Finantsinspektsioon otsustas 7. märtsil 2014 määrata kaks täiendavat likviidset aktsiat:\n• Olympic Entertainment Group AS (ISIN EE3100084021)\n• Tallink Grupp AS (ISIN EE3100004466).\nEuroopa Komisjoni määruse (EL) nr 1287/2006 kohaselt peab Finantsinspektsioon tagama, et vähemalt kord aastas koostatakse ja avalikustatakse loetelu kõigist reguleeritud turule kauplemiseks võetud likviidsetest aktsiatest.\nLikviidsete aktsiate määramise eesmärk on soodustada kauplemiskohtade vahelist konkurentsi, mille läbi suurendatakse investorite valikuvõimalusi, vähendatakse tehingukulusid ning teenuse aktsia hinna kujunemise protsess on läbipaistvam. Likviidsete aktsiate määramine toob investeerimisühingutele kaasa täiendava kauplemisteabe avalikustamise kohustuse.\nJuhul, kui turul määruse mõistes likviidsed aktsiad puuduvad, on Finantsinspektsioonil kui liikmesriigi pädeval järelevalveasutusel õigus määrata reguleeritud turul kauplemisele võetud aktsiate hulgast need, millel loetakse olevat likviidne turg ehk täiendavad likviidsed aktsiad.\nOtsuse leiab siit.\nFinantsinspektsioon tunnistas kehtetuks investeerimisühingule SEB Enskilda väljastatud tegevusloa\nRahatrahv EEREIF Management’ile avalikustamiskohustuse rikkumise eest\nUus fondivalitseja 4Times Capital sai tegevusloa\nRahatrahv LHV Varahaldusele investeeringute aruannetes valeandmete esitamise eest\nRahatrahv Nordea Pensions Estonia’le veebilehel valede tootlusandmete avalikustamise eest\nFinantsinspektsioon tunnistas Parsum Partnersi tegevusloa kehtetuks\nSeesam Insurance sai loa uue kindlustusliigi pakkumiseks\nFinantsinspektsioon tunnistas kehtetuks investeerimisühingule Trigon Securities väljastatud tegevusloa\nAS DNB Liising sai krediidiasutuse tegevusloa\nFinantsinspektsioon kehtestas väärtpaberitehingutest Finantsinspektsiooni teavitamise tehnilised tingimused\nTallinnas toimus Euroopa-ülene kindlustusjärelevalvete kohtumine\nERGO Kindlustus sai loa uue kindlustusliigi pakkumiseks\nTallinnas toimus kapitalijärelevalve alane rahvusvaheline konverents\nFinantsinspektsioon võttis üle esimese Euroopa järelevalveasutuse poolt antud suunise\nFinantsinspektsioon andis Ukraina ettevõttele Ukrselhosprom loa olulise osaluse omandamiseks krediidiasutuses Marfin Pank Eesti\nFinantsinspektsioon hakkas avaldama koondandmeid pankades aset leidnud kahjujuhtumite ja intsidentide kohta\nTallinnas kohtusid Põhjamaade, Kesk- ja Ida-Euroopa ning Suurbritannia finantsjärelevalvete juhid


Kirjutas Launch Pop (plokiahelatehnoloogiate käivitajad ja Peeke'i partnerid)\nSeal müüakse palju sümboleid, nii et esitame kontrollimisprotsessi kaudu kõik päringud, et valida, millistele projektidele soovime oma aju mahlale keskenduda. Paljusid samu mõõdikuid, mida kasutatakse nende projektide kontrollimisel, saab kasutada ka siis, kui otsite mõnusat märgimüüki potentsiaalse 100-kordse algse investeeringu saamiseks. Allpool jagan teiega, kuidas me potentsiaalseid projekte hindame.\nKas tokenit on kasutatud? (Enamikul pole)\nMärgi eesmärk on lahendada pärismaailma probleem, kasutades samal ajal blockchaini. Küsime endalt alati, kas sellel projektil peab tõesti olema luba? Või on see neile lihtsalt viis asjatult raha koguda. Võin teile oma kogemuse põhjal öelda, et enamikule projektidest on vastus eitav. Soovitan tungivalt eemale hoida rahvahulga müügist, kui teil on raske sellele küsimusele veenvalt vastata.\nKas on olemas tugev põhimeeskond?\nMeeskond on tavaliselt meie hindamise kõige olulisem osa mitmel rindel. Esiteks tahame veenduda, et meeskonnal oleks selles valdkonnas piisavalt tehnilisi teadmisi. Endised google-arendajad või inimesed, kes on välja töötanud muid mainekaid krüptovaluutaprojekte, teeksid head kandidaadid. Me ei taha koostööd teha hulga turundajatega, kes on teinud väljamõeldud veebisaidi, kuid millel pole reaalset tehnilist tausta. Investoritele soovitan uurida tiimide profiili. Kas sõltumatutes valdkondades on liiga palju nõustajaid? Hoia eemale.\nKas on olemas MVP, prototüüp või töötav toode?\nKunagi, 2017. aasta alguses, oli teil vaja vaid paberit, et krüptovaluutaturgudel splaiss teha. 2018. aasta on aga hoopis teine loom, kuna paljud projektid läksid leekides petturiteni ja või halvad meeskonnad jooksid investorite raha eest ilma ühtegi toodet ehitamata. Meie projektide valimisel on oluline, et meeskond oleks ehitanud MVP-i või töötava prototüübi, et näidata nende võimet oma visiooni täita, mitte ainult rääkida.\nRahulolevad alfa- / beetakliendid?\nPeame veenduma, et meeskond on näidanud, et nende toode vastab tegelikult turu vajadustele. Kui prototüüp või MVP ei suuda seda demonstreerida, ei arva me Launch Popi ajal, et tasub oma energiat selja taha panna. Tahame panna oma jõupingutused projektide ja meeskondade taha, kellel on meie arvates võime muuta maailm paremaks kohaks. Sa peaksid panema oma raha projektide taha, mis usuvad sama teevat.\nLaunch Pop on täisteenustega käivituslabor. Teeme koostööd meeskondadega, kes töötavad hämmastavate projektide kallal, mis meie arvates muudab blockchaini jõul maailma. Kui soovite jääda ringi või pääseda juurde võimalikule privaatsemüügile või eelmüügile, hankige varakult kinnitus ja liituge meie valge nimekirjaga.\nLisage kohandatud fonte - Android ja iOS - SwiftRuuturuum vs WordPressMcGregor vs Mayweather LivePoliitiline vägivald ja vägivaldsed orkaanidTsentraliseeritud VS-detsentraliseeritud vahetus\ntoores siid vs siidvseomatkasaapad vs võitlussaapadahm vs strykerhüppamine kõrge raske vs kerge


Parandus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013 . aasta määruses (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik ( ELT L 269, 10.10.2013, lk 1 )\nParandus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruses (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik\n( Euroopa Liidu Teataja L 269, 10. oktoober 2013, lk 1 )\nLehekülg 7, põhjendus 57, teine lause\n„(…). Muid sätteid tuleks kohaldada alates 1. juuni 2016”\n„(…). Muid sätteid tuleks kohaldada alates 1. maist 2016.”\nLehekülg 88, artikkel 288, lõige 1\n„… kohaldatakse alates 30. oktoobri 2013.”\n„… kohaldatakse alates 30. oktoobrist 2013.”\nLehekülg 88, artikkel 288, lõige 2\n„2. Muid artikleid, kui lõikes 1 osutatud artiklid, kohaldatakse alates 1. juuni 2016.”\n„2. Muid artikleid, kui lõikes 1 osutatud artiklid, kohaldatakse alates 1. maist 2016.”


Toodet, millel on märgitud ainult üks hind, müüakse standardhinnaga. Nende hinnasiltidega toodetele kehtivad tooterühmade allahindlused, kui veebisaidil on postitatud eraldi teade selle kohta.\nTähistus SUPERHIND on kaupadele, mille hind on madalaim hind JYSKi veebipoe kindlas tootekategoorias. Nende hinnasiltidega toodetele ei kohaldata ühtegi täiendavat allahindlust, välja arvatud juhul, kui sellest on eraldi ja selgesõnaliselt teatatud.\nTähistust HIND KLIENDIKAARDIGA kasutatakse erinevate tooterühmade toodetel. Tähistusega HIND KLIENDIKAARDIGA hinda rakendatakse ainult kliendikaardi omanikele, kui nad teevad ostu oma registreeritud JYSK.ee profiililt. Kui ostu ei tehta autoriseeritud profiililt, kohaldatakse toote all näidatud STANDARDHINDA. Nende hinnasiltidega toodetele ei kohaldata ühtegi täiendavat allahindlust, välja arvatud juhul, kui sellest on eraldi ja selgesõnaliselt teatatud.\nTähistust VÄLJAMÜÜK kasutatakse kaubavarude lõpumüügi korral. Kauba VÄLJAMÜÜGI allahindlus kehtib seni, kuni kaupa laos jätkub. Toote all on märgitud vana hind, uus hind, allahindlusprotsent ja selle kehtivuse periood, kuni kaupa laos jätkub. Nende hinnasiltidega toodetele ei kohaldata ühtegi täiendavat allahindlust, välja arvatud juhul, kui sellest on eraldi ja selgesõnaliselt teatatud.\nTootele, millel on standardhinna alla märgitud teine hind märkusega „ostes 2 tk ja rohkem“, kehtib hulgihind kahe või enama ühesuguse toote ostmisel. Nende hinnasiltidega toodetele kehtivad tooterühma allahindlused standardhinnast, kui veebipoes on välja pandud eraldi teade selle kohta.\nTähistust SOODUSPAKKUMINE kasutatakse konkreetsete kampaaniate raames. Tähistusega SOODUSPAKKUMINE allahindlus on ajaliselt piiratud, mis langeb kokku kampaania kestusega. Toote all on märgitud vana hind, uus hind, allahindlusprotsent ja selle kehtivuse periood, kuni kaupa laos jätkub. See tähistus kehtib toodetele, mille puhul kehtib teatud aja jooksul SOODUSPAKKUMINE. Nende hinnasiltidega toodetele ei kohaldata ühtegi täiendavat allahindlust, välja arvatud juhul, kui sellest on eraldi ja selgesõnaliselt teatatud.\nTähistust ERIPAKKUMINE kasutatakse konkreetsete kampaaniate raames. ERIPAKKUMISE toodete allahindlus on ajaliselt piiratud, mis langeb kokku kampaania kestusega. Toote all on märgitud vana hind, uus hind, allahindlusprotsent ja selle kehtivuse periood, kuni kaupa laos jätkub. See tähistus kehtib toodetele, mille puhul kehtib teatud aja jooksul ERIPAKKUMINE. Nende hinnasiltidega toodetele ei kohaldata ühtegi täiendavat allahindlust, välja arvatud juhul, kui sellest on eraldi ja selgesõnaliselt teatatud.\nKUPONGIGA saab allahindlust eri toodetele või tooterühmadele, kasutades KUPONGIL märgitud allahindluskoodi. KUPONGI kood tuleb sisestada vastavasse lahtrisse enne maksmist. KUPONGI tingimused – kohaldatud allahindluse suurus ja tootekategooriad – võivad olenevalt kampaaniast erineda.


