõik vajalikud vahendid;\net vältida lähikontakte, oleme sulgenud kliendi ooteruumid,\nauto hooldusesse või remonti tuues saate jätta võtmed kontaktivabalt võtmepostkasti;\nautode transportimisel ja hooldamisel järgib meie teenindusmeeskond kõrgemaid hügieenireegleid;\noleme palunud kõikidel Viking Motorsi töötajatel, kes on tulnud reisilt viibida kodus 14 päeva ja kõigil, kes tunnevad ennast kehvasti, püsida kodus;\npalume ka teid lükata edasi auto hooldused, kui teil on külmetushaigusele iseloomulikke tunnuseid või olete hiljuti käinud reisil. Palun võtke meiega ühendust ning leiame teie auto hoolduseks uue aja, või mõne muu sobiva lahenduse;\neriolukorrast tulenevalt on teil võimalik tellida autosalongi ja ventilatsioonisüsteemi desinfitseerimine pärast teenindustööde lõppu. Lisateenuse kasutamise soovist palume teada anda hooldusaja broneerimisel: Viirusevaba autohoolduse pakett\nLisapaketi hinnaks on 43 € ning see sisaldab 20 minutit desinfitseerimist ning Terviseametis registreeritud biosiidset aerosooli, mis suudab hävitada nii baktereid kui viiruseid.\nVastame kõikidele tekkinud küsimustele 665 2600 või viking@vikingmotors.ee .\nViking Motors meeskond


Naaskel — Varjupaikade MTÜ\nId number: 60657\nLeitud: Tõrva vald, Soe küla\nEmane koer koos kutsikatega. Kutsikate isa on rotveiler.\nOtsime sobivaimat kodu kutsikatele, kes on väga energilised. Tulevase kodu kutsikavõtusoov peaks olema 100% läbimõeldud ja kindel, et järgnevad ~12 aastat saaks koos läbida, olgu siis elul menüüs eriolukord, lapse saamine, lahutus, töökoha vahetus, uus elukaaslane või elukoha vahetus. Ootame valmidust kutsikale pakkuda kvaliteetset sööki, õigeaegset arstiabi, tähelepanu ja aega. Vastu saate sõbra, kes on alati õnnelik teiega ja kes pakub siiraimat armastust maailmas. Pere võiks olla mitte lapseootel ja pere lapsed võiksid olla vähemalt 7-8 aastased. Kutsikas on loovutamise hetkeks saanud ussirohu, on kiibitud, vaktsineeritud.


Belgias leiti purskkaevu peidetud süda, mis kuulus linna esimesele meerile | Õhtuleht\nBelgias leiti purskkaevu peidetud süda, mis kuulus linna esimesele meerile\nToimetas Aare Kartau, 2. september 2020, 15:58\nTsingist laegas, kus hoitakse linnapea Pierre Davidi südant.Foto: twitter.com/ExpatBelgium\nBelgia idaosas asuvas Verviersis avastasid ehitustöölised uhkelt ehitud purskkaevu renoveerides kummalise eseme. Nimelt oli selleks enam kui 180 aastat tagasi surnud esimese linnapea süda, teatab BBC.\nVerviersi avalike tööde eest vastutav ametnik Maxime Degey ütles, et esimese meeri Pierre Davidi kohta käivast linnalegendist on viimaks saanud reaalsus. „Laegas oli purskkaevu ülemises osas Pierre Davidi büsti lähedal ühe kivi taga, mille me renoveerimistööde käigus eemaldasime,“ kirjeldas Degey südame avastamist.\nRinghäälinguorganisatsiooni RTBF teatel oli 20. augustil leitud süda „tõeliselt laitmatus seisukorras“. Organit säilitati tsinklaekas peitunud õhukindlas alkoholiga täidetud purgis. Metallist karp koos südamega viidi vähemalt ajutiselt kohalikku kunstimuuseumisse. Laekale graveeritud tekst kinnitab, et süda peideti purskkaevu 44 aastat pärast Pierre Davidi surma.\nVerviersi tuletõrjeteenistuse asutanud linnapea Pierre David suri 1839. aastal, kui ta heinaküünis kukkus. Toonased linnavõimud käivitasid lahkunud meeri auks püstitatava monumendi rajamiseks kogumisfondi. Pere nõusolekul eemaldasid kirurgid 68aastase mehe südame, et seda saaks mälestusmärgi sees säilitada. Verviersi ametlikul veebisaidil kirjutatakse, et kulus mitukümmend aastat, enne kui linn monumendi püstitamiseks vajaliku raha kokku sai. Võimud otsustasid, et Verviersi esimese linnapea austamiseks rajatakse purskkaev, mis õnnistati sisse alles 1883. aastal.


