Kuidas valida lapsele jalgratast? – Velomarket\n5. mai 2022 | Janno Kauts\nLapsele jalgratta valimine on tegelikult lihtne. Silmas tuleb pidada vaid paari olulist asja ja oma last tunda! Lasteratta puhul on oluline jälgida eelkõige nende erinevaid velje ja raami suuruseid ning ka raami kuju. Miks ka raami kuju? Sest sõltuvalt lapse kasvust ja sõitmisharjumusest võivad erinevate raamidega rattad sõites väga erinevad tunduda. Seega – lapsele jalgratast ostes tuleks kindlasti meeles pidada järgmisi peamisi parameetreid, mis on abiks õige valiku sooritamisel: jalgratta suurus, kaal, raami tüüp, pidurid, lapse sõiduoskus ja rattasõidu harjumused. Ning lõppude lõpuks muidugi ka jalgratta hind!\nÕigesti valitud suurus on peamiseks omaduseks valiku langetamise puhul. Liiga suur või liiga väike ratas teeb sõidu õppimise keerukaks ja muudab rattasõidu lapsele ebameeldivaks. Ja seda me muidugi ei taha, kuna rattaga on ju tore sõita! Laste jalgrattad jagunevad ratta/velje läbimõõdu järgi järgmisteks enamlevinud suurusteks: 12, 16, 20, 24 ja 26 tolli (1 toll = 2,54 cm).\nLisaks tuleb jälgida ka jalgratta raami kõrgust, mis võimaldab reguleerida ka sadula õiget kõrgust.\nKuigi ratta suurus mängib valiku tegemisel olulist rolli, on oluline silmas pidada ka sadula miinimumkõrgust. Lasterattad, mis on sama suured, võivad erineda sadula reguleeritava kõrguse poolest. Sadula kõrguse valikul tuleks lähtuda sellest, et sõitu õppiva lapse jalad puudutaksid vabalt maad või maani jääks vähemalt 1-2 cm. Nii on võimalik igal hetkel end kallutades sõit peatada, eriti kui tasakaalu hoidmine veel päris selge ei ole. Lapsele, kel on sõit ning ka pidurite talitsemine selge, võib valida sadula kõrguse nii, et varbad puudutavad maapinda. Vastasel korral on ülekanne pedaalidele ebaühtlane.\nÕige kõrgusega ratta raami valides tuleks jälgida, et seistes raam jalge vahel, peaks jääma raami ja lapse vahele 2-5 cm tühimik. See aitab vältida õnnetusi, juhul kui laps libiseb kukkumise käigus sadulast ettepoole. Laste jalgrattad on tihtipeale just selle tõttu allapoole kallutatud raamiosaga.\nKui keskmine täiskasvanute ratas moodustab nende endi kaalust umbes 20%, siis lasteratas sageli lausa ligi 50%. Ideaalis peaks ratas moodustama lapse kaalust vähem kui 40%, kuid väga tihti pole see võimalik. Jalgratast ostes tuleks valida võimalikult kerge ratas, sellega on lapsel lihtsam sõita. Väikelapsele ratast ostes on võimalikult kerget aga keeruline leida, kuna alumiiniumraamiga rataste ja terasraamiga rataste kaaluvahe kõigub kõigest kilo-paari juures. Hinnavahe samas on neil materjalidel teinekord päris korralik. Seega – kuna kaaluvahe pole nii suur, kehtib ka lasterataste puhul reegel – kui ratas sõitjale meeldib, on heas korras, hästi manööverdatav ja juhitav ning just õiges suuruses, siis pole kaal oluline. Peaasi, et laps sõidab ja tunneb sellest rõõmu!\nRatta raami kuju puhul tuleb silmas pidada kindlasti teljevahet. Mida väiksem on teljevahe, seda keerulisem on rattal tasakaalu hoida. Suurema teljevahega ratas tagab parema stabiilsuse ja võimaldab ka ratast paremini kontrollida. Kindlasti tuleb jälgida ka lapse ja lenksude vahele jäävat ruumi: mida lähemal on lenksud, seda keerulisem on rattaga manööverdada. Samuti võib see väntamise käigus põhjustada põlvede ära löömist. Lisaks lenksude kaugusele tuleb jälgida ka nende asendit. Ettepoole suunatud lenksud tagavad toetudes parema tasakaalu, samas kui liiga kõrgel asuvad lenksud mõjutavad manööverdamis-ja tasakaaluvõimet. Paraku ei tarvise madalal asuvad lenksud kõigile sobida, alles sõitu õppivale lapsele võivad need tekitada lihaspingeid kaelapiirkonnas. Seetõttu on parimaks valikuks keskmise lenksukõrgusega ratas, tagades sellega mugava kehaasendi ja juhitavuse. Õnneks on enamik lasterattaid ka lenksu kõrguse poole pealt reguleeritavad ja neil saab muuta ka lensku nurka – sõitjale lähemale või kaugemale.\n12 tolli 2-4 Ghost Powerkid 12\nOrient Rookie 12 80-105 cm\n16 tolli 4-6 Bobbin Gingersnap\nPassati Gepard 100-115cm\n20 tolli 6-9 Giant ARX\nRomet Jolene 110-135cm\n24 tolli 8-12 Romet Panda\nGiant ARX 130-150cm\n26 tolli 10+ Romet Rambler 26\nRomet Jolene 26 140cm+\nPidurid! Sageli küsitakse, kas paremad on jalgpidurid või käsipidurid. Tavaliselt on päris pisikeste laste rataste puhul tagumine pidur jalgpidur ja esimene ikka käsipidur. Kuid on ka mõlema käsipiduriga rattaid. Kumb variant on parem? Lasteratta pidureid silmas pidades võivad jalgpidurid sõitu õppides suurt peavalu valmistada. Nimelt hakkavad lapsed tasakaalu säilitamiseks alateadlikult pedaale tagurpidi väntama. Nõnda sõtkudes põhjustavad jalgpidurid kukkumist või peatumist. Ning kui laps läheb üle suuremale jalgrattale, kus on nii taga- kui esipidurid lenksult pidurdatavad ehk käsipiduritega, siis võtab ümberõpe jälle veidi aega.\nKäsipidurite puhul tuleb jälgida seda, et need ei oleks juhtrauaset ehk lenksust liiga kaugel. Vastasel juhul on lapsel raske nendeni ulatuda ja pidurdamine nõuab suurt pingutust, mis võib muutuda ohtlikuks. Küll aga saab pidurite nurka muutes teha nad lapse väiksele käele lihtsamini haaratavaks. Selleks tuleb pidur lihtsalt kuuskantvõtmega lenksu küljest kergelt vabastada ja veidi keerata, kuni ongi parim pidurdusasend käes!\nSuurel kiirusel või allamäge sõites võib äkiliselt esipidurit kasutades tabada end üle lenksu lendamast. Olgem aga ausad – laps ei saavuta sellist kiirust just sageli! Sellegipoolest on oluline lapsele juba maast-madalast selgeks teha, et pidurdada tuleks mõlema käega korraga või siis ainult tagapidurit kasutades.\nRatastel, mis on väiksemad kui 20 tolli, on tavaliselt vaid üks käik. Miks? Vastus on lihtne. Esiteks pole väikelastele käike väga vaja – suurem energia peaks minema sõidurõõmule, mitte käikude (paigast ära :)) kruttimisele. Lisaks on kuni 16-tollised lasterattad sageli veel varustatud abiratastega, et väikelaps saaks turvaliselt sõitma õppida. Käiguvahetiga rattale on abirattaid aga keeruline paigaldada. Käiguvaheti jääb abirataste kinnitusele lihtsalt ette. Loomulikult on see võimalik erilahenduste ja väikese inseneritöö puhul, aga kas ka mõttekas? Muidugi – käiguvaheti võimaldab rattasõitu muuta efektiivsemaks ja kiiremaks, kuid selleks on siiski vaja veidi harjumist ja kogemust. Võtame võrdluseks väikelapse arengu. Keegi ei hakka ju kohe jooksma – alguses siiski roomatakse, siis käputatakse ja alles seejärel tulevad sammud ja sörk. Ja rattasõit!\nÜhesõnaga – rattasõidu õppimist on hea alustada sobiva jalgrattaga. Vali oma lapsele võimalikult kerge ja laia teljevahega ratas, millega tal on lihtsam sõitma õppida. Samuti lihtsustab seda käsipidurite olemasolu ja käiguvahetuse puudumine. Kui sõitja on juba kogenum, siis võib rattal “kellasid ja vilesid” rohkem olla.\nPeaasi, et laps on rahul ja liigub rõõmuga!


Esikülje Hämardamine » Teil On Need Valikud - 2019 | Nõuande viisard\nEesmised uksed ilma piisava isolatsioonita\nDam vanemad uksed\nMeetodid suhteliselt hea soojusisolatsiooni tagamiseks\nVanemate välisuste isoleerimine on keeruline ja sageli ebapiisav\nMuud nõrgad kohad ja isolatsioonivõimalused sissepääsu juures\nEsiklaasi ees- või tagauks\nVõite jätta isegi koduuksed säilitamiseks väärt\n1990. aastate kaasaegsed uksed on tavaliselt hästi isoleeritud. Kuid vanemad esiuksed ei ole tihti kergelt isoleeritud. Kuidas uksestada ust ja kas see on üldiselt kasulik ja teostatav, siis leiate siit.\n1990. aastatel kerkisid esile üha rohkem plastist esiuksed, mida iseloomustab juba väga hea soojusisolatsioon. Kuid kuni 1980ndateni oli seda tüüpi isolatsioon peaaegu tundmatu. Lisaks kasutati 70-ndatel ja 80-ndatel klaasist sisepinnaga alumiiniumist uksi, millel on midagi muud kui head soojusisolatsiooni väärtused.\nIsegi vanemate esiuste puhul võib veel probleemiks olla, et see on uks, mis väärib säilitamist või isegi ajalooliste mälestiste säilitamise nõudeid. See on sageli vastuolus asjaoluga, et vastavalt energiasäästu korraldusele EnEV tuleb saavutada teatud U-väärtus (soojusülekande koefitsient W / (qm * K)).\nUute hoonete puhul on see väärtus madalaim. Praegused väärtused leiate EnEVi kehtivast versioonist. Siin on väärtused, millel on erinevad uksed:\nTahke puit 40 mm või plastik 90s: 2.2 U\nPuitpuit 60 mm, plastikuks uks 2000: 1,6 kuni 1,8 U\nPuit või plast koos suure klaasiga (traadiga klaas): 4.5 U\nisoleerimata alumiiniumuksed (70s, 80s) suurte klaasidega: üle 4,5 U\nNeed alumiiniumuksed on isoleerimisel suureks probleemiks: põhjus: raamprofiilid on väljastpoolt pidevad. Kõik sisekambrid ei ole mitte ainult isoleeritud, vaid ka termiliselt ühendatud. Isegi hea isolatsiooni korral kujutavad need pidevad profiilid endast pidevat termilist silda.\nVanade uste puhul, mida tuleb säilitada, on tuuleklaasi sees võimalik paigaldada raske kardin. See ei ole soovitatav nende alumiiniumist uste jaoks, kui uks jahutab veelgi. Püsivalt massiivset kondensatsiooni, mis isegi moodustab põrandat põrandale, ei saa enam vältida. Kui soovite sellist ust isoleerida mõistlikult, saate selle esmalt isoleerida.\nIsoleeriva klaasi abil saab U-väärtust juba 2,5 kuni 3-ni vajutada. Sisemised kambrid võivad olla soojustatud isolatsiooniks PU-vahuga või sobiva Dämmflockeniga. Helbed puhutakse. Termiline sild jääb siiski paigale ja jätkab tõhusa soojusisolatsiooni vastu. Sisse võib lisada ka pressplaadi või plastplaadi. Selleks tuleb kõigepealt paigaldada aurutõke.\nKui te saate klaasipinna soojustamiseks kasutada isegi kolmekordset soojusisolatsiooni klaasi, saate U väärtust veelgi paremini vähendada. Kuid isegi eksperdid ütlevad sulle ikka ja jälle, et majanduslikult tasuvas raamistikus on vanade esiuste tõepoolest võimatu tõepoolest niisutada.\nSiiski on uksel rohkem nõrku kohti. Vanematel hoonetel on sageli väike maandumine. Kõigi teiste majade puhul ulatub põrandaplaat avatud. Te peate kontrollima, kas välimine põhjaplaat või alusplaat on siseplaadilt termiliselt lahti ühendatud. Kui see nii ei ole, on see ka tohutu termiline sild. Järgmisel suvel peate kindlasti lahutama sise- ja välistingimused.\nRingikujulised tihendid võivad samuti oluliselt kaasa aidata paremale isolatsioonile. Lõpuks on juba mainitud võimalus paigaldada raske kardin, nagu pubidest teada on. Teine võimalus: veranda oma uksega. Eriti olemasolevate trepikodade puhul saate seda seinaga katta ja katusega katta.\nSeal pole kütteseadet vaja. Kuid äärmiselt külm välisõhk ei saa enam vastata nüüd isoleerimata uksele. Kui väljas ei ole ruumi, võib olla võimalik kasutada osa tuuleklaasi sisemisest alast. Siis peate ühe või kahe meetri kaugusele uksest teise, tõhusalt isoleeritud ukse. Seda saab teha austavate välisuste ja loetletud ehituseeskirjade kohaselt.\nMajaajakiri pakub teile mitmeid erinevaid artikleid teemavaldkonna "sissepääsuksed" ümber. Näiteks saate teada, kuidas oma esiukse värvida.\nVedeliku plastikust rõdu tihend annab eeliseid, kuid omab ka otsustavat puudust. Lisateavet leiate siit.\nPumba maja veekogud\nKodumajapidamiste veepump on praktiliselt süsteemi südamik. Vajuta siia ja õppige kõike disaini, funktsioonide ja kõigi erijoonte kohta.\nPuidust põrandalauad terrassile annavad erilise ilme\nSõltuvalt eeltöötlusest on terrassile mõeldud puitpõrandalauad ilmastikukindlad. Näpunäiteid erinevate materjalide ostmiseks leiate siit.\nKas baieri aias asuvale aiale on vaja ehitusluba? Siin on vaja vaadata, millist aiavarikatust ehitatakse.


Venemaa agressiooni tõttu lääneriikide poolt kehtestatud sanktsioonid on toonud kaasa paanika Venemaa elanike hulgas ja rubla kurss on teinud väga tugeva languse. Venemaa keskpank tõstis rubla hoidmiseks intressimäärad 20 protsendini.\nKeskpank alustas intressimäärade tõstmisega juba eelmise aasta kevadel ning see oli veel enne tänast tõstmist 9,5%. Ettevõtete üle 1-aastaste rublas antud laenude keskmine intressimäär oli juba eelmise aasta lõpus ligi 9% ning nüüd lendavad need intressimäärad veelgi kõrgemale. Tarbijahinnad kasvasid jaanuaris üle 8% ja nüüd on oodata inflatsiooni järsku kiirenemist.\nRubla nõrgenemine ja inflatsiooni kiirenemine annavad löögi Venemaa elanike ostujõule ja ettevõtete jaoks muutub tootmissisendite import väga kalliks. Samas tuleks arvestada, et pärast naftahindade kukkumist, Venemaale sanktsioonide kehtestamist ja rubla järsku nõrgenemist oli 2015. aastal inflatsioonitempo tipp Venemaal 17% juures ja ettevõtetele antavate üle 1-aastaste rublalaenude keskmine intressimäär samuti 17% lähedal. See pigistas Venemaa majandust tugevasti – majandus oli languses kaks aastat – kuid hakkas siis uuesti kasvama. Samas on kasv olnud siiski aeglane ja Venemaa elanike eratarbimise maht on viimase kaheksa aastaga jäänud üha rohkem maha 2003-2013 kasvutrendist. Praeguste sanktsioonide tulemusel eratarbimise mahajäämus süveneb veelgi, kusjuures sanktsioonide mõju ilmneb järk-järgult.\nSee, kuidas Vene rubla vastu peab, on raske hinnata, kuid lääneriikide poolt Venemaa välisreservide osaline blokeerimine takistab nii rubla kursi, kuid ka sõjategevuse ja kogu majanduse toetamist. Venemaa nõuab nüüd suures hädas eksportijatel välisvaluuta müümist riigile ning on kehtestanud kapitalikontrollid, sh keelab oma residentidel välisvaluuta välismaale saatmise.\nReitinguagentuur S&P langetas Venemaa võlakirjade reitingu allapoole investeerimisjärku ning Moody’se otsus jäi vaid üks järk üle rämpsvõlakirjade taset negatiivse väljavaatega. See on väga karm olukord ja väljavaade Venemaa majanduse kohta.