Mehhiko riigi üldinfo\nAmetlik nimetus Mehhiko Ühendriigid (Los Estados Unidos Mexicanos)\nPindala: 1 972 550 km²\nKõrgeim mäetipp: Pico de Orizaba (5610 m)\nPealinn: México, 8,5 miljonit elanikku, eeslinnadega ca 22,5 miljonit\nRiigikord: föderatiivne vabariik\nHaldusjaotus: 31 osariiki ja föderaalringkond\nRahvaarv: 94 miljonit\nRahvastiku juurdekasv: 1,8%\nRiigikeel: hispaania keel\nUsk: katoliiklus (90%)\nKaubanduspartnerid: Ameerika Ühendriigid, Lääne-Euroopa, Jaapan\nRahaühik: 1 peeso=100 sentaavot, 1 EUR = 16,3 MXN\nRahvuspüha: 16. september - iseseisvuspäev\nEesti passiga viisavaba, turistikaardi saab lennukis ning see tuleb alles hoida kuni riigist lahkumiseni.\nMehhiko – see nimi ühendab endas väga paljut: latiino-sharmi, mitmepalgelist eksootilist loodust, salapäraste asteekide-maiade jt. ameerika põlisrahvaste kõrgkultuuride kultuuripärandit ning traditsioonilisi indiaanikülasid aga ka lummavalt türkiissinise Kariibimere äärseid valge liivaga randasid ning ameerikalikku puhkuseparadiisi lisaks veel ühe maailma suurima linna-Mexico City kontraste. Saab sõita Sierra Madre mäestiku käänulistel teed, imetleda vulkaanide lumiseid tippe, ronida Kuu ja Päikese põramiidide tippu, kaeda Agua Azuli koskesid dÅ¾unglis jpm. Juba üksnes 2 000 000 km2 territooriumi ja üle 100 milj. rahvaarvuga riigi suurus on muljetavaldav. Samuti ka kohapeal kõneldavatate keelte arv-peale hispaania keele ,mis on mehhiko riigikeelseks räägitakse põliselanike poolt veel 50 erinevat indiaani dialekti. Enamasti kõikjal mõistetakse hispaaniakeelt, turismipiirkondades saab siiski hakkama ka inglise keelega.\nMehhikosse saabumisel tuleb täita migratsiooni kaart, mis esitatakse passikontrollis koos passiga. Selle passikontrolli poolt tagastatav osa tuleb kindlasti alles hoida (passi vahel) kuni maalt lahkumiseni.\nAjavahe eestiga on 8t st. Mehhikos on kell meie ajast 8 t võrra taga.\nMehhiko kliima oleneb nii laiuskraadist kui ka kõrgusest merepinnast. Mehhiko lõuna-ja keskosa asub troopika, põhjaosa lähistroopika vöötmes. Suur osa meie reisist kulgeb kesk-Mehhiko kiltmaal kus on parasvöötme kliima (2240 m kõrguses asuva Mexico City keskm temp. nov. 10-22o C, meeldivalt jahe on ka näit. San Cristobalis).Seega kulub reisi esimesel poolel ära ka pikad püksid ning pikkade varrukatega jakk.Palav ja niiske troopiline kliima valitseb aga Yucatani poolsaarel st. meie reisi teisel poolel , kus võib oodata temp 23-30 oC.Kuigi novembrist märtsini peaksolema nn.kuiv periood võib ette tulle ka troopilis vihmahooge.\nMehhikosse kaasa võtta\nNB! Päike on väga ere ja tugev- tumedad päikeseprillid, peakatted ning kõrge kaitsefaktoriga päevituskreem on kindlasti vajalikud. Samuti nagu ka mugavad jalanõud, mis püramiididele ronides jalast ära ei tule.\nKaasa võib võtta ka sääsetõrje vahendit. Ravimeid kõhukorratuse puhuks (Smecta;Imodium vms.)\nFotoaparaat või kaamera (kuni 12 filmi on lubatud)\nUjumisriided, päikseprillid ja peakate\nMõned sõnad hispaania keelt\nKokku läbitakse 10 p jooksul Mexico-City-Cancun u.1800 km (tagasi lennukiga)\nKõige pikem vahemaa on 5.p. Oaxaca-SanCristobal u.630 km\n3.p.Mexico City-Puebla-Oaxaca – 490 km\n8.p Palenque-Champeche u 450 km\nülejäänud päevadel 200-300 km;\nseal kus on 2 ööd üheskohas-Mexico City‘s;Óaxacas; San Cristobalis veelgi vähem.\nElekter 127V; 60Hz, pistikupesa (tüüp A ja B) ja pistikud on lapikute klemmidaga ja seega meil kasutatavate elektrivahendite jaoks on vaja adapterit ( või adapter-konvertorit). Neid võib laenutada hotellist, kuid kindlam on kaasa võtta.\nRaha Mehhikos kehtib Mehhiko peeso MXN, Mehhiko peesosid müüb Tavid.Mehhikos saab vahetada edukalt USA dollareid-juba Mexico City lennujaamas. Cancunis jt. turistlikumates piirkondades saab dollarites ka maksta; paljudes kohtades (Cancunis) vahetatakse ka EUR.\n(Kaasa võetava raha hulk oleneb muidugi väga palju individuaalsetest soovidest kuid võiks olla min. 200-300 USA dollarit või 2000/3000 MXN)\nNB! Jootraha Mehhikos on üldlevinud meie jaoks suhteliselt harjumatu tava anda alati jootraha. Restoranis, giidile, bussijuhile,toateenijale hotellist ära sõites jne. Restoraniarvele lisatakse 15-20%, pakikandjale (hotellis,lennujaamas) -1 dollar pakk; samuti jäetakse jootraha kohalikule giidile ja bussijuhile.(min. 1 dollar päevas ). Selline on kohalik komme ja sellega arvestatakse juba ette- palgad ja tasud on teenindajatel madalad ning tihti elatakse peamiselt jootrahast.\nMehhiko on maailmas pindalalt 13. riik. Ühist riigipiiri Ameerika Ühendriikidega on rohkem kui 3 300 km, rannajoon on üle 10 000 km pikk. Mehhiko on vahelduva pinnamoega, maastikutüüpidelt kõrbest troopiliste vihmametsadeni ning rannikualast mägismaani. Temperatuurid eri piirkondades sõltuvad maapinna kõrgusest üle merepinna, aastatemperatuurid on mõõdukad ning lund ei saja, kuid erandiks on mägipiirkonnad.\nMehhiko majandus põhineb kodumaisel tööstusel ja nafta väljaveol. Allesjäänud tähtsamate kaubandus- ja konkurentsitõkete hulgas on jõukuse kontsentreerumine suhteliselt väheste kätte, kõrged laenuintressid ja palancase ehk sidemete tähtsaim roll kõiges. Need, kel puuduvad sidemed, on majandussfääris äärmiselt kitsendatud olukorras. Paljudes kompaniides on sugulusel keskne koht. Levinud komme on perekonnaliikmeid välismaale kaasa võtta, sõltumata sellest, kas selleks on vajadust või mitte.\n10% rahvastiku omanduses on 80% rahvuslikust rikkusest, samal ajal kui üle 40% rahvast ehk umbes 40 miljonit inimest elab allpool vaesuspiiri.\nIga 4. mehhiklane elab pealinnas ning pealinn domineerib pea kõigil elualadel riigi teiste osade üle. Rahvastikus on enamuses hispaania-indiaani päritolu mestiitsid, 10% kuulub põlisetnoste hulka. Riigi põhjapoolsem osa on hõredamalt asustatud ning seal asuvad karjamaad, farmid, mäed ja kõrbed.\nMehhiko on kõige arvukama elanikkonnaga hispaania keelt kõnelev riik maailmas. Mehhiklased naudivad oma keelt ja peavad vestlemist kunstivormiks. Sagedased on kiire sõnamäng, naljatlused ja värvikad ütlused. Samas esitatakse oma palved ja arvamused või lahkarvamused rangelt stiliseeritud vormis. Mehhiklased hindavad üha välismaalaste siiraid püüdeid nende keelt rääkida ja selle keerukus selgeks õppida.\nRooma katoliiklased 89 %, protsetandid 6%, muu 5%\nKatoliku kirik on Mehhiko ühiskonnas võimas jõud. Üle 90% lihtrahvast on katoliiklased, kuigi kirikus käib neist regulaarselt ligi 40%. Guadalupe jumalaema austatakse rahvuslikult. Põlisrahvaste usunditest lähtuvalt on mehhiklaste iseloomus on tähele pandud tugevaid fatalismijooni: usku sellesse, et müstiline ja kõikvõimas jõud juhib universumit ja igaühel on vaid piiratud võim oma saatuse üle.\nHommikusöök on enamasti kas rootsilaud või nn. American breakfast. Peaaegu kunagi ei puudu hommikusöögi menüüst muna- praetuna soovi kohaselt- munapudruna, omletina mitmesuguste lisanditega, härjasilmana jne.\nLisandite ja kastmete hulgas on mitmeid üsna teravamaitselisi- (lisandid ei ole muidugi kohustuslikud).\nMehhiko söögid-joogid on paljudele tuttavad kogu maailmas levinud TexMex versioonis. Tegelikul mehhiko köögil pole sellega eriti palju ühist. Põhitoiduaine on muidugi mais. Maisi süüakse igal kujul- keedetud tõlvikutest-elote’dest, mida tšilli piraga maitsestatakse kuni loendamatute tortilla’de- tacos’ste variantideni. Tähtsal kohal on Mehhiko köögis muidugi tšilli e. jalapeno-pipar ja mitut värvi ning erineva suurusega oad- frijoles. Ubadest tehtud paks salsa kõib igasöögikorra juurde ja saadab teid kõikjal, nagu ka tequila ja margarita. Autentsed mehhiko road on näit. mole poblano-paljudest komponentidest vürtsikas šokolaadikaste linnuliha juurde või Yucatani poolsaarel levinud laimiga maitsestatud kanasupp –sopa de lima,lisaks hulgaliselt erinevates värvitoonides salsa’sid e. kastmeid, väga teravatest jalapeno st, mahedama avokaado (quacamole) ja läägevõitu ubadeni...Armastatakse ootamatuid magusa-soolase kombinatsioone (ananass soola ja tšilli pipraga, margarita soolaga jne).\nKraanivesi ei ole enamasti joodav. Nii joomiseks kui ka hammaste pesemiseks on soovitav kasutada pudelivett. Sama kehtib ka näit. puuviljade pesemise kohta.Puhastatud vett (acqua purificada) müüakse marketites, hotellides jne.\nLadina-Ameerikas on enamik nimedest kombinatsioon isa ja ema nimest. Mehhiklastel on mõnikord kaks perekonnanime ja alati kaks eesnime. Mehhiklased esitlevad ennast oma eesnime ja kas ühe või mõlema perekonnanime järgi. Vestlustes kasutatakse ainult isapoolset nime. Nad võivad sellele lisada para servirle või á sus ordenes, mis tähendab “teie teenistuses”. Kui pöördutakse ametlikult kellegi poole, kasutatakse vaid tolle esimest perekonnanime. Nii äris kui valitsusastutustes on licenciado kõikehõlmav tiitel, mis kinnitab isiku kvalifikatsiooni. Termini mõttes viitab see inimesele, kel on ülikoolist akadeemiline kraad. Muud tiitlid omistatakse ameti järgi nagu doctor, ingeniero, arquitecto ja profesor. Muudest ametitiitlitest võib nimetada gerente (juhataja), subgerente (juhataja asetäitja), director de mercadotecnia (turundusdirektor), jefe de ventas (müügiülem), contador (raamatupidaja) ja abogado (advokaat).\nTervitused ja hüvastijätud\nTavapärane tervitus äriasjade ajamisel samal positsioonil olevaga on käepigistus ja sõbralik naeratus. Kui kohtumine on esmakordne, ulatatakse visiitkaart, soovitavalt trükitud nii inglise kui hispaania keeles. Koosviibimisel kellegi kodus või restoranis võetagu endale aega iga kohalviibija tervitamiseks üksikult isegi siis, kui see tähendab 25-30 käesurumist. Kui mehhiko äripartner tervitab teid või jätab teiega jumalaga abrazo, embusega, haarates teie käe või võttes teil ümber kaela kinni ja paar korda seljale patsutades, teadke, et see on signaal selle kohta, et olete usaldusaluseks saamas. Ärge haavake teda sellega, et sellisest kontaktist tagasi tõmbute. Mittemehhiklasest äriinimesed peaksid selle omaks võtma ja sellisele tervitusele samaga vastama.\nJumalagajätul mehhiklastega surutakse samaviisi kätt, järgnevad abrazos, ent hüvastijätud võivad venida hoopis pikemaks. Lahkumisel lausutakse fraase nagu que te vaya bien, loodan, et sinu asjad lähevad hästi, hasta luego, kohtumiseni, või nos hablamos, räägime veel. Buenas noches tähendab mõlemat, nii tervitust kui ka jumalagajättu.\nPerekonna tähtsus Mehhikos\nPerekond on Mehhiko ühiskonna tähtsaim institutsioon, mis kohati lausa varjutab ülejäänud kohustused ja formaalsused. Pereliikmed käivad tihedalt omavahel läbi, seda eriti nädalalõppudel ja pühade aegu. Kogukonna tunne on tugevalt arenenud: loomulik on abi osutamine või laenu andmine hädas olevatele sugulastele. Peresündmused, -kohustused ja –probleemid on sageli ärist või muudest küsimustest tähtsamal kohal.\nKa äriasjades keskenduvad ladina kultuuride esindajad esmalt isiklike suhete arendamisele. Võib kindel olla, et võõrustajat küsitletakse tema perekonna kohta. Mehhiklased kasutavad seda teemat sageli isiku väärtuste ja rikkumatuse hindamiseks.\nVäärikus ja etikett Mehhikos\nMehhiklased tahavad igal ajal väärikad ja teiste poolt lugupeetud olla. Nende seisukohast väljendatakse väärikust viisakuse ja lugupidamisega ülejäänute suhtes, maheda kõneviisiga, rahulikkuse ja tagasihoidlikkusega ning pinge all rahulikuks jäädes. Nende mõistes tähendavad head maneerid, et vestluses ei katkestata rääkijat, peetakse lugu teiste arvamusest ning osatakse ka viisakalt “ei” öelda. Olge ettevaatlik kannatamatuse ülesnäitamisega oma mehhiko partneri suhtes kas sõnades või kehakeele kaudu (ohked, käed puusal, kella vaatamine), jutusse vahelesegamise või kõneaine järsu muutusega. Harjutage rahulikkust ja taktitunnet. Võtke omaks mehhiklaste vaimne vaade, et alati jätkub aega huumorile, ootamatustele ja elu nautimisele. Mehhiklased püüavad oma negatiivseid tundeid peita ja otsest vastasseisu vältida. Eurooplastesse suhtutakse lugupidamisega kui cultodesse, mis tähendab tsiviliseerituid, hästi harituid, selgelt mõtlevaid inimesi.\nÄrge vaevake oma pead sellega, missugune peaks ükskõik millises olukorras olema sünnis käitumisviis. Pigem keskenduge sellele, et arvestate teistega. Kasutage viisakaid tervitussõnu, paluge ja tänage. Vältige äkilisust, pealetükkivust või rõhutatud avaldusi nagu “ei”, “mulle see ei meeldi” või “ma pole nõus”. Kõigele lisaks vältige ükskõik kelle kritiseerimist või avalikku kimbatusse viimist. Lugupidamine on hädavajalik, eriti kõrgel postitsioonil olevaile. Kutsuge neid tiitlite järgi.