Hiljutine uuring avastas 3 tähelepanuväärset eelist, mis tekivad regulaarse vandumisega\nFoto: Vandumine ei ole märk ebaintelligentsusest ja keeleoskamatusest. Artikkel avaldatud: 02.10.2017, 13:08.\nMõnikord on ebameeldiv kuulda inimesi, kes kasutavad oma kõnes palju ebatsensuurseid väljendeid ja ebaviisakaid sõnu. Ühiskonnas arvatakse, et see on märk inimese kasvatamatusest ja ebaintelligentsusest.\nHiljuti tehtud uuring aga heidab vandumisele hoopis uue valguse.\n1. Märk intelligentsusest\nMaristi kolledži psühholoogide läbiviidud uuring näitas, et inimene, kes oskas «perfektselt» vanduda, oskas ka paremini ennast keeleliselt väljendada. Katse raames viidi läbi kaks erinevat keeleeksamit – üks neist hõlmas sujuvat eneseväljendust ja teine vandumist.\nOsalejatel paluti ühe minuti jooksul öelda nii palju teatud tähega sõnu, kui neile meelde tuli. Saadud tulemused näitasid, et osavõtjad, kes said kõrgemad tulemused sujuvas vandumises, said paremad tulemused ka eneseväljendusoskuses.\nEksperiment näitas, et vandumine ei tähenda puudulikku keele- ega kirjaoskust. Selle asemel tundub, et vandumine on keele osa, mida kõneleja saab kasutada väga efektiivseks suhtlemiseks.\n2. Looduslik valuvaigisti\nKeele Ülikooli psühholoog Richard Stephens näitas, et vandumine võib tegelikult tõsta inimeste valu talumist. Tema ja tema meeskond palusid 66 osavõtjal panna oma käed jääkülma vette.\nKõigepealt võisid nad kasutada vandega sõnu, kui nad külma veega põhjustatud valu alla püüdsid suruda ja seejärel tehtud sama katse ajal ei tohtinud nad vanduda.\nSelgus, et vabatahtlikud suutsid külma vett taluda kauem, kui nad vandusid. Nad hindasid ka külmetuse taset vähem valulikuks. Katse läbiviimisel näitas Stephens, et osalejate südame löögisagedus tõusis esimese katse ajal kõrgemale tasemele, jõudes järeldusele, et vandumine tõstab võitlusvalmidust ja suurendab agressiooni.\n3. Annab jõudu\nStephens ja tema meeskond tegid uue katse. Seekord paluti kahel rühmal, kes olid vanuses 19 kuni 21, teha 30-sekundiline jalgrattasõit ja 10-sekundiline käte haarde katse. Nagu ka eelmises katses, läbisid mõlemad rühmad kaks katset, kus nad esimeses võisid vahetpidamata vanduda ja teine lubas kasutada ainult neutraalseid sõnu.\nTema uurimus näitas, et osalejate tippvõimsus kasvas ropendamise katse ajal keskmiselt 24 W ja käte haarde katses suutsid osalejad ropendamise katse ajal hoida keskmiselt 2 kg võrra raskemaid raskusi.\nNeed uuringud on näidanud vandesõnade kasutamist hoopis teisest küljest. Üks on kindel, vandumine ei ole kindlasti märk halvast keele- või eneseväljendusoskusest.


Hotellid Sint-Truiden - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nOtsing hotellid Sint-Truiden\nSint-Truiden – populaarsemad vaatamisväärsused\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Sint-Truiden. Sint-Truiden on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Sint-Truiden, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Sint-Truiden oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Sint-Truiden ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Sint-Truiden pakub?\nMugavustega toad ülimugavate vooditega, Sint-Truiden\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • tasuta bussiühendus lähiümbrusega • baar • mugavad voodid\n3 tärni hotell siseujulaga, Sint-Truiden\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Sint-Truiden silma paistab?\n• Begijnhof Sint Agnes\n• 1944. aasta talve muuseum (7,8 km südalinnast)\n• Stroopfabriek Museum (9,9 km südalinnast)\n• Sint-Genoveva kirik\nMillistel aastaaegadel sobib Sint-Truiden kõige paremini puhkuseks?