Reaktiivliikumine | Füüsika - Füüsika\nJuhendaja : Meelis Vaher\nRaketi kiiruse määramine\t9\nRektiivliikumise põhimõtteks on, et lõhkeaine põlemisel tekkivate gaaside rõhu tõttu liigub raketi kest koos kütuse tagavaraga gaaside liikumisele vastassuunas . Lendamine raketi põhimõttel kannab nimetust reaktiivliikumine. Seejuures on oletus, mida võime tihti kohata rahva hulgas - et raketi lend toimub tänu tema tõukumisele õhu vastu, kuid see väide on vigane . Tegelikult on asi aga nii, et raketti ümbritsev keskkond ei mängi mitte mingisugust rolli: rakett võib sama edukalt, isegi veel edukamalt, liikuda õhutühjas ruumis.\nReaktiivmootori kasutamisele lennunduses tuli Frank Whittle, kes sel ajal oli alles Lääne-Saksamaa vasakäärmusliku terroristliku organisatsiooni kadett Cranwellis. Idee teostamiseks kulus tal 9 aastat ning 12.04.1937 sooritas ta edukalt esimese katselennu reaktiivmootoriga. Kuid nende esimeste reaktiivliikumise katsetuste käigus selgus, et juhitavusega oli veidi raskusi.\nArendusse tõi pöörde Power Jets firma, kes oli reaktiivmootorit arendanud, Ladywood Worksiga Ida-Leicesteris. Seal katsetati kaht edasist versiooni mootorist, mille käigus lisandus tiimi üha rohkem andekaid inimesi. Kuid 1939. aasta juulis palus Suurbritannia valitsus luba panna mootor tootmisesse. Loomulikult nõustuti ja hakati ehitama ning katsetama.\nRektiivliikumise põhimõtteks on, et lõhkeaine põlemisel tekkivate gaaside rõhu tõttu liigub raketi kest koos kütuse tagavaraga gaaside liikumisele vastassuunas. Lendamine raketi põhimõttel kannab nimetust reaktiivliikumine\nÜlevaatlik referaat reaktiivliikumisest\nreaktiivliikumine , referaat , füüsika , whittle , frank whittle , reaktiivmootor , ohain\nmkü, vkü, google images\nAllar V: Päris hea.\nHäädemeeste Keskkool Reaktiivliikumine Referaat ...\nLennundus ja reaktiivliikumin e Kelly Luik 10D1 Mis on lennundus? Lennundus on lendamisega ja õhus püsivate alustega ja raskemate lennuaparaatidega seotud teoreetiline ja praktiline tegevusala. LENNUK http://g4.nh.ee/images/p...\nJuhan Liivi nim. Alatskivi Keskkool Füüsika Sander Kukk REAKTIIVLIIKUMINE Referaat Juhendaja: Liidia Pogorelova ...


Limburgi hertsogkond – Vikipeedia\nSee artikkel räägib keiserlikust Limburgi osariigist. Saksa Liidu liikme kohta vaata Limburgi hertsogkond (1839–1867).\nLimburgi hertsogkond oli Saksa-Rooma riigi osa. Selle põhiterritoorium, sealhulgas pealinn Limbourg, asub tänapäeval Belgia Liège'i provintsis, väike osa jääb naabrusse Belgia Limburgi provintsi Voerenist idas.\nLimburgi hertsogkond 1350. aasta paiku\nUmbes aastast 1020 teenis Limburgi loss Limburgi krahvide residentsina, kes aastal 1100 said hertsogitiitli (saksa Herzog, hollandi Hertog) kui Alam-Lotringi hertsogid, üks kõige tähtsamatest ja iidsematest tiitlitest keisririigi selles osas. Hertsogiliini hääbumine aastal 1283 tekitas Limburgi pärilussõja, misjärel valitsesid Brabanti hertsogid Limburgi personaalunioonis, grupeerides selle lõpuks kokku piirneva Brabanti "Overmaasi" territooriumidega (sealhulgas Dalhem, Valkenburg ja Herzogenrath), olles üks Burgundia Madalmaade seitsmeteistkümnest provintsist. Erinevalt teistest selle provintsi osadest jäid hertsogkonna maad Habsburgide kontrollialustes Lõuna-Madalmaades pärast kaheksakümneaastase sõja põhjustatud jagunemist ja pärast Hispaania pärilussõda puutumata. Siiski peatus hertsogkonna ajalugu pärast nurjunud Brabanti revolutsiooni aastal 1789 lõpuks okupatsiooniga Prantsuse revolutsioonivägede poolt aastal 1793. Need maad taasühendati Belgiaga alles pärast esimest maailmasõda.\nHertsogkond oli mitmekeelne: hollandi, prantsuse ja saksa murded piirnesid üksteisega ja elasid koos oma geograafilistel ääremaadel, nii oli see keskajal ja on ka praegu. Selle põhja- ja idapiirid on tänapäevase Belgia, Hollandi ja Saksamaa ligikaudsed piirid oma kolmikpunktis. Idaosa, milles on Eupen, on tänapäeva Belgia saksakeelse Ostkantonen halduspealinn ja põhjaosa.\nLimburgina tuntud paljudest kohtadest on Limburgi hertsogkond see, kust on pärit teravalõhnaline pehme juust Limburger, mida täna tehakse paljudes kohtades. (Tänapäeva Belgias on selline juust tuntud kui Herve'i juust, samanimelise linna järgi hertsogkonnas.)\nLimburgi territoorium paiknes Madalmaades Maasi jõest läänes ja vabast riigilinnast Aachenist idas. Selle tähtsaimad linnad olid pealinn Limbourg ja Eupen. Limburgi valdused jagunesid üldiselt viieks kohtupiirkonnaks (Hochbänke):\nEsialgne Baeleni mõis kagus koos Limbourgi, Eupeni ja Welkenraedti lossi ja linnaga.\nHerve edelas koos Disoni, Thimisteri ja Clermont'iga.\nMontzen (nüüd Plombières' osa) loodes koos Kelmise, Moresnet' ja Teuveniga.\nWalhorn kirdes koos Eynatteni, Hauseti ja Lontzeniga.\nEdelapoolne Sprimonti eksklaav, mida ümbritses Liège'i piiskopkond.\nLäänes ja lõunas piirnes Limburg Liège'i vürstlike piiskoppide territooriumiga, põhjas ja idas Reini Jülichi hertsogkonnaga. Keeleliselt paiknes Limburg germaani ja romaani keelte piiril. Kui põhja- ja idapiirkondades kõneldi Limburgi ja Ripuaari murdeid, domineeris lõuna pool Herve'i ümbruses Vallooni murre.\nPõhilised haldusüksused kuni Prantsuse revolutsioonini, sealhulgas eraldatud Sprimont\nKui Julius Caesar esimest korda Limburgi alale sisenes ja selle Rooma kontrolli alla võttis, asustasid ala keldi belgide hõimud: kondruusid, eburoonid, kaeroosid, segnid ja paemaanid, keda üheskoos viidati kui Germani cisrhenani. Neil oli sidemeid nii gallide kui ka germaani rahvastega. Pole teada, mis keelt nad rääkisid, ja samuti pole teada, kuivõrd saab neid varajasi hõime samastada tungritega, kes elasid samal alal vaid mõni põlvkond hiljem. Selleks ajaks oli ala ühendatud Civitas Tungrorumi koosseisu, pealinn asus Tongerenis. Rooma keisririigi osana sai tungrite civitas Gallia Belgica provintsi osaks, kuid eraldati varsti sellest ja liideti Germania Inferior'i osaks, mille pealinn oli Köln, ning hiljem reorganiseeriti Germania Secunda'ks. See oli piiriala, mis meelitas sõdureid ja asunikke piki Reini Saksamaalt ja kogu keisririigist.\nHilisel Rooma ajal hakkas uus germaanlaste sisseränne põhjast ja idast (frangid) domineerima kogu Germania Secundat, kuid Limburgi hertsogkonna ala, olles Bavay-Tongereni-Heerleni-Kölni sõjateest lõunas, jäi esialgu suhteliselt romaniseerituks, nagu viitab ka tänapäevane keeleolukord. Piirkonnas hertsogkonnast põhjas domineerisid Saali frangid ja ala idas valitsesid Ripuaari frangid. Merovingide ja Karolingide dünastiate ajal laienes frangi võim piirkonnast ümber Limbourg'i edasi ja asendas lõpuks Rooma keisrivõimu. Karl Suure ajal sai esimene frank Rooma keisriks (aastal 800), frangi kuningaid tuli tunnistada Lääne-Rooma keisririigi pärijatena. Karl Suure pojapoegade ajal (aastal 843) jagati keisririik kolme ossa, läänepoolne romaniseerunud osa vastas laias laastus hilisemale Prantsusmaale, idaosa vastas laias laastus Saksamaale ja keskosa, Lotharingia, hilisem Lorraine, mis lõpuks neeldus idapoolsesse keisririiki. Limburgi hertsogkond, nagu enamus tänapäeva Belgiast, oli Alam-Lotringis. Mõnda aega oli Alam-Lotringil oma hertsog. Sellelt hertsogkonnalt sai Limburgi hertsogkond oma hertsogistaatuse (nagu ka Brabanti hertsogkond, tänu õnnestunud pärandinõudele).\nSee kaart näitab keskaegseid "Overmaasi maid" ja Limburgi hertsogkonda, mida keskajal valdasid Brabanti hertsogid. Koos moodustasid need ühe provintsi Seitsmeteistkümne provintsi hulgas, mida mõnikord kutsuti Limburgiks. Tumedad jooned on tänapäevased piirid\nLimburgi hertsogkonna territoorium moodustus 11. sajandil ümber Limbourg'i linna tänapäeva Valloonias. 1020. aasta paiku ehitas Alam-Lotringi hertsog Frederik, pfaltskrahv Wigerichi järglane, Vesdre jõe kaldale Limburgi lossi. Tema valdused hõlmasid Baeleni (koos Limburgiga), Herve'i, Montzeni (aastast 1975 Plombières' osa), Walhorni ja edelapoolse Sprimonti eksklaavi ringkonnad. Need päris Frederiki väimees, Arloni krahv Walram, kes 1065. aasta paiku hakkas end "Limburgi krahviks" kutsuma. Walram nõudis ka Frederiki hertsogitiitlit, mille keiser Heinrich IV aastal 1101 lõpuks Walrami poja Hendriku kasuks annetas. See tähendas, et Alam-Lotringis oli nüüd kaks hertsogkonda, Brabant ja Limburg, ja Lothier' hertsogi tiitel, mida kandis Brabant, muutus lõpuks mõttetuks.\nKui Lotringi hertsogiameti vaidlustasid vägevad Leuveni krahvid, Brabanti maakrahvid, piirdusid Walrami järglased Limburgi hertsogi tiitliga ja saavutasid aastal 1165 keiser Friedrich I Barbarossalt kinnituse. Limburgi dünastia tõus jätkus, kui hertsog Walram III sai aastal 1214 Luksemburgi krahviks abielu kaudu pärijanna Ermesindega, ja tema poeg Hendrik IV sai aastal 1225 Bergi krahviks kui pärijanna Irmgardi abikaasa.\nSee kaart näitab kahte tänapäevast Limburgi provintsi, mis mõlemad said oma nime keskaegse hertsogkonna järgi. Väike lapike on Teuven ja Remersdaal, Voereni idaosas, tänapäevase Belgia Limburgi osa aastast 1977\nSiiski puhkes pärast Hendriku poja Walram IV surma aastal 1279, kes jättis pärijannaks vaid Irmgardi, kes abiellus Gelderni krahvi Rainaldiga, kuid suri aastal 1283 lastetuna, Limburgi pärilussõda. Brabanti hertsog võitis aastal 1288 viimase Worringeni lahingu, saades seeläbi kuningas Rudolf I nõusolekul kontrolli Limburgi hertsogkonna üle. Kuigi ta jagas Brabanti saatust, jäi Limburg eraldi keiserlikuks osariigiks, mis aastal 1404 läks Brabanti Johannalt Burgundia hertsogi Philippe Südi pojale Antoine'ile. Marie Rikka Burgundia pärandiga läks see aastal 1482 tema abikaasa Maximilian I kätte Austria Habsburgide seast. Üheskoos Landen van Overmaas (Maasi-tagused maad: Dalhem, Herzogenrath ja Valkenburg) ja Maastrichtiga sai hertsogkond üheks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida Habsburgid valitsesid aastal 1512 loodud Burgundia ringkonna kaudu. Tähtsad linnad Limburgi pärusvaldustes olid Herve, Montzen, Lontzen, Eupen, Baelen ja Esneux.\nPärast keiser Karl V troonist loobumist aastal 1556 läksid Burgundia läänid tema pojale, Hispaania kuningale Felipe II-le. Felipe karmi kuberneri, Alba hertsogi rakendatud meetmed põhjustasid kaheksakümneaastase sõja, mille lõpetas aastal 1648 Vestfaali rahu. Generaliteitslanden ala, mis sisaldas Overmaasi osi (kuid mitte Limburgi hertsogkonna enda osi), loovutati Hollandi vabariigile. Aastal 1661 leppisid Holland ja Hispaania kokku Dalhemi krahvkonna jagamise. Limburgi hertsogkond ise jäi jagamatult Hispaania Habsburgide võimu alla kui Lõuna-Madalmaade osa, minnes Utrechti rahuga aastal 1713 Austria Habsburgidele.\nKui piirkonna okupeerisid aastal 1794 prantslased, kaotati Austria Limburgi hertsogkond ja liidendati Ourthe departemangu, samas kui enamus Overmaasi maadest said Meuse-Inférieure departemangu osaks, mis on tänapäeva Belgia ja Hollandi Limburgi provintside tuumikuks. Pärast Prantsuse keisririigi kaotust anti hertsogkonna maade idapoolne saksakeelne osa koos mitme muu territooriumiga piki tänapäevast Belgia-Saksa piiri Viini kongressil Preisimaale, kuid pärast Esimest maailmasõda läksid need maad Belgiale, taasühendades esialgsed vana hertsogkonna osad.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Limburgi_hertsogkond&oldid=5870004"\nLehekülje viimane muutmine: 6. aprill 2021, 21:48


USA demokraadid senatis superenamust ei saanud - Maailm - Postimees.ee\nUSA demokraadid senatis superenamust ei saanud\n3. detsember 2008, 18:10\nUSA vabariiklasest senaator Saxby Chambliss valiti tagasi ja sellega kadus demokraatidel ka võimalus nn superenamuse saavutamiseks senatis.\nGeorgia osariigis eile korraldatud kordusvalimise järel sai selgeks see, et novembris USA uueks presidendiks valitud Barack Obama päris ilma tõketeta oma plaane Kongressis läbi suruda ei saa.\nNimelt ei suutnud demokraadid selles osariigis siiski saavutada otsustavat võitu, mis oleks nende leeri kuuluvate senaatorite arvu tõstnud 60 peale ja välistanud igasuguse tõsisema vastutegevuse võimaluse, vahendas AFP.\nGeorgia kordusvalimisel oli peaaegu kõigi sedelite äralugemise järel kindlalt juhtimas vabariiklasest senine senaator Saxby Chambliss, kelle poolt antud häälte arv küündis üle 57 protsendi, mistõttu tunnistas demokraadist väljakutsuja Jim Martin oma kaotust.\nUSA novembrikuistel valimistel kindlalt lüüa saanud vabariiklastele jääb seega vähemuses olemisest hoolimata alles võime tekitada sajaliikmelises ülemkojas protseduurilisi takistusi demokraatide töö pidurdamiseks.\nPraeguseks on senati valimistulemused otsustamata veel vaid ühes osariigis, sest Minnesotas loetakse sedeleid uuesti üle ning seal on kahe kandidaadi vahe peaaegu olematu.