\nVälismaalasi hinnatakse mitte ainult nende maneeride, vaid ka nende staatuse ja hoiaku järgi. Olgugi et pole just hea oma võimetega uhkustada, andke neist teada juhul kui olete oma kompanii juht või teil on ülikooli diplom. Pidage meeles, et mehhiklased kahtlustavad mittemehhiklasi omakasupüüdlikkuses ja selles, et seejuures ei näidata üles vähimatki lojaalsust Mehhiko riigi või rahva vastu.\nHeal rõivastumisel ja hoolitsetud välimusel on suur tähtsus. Ebakohast juhuslikku riietumisviisi võib tõlgendada lugupidamatuse märgina. Peatumine kõrgema järgu hotellis avaldab teie mehhiklasest partnerile muljet, nagu ka teie ettepanek noobli restorani külastamiseks.\nMehhiklasi viib sügavasse hämmeldusse see, kui avalikus paigas kantakse lühikesi pükse või võetakse endale vabadus kellegi kodus viibides kingad jalast võtta.\nMõned Å¾estid, mida mehhiklastega suheldes tuleks vältida: 1) ringikujuliselt asetatud nimetissõrm ja pöial ei tähenda “okay”, vaid see on siivutuse tähenduses kasutatav Å¾est; 2) mehed tavatsevad asetada istudes jala põlvele kuid Mehhikos leitakse, et selline asend on sobiv vaid naistele ja homoseksuaalidele.\nMehhiklasi arvatakse kannatavat kroonilise mañana-mentaliteedi all ja nad on pigem romantilised ja kergemeelsed kui töökad ja praktilised. Kui mehhiklane lubab tööga teie pandud tähtajaks valmis saada, on tegelikult võimalus, et ütles seda esmajoones teie meelitamiseks. Välismaalased peaksid sellist kinnitust võtma ennekõike kui “kavatsust”, mitte aga kui ranget lubadust ja kava. Mehhiklased peavad asju võimalikult kiiresti korda ajavaid inimesi paindumatuiks ja kellaorjadeks. Mõned kultuurid propageerivad mõttelaadi “aeg on raha”, enamik mehhiklasi peab isiklikke suhteid, perekonda ja sundimatust olulisemaks.\nVälismaalase jaoks on mehhiklaste käitumise lahtimõtestamine isegi raskem, eriti neile, kes tavatsevad sõnu puhta kullana võtta ja on suutelised tavaliselt inimese tundeavaldusi kergesti ära arvama. Esimesel kohtumisel mehhiklastega võite kokku puutuda ebamäärasuse, kaudselt ütlemistega või isegi ülemäärase vaikusega. See on üldiselt viivitamistaktika, mida kasutatakse teie hindamiseks. Teadke, et “jah” ei pruugi jaatust tähendada ja “võib-olla” võib hoopis eitust tähendada.\nLadina-Ameerika maad on tugeva katoliikliku taustaga. Traditsioonide puudumist korvab sageli fanaatiline isamaalisus ja sealtkaudu on soosituim vestlusteema jalgpall. Mehhiklased kasvavad üles igal võimalusel futbol’i, jalgpalli mängides. Maailmakarika mängude ja muude suurvõistluste aegu lõpetab praktiliselt kogu riik funktsioneerimise. Kõrgkihti kuuluvad mehhiklased mängivad tennist või golfi ja tipsutavad koos sõpradega kinnistes clubes deportivo’des, spordiklubides.\nEhkki mehhiklased püüavad endast jätta muljet kui väärikatest inimestest, on nende hulgas uskumatult palju pikanäpumehi. Seetõttu soovitame oma kaasavõetud varandusel pilk peal hoida.\nTerviseriskid ja vaktsineerimised Mehhiko reisil\nKohustuslikke vaktsineerimise Mehhikosse sõitjalt ei nõuta kuid soovituslikud on vaktsineerimised eelkõige\nA –ja B hepatiidi aga ka kollapalaviku, kõhutüüfuse m ning koolera vastu. Samuti malaaria tabletid.\nRiskiteguriks on ka tundmatud toidud, puuviljad-aedviljad ning koguni organismile võõras bakteriaalne maailm.\nVõimalikke terviseriskide vältimiseks soovitame Mehhikos:\npesta tihti käsi. Eriti enne iga söögikorda\njuua alati pudelivett\nsüüa hästiküpsetatud liha ja kala\njuurvilju süüa keedetult ja puuvilju kooritult\nhoiduda liiga teravatest lisanditest\ntänavalt pakutava puhul tuleb olukorda igal konkreetsel juhul kriitiliselt hinnata. Alati on kindlam hoiduda söömisest tundmatus, ebasanitaarses kohas\nEi ole Mehhikos tagatud igal pool. Vajalik on mitmesagedasliku aparaadi olemasolu.


Kristlik Nelipühi Kirik: kooseluseadus lõhub traditsioonilisi ühiskonna alustalasid - Delfi\nKristlik Nelipühi Kirik: kooseluseadus lõhub traditsioonilisi ühiskonna alustalasid\nEesti Kristliku Nelipühi Kiriku (EKNK) Juhtide ja Praostide Nõukogu väljendab oma siirast muret seoses riigikogu menetlusse võetud kooseluseaduse eelnõuga, mis ei väärtusta ühiskonna traditsioonilist alustala – abielu kui mehe ja naise liitu.\nNelipühilased leiavad, et kooseluseadus soodustaks veelgi enam meie ühiskonna lõhestumist ning kodanike üldise turvatunde vähenemist.\n"Kooseluseadus ei toeta traditsioonilist ühiskonnakorraldust, kus perekond on terve ja tasakaalustatud ühiskonna alustala," öeldakse pressile saadetud teatas. "Leiame, et olukorras, kus abielu mehe ja naise vahel on juba paljude inimeste jaoks muutunud väheväärtuslikuks ja ebaoluliseks, peaks riik looma just abielu soodustavaid ja toetavaid regulatsioone, ning mitte vähendama abielu tähtsust ja tähendust."\nNeipühilaste hinnangul saavad ainult teineteisele pühendunud abikaasad, ema ja isa, üldjuhul pakkuda turvalist keskkonda kasvavatele lastele.\nEKNK piiskop Ago Lilleorg ütles, et armastame igat inimest ja usume, et iga isik väärib lootust ja võimalusi.\n"Kuid me ei saa õigeks pidada täna Eestis ja kogu maailmas levivat suunda, kus traditsiooniline arusaam perekonnast ja ühiskonnast üldse pannakse löögi alla ning seaduste kaudu isegi soodustatakse vastutuse mitte- võtmist oma perekonna ees – vabaabielu. Samuti propageeritakse homoseksuaalsust kui normaalset elustiili," kõneles Lilleorg.\nLilleorg lisas, et meil oleks täna kergem vaikida, mitte väljendada seda, millesse me usume, kuid tunneme kohustust rääkida.\nEKNK juhid leiavad, et armastus oma riigi vastu eeldab meie valitsejate sügavalt kaalutletud, õigeid otsuseid ja regulatsioone ja kui vaja siis vastuseisu. "Arvame, et Eesti ei pea olema esimeste seas, kes liberaalsete riikide heakskiidu otsingul hävitavad iseennast," lausus ta.\nEKNK on võtnud vastu dokumendid, mis väljendavad kiriku seisukohti homoseksuaalsuse ning abielu küsimuses.\nEesti Kristlik Nelipühi Kirik kutsub üles kõiki oma kogudusi, kõiki kristlasi Eestis ja ka mujal, kuhu iganes see pöördumine kuuldub, elama pühaduses ja moraalses puhtuses, hoidma traditsioonilisi pereväärtusi ning seisma kindlalt vastu homoseksuaalsuse praktiseerimisele, heakskiitmisele ja propageerimisele.\nKutsume kõiki kristlasi üles väljendama nii sõnas kui tegudes Jumala armastust ning jõudma kaastunde, alandlikkuse ja kristliku armastusega kõigini, kes abi otsivad.\nEesti Kristlikku Nelipühi Kirikusse kuulub 29 eesti-, vene- ning viipekeelset kogudust, mis tegutsevad neljas praostkonnas.\nLisaks pastorite ja diakonite koolitamissuundadele kirikus on EKNKst välja kasvanud kristlik meediakanal Raadio 7 ja piiskop emeeritus Märt Vähi poolt loodud ning tänaseni juhitav narkomaanide ja alkohoolikute rehabilitatsioonikeskus Lootuse Küla.


Uus söögikoht Green Bakery/ ReaD – Ebapärlikarp\nSõbranna kutsus täna lõunatama, et ohh, üks äge koht on, sulle kindlasti meeldib. Selline koht nagu Green Bakery, mis on ühenduses sellise kohaga, nagu ReaD Maakri tänaval. Ma ei teadnud sellest mitte midagi, minu jaoks täiesti uus koht.\nUksest sisse astudes vaatab vastu kohe selline koogilett. Ja uksest sisse astudes sind märgatakse 🙂 See on oluline, sest ma ei saa aru toidukohtadest, kes oma klienti uksest sisse astudes ei tereta. Koogid paistsid kõik märkega “gluteenivaba”.\nTegelikult ongi see koht väga lahe, sest tegemist on kasutatud raamatupood – vegan söögikohaga. Lõunaks oli pisike buffee, aga ma usun, et see toit vahetub seal iga päev. Ma usun, et osad a) hakkavad minu taldrikut nähes oksele või b) arvavad, et seal taldrikul ongi okse, aga minu unistuste söögikord ongi mul umbes selline, et ma saaks valimatult taimetoitu taldrikule kühveldada 🙂\nSee taldrikutäis maksis 5 eurot sentidega. Sinna juurde sai tasuta sidruniga vett. Juurviljade juurest paistab ka taimne kotlet.\nÜmberringi raamatud. Iga raamat maksab 3 eurot ja 4 raamatut kokku 10 eurot. Sinna saab ka raamatuid ka ise viia (siiski ma just Maksim Gorkit sinna viimiseks ei soovita :D).\nMagusaks minul jõudu ei olnud aga üks aedvilja kook läks peale küll.\nRahvast oli ja mingi tüüp tsillis kott-toolis raamaturiiulikte vahel. Väga häng-bäng koht. Misiganes see tähendab 😀 Soovitan uudistama minna.\nMinu lemmik ka. Facebookis postitavad nad iga päeva lõunamenüü ja aaalati on midagi fantastilist seal.\nMulle hullult meeldib seal samuti! Eriti tore et lõpuks on ka kesklinnas mõni vegan koht. Okei, vanalinnas on Inspiratsioon ja V Vegan ka, aga ebamugav on sinna minna.\nEriti äge on veel see, et Green Bakeryt saab wolt äpiga ka koju tellida.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 4-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 3 400 €.\nENVESECURE INTERDEV OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nENVESECURE INTERDEV OÜ alustas peaaegu 7 kuud tagasi, mil juhatuse liige M. S. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 11 aastat. ENVESECURE INTERDEV OÜ valdkond on enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus. Samas valdkonnas (EMTAK 68201) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 11579 tükki, kes annavad tööd kokku...\nEKAHI OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nEKAHI OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. S. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 9 aastat. EKAHI OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 5873 tükki, kes annavad tööd kokku 8453-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 ...\nESTIERRA OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nESTIERRA OÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liige J. T. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 4 aastat. ESTIERRA OÜ valdkond on sõiduautode ja väikebusside (täismassiga alla 3,5 t) müük. Samas valdkonnas (EMTAK 45111) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 1247 tükki, kes annavad tööd kokku 4909-le inimesele ja...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 4 994 €, tööjõumaksud 336 € ja maksustatav käive 3 400 €.\nKäibed kokku (2021) 8 450 €\nBilansimaht (2021) 1 030 820 €\nS.M. & SONS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nESTIERRA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nEKAHI OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nEMBANK INTERQUANT INVESTEX OÜ Juhatuse liige Logi sisse\n15.12.2020 - 25.06.2021 KLENET OÜ juhatuse liige\n14.12.2020 - 26.02.2021 EMPIRIQUAL OÜ juhatuse liige\n11.12.2020 - 26.02.2021 EMQORE OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - 26.02.2021 EMQORE TRANSOCEAN OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - 26.02.2021 EMBARQ HOLDINGS OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - 26.02.2021 EMFORGE UPFIELD OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - .... S.M. & SONS OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - .... ESTIERRA OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - .... EKAHI OÜ juhatuse liige\n10.12.2020 - .... EMBANK INTERQUANT INVESTEX OÜ juhatuse liige


Vooremaa Veel üks kummardus Lutsule\nVeel üks kummardus Lutsule\nPalamusel on sel nädalal muusika- ja tantsulaagris 35 Jõgeva-, Järva- ja Ida-Virumaa noort. Nende ja juhendajate viiepäevase töö tulemusena tuuakse lavale muusikal “Hiliskevad-varasuvi”, millega antakse homme ja ülehomme ühtekokku kolm etendust.\n“Hiliskevad-varasuvi” kannab alapealkirja “Klassiekskursioon laulude ja tantsudega Oskar Lutsu ainetel”. Seega on see järjekordne lavaline kummardus Oskar Lutsule tema 125. sünniaastapäeva ja “Kevadele” selle sajanda ilmumisaastapäeva puhul. Loo teksti kirjutas Hiri Müüripeal, laulusõnad Valdi Reinas ja muusika Liis Haagen.\nTeksti ja lauludega oli noortel võimalik Facebook’i vahendusel tutvuda juba enne laagrit. Rollid jagati siiski alles esmaspäeval, kui noored Palamusele jõudsid. Kohe läksid lahti ka proovid Palamuse rahvamaja ja gümnaasiumi ruumides: laule õpitakse Liis Haageni ja Triinu Leppiku ning tantse Merleen Läänemäe juhendamisel. Näitejuht on Lennart Peep ja muusikajuht Karmo Toome.\nMuusika- ja tantsulaagrit korraldab MTÜ Sokuturi Eesti Kultuurkapitali, Palamuse ja Vaivara vallavalitsuse ja Leader-programmi toetusel juba teist aastat. Laagri lõpulavastust “Hiliskevad-varasuvi” saab Palamuse laululaval vaadata homme kell 18 ning ülehomme kell 12 ja 15.