AD Productions – Teatri ja tantsuetenduste lavastamine ja esitamine\nOleme loodud selleks, et kõnetada publikut läbi valdkondadevaheliste kunstiliikide – olgu selleks siis kaasaegse tsirkuse etendus, uus rahvusvaheline koostööprojekt, loovtunnid koolidele, koolituspaketid firmadele või eriliselt meeldejäävad tähtsündmused. Märksõnadeks on kvaliteetaeg pere, sõprade või töökaaslastega; koos avastamine, kogemine ja õppimine.\nRõõmustame eriliselt, kui meil õnnestub pakkuda lihtsaid, vaatajat üllatavaid elamusi, aga samas oleme igati valmis seljatama ka keerukamaid väljakutseid. Meie eesmärk on leida ainulaadne lõpplahendus, mis vastab just konkreetse koostööpartneri, kliendi või lastegrupi vajadustele.\nÜheskoos kogedes, avastades ja luues paotame ukse kunstimaailma. Nii aitame igaühel läbi isikliku kogemuse avastada lihtsaid rõõme. Usume, et sedasi jõuame kordumatu tulemuseni, mis pakub igale inimesele loomingulist enesearengu võimalust läbi haridusliku meelelahutuse.\nUus rahvusvaheline kaasaegse tsirkuse festival HOOG toimub Haapsalus 8.-10. juunil 2018.\nHOOG ühendab etenduskunstid, pakkudes üllatavaid elamusi ja praktilisi kogemusi nii täiskasvanutele kui ka lastele. Festivali programm toob fookusesse uudse ja põneva etenduskunstina kaasaegse tsirkuse, kus vormitakse füüsiline võimekus kunstiliselt kaunisse pakendisse, testides inimvõimete piire. Sõnadeta lavastused on mõistetavad kõigile, loomi meelelahutuseks ei kasutata ning palliga hüljes ning karu jalgrattal jäägugi ajalukku.\nUuri lähemalt HOOG Festivali Facebooki\nja kodulehte hoogfestival.ee\nAndke meile hoogu Hooandjas unistuste Tsirkusemaailma loomiseks, kus iga soovija - nii suur kui väike - saab juhendajate suunamisel ise turvaliselt trikke ja nippe õppida.\nAnu Tähemaa Loovustunnid\nLoovtunnid koolidele, ettevõtetele ja peredele said alguse 2000. aastal. Neis tundides rakendatavad uudsed võtted, toetav suhtumine ning loovad tegevused innustavad osalejaid läbi suunatud grupitöö ja individuaalsete ülesannete avastama iseenda varjatud võimeid.\nTunnitegevustes rakendatakse sõnarütme, liikumist, muusikat, fantaasia- ja pillimänge. Harjumuspärase kuulmise asemel õpitakse kuulama ja õpitakse juurde oskusi, mille abil oma ideid teistele arusaadavaks teha. Tegevuste käigus õpitakse paremini tunnetama nii iseennast kui tähele panema kaaslasi. Just enda kõrval olijaid märgates sünnivad need hetked, mis kasvatavad südames rõõmu. Loovtunnid annavad juurde enesekindlust ning esinemisjulgust igas vanuses osalejatele.\n24.03.18 Loovtunnid Järvamaa mõisakoolides. Järva Teataja\nADP fookuses on valdkondade vahelised kunstid, millega on seotud etenduskunstide import ja eksport, uute etenduste loomine ning rahvusvahelised koostööprojektid. Koolitust ja konsultatsioone saab küsida avaliku esinemine, lavalise liikumine, hääle kasutamise, firmasündmuste loomise, esinejate leidmise, sünnipäevade ja tähtpäevade sisustamise (pillimäng, loovad tegevused) või projektikirjutamise osas.\n21-27.04.18 Etendus väikelastele vanuses 0-3 eluaastat “Värvilised mängud”\nAnu Tähemaa alustas loovtundide, sündmuste korralduse ja lavastamisega aastal 2000 tehes koostööd erinevate koolide, stuudiote ja kooridega. Produtseerimise ja korralduskogemused on seotud kaasaegse tantsu, tsirkuse, muusika, filmi, teatri ja konverentsidega.\nTähemaa on andnud erinevaid koolitusi ning meistriklasse erinevas vanuses sihtgruppidele.\n2014. aastal loodud AD Productions MTÜ avas võimalused rahvusvaheliseks koostööks. ADP on Kaasaegse Tsirkuse Arenduskeskuse ja Baltic Nordic Circus Networki asutajaliige.\nADP tegevustesse on kaasatud oma ala parimad vabatahtlikud, kelle sooviks on läbi uudsete kunstivormide ja tegevuste anda oma panus haridusliku meelelahutuse arendmisse Eestis.\nMob: +372 505 8618