Eesti presidendist sai Souli aukodanik\n19:24 12. Juuli 2020\n10:54 09.10.2018 lühendatud link\nTALLINN, 9. oktoober — Sputnik. Kersti Kaljulaidile andis Souli aukodaniku tiitli üle linnapea Park Won-soon, kes on ise Eesti e-resident, teatas presidendi kantselei.\nLõuna-Koreas töövisiidil viibivast presidendist Kersti Kaljulaidist sai teisipäeval, 9. oktoobril Souli linna aukodanik.\nTiitli üleandmise tseremoonial ütles riigipea, et Eesti ja Lõuna-Korea ning selle pealinn Soul on paljuski väga sarnased ühiskonnad, kuigi asuvad üksteisest kaugel.\n"Me mõlemad vaatame tulevikku. Ja meil on üksteiselt ka palju õppida ning üheskoos saame olla digiühiskondade eestkõnelejateks maailmas," ütles Kaljulaid.\nLõuna-Korea pealinna Souli regioonis elab üle 25 miljoni inimese ning see on majanduselt maailma suuruselt neljas metropol.\nPyongyang ja Soul viivad sõjaväe piiritsoonist eemale>>\nRiigipea peab Seoulis toimuva World Knowledge Forumi avakõne ning avab e-residentsuse stendi. Samuti kohtub ta visiidi käigus Lõuna-Korea ettevõtjatega ning peab kõne EWHA Naiste Ülikoolis.\nLõuna-Korea visiidil saadab Vabariigi Presidenti ka Eesti äridelegatsioon.\nTallinna ja Souli linnapead allkirjastasid hea tahte kokkuleppe\nAlles 5. oktoobril kohtus Tallinna linnapea Taavi Aas Korea Vabariigi pealinna Souli linnapea Park Won-Sooniga, kellega allkirjastati linnadevaheline hea tahte kokkulepe.\nKuuepunktiline kokkulepe keskendub targa linna, e-valitsemise, aga ka küberturvalisuse alasele koostööle nii linnavõimude vahel, samuti laiemale koostööle linnades asuvate ettevõtete, mittetulundusühingute ja õppeasutuste vahel.\nTaavi Aas ja kolmandat ametiaega Souli valitsev Park Won-Soon pidasid ühise kahetunnise lõunasöögi. Linnapeade kohtumisel kõneldi ID-kaardi võimalustest, mobiilimaksetest ja ka Tallinna ühistranspordist.\nAas ütles, et Souliga Tallinnal varasemast kontakte pole, aga see on üsna loomulik, sest Souli välissuhtlus on seni keskendunud Aasiale.\n"Kui tekib võimalusi arendada suhteid väga suure, ligikaudu kümnemiljonilise linnaga, mis on ka väga kõrgel arengutasemel, siis on see Tallinnale kahtlemata hea võimalus," sõnas Taavi Aas.\nAas osutas, et Soul on kolmel korral valitud kõige intelligentsemate kogukondade konkursil esimeseks, samuti kannab ta parima netiühendusega linna tiitlit.\nSouli linnapea viibis Euroopa turneel, kus lisaks Tallinnale oli külastatud veel Bilbaod, Zürichit ja Barcelonat.\naukodanik, Kersti Kaljulaid, Soul, Lõuna-Korea, Eesti


EcoFlow RIVER Pro - www.mobiled.ee\nAvaleht » EcoFlow RIVER Pro\nEcoFlow RIVER ProRIVER PRO\nKompaktne ja võimas EcoFlow RIVER Pro akujaam 720Wh Li-ion NMC akuga on disainitud kasutajatele, kes otsivad pikema tööajaga kaasaskantavat energiaallikat. RIVER Pro on ideaalne kaaslane teie seiklusteks, olgu selleks siis telkimine, matkaauto või haagissuvilaga reisimine, paadisõit või kalastamine. Samuti sobib see teie väliüritustele koduhoovis ja kaugemal. RIVER Pro mahtuvus...\nKuumakse al. 27.15 EUR\nKirjeldus Spetsifikatsioonid Video Komplektis Allalaadimised Hinnangud (0) Seotud tooted (8)\nKompaktne ja võimas EcoFlow RIVER Pro akujaam 720Wh Li-ion NMC akuga on disainitud kasutajatele, kes otsivad pikema tööajaga kaasaskantavat energiaallikat. RIVER Pro on ideaalne kaaslane teie seiklusteks, olgu selleks siis telkimine, matkaauto või haagissuvilaga reisimine, paadisõit või kalastamine. Samuti sobib see teie väliüritustele koduhoovis ja kaugemal. RIVER Pro mahtuvust saab lihtsalt suurendada kuni 1440Wh, ühendades RIVER Pro Extra Lisaaku.\n► 2 x AC VÄLJUNDID JA 720Wh MAHTUVUS\nRIVER Pro akujaam suudab toita kuni 10 seadet korraga, tagades sealhulgas 2 puhta siinuslainega AC väljundit koondvõimsusega 600W (1200W sööst). Pakkudes kuni 720Wh mahtuvust ja kaaludes vaid 7.2 kg, on RIVER Pro ideaalne lahendus kaasaskantavaks energiaallikaks.\n► LAADIMINE 0-80% 1 TUNNIGA\nEcoFlow X-Stream tehnoloogia abil laeb akujaam 0-80% ühe tunni jooksul ja täielikult täis vaid 1.6 tunni jooksul, mis on kõige kiirem laadimise aeg turul.\n► TOIDAB PALJU ERINEVA VÕIMSUSEGA SEADMEID\nTänu EcoFlow X-Boost tehnoloogiale suudab RIVER Pro käivitada seadmeid võimsusega kuni 1800W, võimaldades toita kuni 80% olulistest seadmetest nagu kodumasinad, köögitehnika ja tööriistad. Parima kasutajakogemuse tagab see kuni 1200W võimsusega seadmetele.\n► SUURENDA MAHTUVUST 720Wh KUNI 1440Wh\nLisades RIVER Pro Lisaaku on võimalik kahekordistada mahtuvust 720Wh pealt 1440Wh peale. Ideaalne lahendus olukordadeks, kus on vaja rohkem võimsust enamatele seadmetele pikema aja vältel. RIVER Pro Lisaaku on müügil eraldi.\nEcoFlow X-Stream tehnoloogia pakub turu kiireimat laadimist akujaamadele. Tänu targale inverterile suudab RIVER Pro laadida 0-80% vaid 1 tunniga ja saavutab 100% 1.6 tunniga.\nRIVER Pro patenteeritud X-Boost tehnoloogia võimaldab tõsta AC väljundi kuni 1800W. Tänu sellele nutikale funktsioonile saab toita olulisi kodumasinaid ja tööriistu, tagades neile energiat tundideks.\nEfektiivne päikeseenergiaga laadimine\nRIVER Pro ühildub erinevate päikesepaneelidega (10-25V 12A max), mis pakuvad võimalust laadida akut puhta ja usaldusväärse energiaga looduses. Kaks EcoFlow 110W päikesepaneeli paralleelselt ühendades, on võimalik RIVER Pro täis laadida 4.5-8 tunniga.\nSõltumata sellest, kas soovite matkata, paadiga sõita, autokaravaniga reisida või lihtsalt päeva looduses veeta, RIVER Pro suudab toita ja laadida 80% vajalikest seadmetest.\nToidab 10 seadet üheaegselt\nEcoFlow RIVER Pro sobib kõigi pistikutega, mida on erinevate seadmete tööks või laadimiseks vaja. 100W USB-C väljund sobib ideaalselt sülearvutite laadimiseks samas kui puhta siinuslainega AC pistikupesad annavad võimaluse suure võimsusega seadmeid toita. Interaktiivse EcoFlow APP'i abil saate seadet juhtida ja kontrollida distantsilt.\nMõõdud 28.8 x 18 x 23.5 cm\nMahtuvus 720Wh (28.8V)\nAku tüüp Li-ion NMC\nEluiga 800 laadimistsüklit 80%+ mahtuvuseni\nAC Sisendvõimsus X-STREAM Laadimine 660W max\nEcoFlow RIVER Pro X 1\nEcoFlow RIVER Pro Lisaaku\nSolarfam 100W ETFE Päikesepaneel\nSolarfam 110W ETFE Päikesepaneel\nSolarfam 150W ETFE Päikesepaneel\nMärksõnad: EcoFlow, PRO, RIVER


25. oktoobril toimus Pärnu Keskraamatukogus raamatukogupäev, mille raames said noortekogu noored olla üheks päevaks raamatukoguhoidjad.\nPaljud meist on pikaajalised raamatukogukülastajad, isegi kui käime sealt vaid kohustuslikku kirjandust laenutamas. Põnev oli avastada, kuidas tagastada, laenutada, panna end raamatute laenutamise järjekorda (ja järjekorras võib olla väga palju inimesi... Meil juhtus olukordi, kus nimekirjas oli suisa 23 inimest) ja pikendada tagastamistähtaega või uurida, kas raamat on kohal või mitte. Ka kõik raamatukogu töötajad olid igati rõõmsad ja abivalmid.\nPäev kestis hommikul kella kaheteistkümnest õhtul kella viieni. Noortekogu liikmed pandi tööle nii laste-, ilukirjandus- kui ka teabeosakonnas. Lahkusime raamatukogust jäädes ootama järgmisi kohtumisi Pärnu Keskraamatukogu töötajatega, aga nüüd siis teispool letti.


Kaheksa saudi printsessi anti Belgias orjapidamise eest kohtu alla - Kirev elu - Elu24\n13. mai 2017, 8:14\nKaheksa saudi printsessi anti Belgias orjapidamise eest kohtu alla\nInimõigusorganisatsioonide teatel on Pärsia lahe riikide jõukuritel palju koduabilisi, kellesse nad suhtuvad kui teisejärgulistesse ning paljud neist ei saa oma töö eest palka, edastab dw.com.\nNüüd Belgia kohtus arutatav juhtum ulatub tagasi 2008. aastasse, mil Abu Dhabi emiiri perekonda kuuluv printsess Hamda al-Nahyan ja ta seitse tütart üürisid Brüsselis asuvas Conrad luksushotellis mitmeks kuuks ühe korruse kõik ruumid.\nNendega koos saabus 20 teenijat, kellel ei olnud Belgia tööviisat, vaid nad tegid tööd «mustalt» ja neid koheldi kui orje.\nTeenijate teatel said nad süüa siis, kui printsesside söögilaualt midagi üle jäi. Oli ka päevi, mil nad olid vee ja toiduta ning neil ei olnud voodeid ega oma ruumi, vaid nad pidid magama juhuslikes kohtades põrandal.\nPrintsessid alandasid ja mõnitasid neid, kui neile teenijate tegevus ei meeldinud või tegid nad seda nende kiusamiseks.\nSaudi Araabia printsesside ja nende teenijate juhtum tuli ilmsiks, kui ühel teenijal õnnestus hotellist põgeneda ja ta läks politseisse.\nJuhtum leidis aset üheksa aastat tagasi, kuid juriidiliste probleemide ja printsesside tekitatud viivituste tõttu jõudis orjapidamisjuhtum kohtusse alles nüüd. Printsessid kasutasid oma jõukust ja mõjuvõimu, et kohtuprotsessi võimalikult kaua edasi lükata.\nKohtus arutatakse ka printsesside India päritolu ülemteenri tegevust ja alluvatesse suhtumist. Belgia võimude teatel lahkusid printsessid ja ülemteener juba ammu riigist ning keeldusid nüüd kohtusse kohale ilmumast.\nPrintsesse süüdistatakse inimkaubanduses, orjapidamises ja Belgia seaduste rikkumises. Süüdimõistmisel võidakse neile määrata sadadesse tuhandetesse eurodesse ulatuv trahv või isegi reaalne vanglakaristus. On ebatõenäoline, et vangistuse määramise korral loovutab Araabia Ühendemiraat printsessid Belgiale.\nSaudi Araabia kaheksa printsessi eitasid koduabiliste ja teenijate väärkohtlemist ja näljutamist.\nInimõigusorganisatsiooni Human Rights Watchi esindaja Nicolas McGeehani teatel on hoolimata selle juhtumi tulemusest sel ikkagi suur tähtsus, kuna saudidest jõukurite jaoks muutub salaorjapidamine raskemaks.\n«See on märkimisväärne, sest maailma üks jõukamaid peresid on seotud inimkaubanduse ja orjapidamisega,» lausus McGeehan.\nInimõiguste kaitsja sõnul lähevad Saudi Araabiasse koduabilisteks nii naised kui mehed üsna vaesetest riikidest nagu Bangladesh, India, Sri Lanka ja Pakistan. Neile lubatakse korralikke töötingimusi ja head palka, kuid tegelikult saavad neist orjad.\nTavaline on, et neid alandatakse, pekstakse ja vägistatakse.\nPärsia lahe riikides orjaseisusse sattunud ei saa politseilt ega kohtult abi, kuna seal eitatakse orjaprobleemi ja keegi ei soovi jõukate vastu astuda. Neis riikides kehtib süsteem, mis kannab nime kafala ja mis tähendab seda, et tööandja on töötaja ametlik hooldaja. Samuti ei saa sinna koduabilisteks läinud ilma peremehe või perenaise loata endale uut tööd otsida.\nVäga jõukas Al-Nahyani pere on üks kuuest kuninglikust suguvõsast Araabia Ühendemiraatides.