Ärkamisaja absurditundest - LoomingLooming\nKuigi rahvustest ja rahvuslusest on üldisemalt kombeks rääkida alates XVIII sajandist, võib palju varasemast ajaloost leida kirglikku kiindumust oma maasse, keelde ja kommetesse, kohamälu kallikspidamist. Näiteks oli sellest kantud Briti saarte teiste rahvaste vastupanu inglaste invasioonile ja domineerimisele. See ei ole mineviku romantiline rekonstruktsioon, vaid selle kohta võib lugeda juba XIII sajandi kirjalikest allikatest. (Seda võiks pidada nativismiks, kui see mõiste ei kõlaks veelgi anakronistlikumalt kui rahvuslus.) On igati loogiline, et mingil kujul esines seda tunnet ka eesti hõimude vastuhakus ristisõdijatele. Kroonikad ja muud ürikud ei saagi sellest kõnelda, sest erinevalt keltidest, kes olid kirjaoskajad, kirjutati siinmail ajaraamatuid üksnes vallutajate vaatepunktist. On igati loomulik oletada, et see lõim ei kadunud maarahva teadvusest ka järgneva poole aastatuhande vältel kunagi päriselt. See on esimene eeldus.\nKristjan Jaak Petersoni erandlikkus ei seisne üksnes selles, et ta oli toonaste eestlaste enamikust kõvasti ees, vaid asjaolus, et ta jättis endast jälje. Kaasmaalasi, kes olid võimelised maailma tajuma nii nagu tema, leidus tõenäoselt veelgi. Me ei saa seda muidugi kunagi teada, aga alati on rohkem neid, kes märkavad ja mõistavad, kui neid, kes suudavad seda mõisteliselt reflekteerida, rääkimata juba artikuleeritud väljendusest luules, proosas või mõnes muus kirjutusviisis. See on teine eeldus.\nMeile on väidetud, et Kreutzwald ei uskunud eesti kultuuri jätkusuutlikkusse, ning mõni teinegi vanema põlve tegelane olevat suhtunud skeptiliselt eesti rahva vastavatesse väljavaadetesse. Eesti kultuuri edendamine olnuvat neile pedagoogilis-instrumentaalse sihiga, seega mitte väga erinev valgustuspastorite rahvaharidustööst (st luua kuulekat ja toimetulevat alamrahvast). Üldse olevat Kreutzwaldi suhtumine oma tegevusse olnud absurdimaiguline. Sellele viitavad tõepoolest mõned kohad ta kirjades. Siiski tuleks viimastesse suhtuda ettevaatusega. Ehk ei peaks me neid puhta kullana, üksüheselt võtma. Iga teksti tuleb käsitleda kontekstis — niihästi ajaloolises kui ka isikupsühholoogilises mõttes.\nAbsurdi võimalikuks pidamine „rahvuslike vanakeste” puhul on päris vaimukas mõttekäik, millel ei puudu täielikult usutavus (lõppude lõpuks, kes meist ei suhtuks vahel viivuks oma töödesse ja päevadesse kui absurdi?!). Siiski tekib tahtmine esitada vastuväiteid. Lähtugem ikka asjaosalisest endast: kes ja mis oli Kreutzwald sotsiaalkultuurilises mõttes. Kõigepealt tundub, et absurdivaade võiks iseloomustada väga arenenud indiviidi, olgu siis varatarka või oma vaimse kulgemise tipus tagasi „ilmsete” (lihtsate) asjade juurde pöördunud maailmakodanikku. Kreutzwald oli kahtlemata oma aja kohta väga arenenud inimene, ent siiski teises võtmes. Edasi. Üks tema isiksuse dominante oli suur lõhe ühelt poolt kutsetöö ja olme (saksastunud abielu ja keskkond), teiselt poolt vaimuharrastuste vahel. (Vahemärkusena: võime ka kujutleda, et arsti, kes avalikult uskus midagi nii veidrat nagu orjarahva jaluletõusmine, poleks peetud saksastunud ringkondades tõsiseks inimeseks, resp. usaldusväärseks arstiks.)\nAmet kujundab inimest ja see oli Kreutzwaldil sõna otseses mõttes elulähedane. Arsti professioonis on alati midagi absurdset — selles tähenduses, et inimene on surelik, ravi teda palju tahes. Kindlasti võis säärane tunne tekkida tohtril, kes päevast päeva kirjutas ränga tööga tuimestatud ja ruineeritud olenditele „seepi tagumikku”. Kreutzwald andis välja ka maarahvale mõeldud üldharivat kirjandust („Maailm ja mõnda” jt). Aga kui vaatame tema ilukirjandust, siis sealt on peaaegu võimatu leida tema kutsetöö kajastusi. Ei tundu ka loogiline uskuda Kreutzwaldi absurditunnet laiemalt, st oma belletristliku loomingu või kogu „eesti asja” vastu. Tõenäoselt oli tal n-ö tööjaotus, ja absurditunne, nii palju kui tal seda oli, jäi reaalellu. Seevastu vaimne sfäär oli talle püha ala, kus ta igatsused võisid vabalt lennelda, rääkimata üldisemast kompensatoorsest mõjust isiksusele.\nMiks ta siis ikkagi väljendus niimoodi? Nagu teada, on skepsis sageli enesekaitsemehhanism. Kuna ei taheta pettuda, sest see oleks liiga valus, tehakse nägu, et väga ei usutagi („Ega siit midagi loota ole, aga noh, vaatame…”). See on muide väga eestipärane. Seoses Jaan Unduski artikliga „Eksistentsiaalne Kreutzwald” meenub mulle ikka, kuidas küsisin Haapsalus tuttavalt mehelt, kes korstent ladus: „Mis seal teed ka?” Too äigas käeseljaga üle näo ja kostis muigvel tõsidusega: „Vaatame, mis välja tuleb!”\nNiimoodi mängitakse peitust ka iseendaga. Seepärast on alati võimalus, et skeptilis-iroonilise või koguni küünilise maski taga varjub hing, mis ihaleb ja ihkab, julgemata seda tunnistada.\nKas Kreutzwald jättis endale taganemistee, „päästis nägu”, kuigi ise tegelikult uskus? See on tõenäone sellest hoolimata, et rahvuslust või lihtsalt Eestit oli ümberringi veel vähe. Või pigem just selle pärast?! Siit võib hargneda rada eetilise hoiaku juurde, et elus tuleb tegutseda, tasu lootmata. („Vargamäel peab…” — kas peaksime analoogia põhjal oletama, et Mari oli absurdinaine?)\nEelnev puudutas isikupsühholoogiat. Midagi soovida võib loomulikult iga tubli inimene, isegi kui ta on laiema konteksti suhtes võhik. See on n-ö soov või igatsus üleüldse. Teisiti on lugu siis, kui on õpitud tundma reaalseid asjaolusid: ajalugu, geograafiat, poliitikat jne. Peterson, Faehlmann ja Kreutzwald olid esimesi meile teada eestlasi, kel mõnevõrra avaram ettekujutus maailmast.\nVaadelgemgi nüüd laiemat tausta. Kujutlegem, milline võis olla Kreutzwaldi üldisem maailmapilt, mille najal see oli kujunenud, mida ta üldse luges jne. Selge, et Võru, kus ta elas, oli omakorda perifeeria perifeeria, kuhu info maailmast (näiteks Lääne-Euroopa ajalehtede kaudu) jõudis lünklikult ja kuudepikkuse hilinemisega. Ent jõudis natuke ometi. Sama kehtib suhtluse kohta haritud inimestega, keda polnud palju, ent ikkagi leidus. Kokkuvõttes on loomulik, et Kreutzwald pidi teadma, mis tuuled maailmas (Euroopas) puhuvad ja missugused on üldised suundumused.\nViimastest üks olulisemaid oli uusaja rahvusluse esilekerkimine — niihästi ideoloogiliselt (J. G. Herder, G. Mazzini) kui ka praktiliselt (karbonaaride jt salaühingud). 1848. aasta revolutsioonid jätsid Kreutzwaldi ükskõikseks. Seda võib mõista, sest need toimusid sootuks teistsuguste, suurema eneseteadvusega etnoste juures, kui seda olid eestlased. Võib arvata, et Kreutzwald pidas mässulisi murrangukatseid siinsel ääremaal täiesti kohatuks spekulatsiooniks, teise universumisse kuuluvaks. Aga see ei välista vähimatki, et temagi alalhoidlikus teadvuses ei võinud võtta kuju küsimus, mille Kristjan Jaak oli pool sajandit varem välja öelnud (mida Kreutzwald muidugi ei teadnud): „Kas siis selle maa keel?!” See oli (ja on tänini) parafraas kogu maarahva saatusele.\nPole midagi loomulikumat, kui et Kreutzwald lausa pidi mõlgutlema võimaluse üle, et see, mis juhtub mujal, võib vähemalt osaliselt juhtuda ka siin. Mil viisil ja vormis, see polegi peamine. Tähtis, et ajastutuuled soosisid usku oma rahva tulevikku.\nÜleüldse — juba ainuüksi see, kuidas Aida-Vidri oli noorena kogunud ümbruskonnast sõnalist vanavara (nagu sellest kirjutab Gustav Suits „Noores Kreutzwaldis”), ei lase end kuidagi interpreteerida noore absurdisti mängitsemisena. Pigem oli see sihiteadlik alusepanek tõsisele rahvuslikule misjonitööle. Ja lootus küdes selle panija hinges vähimagi kahtluseta kuni tema maise teekonna lõpuni välja.\nSee lootus köeb inimestes isegi praegu, kui absurdiliseks suhtumiseks rahvuslusse on rohkem põhjust, kui oli toona.


Tingimused | Mängukonsoolide remont, hooldus ja müük\nVeebipoe KONSOOL.EE (edaspidi Veebipood) omanik on Server Management OÜ (registrikood 14034586), asukohaga Vanemuise 21A, Tartu.\nKauba tagastamiseks tuleb esitada kauba ostmisest taganemise avaldus. Avaldus peab sisaldama ostja andmeid (nimi, telefon, email), avalduse esitamise kuupäev, tagastatava kauba nimetus, arve number ning digiallkiri.\ntäidetud taganemisavaldus tuleb saata e-posti aadressile info@konsool.ee hiljemalt 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest.\nVeebipood tagastab tagastatava kauba kättesaamisel ostjale viivitamata, kuid mitte hiljem kui 14 päeva möödumisel arvates taganemisavalduse saamisest, kõik ostjalt lepingu alusel saadud kauba tasud.\nTagastustingimused kehtivad vaid juhul, kui müüja poolsed identifitseerimiskleebiseid ei ole eemaldatud ega rikutud.\nOstjal on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul veebipoe poole, saates e-kirja aadressile info@konsool.ee või helistada telefonil: 5820 8073.\nKui ostjal on Veebipoe osas pretensioone, tuleb need saata e-kirja aadressile info@konsool.ee või helistada telefonil: 5820 8073.\n© 2018 Mängukonsoolide remont, hooldus ja müük • Powered by GeneratePress


MMA Blogi: Noh, kuidas siis laager oli? - Sport\nMatšivõidust saadud emotsiooni fännidega jagamas (mai 2016).Foto: Jarno Juutinen / MMAViking.com\nKuna möödunud 2 nädalat elasin Mellistes treeninglaagris, siis täna räägin ... treeninglaagrist Mellistes :) 12 päeva elamist omas elemendis, 51 töötundi ja värske treeningpartner iga 4 päeva tagant - Jaak Rudov, Henri Hiiemäe ja Herman Vesiaid.\nSissejuhatuse teemasse leiate kahest eelmisest blogipostitusest - „Vastus UFC-lt" ja „Valu murdmine". Et mõttekäik laagrielust liialt laialivalguvaks ei läheks, kirjutan kogu postituse „ise küsin, ise vastan" stiilis. Natuke aitasid küsimustega kaasa ka Kaupo Kokamägi ja Sten Saaremäe, kes ise samal ajal ja samas kohas maadluslaagrit teha rassisid.\nNii pikka treeninglaagrit ma oma elus varem teinud ei ole. Senine maksimum on olnud 8 päeva - seega kõik, mis saabus alates 9. päevast, oli minu jaoks juba täiesti uus territoorium.\nMMA Blogi: Kas ma olen liiga vana? 10.05.2016\nMis pakkus Melliste laagris kõige suuremat võidurõõmu?\nSuures plaanis andis positiivseima laengu kogu laagri läbimine maksimaalse võimaliku koormusega ilma vigastusi saamata ning haiguseid ligi laskmata. Tundsin, et mängisin küll piiri peal, aga suutsin püsida kogu aja õigel pool joont, võttes treeningutest täieliku maksimumi nii, et ei pidanud hiljem intresse tasuma. Samuti said treenigpartnerid kasutatud ära parimal võimalikul moel.\nHetkedest oli aga üks säravaimaid laagri 10. päeval lõigutreeningu käigus joostud ühe kilomeetri hooaja rekord. Tahtmine oli suur ja võtsin oma ära. Boonusena: tegemist oli liiva-kruusakattega välirajaga, kus iga 255 meetri kohta 2+ tõusumeetrit :D Siinkohal tuleb öelda tänusõnad ka Hermanile, kes otsustas treeningu kaasa teha ning kõik need lõigud mind taga ajada. Hirm motiveerib! :)\nPärnu treeninglaagris jooksulindil kilomeetreid püüdmas. Oh seda üllatust, kui lõpuks selgus, et masina numbrinäidud panevad vasakule :) (juuli 2016).\tFoto: erakogu\nMis oli kõige ebameeldivam?\nÄratus kl 6.40, esimene treening kl 6.45. Olen aja jooksul muutunud hommikuti küll oluliselt meeldivamaks inimeseks, kui olin seda päris noorena, aga hommikuinimeseks mind siiski veel nimetada ei saa. Varajane ärkamine oli aga vajalik, et: a) jõuaks päeva jooksul kõik treeningud ära teha, b) optimeerida kogu laagri saalikasutust erinevaid põrandakatteid vajavate treeninggruppide vahel (iluvõimlejad = vaip, maadlejad ja vabavõitlejad = maadlusmatt, korvpallurid = põrand) ning c) kuna olime laagris kogu perega ja laps käis meil käest kätte, pidi minu trenn olema lõppenud kl 8.00, kui algas abikaasa hommikujooks ja võimlemine.\nVarahommikuse treeningu juures oli minu jaoks ka üks uus element, mida ma sellises formaadis veel proovinud ei olnud - nimelt algas treening 10-minutilise soojendusjooksuga ja lõppes 5-minutilise tempojooksuga. Kui soojendusjooks oli ootuspäraselt unehõnguline, siis tempojooks oli üllatuslikult terav ja seda laagri lõpuni välja. Arvatavasti andsid ka need jooksud oma panuse kilomeetriste intervallide ajaparandustesse.\nKus oli areng kõige suurem?\nKindlasti üldfüüsilises ning erialaselt maadlusest löömisele lülitumisel. Kõva käigu edasi sai ka maasvõitluses poolkaitse pealasendis ründamine.\nKas õlg on jätkuvalt taastumislainel või sai laagris viga ka?\nÕlg taastub kenasti ning laagris viga ei saanud. Hoidsin töökoormust nii kaua peal, kuni valu hakkas suurenema ja liikuvus kehvemaks muutuma, seejärel andsin paar päeva taastuda ning siis läks ring uuesti käima. Täna võin öelda, et juba ka natuke puhanuna on õlg parem kui laagrisse minnes.\nKuidas laagris mahukast ja intensiivsest tööst taastun? Toitumine?\nSõin 5 korda päevas. Kuna tegemist oli laste- ja noortelaagriga, valmistasin sel korral peaaegu kõik söögid ise. Kohalik köök oli küll maitsev, aga toidukogused ja koostisosade tasakaal poleks täiskasvanud sportlasel seda kõike üle elada lubanud.\nHommikusöök (vahetult varahommikuse treeningu järel, kl ~8.20). Saumikseri alt läbi lastud värsked puuviljad + kodujuust + kohv mee ja piimaga.\nLõunasöök 1 (esimese erialatreeningu järel, kl ~11.10). Saumikseri alt läbi lastud värsked puuviljad + keefir + valgupulber.\nLõunasöök 2 (millalgi vahemikus ~14.45 - 15.50, ÜKE päevadel tolle treeningu järel). Pannile läksid peekoniviilud + munad + juust, kõrvale kausitäis töötlemata aed- ja köögivilju ning musta seemneleiva viil paksu võikihiga. Lisaks kohv mee ja piimaga. ÜKE päevadel sõin vahetult treeningu järel mõne(d) värske(d) puuviljad ka.\nÕhtusöök (teise erialatreeningu järel, kl ~20.00). Pannile läks liha ning kohalikust köögist võtsin juurde süsivesikuid, mis tol päeval menüüs - kartul, ühepajatoit, riis, tatar, makaronid jne. Kõrvale kausitäis töötlemata aed- ja köögivilju. Enne õhtusööki, vahetult pärast treeningu lõppu, sõin mõne(d) värske(d) puuviljad ka.\nÖösöök (kl ~22.30). Kalamaksaõli, mandlid, tee mee ja piimaga ning laagri lõpupoole ka natuke šokolaadi.\nLisaks tarbisin igapäevaselt lisanditena juurde D-vitamiini ja magneesiumi / B6 vitamiini.\nHoidsin sellise toitumisega sees piisava energiavaru, aga püsisin samas üsna täpselt miinuses, kuna pidin ühtlasi puhkuse ajal kogutud paarist lisakilost lahti saama. Õnnestus! Kaal langes ca 2 kg. Ainus möödalask tuli välja laagri viimase kolmandiku öödel, kui parema ööune jaoks sõin esimese öise vetsuskäigu juurde veel natuke šokolaadi + jõin piima kõrvale.\nLaagriköögis oli enda toitlustamiseks kõik vajalik olemas (august 2016).\tFoto: erakogu\nUnega on mul raskemate treeningperioodide ajal alati mingi draama, sh treeninglaagrites. Nojah, tõele au andes pole ma tegelikult ka muul ajal väga esindusliku unega silma paistnud. Laagris oli uinumine raske, uni on rahutu ning une sügavam pool saabus alati alles siis, kui oli vaja juba üles ärgata. (Ka rahutute jalgade teema ei andnud tihtipeale asu). Võib-olla peitub saladus eelmises punktis, et olen üsna sageli nende perioodide ajal ka toitumise osas kerges miinuses, hoidmaks kaalu?! Pikemad ööd selles laagris tulid 6+ tunni juurde, kõige lühem oli aga neli ja pool tundi. Too viimane läks üsna ühe hooaga, aga kõikide teiste puhul tuli ikka omajagu ärkamisi ja kella vaatamisi ka sisse. Eks lapse öised ärkamised andsid ka sellesse oma panuse, aga ei olnud kindlasti esialgseks tekkepõhjuseks.\nPäeval magasin enamasti treeningute vahel ka (asi, mida ma tavaliselt ei tee, sest päevasest unest ärkamised võtavad mul alati tund-paar aega ja tekitavad hunnikus stressi), mõnel päeval isegi kaks korda. Päevased uned jäid 30 minuti ja 1,5 tunni vahele. Need olid sel korral ülimalt meeldivad, kompenseerimaks puudujääke ööunes.\nLõppkokkuvõttes tundus, et suuremaid puudujääke hakitud unest ei tekkinud. Või siis on ka teine võimalus, et ma tegelikult ei teagi, mida tähendab korralikult välja puhanuna trenni teha :D Laagri üheksandal päeval otsustas keha küll aga ise ühe restardi teha. Viskasin päeval korraks madratsile pikali, et teha kerge uinak. Äratust panema ei hakanud, sest trennini oli aega rohkem kui piisavalt. Järgmisel hetk seisab Herman minu toas madratsi ees ja uurib, et kas mul on plaanis ka trenni tulla :D Selgus, et olin 3 tundi päris sügavalt maganud, ühegi ärkamiseta. Päris võimas unenägu oli ka - mul oli oma kuningriik ja vinge loss :P Inimesed olid ainult maru pealetükkivad.\nMilline päev oli kõige raskem?\nLaagri 7. päev tundus olevat murdepunkt - ehk siis II poole I päev. Hommikune füsioteraapia algas kummiga pöiasirutustega - ei ole just väga keeruline ega pingutust nõudev harjutus. Aga tolle päeva hommikul nõudis iga sirutus eraldi keskendumist ja kokkuvõtmist. Ja sedasi kuni tunniajase füsiotreeningu lõpuni välja. Korralikumalt käima sain alles esimese erialatreeningu viiendaks raundiks. Selle päeva esimene pool nõudis tõsist vaimujõudu, et kõik ilma järeleandmisteta ära teha. Sealt edasi läks aga kõik taas ülesmäge ning ühtlasi ei olnud järgnevatel hommikutel ärgates enam ka keha kange.\nMiks oli erialatreeningute pikkus ainult 75 minutit, sh ca 15 minutit soojendust?\nÜks ühele tehtavatel drilli- ja sparritreeningutel aega väga kusagile kaotsi ei lähe. Treeningu alguses pannakse kell käima ning raundid ja pausid hakkavad korrapäraselt jooksma. Ühe säärase treeningu jooksul tuleb puhast tööaega keskmiselt 40 minutit, mis on väga hea number. Taolised lühema kestusega treeningud aitavad hoida ka töö kontsentreerituma ning kogu tegevuse iseloom on särtsakam. Kuna üldplaanis oli tegemist mahulaagriga, oli sellisel treeningformaadil oluline ja tasakaalustav koht, et võitlusdünaamika liialt paigast ära ei läheks.\nLisaks enda treeningutele viisin laagris läbi ka 6 üldfüüsilist treeningut - 5 maadlejatele ja ühe korvpalluritele (august 2016).\tFoto: erakogu\nMille (mingi mugavusasja vms) järele sa laagris olles kõige rohkem igatsed? (Kaupo Kokamägi).\nOlen oma elu jooksul käinud niivõrd palju igasugustes laagrites ja väljasõitudel, et kogemus on siin juba suureks abiks - tean, millised võivad olla kitsaskohad (riiete kuivatamine, puudujäägid toidus, riietuse planeerimine, pisivigastustega tegelemine, igapäevased n-ö mugavustoimingud rutiinist ja stressist väljatulemiseks) ning hea planeerimine võimaldab need kõik ületada. Boonuseks on ka see, et sõidan laagrisse ju oma autoga ning mul on võimalus igasugust kola kaasa vedada. Küll aga oleks suurepärane, kui saaks laagris oma voodis magada :) Ning teine asi - kui pidin paaril päeval linnas käima, et uus treeningpaariline kohale tuua, keerasin autosse istudes esimese asjana muusika valjuks :) Kõik muu oli aga laagris täielikult olemas.