Tartu linnavalitsus tühistas taksode hinnapiirangud\nTartu abilinnapea Toivo Jullineni sõnul saabus 8. novembril linnavalitsusse õiguskantsleri Eerik-Juhan Truuvälja kiri, milles õiguskantsler tegi linnavalitsusele ettepaneku tühistada määrus.\nHinnaseaduse kohaselt on kohalikul omavalitsusel õigus kehtestada ja kooskõlastada vaid munitsipaalettevõtete toodangu ja teenuste hindu, märkis Truuväli.\nTartu linnavalitsuse määruse õigustühisusele juhtisid suvel tähelepanu OÜ Tulika Tartu ja kahe Tartu erataksojuhi esindaja kohtus, advokaadibüroo Bachmann & Partnerid vandeadvokaat Kalev Bachmann.\nTulika Tartu saatis suvel Tartu linnavalitsusele ja volikogule kirja, milles tõestasid, et linnavalitsusel pole õigust eraettevõtlusele kinnitada taksotariife. «Linna määruse kohaselt on sõidukilomeetri tasu Tartus kuni 4 krooni,» rääkis Tulika Tartu tegevdirektor Mati Reisma. «Meie tõstsime Tartu turule tulles kilomeetrihinda 50 sendi võrra.»\nAdvokaadibüroo ASi Teder & Rask juhatuse esimehe, vandeadvokaadi Indrek Tederi kinnitusel on sarnases vaidluses kohtupraktika juba olemas. «Riigikohtu halduskolleegiumi lahend on sisuliselt linnamäärusest kõvem,» lisas Teder. «Linnavalitsusel polnud kõnealusel juhul õigust kehtestada piirhindu, need on vabalt kujunevad.»\nAdvokaadibüroo Teder & Rask kaitses 1994. aastal ASi Tulika Takso kohtuvaidluses Tallinna transpordiosakonnaga.\nRiigikohus tunnistas Tallinna transpordiosakonna trahvid ebaseaduslikuks.\nTartu halduskohus tühistas üleeile Tartu erataksojuhile Arvi Eruskile Tartu liikluspolitsei komissari Madis Karu määratud 110kroonise rahatrahvi selle eest, et Erusk juhtis taksot kehtetu teenindusloaga.\nTartu taksokeskus ei pikendanud Eruski teenindusluba, kuna Erusk soovis miinimumtasuks 15 krooni, mitte linnavalitsuse kehtestatud 10 krooni.\nEruski esindaja, vandeadvokaadi Kalev Bachmanni sõnul on kohus oma otsust põhjendanud sellega, et Eruski käitumises puudub haldusõiguserikkumise koosseis. «Eruskil on õigus esitada apellatsioonkaebus ja taotleda halduskohtu otsuse muutmist motiivide osas,» lisas ta.\nErusk, kes 16. oktoobrist töötab taas taksojuhina, kinnitas, et tõenäoliselt alustab ta veel kaks kohtuasja.


Esimene hundijaht jääb viimaseks? « Hiiu Leht\nTeisipäev, jaanuar 10, 2017\nEsimene hundijaht jääb viimaseks?\n10.jaanuar, 2017 loodus / Uudised\nSelle hooaja esimene ja seni ainuke Hiiumaale eraldatud hundiluba realiseeriti eile hommikul, seda, kas hundi küttimise lube ka juurde küsitakse, otsustab Hiiumaa jahimeeste seltsi juhatus.\nJahimees Kuldar Jõhvik laskis täiskasvanud 35 kilogrammi kaalunud emahundi Ristna tuletorni juurde viival teel.\nFacebooki kommentaaris öeldakse, et kõik toimus väga kiiresti, vaid tund ja 20 minutit ning hunt oli kütitud: “Jälg, lint, kütid ja juba nähti hunti siin lindi ääres ja hetke pärast teises kohas ning juba kõlasid lasud.”\nHiiu Lehele ütles Jõhvik, et küttide hinnangul on saarel kümmekond hunti. “Eks see, et esimest korda läksime hundijahile ja kohe oli ka hunt olemas, kõnele ka millestki,” kommenteeris Jõhvik. Tema ise pole sel aastal ajujahi ajal hunte näinud, kuid paaril korral on hundid siiski kütiliinile välja jooksnud. See-eest on hunte nähtud rajakaamerates ja ka hundijälgi on palju.\nJõhviku jaoks oli see juba teine kütitud hunt. Mullu 6. jaanuaril laskis ta Kõrgessaare jahtkonna maadel kolme- ja pooleaastase isase hundi.\nDilemma: Kas küsida lube juurde\nHiiumaa jahimeeste seltsi tegevjuht Anu Sarapuu ütles, et nüüd on seltsi juhatuse ja jahtkondade otsustada, kas lube veel juurde küsida või mitte.\nKohe jahihooaja algul taotles Hiiumaa jahindusnõukogu kolme hundi küttimise luba, kuid keskkonnaamet andis vaid ühe.\nKeskkonnaagentuuri eluslooduseosakonna juhtivspetsialist Peep Männil põhjendas toona, et üle Eesti antud 67 küttimisluba on esmane limiit ja peegeldab antud hetke teadmist pesakondade kohta. “Kui lumi maha tuleb ja osa loomi ära kütitakse, siis see pilt oluliselt selgineb,” selgitas ta.\n“Kolm luba oleks olnud optimaalne,” nentis Sarapuu nüüd. Ta tõi näite, et jahti oleks saanud jätkata kasvõi kohe, kui see hunt kütiti. Hundijahi jaoks tuleb iga kord kokku suur hulk jahimehi üle kogu saare, jälgede otsimine ja kütiliini paigaldamine on samuti suur töö. Kui nüüd ükskord lisaload jõuavad, tuleb kõik see töö uuesti ette võtta.\nSarapuu ütles, et lisalubade menetlemiseks kulub tavaliselt väga palju aega ja kui luba või load saadakse vaid veidi enne jahihooaja lõppu, võib lumikate selleks ajaks sulanud olla. “Kui lund ei ole, on mõne võsavillemi püssi ette jäämine suur juhus,” nentis tegevjuht.\nSarapuu ütles, et kui aga load realiseerimata jäävad, heidetakse jahimeestele ette, miks nii läks.\nLoodus hundiga rikkam\n“Meie loodus on palju rikkam, kui seal on niisugune ilus ja tark loom nagu hunt. Ega meie ju ei taha metsa tapma minna – meie ainus mure on, et ei toimuks sellist hundi plahvatuslikku arvukuse kasvu nagu eelmisel aastal. Nende paljunemine toimub ju nii kiiresti ja saarelt pole hundil kusagile minna,” rääkis Sarapuu, kelle andmetel sündis Hiiumaal mullu vähemalt üks pesakond hundikutsikaid.\nSarapuu ütles, et seni, kuni metsades on veel piisavalt metssigu, hundid majapidamiste juurde ei kipu. Siiski on hundi arvukuse liigne kasv tüliks kogukonnale, eriti loomapidajatele. Näiteks 2015. aasta eest hüvitati Hiiumaal suurkiskjate tekitatud kahjusid 16 kahjusaajale kokku 14 696 euro eest – rohkem kui kunagi varem. Keskkonnaametile teadaolevalt murti 2015. aastal Hiiu saarel hundi poolt 124 lammast ja 1 vasikas ning ilvese poolt 7 lammast, aasta varem murti saarel 98 lammast ja 2013. aastal 71 lammast.\nKeskkonnaameti jahinduse spetsialist Ivar Marlen ütles, et lõppenud aastal oli Hiiumaal hundi murdmisi väga vähe, vaid üks-kaks juhtumit Emmaste valla Harju külas.\nSildid: hundijaht, hunt, jahimees, Jõhvik\n“Mailis Reps tegi suure sammu edasi, astudes tagasi. Praeguseks välja kujunenud poliitilises kultuurituses on see üks riiginaiselik samm.”\nEesti 200 juht Kristina Kallas, FB 20. november 2020.\nKärdla linnapilti lisandub nägus maja\nKuusk kõrgust taga ei aja\nVeelkord kaupluse Reko kuusest\nMida pakume presidendile\nKoolid jätkavad tavaõppel


Horizon Hobby - 1/10 GRANITE 4X4 V3 MEGA 550 RTR (sinine) | Droon.ee\nHobitooted / Autod / Elektrilised puldiautod\nHorizon Hobby – 1/10 GRANITE 4X4 V3 MEGA 550 RTR (sinine)\nKuumakse al. 12.29€ / 36 kuud\nUus keredisain, eesmised ja tagumised kaitserauad, värv ja kleebised\nUued õhutusega rehvid\nMEGA 12T harjatud 550 mootor\nMEGA veekindel * ESC\nIC3 ™ pistikud (EC3 ™) ühilduvusega\nLihtsalt ligipääsetav toitemoodul\nLihtsalt ligipääsetav elektroonikamoodul\nLihtne juurdepääs erinevatele moodulite eemaldamisele ees ja taga\nTopelt õõtshoova vedrustus ees ja taga\nReguleeritavad raami kinnitused\nMitmetele maastikutele loodud dBoots® Fortress ™ MT rehvid\nKarmid mitme kodaraga mustad MT rattad\nADC-N7 7-cell NiMH laadija\n30MPH (48km / h) kiirus saavutatav optimaalsetes sõidutingimustes koos lisavarustusega\nHorizon Hobby - 1/10 GRANITE 4X4 V3 MEGA 550 RTR (sinine) kogus\nTootekood: ARA4202V3LT1 Kategooriad: Autod, Elektrilised puldiautod, Hobitooted, Pood Sildid: akuga, Horizon Hobby, puldiauto\nKiire ja vastupidav 2S LiPo-ga ühilduv ARRMA® GRANITE ™ 4X4 MEGA RTR on valmis igal maastikul täiskiirusel põrutama. Sellel versioonil on uus varustus, mis suurendab niigi muljetavaldavat jõudlust ja vastupidavust.\nMonster truck sisaldab nüüd ka saatjat Spektrum ™ SLT3 ™ ja vastuvõtjat SLR300. Saatja on ergonoomiliselt kavandatud pikkadeks sõitudeks ning sellel on vahtratas täpseks juhtimiseks ning parem käepide ja päästikutunne. Uuel puldil saab gaasipiiranguks seada 50% või 75%, kuni nad on valmis kasutama kogu kiiruse potentsiaali. SLT3 ™ ühildub Tactic® SLT ™ vastuvõtjatega, et juhtida teisi teile kuuluvaid RTR-sõidukeid, ning sisaldab ka kolmandat kanalit, et juhtida lisavarustust, näiteks tulesid ja vintse mudelitel, millel neid on.\nSee säilitab ARRMA®-i inseneride poolt täiusliku modulaarse disaini, mis hõlbustab komponentide juurdepääsu ja hooldust. Parema mustusehaldusega toitemoodul koosneb MEGA 550 mootorist, mootoriplaadist, siduri komplektist ja käigukastist. Toitemooduli saab raamilt eraldada tervikuna, eemaldades vaid ühe kruvi. Kui toitemoodul on eemaldatud, saab siduri hõlpsasti reguleerimiseks kätte, võttes välja kolm kruvi, mis kinnitavad käigukasti. Ülekandearvu saab peenhäälestada.\nPuldiauto raami külge keeratud kaheosaline liist on elektroonikamoodul, mis sisaldab veekindlat vastuvõtukasti, servokinnitust ja ESC-salve. SLR300 vastuvõtja kinnitatakse vastuvõtja kasti sisse, et kaitsta mustuse ja niiskuse eest. Ülikompaktne ESC keeratakse mooduli ülaosasse, võimaldades kiiret juurdepääsu sisse / välja lülitile, samal ajal kui servo paigaldatakse küljele. Kõiki kolme komponenti saab eemaldada koos, kiiresti ja lihtsalt..\nEsi- ja tagakaane vabastamiseks tuleb eemaldada ainult kaheksa kruvi. Seejärel saab toitemooduli lahti ühendada, võimaldades diferentsiaalse juurdepääsu jaoks käigukasti korpuseid pöörata. GRANITE ™ 4X4 MEGA RTR on varustatud harjadeta, silikoon-O-rõngastega 37T 1.35mod diffidega. Suured hammasrattad taluvad tohutut pöördemomenti ja sisemise metalli hammasrattad on valitud töökindluse tagamiseks põrutuste juures.\nSelle täistööajaga 4WD jõuülekanne kasutab tugevaid eesmisi, tagumisi ja keskjoonelisi teleskoopvedusid. Lihtne, töökindel ja reageeriv roolikomplekt täiendab ülimalt usaldusväärset ajamit ja sisaldab sisseehitatud servosäästjaga servosarve. GRANITE ™ 4X4 MEGA RTR sisaldab veekindlat Spektrum™ SPMS650 digitaalservot, mis tagab 20% suurema pöördemomendi kui eelmise versiooni ADS-5 servo.\nIsejooksvad, õliga täidetud amortisaatorid, silikoonist O-rõngastega, kasutavad lihtsaks hoolduseks ja hämmastavaks käsitsemiseks proovitud ja testitud mähisega disaini. Nende innovaatilisel varraste otsal on lisakindluseks vormitud vedru. Kõrged raamikaitsed piiravad raamivanni sattunud mustuse ja prahi hulka. Löökide neelavad aasad hoiavad eesmise ja tagumise kaitseraua raami külge kinnitatud, pakkudes kaitset raskete löökide eest.\nTugevad, mitme kodaraga mustad MT-rattad koos dBoots® Fortress ™ MT-rehvidega annavad GRANITE ™ 4X4 MEGA RTR-le tõhusa haarduvuse peaaegu igas maastikul. Konksu ja kinnitusega kinnitusega saab kasutada mitut tüüpi akut, alates 6-rakulistest NiMH-pakkidest kuni 2S-plokkideni. Selle versiooniga on kaasas Dynamite® 3300 mAh 8,4V 7-rakuline Speedpack® 2 Hump NiMH aku, mis tagab 35% suurema tööaja võrreldes eelkäija 2400mAh akuga.\nPuldiauto Kyosho ULTIMA SC6 1:10 2WD (Puudu laadija ja aku)\nKYOSHO FAZER MK2 AUDI R8 LMS 1:10 READYSET\nPuldiauto KYOSHO NITRO TRACKER 1:10 RC NITRO 4WD\nPuldiauto KYOSHO INFERNO NEO 3.0VE 18 RC (Puudu laadija ja aku)\nHorizon Hobby – 1/18 Ruckus 4WD Monster Truck RTR, (oranž)\nHorizon Hobby – 1/18 Ruckus 4WD Monster Truck RTR (must)\nPuldiauto KYOSHO INFERNO MP9E EVO 1:8 RC (Puudu laadija ja aku)\nPuldiauto KYOSHO INFERNO ST 3.0 1:8 RC NITRO\nPuldiauto KYOSHO MONSTER TRACKER 2.0 T2 RED 1:10 EP\nKYOSHO FAZER MK2 ACURA GT3 RACE CAR 1:10\nDJI Inspire 1 kandekohver\n3,399.00€ – 23,216.00€\nDJI Mavic Air laadimisdokk\nPSYCHO KRUISER 1:8 EP(BL) 4WD Monster Truck\nRAGE 2.0 FAZER MK2 1:10 EP 4WD READSYET TYPE 2\nDJI juhtpuldi kaabel (Lightning-Micro-USB）\nFAZER Dirt Hog 1:10 EP 4WD Buggy