\nMis on perega koos laagerdamise head ja halvad küljed? (Kaupo Kokamägi ja Sten Saaremäe).\nPerega koos on lihtsalt tore ning ühtlasi on see ka hea võimalus kõige pisemale vahetuks eeskujuks olla, kuidas oma elu ja tegemistega edukalt hakkama saada. Koos ollakse üksteisele raskematel hetkedel toeks ning kogu protsess on loomulikum kui üksinda väljasõidul oles.\nRaskusi tekitab aga see, et terve perega laagris olles pole kumbki meist lapsega tegelemiseks korralikult puhanud ja väljapuhkamise võlg läheb iga päevaga samm-sammult aina suuremaks. Laps käib seetõttu mõnikord käest kätte nagu kuum kartul - igaüks teeb täpselt nii palju, kui jõuab ja siis antakse teatepulk üle :) Kõik muidugi säilitavad lapsega tegeledes oma hea tuju ja rahuliku meele, aga aeg-ajalt nõuab see endalt 4+ tundi treeninuna või abikaasalt 10+ tundi teisi lapsi treenides ja kantseldades ikka tõsist pingutust. Kuna lõppkokkuvõttes on siiski, laps kaenlas, teisi treenida mõnevõrra reaalsem kui näiteks intervalle joosta või vabavõitlussparringut teha (ei ole veel päris sellises vanuses, et suudaks omapäi raja või mati ääres istuda), kipub selle edasi-tagasi vahetuse „kaotajapooleks" jääma suuremas osas abikaasa. Ja siis tuleb öö, kui laps on otsustanud, et nüüd on õige aeg lasta hammastel tulla :D\nAga sinna peale tulevad jälle hetked, kui istud hommikul kl 8.30 poolpaljalt koos lapsega õues soojendava päikese käes, naudid metsaõhku ja sööd koos hommikust. Või jood koos naisega pärast pika päeva lõppu teed ja arutad päevaseid õnnestumisi ning ebaõnnestumisi, laps äsja uinunud. Samuti on õiglane lisada, et kui mõnikord abikaasaga mõlemad keset päeva omadega korralikult kotis oleme, on just väike preili see, kes mingi uue või vana trikiga meie entusiasmi taas üles ajab :)\nMis vahet on iga päev mitme erineva treeningpartneriga treenides, kes saavad sinuga sama koormuse, ja vahetustega käivate värskete treeningpartneritega treenimisel? (Kaupo Kokamägi).\nVärske mees on ikka värske mees. Mul on väga vähe treeningpartnereid, kes treenivad igapäevaselt sama koormuse peal nagu mina. See tähendab, et paratamatult on puht füüsiliselt minu jõudlus reeglina suurem kui minu treeningpartneritel. Selleks, et ka mina saaksin oma treeningtundidest maksimumi võtta ning ennast vajadusel ka piirolukordadesse viia, kus lämmatav väsimus teeb olukordade lahendamise kordades keerulisemaks, on peaaegu ainus võimalus paluda abiks värskeid mehi selles kohas, kus minul on juba jupp treeninguid seljataga. Ja peab ütlema, et kõik kolm - Jaak, Henri ja Herman - andsid endast maksimumi ning nii mõneski kohas pidin end tõsiselt kokku võtma, et uue värske mehe mängule vastu seista ning oma sooritust peale suruda. See on just see, mida ma praegu vajasin.\nSama lahendust kasutan ka võistluseelsetel sparringutel, kus iga 5-minutilise raundi jooksul on mul 2-3 paarilist, kus iga mees on sees 1-2 minutit. Või siis vahetub treeningpartner iga raundi järel.\nVabavõitlejad (vasakult) Sten Saaremäe, Alar Hutrov ja Kaupo Kokamägi osalesid sel korral täismahus maadluslaagris (august 2016).\tFoto: Englas\nMis siis saabus alates 9. päevast?\nÜllatusi ei olnud - keha pidas vastu nii, nagu oodatud. Võib-olla oli natuke raskem rutiini taluda ja ise endale harjutusi ning drille ritta seada, aga midagi ületamatut sellest ei saanud. Pigem võiks öelda, et paranes kehatunnetus ja arusaamine sellest, millises väsimusekõvera otsas ma hetkel olen - kas järgnevas trennis peaks vajutama gaasi põhja või võtma tibake kergemalt. Samuti, kas saabuv toidukord peaks olema natuke toekam või tasub mõni gramm mõne toiduaine arvelt kergemalt võtta. Võib rahule jääda!\nMMA Blogi: Vaseliin näkku ja edasi!\nOTSEBLOGI | Zlatanita Rootsi alustab MM-i Lõuna-Korea vastu\nEelmistel suurturniiridel enda läbi aegade kõige paremale mängijale ehk Zlatan Ibrahimovicile toetunud Rootsi koondis peab sel turniiril hakkama saama Zlatanita. Turniiri avalöök tehakse Lõuna-Korea vastu.\nOTSEBLOGI | Anett Kontaveit avaringis teise seti kaotas, käib otsustav kolmas sett\nTennise Eesti esireket Anett Kontaveit (WTA 24.) osaleb alanud nädalal 250 000 euro suuruse auhinnafondiga WTA turniiril Mallorcal.\nÜlikõva! Kolm epeenaist vehklevad EM-il medalitele!\nKolm Eesti epeenaist on pääsenud Novi Sadis peetaval vehklemise EM-il veerandfinaali. Järgmine võit toob medali.\nMehed nagu metsapullid! Jõutõstja Siim Rast tuli MM-il medalile\nTanel Kurbas on teel Poola kõrgliigasse\nTänavu kevadel Levice meeskonnaga Slovakkia korvpallimeistriks kroonitud Tanel Kurbas on siirdumas uutele radadele.


Odavaim tee heade töötajate leidmiseks on juhtimiskultuurile mõtlemine - Pärnu Konverentsid\nOdavaim tee heade töötajate leidmiseks on juhtimiskultuurile mõtlemine\nHarro Puusild, tööstusuudised.ee toimetaja\nEelmine artikkel: Kuidas paremini mõelda? Järgmine artikkel: Erik Sakkov – orgunnimees, kes teeb asjad ära\n•01. detsember 2016, 09:23\nOmanimelise konsultatsioonibüroo Tammiste Personalibüroo juht Sirje Tammiste | FOTO: erakogu\nKui Eesti tööturgu üldisemalt vaadata, siis millise tervise juures see on?\nOleneb, mida me terviseks peame. Töötus on ju olematu, uute töötajate palkamiseks on vaja väga tugevat tööandja brändi, professionaalseid juhte, häid töö- ja palgatingimusi. Ettevõtted konkureerivad tööjõu pärast omavahel väga tugevalt. Töötajate surve palkade tõstmisele on suur, kuid tootlikkus ei vasta sellele. Nii et tööandjatel on väga keeruline endale väga häid töötajaid leida. Kõige odavam tee on mõelda oma juhtimiskultuurile, sellele, millise tundega teie inimesed tööl käivad. Värbajana ütlen, et kandideerijate peamised küsimused on ettevõttes valitseva tööõhkkonna kohta. Ja sellega meil liiga hästi pole. Koolitage oma juhte!\nMillised on need valdkonnad, kus tööjõupuudus on kõige suurem?\nSee sõltub sellest, millisest piirkonnast me räägime. Heade oskustega usaldusväärse ja mõtlemisvõimelise töölise leidmine on raske kogu Eestis. Ettevõtlikumad on leidnud töö piiri taga. Tootmine läheb järjest keerulisemaks, nõudmised töötajatele pidevalt kasvavad.\nMillistes valdkondades tööjõudu suisa üle on?\nMa ei tea, kas üle, kuid suurimad konkursid on ikka assisteerivatele töökohtadele. Kui rääkida juhtidest, siis mida rohkem tipu poole, seda tugevamaks lähevad konkursid. Paljud kogemustega juhid peavad arvestama, et uus põlvkond astub kandadele.\nSirje Tammiste modereerib 13. detsembril Äripäeva teemaveebi Tööstusuudised.ee korraldatavat konverentsi „Kuidas lahendada tööjõukriisi tööstuses?“.\nKonverentsile saab registreerida SIIN.\nSoodushinnaga saab konverentsile registreerida kuni 2. detsembrini.\nKui palju kohtate oma töös ettevõtjaid, kes ütlevad, et neil pole tööjõu leidmisega mingeid probleeme?\nMeie büroo poole pöördutakse ikka siis, kui on probleeme. Jah, see võib tähendada ka seda, et lihtsalt pole aega uue töötaja otsimisega tegelda, või soovitakse seda professionaalselt läbi viia. Meil on Eestis ka piirkondi, kus seoses suure tööandja kadumisega on palju töötuid. Möödunud aastal otsisime Haapsallu tootmisettevõttele töölisi, PKC oli koondanud oma inimesed, seal oli tõepoolest tublisid töölisi, kes kogu hingest tööle tahtsid tulla, väga palju. Samas oli sinna juhtide leidmine keeruline – paljud tegijad on Tallinna kolinud.\nMilliste meetmete abil tööjõuprobleeme üldse leevendada saaks?\nMe peame mõtlema, kelle seast valida on. Kõige lihtsam on muuta suhtumist näiteks 50-aastatesse. Sageli jäetakse vanuse pärast head kandidaadid kõrvale. Ikka otsitakse kaasaegsete oskuste ja pealehakkamisega noort. Kindlasti on mõistlik rakendada paindlikku tööaega, kus vähegi võimalik. Nii saavad väikeste laste vanemad või üliõpilased, kes mingil põhjusel kogu päeva tööl olla ei saa, siiski rakendust. Me peame õppima kõiki, kes tööd tahavad teha, tööle rakendama. Tööandjad ju teavad, et mitte nemad ei vali töötajaid, vaid töötajad valivad neid. Kas vastavad tööpakkumistele, kas peale kohtumist ka tööle tulla tahavad ja tööl olles – kui kaua nad seal töötada soovivad.\nMõned ettevõtted ütlevad, et renditööjõu tase ei vasta ootustele. Kui arvestatav meede on Eesti ettevõtete jaoks renditööjõud?\nMeil ei ole seda kultuuri, et hakkangi renditöötajaks, see on põnev võimalus erinevates ettevõtetes end proovile panna. See on siiski enamusele viimane võimalus, mida nad kaaluvad. Soovitakse kuuluda kollektiivi, kus ma tean, millist käitumist minult oodatakse, tunnen neid inimesi. Töö on enamat kui raha teenimise koht. Inimeste jaoks on head suhted kolleegidega väga tähtsad. Renditöötajad tunnevad end sageli võõrastena, keda kasutatakse ajutiselt. Õppigem renditöötajaid paremini kohtlema, ehk siis aja jooksul see ka muutub.\nMillised on turutrendid seoses välismaise tööjõu kasutamisega? Kas Eesti ettevõtjad vaatavad aina enam piiri taha?\nTeatud valdkonnad teevad seda juba ammu – IT sektor, disainiagentuurid. Paraku ei ole meie palgad muu maailmaga konkurentsivõimelised. See seab paljudele piirid ette. Ka on sageli keeleprobleemid – tahetakse ettevõttes eesti keelega hakkama saada, inglisekeelse dokumentatsiooni ja suhtluskultuuri loomine pole kõikidele jõukohane.\nKas on Eesti ettevõtjatel on välja kujunenud ka n-ö lemmikriigid, kust tööjõudu värvata? Palju räägitakse Ukraina inimestest, konverentsil on näide ka Rumeenia tööjõu kasutamisest.\nJah, Ukraina keevitajad olevat klass omaette. Usun, kõikjal on väga tublisid töötajaid ja lorusid, see ei sõltu rahvusest. Meil on tõenäosem palgata riikidest, kus elatustase on madalam. Kuid siis peab arvestama, et juhtidel tuleb ka töökultuuriga tööd teha.\nMida tööstused robotiseerimisest räägivad? Kas see on meie tööjõuprobleemide taustal võimenduv trend?\nSee on trend, mis tuleb niikuinii. Paljud tööd, kus häid oskusi vaja pole, kaovad. See on aja küsimus.\nNB! Omanimelise konsultatsioonibüroo Tammiste Personalibüroo juht Sirje Tammiste modereerib 13. detsembril Äripäeva teemaveebi Tööstusuudised.ee korraldatavat konverentsi „Kuidas lahendada tööjõukriisi tööstuses?“. Konverentsile saab registreerida SIIN.\n18. jaanuar 2017, 14:31\nNädala juhtimismõte: läbirääkimised algavad iseendast\n05. jaanuar 2017, 09:54\n23. detsember 2016, 10:03\n21. detsember 2016, 09:29\nTippjuht on tarneahela probleemide omanik\n14. detsember 2016, 11:51\n4 põhjust, miks alandlikkus on juhile hädavajalik\n08. detsember 2016, 12:23\n06. detsember 2016, 11:05\n28. november 2016, 09:49\n23. november 2016, 14:35\nKas paindlik töögraafik motiveerib?