IVO LINNA JA BOOGIE COMPANY TULEMAS LÄÄNERANNIKU EESTI PÄEVADELE\nReede, 16 Juuni 2017 19:00\nIvo Linna - foto: www.boogie.ie.ee\nAlati on põnev kuulda, millised pop-rock muusikalised artistid on Eestist Põhja-Ameerikasse tulemas. Sel aastal on LEP-le oodatud legendaarne laulja Ivo Linna, tema klahvpillidel saatja Antti Kammiste ja rockabilly ansambel Boogie Company.\nXXXIII Lääneranniku Eesti Päevad toimuvad 31. augustist 4. septembrini UCLA ülikooli konverentsikeskuses.\nOlid ajad, kui niisugused külalised vabalt siia reisida ei saanud. Jää hakkas murduma 1988. a Austraalias peetud ESTO päevadega, millest võtsid osa mitmed muusikud ja tänapäevani meenutavad tollase ESTO külalised, kuidas spontaanselt esinejad lihtsalt hakkasid laulma-mängima, isegi hotellitubades (kuni turvad keelasid).\nSiinne läbimurre toimus umbes pool aastat hiljem. Lääneranniku Eesti Päevad Los Angeleses leidsid aset 1989. a. Sheraton Universal hotellis ja LEP raames esines LA-s esmakordselt ansambel Rock Hotel, solistiks Ivo Linna.\nRock Hotel esines sel ajal Noortepeol, mis toimus kuulsas Roxy ööklubis Sunset Boulevardil ja nad isegi laulsid paar lugu kohalikus TV-saates, kus kaasa "mängisid" samuti ajaloolised ärkamisaja tähed Alo Mattiisen ja Jüri Leesment. Viimasel päeval Rahvapeol mängis Rock Hotel laval, kus päike oli otse nende vastu ja õhutemperatuur oli 40º C (104º F). Vapralt mängisid nad edasi ja rahvas laulis ja tantsis sama vapralt kaasa.\nVapustav mõelda, et niivõrd palju aastaid neist päevist möödunud. Ivo Linna on kogu aeg kuskil ametis, kuskil laulmas. Koos Antti Kammistega on nad esinenud palju igasugustel üritustel Eestis ja välismaaturneedel, kaasa arvatud meeldejääv külaskäik Los Angelesse umbes 20 aastat tagasi.\nBoogie Company on küll Los Angeleses käinud, kuid esmakordselt esinevad nad eestlastele LEP-l. Rockabilly võtab 50ndate põhi-rockmuusika elemendid ja kombineerib neid selleks, et pakkuda head tantsumuusikat. Vanas rockmuusikas on veel kuulda svingmuusika ja bluusi komponente, mis kutsuvad tantsupõrandale.\nKes Ivo Linna muusikalise maitsega kursis, teab täpselt: vana rockmuusika, mida tegid Chuck Berry, Elvis Presley ja Carl Perkins, biitmuusika 60ndatest, eelkõige Beatles (Ivo Linna võib olla suurim Beatles'ite fänn Eestis) ja ongi suur osa tema ja Rock Hoteli repertuaarist selge. On oodatud, et Ivo Linna esineb koos Boogie Companyga Sajandiballil. Sajandiballi tähistada ei saaks, kui isikud nagu Ivo Linna ja Antti Kammiste (kes sel ajal esines koos ansambliga In Spe) poleks riskinud nii palju nn. "uusärkamisaja" lauludega.\nSajandiball pole mitte ainult võimalus kuulda Ivo Linnat, vaid on ka võimalus teda tervitada ja tänada kõige eest, mis tehtud Eesti Vabariigi teiseks eluks. Seda teeme tantsides ja kaasa lauldes.\nBoogie Company - foto: www.boogie.ie.ee


Töö tempo parandamine - 5 viisi | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 5600\nMa tean, et paljud teist tunnevad end ülekoormatud ja kiirustasid juba. Miks sa tahad tempot parandada? Ma võrdsen energia ja energiaga keskendudes. Kui inimesed on ülekoormatud ja kiirustanud, ei ole see tempos - see on tegelikult tempo puudumine. Kujutage ette kõndimist ülesvoolu läbi suure lumpi sambaga kaetud kivide voolu. Kujutlege nüüd, et jalgsi allavoolu sujuv voolav vool, mis on väikeste kivide ja sammalita. See on tõeline tempo - see juhib asju sujuvalt, kuid suure energiaga. Tõus # 1: ma tegin kaplini ülikooli teleseminari osana oma rikastussarjast\nMa tean, et paljud teist tunnevad end ülekoormatud ja kiirustasid juba. Miks sa tahad tempot parandada? Ma võrdsen energia ja energiaga keskendudes. Kui inimesed on ülekoormatud ja kiirustanud, see pole tempos - see on tegelikult tempo puudumine.\nKujutage ette kõndimist ülesvoolu läbi suure lumpi sambaga kaetud kivide voolu.\nKujutlege nüüd, et jalgsi allavoolu sujuv voolav vool, mis on väikeste kivide ja sammalita. See on tõeline tempo - see juhib asju sujuvalt, kuid suure energiaga.\nTõus # 1: ma tegin Kaplini Ülikooli teleseminari oma rikastamise seeria osana ja rääkisin energia tähtsast ühendusest keskendumisele.\nImpetus # 2: Ma tegin oma naabruskonnas oma oranži shuffle'iga rohkelt kõndimist. Olen uuel iPod-ilt kiiremini töötanud, nagu näiteks Rodrigo y Gabriela (olen väga soovitanud neid) treeningmuusikat. Tundsin, et ma kõndisin allavoolu - väga kiiresti. Läbi katuse läbis tempo ja fookus!\nNii nagu juhtidena, mida me saame teha, et tunda end nagu kõndides Rodrigo y Gabriela kuulamise ajal? Ja tehke seda nii, et see oleks sujuv ja energiline? Ma räägin organisatsiooni drumulatsiooni mõjutamisest (kasutan terminit "drumbeat", nagu me teeme tootmisprotsesside puhul).\n1. Tühista piirangud, mis saavad teed - vabaneda suurest, ühekordsest samblas kaetud kivist.\n2. Saage asjad voolama - parandage tööprotsesse. Ära unusta de facto protsesse nagu suhtlemine, otsuste tegemine ja prioriteetide seadmine.\n3. Olge drumbeat, mida te otsite. Focus nagu ja töötada nagu teil on Rodrigo y Gabriela oma peaga kogu päeva.\n4. Ümberkorraldage rollid nii, et igaühe tööküsimused ja nende ülesanded oleksid mõistlikud.\n5. Pumba lõbus ja värv töökohal. Laotage steriilne hall ja taupe ning laske kontoril veidi rohkem energiat tunda ja tunda.\nBoonus: salaja toru Rodrigo y Gabriela muusikas ja eksootilises aroomiteraapias. Võta espressomasin ja lase temaga ümber kolmekümnendat latte-vestlust. Tootlikkus kasvab! Osta kõik oranžid iPod shuffles, et sõita tööle ja sealt ära ja vaheajad. Laadige kõik iPodid Rodrigo y Gabrielaga.


Keter aiamööbli komplekt Tarifa patjadega, pruun\n> Kodu ja aed>Terrassimööbel ja aiamööbel>Aiadiivanid, diivanikomplektid ja mooduldiivanid>Keter aiamööbli komplekt Tarifa patjadega, pruun\nTarifa aiamööbli komplekt on kaunite ümarate servadega ja tekstuur on imiteeritud rotangist. Komplekti kuulub kaks tooli,kahene diivan ja laud. Tarifa aiamööbli komplekt sobib hästi nii grillpeo korraldamiseks kui aiapeoks. Kerget ja stiilsetplastikmööblit on ka lihtne hooldada. Piisab vaid niiske lapiga puhastamisest. Komplekt on ilmastiku ja UV kiirgusekindel.Tooli mõõdud on 71x69x79cm, diivani mõõt on 120x69x79cm ja laud on 77x59x40cm. Komplekt tarnitakse detailidenapakendis ja vajab montaaži.


Põhjarannik » “Muuvid on kõige eksperimentaalsem žanr, kus saab katsetada kõike”\n20. juuni 2016 TEET KORSTEN\nCJ Kask: “Olin 5. klassis, isa käis Saksamaal komandeeringus, kust tõi analoogsignaali salvestava käsikaamera. Sellest ajast peale olen kaameraga ringi käinud. See esimene kaamera on siiani alles, istub stuudios riiulil.”\nPõhjarannik rääkis Lüganusel sirgunud filmimehe Christian Johannes Kasega, keda sõbrad ja laiem avalikkus tunnevad rohkem CJ nime all, filmikunsti žanritest, merest ja sellest, kuidas leida tasakaal töö ja hobide vahel.\n2007 ilmus sinuga Põhjarannikus lühem intervjuu “Christian J. Kask võttis üles keelatud filmi”, mis algab sõnadega: “Omaaegse Lüganuse kirikuõpetaja Üllar Kase [nüüd Bach − toim.] poeg Christian Johannes räägib operaatoritööst Eesti praegu kuumima filmi “Magnus” ülesvõtmisel. Film on kuum seetõttu, et osales Cannes’i festivali ametlikus programmis ja seda ei tohi meie kodumaal näidata, sest kohtuniku suva on kohtuniku suva.”\n“Magnus” on nii ammune ajalugu, et suurt enam ei mäleta. Filmi näitamine Eestis on siiani keelatud, aga kõik, kes on tahtnud, on selle ikkagi ära näinud. Mingil ajal ringles see ka internetis. 2007. aastaks võis operaatoritöö selle filmi juures olla mu tollane suurim töö.\nKuidas see filmitegemise pisik sinusse istutati?\nSee pisik tekkis Põlvas. Olin 5. klassis, isa käis Saksamaal komandeeringus, kust tõi analoogsignaali salvestava käsikaamera. Sellest ajast peale olen kaameraga ringi käinud. See esimene kaamera on siiani alles, istub stuudios riiulil. Nagu nende nooruses omandatud asjadega on − eks ma vahepeal olen ka muude asjadega tegelnud, aga filmimine on jäänud.\nOled olulise aja oma elust − teisest kuni üheteistkümnenda eluaastastani − elanud Ida-Virumaal. Mis suhe sul selle maakonnaga on?\nIda-Viru on kahtlemata koht, kus mul meeldib käia, ja pean seda mingil määral oma koduks. Arvan, et see on ka põhjus, miks olen päris palju asju võimaluse korral siin teinud. Näiteks A-Rühma video “Hakka pihta” võttepaikadeks olid 2012 Kiviõli tehismägi ja Liimala rand [CJ töid, kaasa arvatud reklaamid, näeb aadressil https://vimeo.com/widescreenstudios/videos − T.K.]. Kerli juhatasin 2011 Viivikonda tegema videot “Army of Love”. Äsja olid tema video võtted Toila rannas.\nKas sul on emotsionaalne lähedus ka Lüganuse pastoraadiga, kus üles kasvasid?\nMitte ainult pastoraadist, vaid kogu kiriku ümbrusest pärinevad esimesed teadlikud mälestused. Kõik lapsepõlveavastused leidsid seal aset. Kui Ida-Virusse satun, külastan tavaliselt ka lapsepõlve mängumaad. Käin seal nostalgitsemas, igasuguseid asju tuleb meelde, kui kohapeal olla.\nVanemad vist ei sundinud sind kunagi kirikus viibima?\nEi, seda küll ei olnud. Aga ikka sai kirikus viibitud, ent mitte regulaarselt. Kirik oli kodust ju vaid paarikümne meetri kaugusel.\nKui tuttavad kuulevad, et oled pastori poeg, kas see avaldab neile mingit muljet? Vaimulike lapsed on eraldi huvitav teema ja on isegi öeldud, et pole kerge selles rollis olla.\nEks see ole enda häälestatuse küsimus, minul küll keeruline pole. Ingmar Bergman oli ju ka pastori poeg. Tänu päritolule olen kindlasti religiooniküsimustes teadlikum, aga ma ei pea ennast väga religioosseks. Võtan religiooni natuke laiemalt kui pelgalt kristlus. Olen palju käinud Aasias, tutvunud sealsete religioonidega ja see on pannud mõtlema teema üle laiemalt. Kui eestlaste kohta öeldakse, et nad on usuleiged − see ei tähenda, et me ei võiks olla usuküsimustes teadlikud. Kui reisid palju, pead arvestama kultuuri eripäraga ja sa ei saa sellega konflikti minna.\nMillise oma muusikavideo üle oled kõige uhkem?\nVõiks küsimust veidi laiendada. Iga video on äge, jätab mingi emotsiooni. Sestap võib vaadata populaarsuse järgi. Kindlasti pole ma ise sisuliselt ja professionaalselt kõige uhkem Genka/Paul Oja video “Kõik” üle, kus on kaastegevad Suur Papa, Metsakutsu, Reket, Beebilõust ja Ines. Tehniliselt oli seda väga lihtne teha − filmisime selle 4-5 tunniga −, aga konkurentsitult on see kõige populaarsem video, mille kunagi teinud olen, sel on üle kahe miljoni vaatamise. Ilmselt peitub populaarsuse põhjus loos endas.\nAga asjad, mis on väga raskelt tulnud, jäävad kindlasti paremini meelde. Ma pole ühtegi videot nii kaua meisterdanud kui Kerli videot “Feral Hearts”. Juba võteteks kulus peaaegu nädal, pluss järeltöötlus kestis mitu kuud. Võin öelda, et see tuli raskelt, aga pean tulemust ka üheks paremaks. Sellest videost on kaks versiooni: teine monteeriti USAs ja loomulikult mulle meeldib enda töö rohkem. [Räägime CJga veel tema Mimicri videost “Heat” ja Winny Puhhi omast “Peegelpõrand”; viimasel on Youtube’is ligi 1,5 miljonit vaatamist − T.K.]\nKas oskad võhikutele seletada, mille poolest erineb muuvi lühifilmist?\nMuusikavideo peamine erinevus on see, et ta ei pea olema narratiivne, ta ei pea jutustama mingisugust lugu. Muuvi võib olla vaid puhas visuaal, efekt. Muidugi võib ka muuvi olla narratiivne. See ongi reegliteta formaat. Muuvid on kõige eksperimentaalsem žanr, mis kunstnikele väga meeldib − minule sealhulgas. Saad proovida, katsetada, minna äärmustesse ja saadud kogemust kasutada mängufilmides ja kommertstöös. Muuvi puhul sageli klienti ei ole, kui sa ei võta artisti kui klienti. Sestap saadki teha, mis endal pähe tuleb, nii elav kui su fantaasia on, nii hulle asju võid teha. Kommertstööl on agentuurid ja kliendid, arvajaid ja hindajaid on palju.\nKas muuvi puhul tekib alati artistiga kontakt?\nJah, alati peab tekkima. See ongi muusikavideo puhul ainuke lähtepunkt. Video võiks ja peaks sobima stiililt ka artistiga ja artistile võiks/peaks tulemus meeldima. Mul endal see kogemus puudub, aga tean artiste, kes pole tulemusega rahul olnud ja videost on siis loobutud või on salvestatud täiesti uus. Kõige olulisem on, et video oleks täienduseks muusikapalale; seal ei tohi tekkida tohutuid kääre stiilis ja esteetikas. Oluline on leida artistiga ühine keel. Kerli on ses mõttes tore, et ta on ise niivõrd tugeva nägemusega, et tema poolt lähtub impulss väga selgelt ja tema mõtetega pole raske kaasa minna. On ka selliseid artiste, kes lihtsalt ütlevad: tee video, meil pole ühtegi mõtet.\nKeda sel juhul muuvi režissööriks pidada?\nMuusikavideo puhul ongi režissööri roll tinglik. Platsil ma olen kindlasti režissöör, sest platsil on tihti suur kaos ja keegi peab võtma ohjad. Aga just loomingulise koha pealt on Kerli ja temasarnastega olnud töö kollektiivne, kus palju asju arutatakse koos läbi. Seal ma ei suru üheski faasis oma nägemust peale, pigem tahan ära kuulata artisti enda soovid, huvid ja nägemuse ning siis sellega kaasa minna. Aga lõpuks olen taas mina see, kes asja ära vormistab.\nÜks kuulsamaid muuvimeistreid, keda isiklikult tunnen, on Victor Ginzburg, kes on teinud koostööd näiteks Lou Reediga. Aga Victor jõudis reklaamide ja muuvide juurest päris mängufilmideni välja − vt Viktor Pelevini romaani järgi valminud “Generation P”. Kas oma suure filmi tegemine võiks olla iga filmitegija eesmärk? Kas sul tuksub midagi sellist kuklas?\nOn palju muusikavideorežissööre, kes on läinud filmi tegema. Ilmselt tuntuim neist on filmide “Fight Club”, “Se7en” ja “The Social Network” autor David Fincher. Minulgi tuksub, aga nendest asjadest on veel vara rääkida. Mulle on oluline lugu jutustada, formaat pole praegu nii tähtis. Ka muusikavideo on minule täisväärtuslik žanr, formaat, kus oma nägemust realiseerida.\nAga mis on sinu põhiline rahatöö?\nIkka kommertstööd, muusikavideod ei too peaaegu midagi sisse. Muusikavideotega on hea endale nime teha, hoida end nendega pildil, teha nende abil oma portfoolio huvitavamaks. Mitmed kommertskliendid on tulnud pärast järjekordset lahedat muusikavideot.\nOled koos sõbraga ka eduka firma Widescreen Studios omanik. Milles see äri seisneb?\nMeil on üks Eesti suuremaid stuudioid, mis asub Tallinnas Peterburi teel. Meil on seal kaks ruumi, kus kokku on üle 1200 ruutmeetri pinda. Selle suve lõpul saab seal viis aastat oldud. Oleme seal toimetanud, teinud filme, muusikavideoid, reklaame ja rentinud pinda ka välja. Muu hulgas on seal Masa [Jõhvi päritolu videokunstnik Hindrek Maasik − T.K.] teinud muusikavideo Haddawayle.\nKust saite algkapitali sellise suure ettevõtmise alustamiseks?\nSee kõik on meie entusiasmi pealt ehitatud. Tegu on ikkagi rendipinnaga, me pole seal midagi välja ostnud. Iga kuu tuleb teha kõvasti kommertstööd, siis saab vahepeal ka kunsti teha. See vahekord ongi umbes pooleks. Ainult kunstiga ära ei ela!\nStuudioruumid on üpris spetsiifiliste nõudmistega: seal peab olema vaikne, seal peab olema võimalus välisvalgus sulgeda, suuri teid ei tohi lähedal olla, peavad olema olemas kõik vajalikud kommunikatsioonid (vesi, kanalisatsioon, elekter). Lasnamäel olid kõik nimetatud tingimused täidetud. Ka suurus on üpris optimaalne, sest seal annab teha nii päris suuri kui väiksemaid asju. Kindlasti mõne projekti jaoks jääb ka see pind liiga väikeseks.\nKõrvalt vaadates tundub, et sul läheb majandusasjades hästi.\nKui asjadega tegelda, läheb hästi ja kui ei tegele, läheb halvasti. Viimase aasta olen õigupoolest ilma puhkuseta rabelnud. Näiteks eelmisel talvel ei käinud ühelgi soojal maal. See on ka põhjus, miks lähen suvel pikemaks ajaks purjetama − et saaks veidi auru välja lasta. Meil on väiksema seltskonna peale paat, mis on praegu Prantsusmaal, ja on plaan sõita sealt edasi Vahemerele.\nTegeled ka sellise eksootilisema spordialaga nagu lohesurf. Kust sa selle leidsid ja mida see endast kujutab?\nLohe on puri, mis õhus lendab. Olen sellega tegelnud juba kaheksa aastat ega mäletagi täpselt, kuidas selleni jõudsin. Meri on mulle kogu aeg meeldinud ja kõik merega seotud tegevused sealhulgas. Surfamine, ujumine, purjetamine on mulle alati hingelähedased olnud. Lohesurf on kindlasti nimetatud aladest rohkem füüsilist vormi nõudev tegevus. Seda on ka purjetamine. Võistlemas sel alal ei käi, aga kui teha pikemaid sõite − nagu mullu sõitsime Prantsusmaale ja tegime ka Läänemerel kuupikkuse tiiru −, hoiab ka see hästi vormis. Pead ikkagi päevast päeva paadis möllama ja purjedega tegelema.\nOled ka kõva rännumees, seda näeb sinu fotodelt, mida leiab lingilt https://www.flickr.com/photos/kaskcj. Kus oled kõige kauem seigelnud?\nEnim olen just töö pärast välismaal käinud, aga pikemalt olen olnud Filipiinidel ja Vietnamis − kord pool aastat. Need paigad on Eestist piisavalt kaugel − kui siin juhe kokku jookseb, on need head kohad, kuhu pageda. Näiteks on Filipiinide köögis oluline koht värsketel mereandidel, mis on mulle alati meeldinud.\nAga mis sind n-ö käivitab ja käimas hoiab?\nToredad projektid! Minu õnn ongi, et saan tegelda asjadega, mis mulle meeldivad. Kõrvaltvaatajale võivad need asjad tunduda ka minu hobidena. Minu hobi ongi minu töö − kui sellega pausideta tegelda, muutub asi ühel hetkel tööks ja siis võib ka mandumise hetk tekkida. Aga kui vahepeal tegelda erialaväliste asjadega, nagu purjetamine ja lohesurf, hoiab see mõistuse terava ja silma säramas. Ainult filmitegemisega väga kaugele ei jõuaks.\nEesti põhiseaduse isa taunib parteide riiklikku nuumamist\nLigimesearmastuse moodustavad lohutus ja elulootus