Cape Tribulation :) – Ekskursioon mu sisekosmosesse\nCape Tribulation :)\nCairnsist hakkasime siis reede hommikul põhjapoole sõitma. Tee kulges meil mööda rannikuäärset maanteed, kus olid päris toredad vaated ja vihmamets kiskus aina ilusamaks ära :) Esimeseks peatuseks oli Hartley’s Crocodile Adventure, mis on siis selline krokodillipark, kus on väike jõeke, kus saa paadiga kruiisides krokodillide söötmist vaadata ja pargis ringi jalutades ka teisi Austraaliale omaseid loomi näha. Käisime siis väiksel paaditripil, nägime kuidas krokodillid veest välja hüppavad ja kui suured nad tegelikult ikka on! Hiljem käisiem ka krokodillifarmis, kus näidati kuidas elavad need krokodillid, kelelst burgereid ja käekotte tehakse. Väikse jalutuskäigu loomapargis võtsime ka ette, nägime koaalasid ja kängurusid ja kaasuare ja kõiksuguseid muid loomi. Ja lõpetuseks oli meil väike krokodillide söötmise seiklus ka. Nimelt ostsime nö. Pileti krokodillisöötmisele, mis tähendab, et inimese kohta antakse sulle kaks pulga otsa seotud kanapead, millega siis krokodille narrida saad. Me võtsime siis nelja peale kaks piletit ja saime kõik järele proovida :) Päris huvitav oli isegi!\nPärast krokodille sõitsime siis põhja suunas edasi. Järgmiseks peatuseks oli Mossman Gorge, mis on siis selline väike rahvuspargike, kus on üks imelise läbipaistva veega jõeke ja kivid ja vihmamets ja jalutusrajad. Mossman Gorge on siinkandis ikka päris kuulus ja seal ärakäinuna saan täitsa aru miks! Imetore oli seal ujuda ja hängida. Väga ilus loodus ja värskendavalt karge vesi :)\nPärast mõnusat suplust, kus poisid isegi natuke seda Tullys õpitud mööda jõge vooluga kaasa kulgemist harrastasid ja mõnda jahutavad õllet, jätkasime oma teekonda. Järgmiseks peatuseks oli meil väike linnake nimega Daintree. Tegime seal väikese lõunapeatuse, kust poisid said ühe mõnusa krokodilliliha kogemuse :) Edasi sõitsime juba praamiga üle Daintee jõe ja olimegi päris ametlikult York’i poolsaarel.\nÖöbimiseks oli meil kinni pandud üks telkimiskohake Cape Tribulation National Parkis, Noah Beachi nimelises rannakeses. Ülitore oli tegelikult Mareni ja Omariga sellises kohas olla, sest see oli nagu päris meie stiilis trippimine :) Me ikka oleme ju alati püüdnud looduse lähedale hoida ja võimalikult palju igalpool kämpamas käia. Mareni ja Omari jaoks olime laenanud telgi ja endale tegime siis taaskord autosse pesa nagu juba kombeks on saanud. Õhtul istusime siis niisama õlledega lõkke ümber.. seda küll mitte kauaks, sest kui juba teist korda tuli mingi kaaskämpaja meile ütlema, et tegelt ikka lõket teha ei tohiks, siis otsustasime pärast omavahelisi tuliseid vaidlusi selle ära kustutada.\nJärgmisel päeval tahtsime minna siis seda kurikuulsat Bloomfield tracki kaema. See on siis see 4WD tee, mis Cape Tribulationist edasi põhja läheb, alguses Cooktowni ja hiljem juba täitsa Cape Yorki välja. Kuna pea iga siinkäinu selle kandi vihmametsadest, randadest ja mägedest rääkides ohates klaasistunud pilgul tühjusesse vahib, siis tahtsime kindlasti natuke ka ringi tuuritada selles muinasjutulises paigas. Otsest sihtmärki ei võtnudki, hakkasime lihtsalt põhjapoole sõitma.\nTee oli ikka võrdlemisi hull, mul tuli vahepeal juba korralik hirm naha vahele.. silme ees jooksis juba multifilm kuidas auto ei jaksa meid järgmisest mäest üles vedada ja me tagurpidi alla tagasi veereme või kuidas mäest alla tulles ütlevad pidurid üles ja siis suure lauluga kuhugi kuristikku sõidame. Tegelikult midagi muidugi ei juhtunud, aga see pani mind mõtlema, et minu jaoks on see kõik ikka nii palju põnevam see kui poiste jaoks – sõidame mingil sellisel teel või käime täitsa omaette kuskil jões ujumas – mul kohe adrenaliinilaks käes :)\nTeel sõitsime läbi päris mitme jõekese, mis andis mõnusalt sellist metsikuse maiku juurde. Väga palju mingeid teisi inimesi või autosid ka ei näinud, täitsa tore oli seal niimoodi kulgeda :) Ja muidugi see vihmamets! Mulle meeldib selline üksteise külge/peale/läbi kasvav võsa :)\nLõpuks jõudsime siis asulasse nimega Wujal Wujal. Selle asula näol on tegemist aborigeenide kogukonnaga, kus sarnaselt Fitzroyle on kuiv seadus. Enne linna sisenemist hoiatasid kõik sildid selle eest, et kui sul juhuslikult alkoholi peaks olema autos, siis saavad kõige suuremad needused maailmas sinu kaela tulema (v. suur rahatrahv, auto konfiskeerimine, vangistus). Lisaks nendele siltidele muidugi ka sildid, mis ütlesid, et aborigeene pildistada ei ole ilus ja kui sul linna asja ei ole, siis palun sõida lihtsalt läbi ja ära hakka seal niisama ringi uitama.\nLinna pääsemiseks tuli ületada üks päris suur jõgi, millest on tee (just „tee“, mitte sild) üle ehitatud. Nii, et läbi vee tuleb ikkagi minna. See oli kohe selline pikem ja põnevam sõit ja sellel hetkel oli vett selle “tee” peal isegi veits üle 40cm vist.\nKäisime Wujal Wujali koske vaatamas ja juba hakkasimegi tagasiteele asuma. Suur oli meie üllatus, kui taas selle jõeületuskohani jõudes avastasime, et väisked aborigeenilapsed suplevad seal, kus suured krokodillisildid väljas. Isegi kaasa võetud rajakaart ütles, et selle ületuskoha juures elavad suured soolaveekrokodillid, ärge seal küll vette minge. Lapsed panid aga korralikke hüppeid sügavasse vette ja ei teinud teist nägugi. Vanaisa kõndis ka kõrval nii nagu see oleks kõige normaalsem asi. Kui seal oma jõeületus korda ootasime, küsis üks aborigeenimees meie käest, et ega ta meilt Cape Tribulationisse küüti ei saaks, aga kuna kõik infotahvlid ütlesid, et jõllitada pole ilus ja las aborigeenid elavad rahulikult ilma meie sekkumata oma elu, siis vastasime eitavalt :D Meil oli siiski plaan veel suplema minna ja ega eriti polnud ruumi ka.\nTagasiteel pidin päris mitmel korral silmad kinni panema ja ootama kuni Maiks ütleks „noh, läbi!“. Nii õudne oli lihtsalt.. ma ikka olen vist nagu paranoiliselt hirmunud autoavariide suhtes, kogu aeg mingi õudustesaaga jookseb peas.\nTagasiteel otsisime päris lootusetult ühte väikest rajakest, mis peaks jõeäärsete „ujumisaukudeni“ viima. Meie info järgi pidi lihtsalt üks väike rajake metsa minema, kus siis 15-20 minutit kõndida oleks tulnud. Proovisime üht ja teist ja kolmandat kohta aga ükski ei viinud kuhugi. Hakkasime juba ära sõitma, kui mõtlesin, et prooviks siis seda ühte veel. Ja ennäe imet, oligi õige rada :) Pärast umbes 10 minutit metsas rändamist jõudsime ühe jõekese äärde, kus alguses niisama kuskil madalas augus istusime ja Maiks kusagil kaugemal mingit tammi ehitas. Olime natuke pettunud selles kohas ja hakkasime juba ära minema, kui avastasime, et tegelikult täitsa meie tsillimiskoha kõrval on veel teinegi koht, kus puu küljest tuleb üks ahvatlev köieke ja vesi ka täitsa sügav :) Pärast oli naljakas mõelda, et enamuse ajast istusime kuskil täiesti vales kohas ja alles lõpus selle õige avastasime. Turnisime siis seal üle jõe kukkunud puudel ja tegime paar stiilsemat hüpet vette. Väga tore oli! Teistest sarnastest ujumisaukudest ja kohtadest, mida senini külastanud olime, oli see lahedam seepärast, et see oli tõesti selline kena väike kohake keset metsa, kuhu vist väga tihti inimesi ei eksi.\nÕhtul kämpasime siis jälle Noah Beachil. Seekord kaevasime randa liiva sisse lõkke jaoks augu ja istusime seal ümber. Väga tore õhtu oli, kuidagi eriti mõnus oli seal rannas ümber lõkke hängida :) Maren oli telgis magamise pärast päris hirmunud – rääkis, kuidas ta eelmisel ööl ainult kuulas neid metsa hääli ja enne ei julgenudki pissile minna, kui õues valgeks läks :) Et tal parem uni tuleks, pidime talle korralikult veini sisse jootma.\nsõit tagasi lõunasse :)\n4 thoughts on “Cape Tribulation :)”\n6. Nov 2011 at 9:49 pm\nMulje on jäänud julgest tüdrukust, kes naudib oma ettevõtmisi, mitte paniköörist. Mis asi see jube on? Autosõit? Minu meelest on Maiksu vettehüpped palju jubedamad\n6. Nov 2011 at 10:10 pm\nMa kahtlustan, et sa ei ole mitte kunagi sellistes mägedes autoga sõitnud.\n19. Nov 2011 at 2:32 pm\nTead, Tenerifel ja suure bussiga, kusjuures buss ei keeranud esimese korraga välja ja pidi tagurdama ja kui keegi vastu tuli, siis pidi tagurdama esimese laiema kohani jne jne. Olen küll.\n19. Nov 2011 at 9:53 pm\nHaha, sellisel juhul pean ütlema, et sa siiski pole.. sinna kohta näiteks ei ole reaalne et üldse buss tulla saaks. Ja ega asi ei olegi mägedes üksinda – küsimus on selles et see on tõeline 4wd – džungel, mäed, kruusa/liivatee, jõed kust pead läbi sõitma jne. Mitte ükski kaine mõistusega inimene sinna ei bussi ega tavalise autoga mitte mingil juhul ei lähe… Et siis rõhk selles lauses “Ma kahtlustan, et sa ei ole kunagi sellistes mägedes autoga sõitnud” on sõnal “sellistel”. Ma olen ka mööda Lõuna-Euroopa mägesid konnanud ja Aasias ja mujalgi. See oli ikka natuke teistmoodi, elamussport, mitte lihtne autosõit.. ega ta siis muidu ei oleks tegevusena väljapakutud kohalike vaatamisväärsuste juures.