Mõistatusmäng teismeliste sünnipäevapidu - korteriideedLoe Edasi\nPõhiline korteriideed Mõistatusmäng teismeliste sünnipäevapidu\nMõistatusmäng teismeliste sünnipäevapidu\nPoolpunkt / Getty Images\nTeismelised võivad lihtsalt olla kõige raskem grupp, kellele sünnipäeva pidades meeldida. Nad on printsesside ja superkangelaste teemapidude jaoks liiga vanad ning kokteilipidude jaoks liiga noored. Niisiis, kuidas visata meeldejääv sündmus, mis pole ei lapsik ega riku ühtegi seadust ">\nHiljuti jagas lauaarvutite kirjastamise ekspert Jacci Howard Bear minuga oma 20-aastase tütre jaoks korraldatud vapustava sünnipäevapeo peo kava. See pidu oli täis meeleolukat lõbu ja isegi ilma joomise ja tantsimiseta ning koos vastutavate vanematega ei tundunud see väikese lastepidu.\nAitäh Jacci, et jagasite seda toredat teismeliste peo kava meie lugejatega!\nJacci sõnul veetsid tema ja tütar nädalaid peomängude jaoks. See oli nagu mitmesugused erinevad mängude showd, mis omavahel kokku segatud. Mõned mängud olid seotud sellega, kui hästi külalised "sünnipäeva tüdrukut" tunnevad.\nJacci ja tema tütar olid võõrustajad ja kohtunikud. Nad valisid meeskonna kaptenid enne tähtaega, et hoida kõiki kaasatud ja kaasatud, ilma et nad kedagi „rambivalgusesse” paneksid, kelle teada nad ei tunneks end juhirollis. Seejärel joonistasid kaptenid nimed kolme meeskonna moodustamiseks. Nimesilte levitati selleks, et olla kindel, et nad kõik üksteise nime teavad.\nKui mängud olid lõpule jõudnud, said kõik auhinna kinkepakkide kujul, mis olid täis lõbusaid dollariladu ja palju-palju komme. Iga meeskonna MVP-na hääletavale inimesele oli spetsiaalne tobe kingitus.\nSellel peol oli kuni mängudeni kuus etappi. Kõik võistkonnad alustasid popviktoriiniga ja kui nad saavutasid teatud arvu punkte, siirduvad nad järgmisse etappi, sealhulgas:\nProov väljakutseid lahendades\nJuhised: mõistatuste - “Näitlejad” - valimiseks vali oma meeskonnast kolm inimest.\nTÄHTIS: Mängu selle osa lõpuleviimiseks peate oma mängukaardid tegema ühe peojuhi juuresolekul. Minge nende asukohta ja öelge neile, et alustate vestlusringi. Ta annab näitlejatele teie tiimi jaoks suletud vihjeümbriku. Jututoad peavad algama 2–3 minuti jooksul pärast ümbriku avamist. Õigete vastuste eduka ära arvamise korral annab peojuht teie meeskonnale järgmise ümbriku. Teiste meeskondade jälgimine ei aita teid. Igal meeskonnal on erinev vestluste komplekt. Osalised või “piisavalt lähedased” oletused võetakse vastu peojuhi äranägemisel.\nRääkige oma meeskonnale teema. Mängige kõik need peomängud vaikselt välja näidatud järjekorras. Üks näitleja on iga vihje jaoks esmane, kuid näitleja võib abi saada ka kahelt teiselt näitlejalt:\nPINDIGE TAIL DONKEY\nHAKKUMINE TAOTLUSTE KOHTA\nKULDLÕNGAD JA KOLM KARU\nEelmine ArtikkelKuidas annetada mänguasja mänguasjadele mänguasjadele\nJärgmine ArtikkelKuidas pakkida valgust reisiks\nPoolpunkt / Getty Images Teismelised võivad lihtsalt olla kõige raskem grupp, kellele sünnipäeva pidades meeldida. Nad on printsesside ja superkangelaste teemapidude jaoks liiga vanad ning kokteilipidude jaoks liiga noored. Niisiis, kuidas visata meeldejääv sündmus, mis pole ei lapsik ega riku ühtegi seadust "> Hiljuti jagas lauaarvutite kirjastamise ekspert Jacci Howard Bear minuga oma 20-aastase tütre jaoks korraldatud vapustava sünnipäevapeo peo kava. See pidu © Copyright 2019


august 2014 - Nõlva\nCherrys müüdi kanuumatka vouchereid ja mul läks täiesti meelest, et mu käel midagi viga on ja seda ehk veel hoidma peaks. Enne kui Jaan mulle seda meelde tuletas, olid voucherid juba ostetud. Mis tehtud, see tehtud. Nüüd tuli kanuutama minna. Meil oli matk laupäevaks kokku lepitud. Kohtumispaigaks oli Koorvere bussipeatus. Samal ajal startisid sealt lausa mitme matkakorraldaja matkad. Kuna olime õpetussõnade kuulamise ajaks jõekaldale kõige lähemale astunud, hüppasime ka esimestena kanuusse ja kimasime esimese paatkonnana minema. Meile jõuti vaid ühes kohas järele. Umbes 200 meetrit algusest oli jões nii palju mahalangenud puid, et ei ülevalt ega alt ei olnud neist võimalik mööduda ja olime sunnitud kanuu kaldale tõmbama. Vähemalt suutsime kiirelt otsustada: kanuu kaldale, mööda kallast teisele poole ummistust ja kohe uuesti vette. Rohkem me teisi paatkondi ei kohanud. Raudteesilla all oli matkakorraldaja ise vees juhendamas, et kärestikust ikka ilusti läbi saaks. Üldiselt võiks öelda, et võrreldes Pärnu jõega on Ahja peal palju rohkem võimlemist. Maha langenud puid oli päris palju ja mõne alt läbipääsemiseks tuli lausa kohta otsida. Kokkuvõttes oli väga mõnus päev, kuigi päris alguses ei tahtnud koostöö 100% laabuda.\nKui pärast mõningast pausi kohtud tänaval vana tuttavaga ja märkad, et tal on silmanurkades kortsud ja ta on silmnähtavalt vananenud, siis mis järelduse sellest tegema peaks? Küll on hea, et iseennast pidevalt peeglist ei näe?\nLaupäeval ja pühapäeval kaevasin aeda uue lillepeenra. Meil on rooside jaoks küll koht olemas, kuid sea on liiga palju teisi lilli ümberringi ja seepärast ei saa roose juurde soetada. Samas käisime laupäeval Järvseljal ja tõime sealt mõned uued siilikübarad. Kuidagi ei tahtnud neid jälle roosipeenrasse istutada. Nii tuligi labidas maasse lüüa ja uus peenar kaevata.\nEile kolisin kõik päevakübarad/siilikübarad uude peenrasse üle. Samuti leidsid selles peenras koha meie siniõielised.\n‘Tiki Torch’ 2014\n‘Cherokee Sunset’ 2014\nAga eile sai meie kastmissüsteemi esimene versioon valmis! Nii valmis, et pumbamajal on katus peal. Kastetud sai tegelikult juba eelmisel nädalal. Oli ääretult mõnus kuuma päeva õhtul õhkavas aias veega mängida. Lilled janunesid juba ammu vee järele ning said nüüd igal õhtul vett. Lihtsalt hea!\nSee lugu sai jällegi alguse sellest, et Cherry-s müüdi vouchereid ja meie läksime õnge ning ostsime. Enne plaanitud reisipäeva olid suurepärased päikeselised ilmad, kuid laupäeva hommikul ärgates nägin akna taga vihmamärga aeda. Küsisin Jaanilt juba vaikselt, kas jääme koju, aga küsimus oli nii vaikne, et ta ei pannud seda tähelegi. Olime plaaninud enne laevale minekut poest läbi joosta, aga osutusime hommikul aeglasemateks kui arvatud ja nii jõudsime küll ilusti laevale, kuid poes jäi käimata. Viimasel hetkel haarasime kodust joped kaasa.\nKui me laevale jõudsime, oli suurem osa kohti juba võetud. Ilusa ilma ootuses ei tahtnud me muidugi sisse minna, vaid laevalael istuda. Õnneks jagas kena tütarlaps laeval pleede ja me saime ka ühe. Algul võtsime selle istumise alla, kuid õige pea pugesime ise selle sisse, sest vihm läks aina hullemaks ja läbiligunenutena hakkas tuule käes peagi külm. Kui enam üldse olla ei saanud, kolisime ära laeva sisemusse. Esialgu seisime kapteni selja taga, kuid seal oli pidev edasi-tagasi sebimine. Hiljem õnnestus laeva kohvikuosas üks istekoht vallutada. Seal me siis vaheldumisi istusime. Vihma sadas enam-vähem kogu selle aja, mil laev mööda Emajõge sõitis. Järve peal jäi sadu juba vähemaks ja ma sain uuesti välja istuma minna. Sees oli parasjagu umbne ja see hakkas mulle natuke hingamise peale. Õues sain värskes õhus end uuesti turgutada ja saarele jõudmise ajaks oli jälle kõik hästi.\nPeaaegu et esimene silmapaistev asi saarel oli Kihnu Veeteede lipp. Heh, kuidagi koomiline. Sadamast liikuma hakates nägime ka huvitavat liiklusmärgi lisatahvlit, mis kuulutas, et kehtib kogu saare territooriumil öisel ajal. Arusaamatuks jäi, mille kohta see täpselt käis.\nMul oli välja kirjutatud need asjad, mida Vikipeedia jaoks pildistama pidi, aga loomulikult oli märkmik kusagil kotisügavuses ja tuli oma mälu usaldada. Viga nagu tavaliselt! Ikka jäi üks kalmistu üles otsimata ja pildistamata. Arvata on, et selle pärast me sinna tagasi minema ei hakka. Meil oli saarel jalutamiseks umbes poolteist tundi aega. Jõudsime selle ajaga vist enam-vähem kõik ära vaadata. Kusagil eriti kaua ei venitanud, aga ei jooksnud ka.\nSadamas lehvis Kihnu Veeteede lipp\nEttevaatust! Iial ei tea, mille kohta see silt käib\nOlulisem on kohe ära öelda, millal pood suletud on\nKui kohvi ei ole, tuleb veega läbi ajada\nPinke on saarel rohkem kui nii mõneski linnas\nVanausuliste palvemaja väljast…\nTraate siin jagub\nSadamasse tagasi jõudsime mõned minutid pärast seda kui laev väljuma oleks pidanud. Kõik ootasid veel kalameest, kes suitsukala tõi. Saarel oleku ajal oli vihm päriselt järele jäänud, seepärast oli nüüd laeva tekk rahvast täis. Ka all kajutis olid kõik kohad täis ja mõned inimesed arvasid, et kui nad sinnasõidul kusagil istusid, siis see oligi nende nimeline koht ja keegi teine sinna istuda ei tohi. Njah, 63 inimest sellise laevakese kohta on ikka liiga palju. Meil ei jäänud muud üle, kui üritada laevatekil mõni koht leida. Mina jäingi välja istuma ja kolisin sisse ära alles pärast Ringtee silda. Selleks ajaks olin korralikult maha jahtunud. Jaan käis vahepeal kohvikus istumas ja vahepeal oli õues minu juures. Jõudsime tagasi Atlantise juurde umbes pool üheksa õhtul. Hoolimata hommikupoolsest vihmast oli päris mõnus päev.\nVot, selline reklaam\nPilved Peipsi kohal\nTaevane valgus näitamas meile Emajõe suuet\nKellegi hütt Emajõe ääres\nJõmmu tuleb vastu\nJõmmu suundub Peipsile\nRMK Emajõe suursoo looduskeskus\nRMK Emajõe suursoo loodukeskus\nMingi ujuv saunake\nEmajõel on liiklust\nRingtee silla ehitus


Avaleht Sportlik vabavõitlus UFC 160: Velasquez vajas Silva vastu vaid poolteist minutit\nP 26.05.2013 16:34\nMöödunud ööl toimunud UFC 160 peamatšiks oli raskekaalu tiitlimatš. Valitsev meister Cain Velasquez aega ei raisanud ja võttis tehnilise nokaudiga võidu kui matši algusest oli möödunud 1:21. Kui enne matši oli kuulda nurinat, et Antonio Silva saab oma teise võimaluse Caini vastu liiga ruttu, siis siin näitas tšempion, et nii see vist tegelikult oligi.\nJärgmine raskekaalu tiitlimatši saaja on tõenäoliselt Junior dos Santos, kes pidas UFC 160 matši endise K-1 tähe Mark Huntiga. Kuigi endine meister dos Santos oleks saanud minna lihtsamat teed ja Hunti maadlusega võita, siis seda mees ei teinud. Matš kujunes kolmeraundiseks poksilahinguks, kus Junior dos Santos pani maksma oma kiiruse ja pikad käed. Üks riskantsemaid taktikaid Mark Hunti raskete löökide vastu, aga dos Santos tõestas ennast parema poksijana ja nokauteeris Hunti mõnikümmend minutit enne matši lõppu. Mehed pälvisid matši eest õhtu matši eriauhinna ja kumbki 70 000 dollarit boonust.\nOluline lahing peeti kergekaalus, kus TJ Grant võitis tehnilise nokaudiga Gray Maynardi. Ilmselt on just TJ Grant mees, keda näeme varsti tiitlimatšis Benson Hendersoni vastu. Grant noppis ka õhtu nokaudi auhinna ja samuti sellega kaasnevad 70 000 dollarit.\nÕhtu alistuse auhind läks vältimatult õhtu ainsale alistusele kui poolraskekaallane Glover Teixeira alistas James Te-Huna giljotiin-kägistusega.\nVaata kõikide matšide tulemusi: http://www.sherdog.com/events/UFC-160-Velasquez-vs-Bigfoot-2-28051\nAruta teemat foorumis: http://raskesport.ee/foorum/viewtopic.php?f=10&t=7687


Saksamaa suursaadik viibis Narvas\n13. novembril külastas Narva linna Saksamaa Liitvabariigi suursaadik Proua Christiane Constanze Hohmann, Visiidi raames kohtus ta Narva linnapea Aleksei Jevgrafoviga.\nDiplomaadiga arutleti linna elu erinevaid küsimusi, nii haridusest kui ka kultuurist, jutustati tuleviku projektidest ja linna arenemise plaanidest.\nKokkusaamise käigus külalistega arutleti igasuguseid suhete ja partnerluse edaspidise arenemise perspektiive. Narva linnapea väljendas huvi probleemide lahendamise vastu, millistega on kokku puutunud Saksamaa idapool.\nNagu jutustas Kristina Homann, peale Saksamaa taasühinemist paljud linnad on kokku puutunud majandus- ja sotsiaalprobleemidega. See oli iseloomulik paljude tööstuslikute postnõukogu ruumi linnade jaoks, sealhulgas Narva jaoks. Praegu Saksamaa jätkab otsinguid nende linnade probleeme lahendamiseks ja on valmis jagama kogemust.\n"Üks meie eesmärkidest on saada kogemust ja teadmisi edukalt arenevatelt linnadelt. Meil on palju üldist Saksamaa idaosaga, ja me loodame, et meie koostöö Saksa saatkonnaga ja linnadega jätkub edasi," - ütles Aleksei Jevgrafov.\nNarva linna visiidi jooksul külastasid külalised ka Tartu Ülikooli Narva kolledžit.\nProua Christiane Constanze Hohmann on Saksamaa suursaadikuks Eestis alates 2019. aasta juulist.\nLisatud 18.11.2019, 17:13\nMuudetud 18.11.2019, 17:42


ELi Ülemkogu otsused - toimetulek majanduskriisiga - märts 2012\nLiikumine majanduskasvu suunas - 02/03/2012\n„On aeg liikuda kriisist kasvu faasi,” ütles José Manuel Barroso 1. ja 2. märtsil toimunud ELi riigipeade ning valitsusjuhtide kohtumisel.\nEuroalas võetakse meetmeid valitsemissektori võlakriisi lahendamiseks. Nüüd peavad Barroso sõnul kõik ELi juhid tegutsema vastavalt ELi tasandil kokku lepitud poliitikale. Komisjoni 2012. aasta majanduskasvu analüüsis (mis hõlmab majanduspoliitikat ja prioriteete) esitatakse valitsusjuhtidele suunised riiklike reformikavade rakendamiseks. Reformikavad peavad keskenduma prioriteetsetele meetmetele, mille hulka kuuluvad noorte tööpuudust vähendavad ning väikeettevõtete toetust suurendavad meetmed. ELi tagatisega projektivõlakirjade abil saab president Barroso sõnul suurendada ka strateegiliste investeeringute rahastamist transpordi, energeetika ja ülikiirete internetivõrkude valdkonnas.\nKokkulepe seoses eelarve-eeskirjadega\n2. märtsil allkirjastasid kõik ELi liikmesriigid (välja arvatud Ühendkuningriik ja Tšehhi Vabariik) valitsustevahelise kokkuleppe, millega kehtestatakse euroalas rangemad eelarve-eeskirjad. Kokkulepe jõustub pärast seda, kui vähemalt 12 euroala riiki on selle ratifitseerinud. Kui teised riigid võtavad euro kasutusele, siis muutub kokkulepe ka neile kohustuslikuks, kuid nad võivad otsustada hakata asjaomaseid sätteid järgima juba varem.\nKokkuleppe kohaselt on euroala riigid kohustatud hoidma oma eelarve tasakaalus või ülejäägis. Need riigid, kelle puudujääk on lubatust (0,5 % SKPst) suurem, peavad taastama eelarvetasakaalu teiste ELi liikmesriikide järelevalve all.\nKokkulepet käsitatakse olulise osana ELi vastumeetmetest finantskriisile ning euroala võlakriisile. ELi juhtide eesmärk on taastada üldsuse ja finantsturgude usaldus, tugevdades selleks majandusjuhtimist ja majanduslikku stabiilsust.\nELi juhid kiitsid kohtumisel heaks Bulgaaria ja Rumeenia tegevuskava ühinemiseks ELi passikontrollita reisimise alaga.\nPresident Barroso sõnul on siin tegemist õiglase ja objektiivse suhtumise küsimusega.\nSamuti kiideti heaks Serbia saamine kandidaatriigiks, et tulevikus ühineda ELiga. President Barroso sõnul on ka see hea otsus, kuna näitab, et EL on jätkuvalt väga atraktiivne.\nTäiendavalt 1. ja 2. märtsil 2012 toimunud Ülemkogu kohta Viidad


Alžiiri tabamine - Teave\nAlžeeria vallutamise algus\nPikka aega oli Prantsusmaa, nagu teisedki Euroopa suurriigid, kannatanud Alžiiri regentsi valitsuse ja eriti meremeeste piraatlusega. Prantsuse ekspeditsioonivägi saadeti Põhja-Aafrikasse ja vallutas Alžiiri 1830. aasta juuli alguses.\nTunnustatud ja hinnatud meremaastike ja sõjaväe stseenide maalija Theodore Gudin maalis selle maali vahetult pärast sündmusi. Seal puudumisel kasutas ta oma isiklikke dokumente ja esmaseid raamatupidamisi, mida ta oli suutnud ise aidata. Stseen leiab aset Alžiiri kõrgusel koos allpool asuva sadamaga, kust Prantsuse laevastik linna pommitab. Nii võtab Gudin kokku lahingu kaks aspekti, Alžeer on võetud nii maismaa kui ka mereoperatsioonide lõppedes. Esiplaani puhtalt illustreeriv episood elustab maastikku, millele maalikunstnik on kogu oma hoole andnud (märkame näiteks detail, millega taimestikku kirjeldatakse, paremal). Prantsuse sõdurid ründavad bajonettidega põliselanike rühma, kelle kostüüm annab maalilisele lisaväärtuse taimestiku eksootilisusele. Ajalooline jutustus möödub siin nii rõivaste ja vormiriietuse realistliku renderdamise kui ka peaaegu sümboolse mõõtmega taandatud kujunduse realiseerimise abil, mitte Alžeeria tabamiseni viinud sündmuste tegeliku kajastamise kaudu. : anekdooti õigustab tegelikkuses ainult esteetiline vajadus.\nSee suhteliselt tavapärane maali tüüp on aga keerulisem, kui esmapilgul paistab: see võtab kasutusele 17. sajandist pärineva traditsiooni, kus lahingu kujutamist eristab pigem topograafia täpsus kui sündmuste endi oma (väed jäävad sageli tagaplaanile, rõhuasetusel on käsk, eriti kuninga, vürstide või marssalite kuju). Impeeriumi maalrid uuendasid seda traditsiooni siiski põhjalikult, tegeledes rohkem sõjategevuse ustava esindamisega. Kõigele sellele lisandub üldine tendents võtta lugu kokku kõige anekdootlikumal viisil.\nTeos illustreerib samal ajal välist sõjalist edu, mis suurendas Charles X ultralitsuse sisepoliitilist võimetust, kuningas ja tema ministrid arvasid, et see võimaldaks neil paremini vastu võtta nende ettevalmistatud riigipööret. talitustega - mis tegelikult pidid viima „Trois Glorieuses“ ja Bourbonide vanema haru kukutamiseni. Louis-Philippe oleks see, kes otsustaks järgmiste sammude üle. Ta otsustas üsna kiiresti mitte jääda ainult Alžiirisse, vaid vallutada ja koloniseerida kogu riik, mis alguses polnud kaugeltki ilmne.\nClaire CONSTANS Versailles 'palee rahvusmuuseum: maalid , 2 volParis, RMN, 1995. Pierre GUIRAL Sõjavägi Alžeeria vallutamiseks 1830–1857 Pariis, kriteerium, 1992. Jean MEYER Koloniaal-Prantsusmaa ajalugu , köide 1, "Vallutus" Pariis, Pocket, 1996.Benjamin STORA Koloniaal-Alžeeria ajalugu Pariis, La Découverte, 1991 Claire CONSTANS Versailles 'palee rahvusmuuseum: maalid , 2 volParis, RMN, 1995. Pierre GUIRAL Sõjavägi Alžeeria vallutamiseks 1830–1857 Pariis, kriteerium, 1992. Jean MEYER Koloniaal-Prantsusmaa ajalugu , köide 1, "Vallutus" Pariis, Pocket, 1996.Benjamin STORA Koloniaal-Alžeeria ajalugu Pariis, La Découverte, 1991.\nPascal TORRÈS, "Alžiiri tabamine"\nVideo: Worlds Most Epic Pirate Music Mix. 1-Hour Mix\nCopyright © komuna-dragash.org | Alžiiri tabamine...


PINNAMOOD JA INIMTEGEVUS - Loodusõpetus - 6. klass | TaskuTark\nInimtegevus pinnamoe kujundamisel\nKunagi mandrijää poolt tekitatud pinnavormid on pidevas muutumises, sest neid vormivad ümber nii lainetav, voolav kui ka seisev vesi. Maastik muutub ka inimtegevuse mõjul, näiteks maavarade kaevandamisel, teede rajamise ja kraavide kaevamise käigus. Inimtegevuse tagajärjel kasvavad tuhamäed, prügimäed ja tasandatakse linnasid ümbritsevaid alasid.\nMuinasjal (u 1000 a tagasi) tasandati järsunõlvaliste küngaste laed, et neile linnuseid rajada. Keskajal ümbritseti linnad vallkraavidega, mis täideti veega. Rajati esimesed karjäärid ehk paemurrud paekivi kaevandamiseks. Nimelt kasutati paekivi linnuste, kiviaegade, kirikute ja mõisate ehitamiseks. Põldude tarvis rajati kuivenduskraave. Inimtegevuse mõjul tekkinud maastikku nimetatakse tehismaastikuks.\nVooremaa asub Kesk-Eesti tasandiku idaosas ja kõrgelt vaadates paistab siiru-viirulisena. Lisaks voortele ilmestavad sealset maastikku ka talud, maanteed, heina-ja karjamaad ning voorte vahel asuvad piklikud järved.\nIntensiivset maavarade kaevandamist alustati umbes 100 aastat tagasi. Karjääride rajamisel kooritakse ära pealmised mulla-ja settekihid ning kuhjatakse lähedusse. Kaevandatud kivimite ülejäägist tekivad aherainemäed ja kaevanduskohta maapinda õõnestatud nõod. Näiteks Ida-Virumaal asub kaevandusjäätmetest ja põlevkivituhast tekkinud Läänemere idakalda kõige suurema suhtelise kõrgusega küngaste ahelik. Kaevanduspiirkondadest on kadunud vanad loodusmaastikud ja külad ning asemele on tekkinud kanalitega ilmestatud tasandikud.\nSlaidiesitlus Eesti pinnamoe kujunemisest\nloodusõpetus PINNAMOOD JA INIMTEGEVUS


Arutelu:Eesti maaeluminister – Vikipeedia\nNüüd on vahe sees, mulle tundub kahtlane. --Epp 7. aprill 2014, kell 17:01 (EEST)\nKui Anvelt oli ministri kohusetäitja, mitte minister, siis tuleks teda nii ka nimetada. Ja siis peaksid ka kõik teised kohusetäitjad sees olema. --IFrank (arutelu) 7. aprill 2014, kell 17:42 (EEST)\nMina arvan, et peaksidki. Kas neid on varem ka olnud? Praegu pole tegelikult ka selle kohta viidet, et ta üldse oli kohusetäitja. Valitsuse lehel seda kirjas polnud. --Epp 7. aprill 2014, kell 17:46 (EEST)\nLeidsin valitsuse seadusest, §4: Vabariigi President võib peaministri ettepanekul nimetada mõne ministri juhtima kahte ministeeriumi. Kas oli tegemist sellise juhtumiga? --Epp 7. aprill 2014, kell 17:53 (EEST)\nhttp://www.president.ee/et/meediakajastus/pressiteated/10042-2014-04-07-12-06-10/index.html --Epp 7. aprill 2014, kell 17:55 (EEST)\nOriginaalkäskkirja järgi on justiitsminister ja põllumajandusminister http://www.president.ee/et/ametitegevus/otsused/9998-397-vabariigi-valitsuse-ametisse-nimetamine/index.html. Nüüd ma ei tea, miks mõnes kohas nimetatakse kohusetäitjaks. Minu viimane muudatus põhines kaudsetel allikatel ja ei ole õigustatud. --IFrank (arutelu) 7. aprill 2014, kell 18:07 (EEST)\nSee loend tuleks teisaldada pealkirja alla Eesti põlllumajandusminister, nagu analoogselt on Eesti kultuuriminister jne. Siin võiks ilmselt koos rääkida ka Eesti põllutööministritest? --Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 15:18 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Eesti_maaeluminister&oldid=4525543"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:06, 25. november 2016.


MIKROHÜDRIIN | Mirra, Hiina meditsiin, Detox jalaplaastrid, Polümedel, Ioonilised tooted. Mumio, Kasekäsn, fulvohape, humiidhape, cellfood\n(Royal Body Care/USA/Coral Club) (60 /120/240 kapslit)\nMikrohüdriin Pluss – see on laia toimespektriga võimas antioksüdant mikrohüdriini baasil, mis on loodud, tagamaks organismi maksimaalset kaitset vabade radikaalide vastu.\nMeie organismi bioloogilised vedelikud sisaldavad antioksüdante, kuid suure hulga ebasoodsalt mõjuvate välistegurite korral neid organismi kaitsmiseks ei jätku.\nTeadusavastuste tulemusena leiutati kindel kaitsemeetod – Mikrohüdriin. Selle loomine oli suur edasiminek tervisekaitse valdkonnas.\nUues tootes – Mikrohüdriin Plussis, mis sisaldab kõiki Mikrohüdriini positiivseid omadusi, on soodne mõju mitmekordselt suurenenud tänu suure hulga negatiivsete laengute ja kaheksa eri liiki antioksüdandi lisamisele. Selle tulemusena muutus Mikrohüdriin Pluss veelgi laiema toimespektriga antioksüdandiks.\nKompleksse kaitse jaoks vajab inimese organism erinevaid antioksüdante.\nMikrohüdriin Pluss sisaldab antioksüdante, mis toetavad hästi:\nmaksa, tõstes glutatiooni taset, mis soodustab kõikide organite detoksikatsiooni kahjulikest keemilistest ainetest, ravimitest ja alkoholist;\nimmuunsüsteemi, parandades leukotsüütide funktsiooni, suurendades interferooni ja antikehade tootmist;\nsüdame-veresoonkonnale, neutraliseerides rasvlahustuvaid ja veeslahustuvaid radikaale;\nseedeelundkonnale, toimides nende fermentidele ja soodustades paremat toitainete omastamist.\nMikrohüdriin Pluss sisaldab erinevat liiki antioksüdante, mis neutraliseerivad erinevaid vabade radikaalide liike.\nTootes on antioksüdante, mis toimivad otseselt ja neid, mis toimivad kaudselt. Inimese organism vajab nii ühtesid kui ka teisi. Otsesed antioksüdandid, sellised, nagu C- ja E-vitamiin, seovad vaba radikaali, neutraliseerides selle ja kaitstes teisi rakke kahjustumise eest. Otseselt toimiv antioksüdant, sidudes ühe vaba radikaali, hävib ja kaotab oma antioksüdantse aktiivsuse.\nKaudselt toimivad antioksüdandid töötavad nagu katalüsaatorid. Nad ei neutraliseeri vabu radikaale otseselt, kuid toetavad organismi antioksüdantse kaitse süsteemi. See annab neile võimaluse aktiivselt mõjuda, tsirkuleerides kindla aja jooksul, kõrvaldades vabu radikaale. Nad jäävad efektiivseks isegi pärast seda, kui otsese toimega antioksüdandid hävivad.\nMikrohüdriin Plussis esindatud uus tugevatoimeline eri tüüpi antioksüdantide segu on kõige efektiivsem tänasel päeval olemasolevaist antioksüdantidest.\nKoostis: üks annus (2 kapslit) sisaldab: C-vitamiin (askorbiinhape) 30 mg, niatsinamiid 5 mg, seleen (aminokelaatne vorm) 35 μg, mikrohüdriin (kaalium karbonaat, kaaliumtsitraat, ränidioksiid, puhastatud ioniseeritud vesi, mannitool, magneesiumsulfaat, magneesiumaskorbaat, sidrun ja/või õunhape, safloori- ja/või päevalilleõli) 400 mg, antioksüdantide segu (rohelise tee ekstrakt, N-atsetüül-L-tsüsteiin, kvertsitiin, alfa-lipoehape, askorbiinhape, piimohaka ekstrakt, niatsinamiid, seleeni aminokelaatne vorm) 290 mg, riisijahu, magneesiumstearaat.\nVäljalaske vorm: kapslid purgis (60 / 120 / 240 tk.).\nEi sisalda nisu, gluteeni, maisi, sojat, pärmi ega loomse päritoluga aineid.\nKasutamine: alustage tarvitamist ühest kapsel päevas 2 päeva jooksul, suurendades kogust järk-järgult kuni 1–2 kapslini 2 korda päevas. Peale juua klaas vett.\nparandada üldist tervislikku seisundit;\ntoitaineid efektiivsemalt omastada;\nsuurendada organismi energeetilist ressurssi;\nparandada vaimset teovõimet;\nkõrvaldada häireid, mis on põhjustatud vabade radikaalide kahjulikust tegevusest, ära hoides paljude krooniliste haiguste teket.


Soome suurimat tõsielusarja filmiti Eestis - Kultuur\nSoome suurimat tõsielusarja filmiti Eestis\n27. detsember 2016, 18:39\nTõsielu- ja seiklussari «Heroes of the Baltic Sea».\nSoome telekanalis YLE TV2 algas eile uus tõsielu- ja seiklussari «Heroes of the Baltic Sea», mida filmiti nii Eestis, Soomes, Rootsis kui Saksamaal. Tegemist on «gameality»-sarjaga, mis sai inspiratsiooni erinevatest arvutimängudest ning selles segunevad reaalne elu ning fantaasia.\n«Heroes of the Baltic Sea» algab 15. sajandil toimuva aardelaeva hukuga, millest pääseb eluga noor Axel, keda ajavad taga verehimulised mereröövlid. Milliseks kujuneb Axeli saatus, hakkavad välja selgitama praeguse aja noored. Neli mängijat valiti välja kevadel 500 soovija seast, kirjutab YLE.\nMängijate jaoks on kõik võtetel toimuv üllatus. Kaks nädalat kestnud võtteperioodi ajal said nad päeval eesootavast teada alles hommikul. Lastele antud ülesanded nõudsid loogilist mõtlemist ja füüsilist vastupidavust. Esimeses osas pidid nad näiteks helikopterist merre hüppama ja külmas vees sadu meetreid kaldale ujuma.\nTõsielus toimuva vahele näidatakse filmilõike, mis kujutavad sadade aastate taguseid sündmusi. Filmiosas astuvad üles põhjanaabrite tippnäitlejad nagu näiteks Ville Virtanen, Minttu Mustakallio ja Tommi Korpela. Tõsielu osa režissöör on Tuukka Temonen, filmiosa aga AJ Annila, kes on ka Eestis filmitud «Igitee» režissöör, sarja produtsent on Riikka Takila.\nUut teleformaati töötati YLE laste- ja noortesaadete toimetuses välja neli aastat ning see on juba suurt huvi äratanud ka rahvusvahelisel turul. Sarja teine osa, mille tegevus toimub Tallinna vanalinnas ja kolmas episood jõuavad YLE TV2 ekraanile täna, neljas ja viimane, viies, aga homme.\n«Heroes of the Baltic Sea» on ka järelvaadatav YLE Areenas aadressil areena.yle.fi


Anre Nõmme sõitis end parapurjetamise MM-i esimesel päeval kolmandaks – MEREBLOG\nSunday, September 10, 2017 Sunday, September 10, 2017 Pressiteade Uncategorized\nTALLINN, 9. september, BNS – Põhjala parapurjetamise meistrivõistlustel Stockholmis sõitis Anre Nõmme end esimesel võistluspäeval kolmandaks.\n“Esimese päeva kokkuvõttes juhib rootslanna Fia Fjelddahl kolme esikohaga, teine on soomlane Niko Salomaa kahe teise kohaga. Ühe esikohaga on Anre Nõmme on kolmandal kohal – seda siis ühe teise ja kahe kolmanda koha kokkuvõttes. Kõigil on neljast sõidust juba ka üks halvim maha arvatud,” ütles BNS-ile parapurjetamise initsiaator Külli Haav. “Esimeseks tulnud Fjelddahl ja teisena finišeerunud Salomaa olid teistest peajagu üle, kuid oli võimalusi ka neid võita.”\n“Enne viimast sõitu lisas pinget kokkupõrge lätlase Janis Lakstīgala ja rootslase Mikael Eki vahel. Auku päris lätlase paadis ei ole, aga keretööd tuleb ette võtta,” märkis Haav.\nMM-i võõrustab Rootsi Kuninglik Jahtklubi, finantseerib ja korraldab aga sihtasutus Skota Hem. Eestlased on üritusel Läänemere ületuse kampaania toel. Kümme 2.4 mR klassi paati võistleb kokku kuues sõidus kahel päeval. Osa võtavad ainult ametlikult meditsiiniliste diagnoosidega puudega inimesed.\n“Osa võtavad mitmed ratastooli või gürosedmete, näiteks Segway kasutajad,” ütles Haav. “Mõnel on käte asemel konksud või jalaprotees või puuduvad käsivarred üldse. Selles mõttes on merelkäik ja võidusõit väljakutse mitte ainult tehnilises ja sportlikus, vaid ka isiklikus plaanis.”\nNõmme sõnul on klubi on väga hästi varustatud ja kohaldatud. Paatidesse saavad liikumispuuetega inimesed kraanade, vintside ja pootsmanipükste abil. Ka ujuvkaide paigutus arvestab täpselt paadiklassi mõõte ning eriti palju kõrvalist abi purjetajad ei vajagi.\nOsalejaid on Rootsist, Soomest, Lätist ja Eestist.\nVõistlused toimuvad Stockholmis Saltsjöbadeni eksklusiivse elamurajooni lähistel.\nanre nõmme fia fjelddahl külli haav niko salomaa parapurjetamine


Füsioteraapia teenus Tartus, Vaksali massaažikabinetis - Füsioteraapia ja massaaž Tartus\nKristjan Mardo Minskis Eesti jalgpalli A koondisega 2021\nFüsioteraapia hõlmab väga laia hulka teenuseid, mille eesmärk on saavutada Sinu parim võimalik funktsionaalsus. Selle tulemusena paraneb elukvaliteet, saad paremini integreeruda igapäeva- ja töökeskkonda, tegeleda hobidega. Füsioterapeutilise lähenemise peamine eesmärk on saavutada tugi-liikumisaparaadi osaline või täielik funktsionaalsus. Füsioteraapia on mõeldud igasuguse kehalise aktiivsusega inimesele. Teenus sisaldab põhjalikku anamneesi võtmist, füsioterapeutilist hindamist ning testimist, millele järgneb füsioterapeutiline sekkumine (treening, manuaalteraapia) ning koduste harjutuste/ülesannete koostamine. Korduval kohtumistel hindame alati teraapia efektiivsust ning vajadusel korrigeerime lähenemist. Sinu arvamus ja nägemus on meile väga tähtsad. \nVaksali 17 füsioteraapia ja massaažikabinetis kasutame erinevaid massaaživorme (klassikaline, spordi-, kupu- ning lümfimassaaž), pehmekoeteraapiat, liigesmobilisatsioone ja -manipulatsioone, nõelade panekut (dry needling), terapeutilist harjutust ning kinesioteipimist. Meie ruumi füsioterapeudid on mitmekesise kliinilise kogemusega ning on end täiendanud erinevate koolitustega. Selle tõttu pakume väga efektiivset individuaalse treeningkava koostamist ning erinevate spordialade võistluseelseid ning -järgseid teenuseid.\nFüsioterapeut Rainer Lainemäe\nFüsioteraapia tegeleb terviseprobleemide ennetamisega ning nendest taastumise kiirendamise ja suunamisega. Parandame liigeste liikuvusulatust, lihaste jõudu, vastupidavust ning elastsust, leevendame valu.\nKoostöös leiame parima lahenduse!


Sweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata) - Happyskin\nEsileht / Deodorandid / Kreemdeodorandid / Sweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata)\nSweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata)\nSweet & Soft on vegan deodorant, mille erilises koostises on mesilasvaha asendatud Myrica marja vahaga. Myrica marjast pärit vaha annab deodorandile konsistentsi. Vaha imab niiskust ja on jahutava toimega. Selle deodorandi koostises on sooda kasutamise asemel suurendatud maisitärklise pulbri kogust. See sobib ülitundliku nahaga inimesele (hüpoallergeenne).\nSweet & Soft´l on elegantne ja pehme lillelõhn ning kerge toime.\nWe Love The Planet kreemdeodorant koosneb 100% looduslikest nahka hooldavatest ja kaitsvatest koostisosadest. Sünteetilisi, nahka kahjustavaid aineid ega alumiiniumi neis deodorantides ei leidu.\nDeodorant sisaldab muuhulgas kookospähkliõli ja maisitärklist, mis muudavad deodorandi kergesti nahale levitatavaks jättes kaenlaaluste õrna naha sametiseks. Deodoriseeriv toime tuleneb maisitärklisest, mis neutraliseerib higilõhna. Päeva jooksul deodorandi lõhn võib nõrgeneda, kuid ei asendu higilõhnaga just tema tõhusate koostisosade koostoimimisel.\nWe Love The Planet deodorandid on valmistatud keskkonnasäästlikult. See on Zero Waste märgistusega toode. Kreemdeodorandi toos on valmistatud kergesti ümbertoodeldavast metallist. Mugav kaasas kanda. Luksus, mugavus ja loodussäästlikkus käivad käsikäes.\nSweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata) kogus\nTootekood: 8719326006369 Kategooria: Kreemdeodorandid Sildid: allergiavaba, tundlik, vegan, We Love The Planet\nPulkdeodorandil on 4 peamist koostisosa:\nMahepäritolu kookosõli omab niisutavat ja jahutavat mõju olles heaks turgutuseks kuivale ja ärritunud nahale. See vähendab lipiidide (naha enda rasu) puudust ja rahustab nahka. Kõikides deodorantides on kasutatud 100% mahepäritolu kookosõli, millel on EcoControl sertifikaat.\nMyrica marjast pärit vaha annab deodorandile konsistentsi. Vaha imab niiskust ja on jahutava toimega.\nWe Love The Planet´i hüpoallergeensed soodata deodorandid on Sweet & Soft ning So Sensitive, mis on loodud tundliku nahaga inimestele. Samas sobivad need kõigile.\nWe Love The Planet´i vegan deodorandid (mesilasvahata) on Sweet & Soft (soodata) ning Luscious Lime.\nallergiline, ekseem, psoriaas, tundlik nahk\nDeodoranti jagub umbes 2 kuuks. Enne pealekandmist peaks nahk olema kuiv. Pärast käega kaenla alla kandmist oota, kuni deodorant on imendunud ja nahk on kuivanud. Sellel deodorandil on nõrgem mõju, mistõttu võib olla vajalik deodoranti kasutada 2 korda päevas.\nToos avanem-sulgub klõpsusüsteemiga.\nNIPP! Kookospähkliõli hakkab sulama umbes 23 – 26 C juures. Suvel hoia deodorant külmkapis või jahedamas kohas.\nZea Mays Starch, Cocos Nucifera Oil *, Butyrospermum Parkii Butter *, Olea Europaea Fruit Oil *, Myrica Cerifera Fruit Wax, Zinc Ricinoleate, Diatomaceous Earth, Polyglyceryl-3 Caprylate, Glyceryl Caprylate, Parfum, Sodium Caproyl/Lauroyl Lactylate, Triethyl Citrate, Macadamia Seed Oil Polyglyceryl-6 Esters Behenate, Tocopherol, Helianthus Annuus Seed Oil *, Salvia Officinalis Extract\nOle esimene, kes hindab toodet “Sweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata)” Tühista vastus\nMighty Mint pulkdeodorant\nSo Sensitive kreemdeodorant (soodata) Luscious Lime kreemdeodorant VEGAN\nHetkel vaatad: Sweet & Soft kreemdeodorant VEGAN (soodata) €10.95