Pärnu Kesklinna Tennisekool, Ringi 14a, Pärnu (2022)\nHome > Estonia > Pärnu > Pärnu Kesklinna Tennisekool\nEesti NLP Instituut\n🌞Jõulumäe Liikumisfestival toimub esmakordselt Jõulumäe Tervisespordikeskus 25-26.juuni, 2021!\n👉Uuri lisa https://www.psl.ee/sundmused/joulumae-liikumisfestival/\nPärnu Sulgpalliklubi Tiim Go Fit Pärnu Spordikool Pärnu Sport Pärnu Kesklinna Tennisekool Anu Jooksutrennid\nPärnu Kesklinna Tennisekooli linnalaagri teise vahetuse toimekas seltskond😁\nNüüd on kõigil, kes on kunagi soovinud tennist proovida, oma unistust täide viia!\nTenniseõpe lastele ja täiskasvanutele, linnalaagrid ja võistlused. www.parnutennis.ee/kool Pärnu Kesklinna Tennisekoolis õpib ca 160 õpilast, keda õpetavad kogenud treenerid – Astrid Kasela, Evelin Vaino, Triinu Vaik-Viherpuu, Jaanus Sprenk, Laura Retti Laos.\nSuvel (mai-september) toimuvad treeningud Pärnu ajaloolistel tenniseväljakutel - Ringi 14a, kus mängitakse 4 savi-liiva väljakul ja 1 asfalt väljakul. Talvel (oktoober-aprill) mängitakse sisehallis - Vana-Sauga 38b, kus on kasutada 2 vaipkattega väljakut ning ka Pärnu Tennisekeskuses.\nTallinnas nädalavahetusel toimunud T10 turniiril saavutas Pärnu Kesklinna Tennisekooli õpilane Dominik Usmanov üksikmängus 3. koha võites Jorma Petersoni, siis Kristothor Tomi Vähit. Poolfinaalis tiheda lahingu järel seisuga 5/7 6/1 12/10 tuli tunnistada Silvester Tetenov'i paremust, kes osutus ka selle turniiri võitjaks.\nTubli töö, Dominik!\nTÄNA DELFI TV-s | Ivanov püüab Pärnu ITF-i turniiril üksikmängus finaalikohta ja paarismängus koos Raismaga tiitlit\nTÄNA DELFI TV-s | Ivanov püüab Pärnu ITF-i turniiril üksikmängus finaalikohta ja paarismängus koos Raismaga tiitlit Delfi TV jätkab täna otseülekannetega Pärnu ITF-i tenniseturniirilt, kus Eesti publikul on põhjust kaasa elada üksikmängu poolfinaalile ja paarismängu finaalile.\nTÄISPIKKUSES | ITF-i turniir Pärnus: Ivanov langes poolfinaalis otsustavas setis, tiitel ei jäänud koju ka paarismängus\nTÄISPIKKUSES | ITF-i turniir Pärnus: Ivanov langes poolfinaalis otsustavas setis, tiitel ei jäänud koju ka paarismängus Pärnus peetaval ITF-i tenniseturniiril ei saanud Eesti sportlased laupäeval võidurõõmu tunda.\n09.-10.10.2021 toimus Tartus Eesti Noorte GP sarja P14 vanuseklassi turniir. Meie kooli õpilane Tair Usmanov tuli II tugevugrupi üksikmängu turniiri TURNIIRIVÕITJAKS!!! Selleks tuli Tairil võita 4 matši, aga suutis seda teostada loovutamata ainsatki setti.\nNädal aega varem 02.05.10.2021 toimusid Eesti Noorte Karikavõistlused. Seal oli Tair ka edukas. Paarismängus koos paarilise Kaspar Jaaskaga (Avantage) jõudsid poolfinaali alistades 4. paigutatud paari Kaljula/Valtson.\nSeptembris olid edukad meie tüdrukud. Noorteliiga II turniiril Tallinnas said II. koha paarismängus õed Meribel ja Mirell Kimber. Tüdrukud jõudsid finaali alistades 1. paigutatud paari Kisseljova/ Variksoo. Finaalis olid kahjuks vastased Kuhi/Vahimets napil meie tüdrukutest üle seisuga 7/5.\nPalju õnne tublidele võistlejatele, vanematele ja treeneritele!\nSuvehooaeg sai läbi. Lõpetasime hooaega nagu alati kooli meistrivõistluste pidamisega. Kooli meistrid 2021:\nQ-Liiga - Tair Usmanov\nA-Liiga poisid - Sebastian Pääro\nA-Liiga tüdrukud - Mirell Kimber\nB-Liiga tüdrukud - Loore Jenny Loodla\nRoheline pall poisid - Rishi\nRoheline pall tüdrukud - Aleksandra Bagortšikova\nSellel aastal on meie tennisekoolil kolm värsket vilistlast: Remi Roos, Lissi Kubre, Magnus Saar. Edu teile ja kohtume teiega ikka Pärnu Kesklinna Tenniseklubi tenniseväljakutel!\nSuur tänu ja sügav kummardus meie pikaajalistele abilistele, toetajatele ja koostöpartneritele: Männi kohvik, Maarja Magdaleena Gild, Vaas&Vaas.\nPärnu Kesklinna Tennisekool updated their info in the about section.\nPärnu Kesklinna Tennisekool kutsub lapsi tennist mängima! Neljapäeval 09.09.21 ootame lapsi kell 18:00 Tammsaare Tennisehallis!\nPärnu Kesklinna Tennisekool kutsub lapsi tennist mängima! Kolmapäeval ootame lapsi kell 18:00 Sauga Tennisehallis!\nPärnu Kesklinna Tennisekool kutsub PÄRNUMAA lapsi võistlema!\nPärnu Kesklinna Tennisekool kutsub lapsi tennist mängima!\nPärnu Kesklinna Tennisekooli õpilased Karola Viherpuu ja Tair Usmanov on Pärnusse toonud häid tulemusi.\n10.07.21 Muhus toimunud NLI turniiril jõudis Tair finaali, kuid jäi alla Torm Heldele 8:4. Mõni nädal hiljem 24.07.21 Tallinnas NLI turniiril mis toimus Forus TKs said poisid taaskord kokku finaalis. See kord oli seis juba tihedam 7:5 4:6 10:8, kuid siiski vastase kasuks.\nKarola proovis kätt rahvusvahelisel areenil ja jõudis Vilnius Tennis Summer Academy Cup 2021 nimelisel Tennis Europe sarja turniiril üksikmängus veerandfinaali.\nTubli töö, Kesklinna lapsed!\nPhotos from Pärnu Kesklinna Tennisekool's post\nNeli meestennisisti jõudis Tallink Estonian Openil teise ringi! - Kenneth Raisma sai täna lõpuks pingetega hästi hakkama / Foto: Karmen Kärg Pärnus Tallink Estonian Openil (ITF M15) turniiril oli Eesti meestennisistidele täna hea päev: neli meest lunastas endale koha 16 tugevama sekka. Seega saab tänast võistluspäeva lugeda igati edukaks. Meeste üksik...\nPärnus!!!! Super profitennis!!!\nKaia Kanepi alustas Tallink Estonian Openil võiduga - Kaia Kanepi pärast avaringi võitu publikut tänamas / Foto: ETL Tallink Estonian Openil on naiste ITF-i turniiri auhinnafond kõrgem kui meestel - 25 tuhat USD. Esimesena asetatud on WTA esisajasse kuuluv Eesti teine reket Kaia Kanepi. Üksikmängu põhitabelis peetigi teisipäeval vaid üks mä...\nPärnus algas Tallink Estonian Open, naiste turniiril osaleb ka Kaia Kanepi - Rahvusvahelised turniirid Pärnus / Foto: ETL Täna algas Pärnus Tallink Estonian Open, mis hõlmab endas naiste ITF 25 000 USD ja meeste ITF 15 000 USD auhinnafondiga turniire. Traditsiooniliselt viimastel aastatel Pärnus toimuv ITF-i turniir on kohale meelitanud korraliku koosseisu tennisist...\nHomme näeb Pärnu Kesklinna Tenniseklubi väljakutel Kaia Kanepit võistlemas! Kaia Kanepi esimene kohtumine toimub homme pärastlõunal (mitte enne kl 15) Pärnu kesklinna 4. väljakul. Üksikmängu avaringi vastaseks on 25. aastane britt Sarah Beth Grey (WTA 558). Tulge toetama!\nHomme näeb Pärnu Kesklinna Tenniseklubi väljakutel Kaia Kanepit võistlemas! Tulge toetama!\nKõik tennist vaatama!!!!\nTäna algab Pärnus Tallink Estonian Open. Tammsaare ja Kesklinna väljakutel peetakse kvalifikatsioonimängud.\nEestlastest on täna mängimas 13 neidu ja 7 noormeest.\nTutvu tabelitega ja tule ela kaasa Eesti tennisistidele!\nWTT W25 https://www.itftennis.com/en/tournament/w25-parnu/est/2021/w-itf-est-01a-2021/draws-and-results/\nWTT M15 https://www.itftennis.com/en/tournament/m15-parnu/est/2021/m-itf-est-01a-2021/draws-and-results/\nKuulutame välja kaks lisa LINNALAAGRI vahetust! Muuda suvi Pärnus lõbusaks - tennis on lahe tule & mängi!!!\nPärnu Kesklinna Tennisekooli õpilane Amelia Vaino oli võistlustel edukas.\nAmelia osales Bulgarias toimunud Tennis Europe turniiril. Bulgaria pealinnas Sofias toimunud Dema Cup 2021 nimelisel turniiril jõudis Amelia koos paarilise Francesca De Rosa'ga (ITA) poolfinaali. Selleks tuli alistada esimesena paigutatud paari Lana Petkovic (BIH)/Aleksandra Stevanovic (SER).\nTubli töö, Amelia!\nPärnu Kesklinna Tennisekooli õpilased käisid võistlemas. 10.07.2021 Haapsalus toimunud NLIII turniiril osalesid: Eva Beljaev, Eliise Sprenk, Delisa Havik, Gerli Maruste, Patrick Siigla. Parima tulemuse tõid koju Gerli ja Patrick. Üksikmängus jõudsid mõlemad lapsed põhiturniiri poolfinaali. Eva ja Delisa jäid küll karikatest ilma, aga sellegi poolest tegid head tööd jõudes veerandfinaali. Eliise jaoks oli see esimene täispalli turniir.\nAmelia osales Gruusias toimunud Tennis Europe turniiridel. Leila Meskhi Tennis Academy Cup nimelisel turniiril jõudis Amelia koos paarilise Nelia Solovei (UKR) poolfinaali. Nädal aega hiljem Tbilisis [email protected] Cupil jõudis koos kaasmaalasest paarilise Epp Raidveega veerandfinaali.\nPärnu Kesklinna Tennisekooli tüdrukud käisid võistlemas. Muhus toimunud NLII turniiril osalesid: Eva Beljaev, Gerli Maruste, Mirell ja Meribel Kimber. Parima tulemuse tõid koju Meribel ja Mirell. Üksikmängus jõudis Meribel põhiturniiri poolfinaali samal ajal, kui noorem õde Mirell jõudis lohutusturniiri poolfinaali. Paarismängus olid õed Meribel ja Mirell samuti edukad ja koos mängides jõudsid 4 parima paari hulka.\nOleme uhked Pärnu Kesklinna Tennisekooli õpilase Karola Viherpuu saavutuste üle. Karola võitis NLII tüdrukute turniiri Pärnus 5.06.2021! See on Karola jaoks esimene, kuid kindlasti mitte viimane turniiri võit. Palju õnne võidu puhul, Karola!!!\nTäna on kõik lapsed oodatud Tammsaare Tennisehalli väljakutele kell 17:00 (A. H. Tammsaare pst. 39) tasuta tennise proovi tundi.\nTennis on lahe, tule ja mängi!🎾🎾🎾\n- Tenniseõpe lastele ja täiskasvanutele\n+372 53 449 900\nOther Schools in Pärnu (show all)\nTÜ Pärnu kolledž on Eestis teenuste juhtimise alase hariduse lipulaev juba mitu kümnendit. Pärnu kolledž pakub TÜ kvaliteedimärgiga kõrgharidust.\nTunnuslause: KUTSE HEAST KOOLIST! Visioon: Hea mainega tunnustatud õpikeskkonnaga konkurentsivõimelisi töötajaid koolitav kutseõppeasutus.\nEnd täiendama on oodatud nii algaja kui ka professionaalne jumestuskunstnik.\nPärnu Kuninga Tänava Põhikool on integreeritud põhikool, kus õppetöö toimub nii põhihariduse lihtsustatud kui ka riikliku põhihariduse õppekava alusel.\nKaasaegne kutseharidus keskkooli baasil ja tööalane täiendkoolitus erakutsekoolist!\nMake-Up Atelier Paris Estonia & Atelier Meigikool\nA.H. Tammsaare Pst 41-M6\nMAKE-UP ATELIER PARIS maaletooja Eestis & ATELIER MEIGIKOOL.\nPÄRNU VÄIKELASTEKOOL on seadnud eesmärgiks toetada arendusringides 5-7 aastasi lapsi parema koolivalmiduse taseme saavutamisel.\nTANTSULINE LAVAKUNST on stuudio vormi täitev etenduskunstide ( eelkõige tantsukunsti ) praktiseerimise ja õpetamise/õppimise kooslus. Õpivad lapsed ja noored alates 3. eluaastast.\nLiitu meie perega siin : http://parnu.waf.ee/koolist/tantsija-ankeet/


Neljas päev New Yorgis\nOlen enda jaoks uudses rahvusvahelises, peamiselt meestest koosnevas seltskonnas: kolleegid Keeniast, Elevandiluurannikult, Ghanast, Zambiast, Lõuna-Aafrika vabariigist, Brasiiliast, Uruguaist jne. Maailm avardub! Külaskäik CBSi, pärast kohtmine Village Voice´i, ABC tegelastega. Igal pool lükatakse toimetusi kokku, eriti väliskorrespondente. Televaataja keskmine vanus üle viiekümne, kuulsa "60 minuti" vaataja keskmine vanus üle 60! Ja peetakse väga prestiizhseks saateks.\nPärast kolasin läbi Chelsea, Soho ja Greenwich Village´i: tegelikult mulle meeldib New Yorgis see, mis meenutab Londonit... Küla ja samal ajal kahe sammu kaugusel anonüümsus, kui tahad. Christopheri tänava ringi õhtul siiski tegema ei hakanud, kuigi Lonely Planeti soovituste kohaselt oleks see mulle sobinud.\nÜheksa paiku hüppasin bussi. Paberrahas maksta ei saa - valeraha oht teadagi! Õnneks oli münte. Peatusi ütleb juht niisama, mingeid mikrofone ja tabloosid pole. Ühes peatuses astus välja - 6. avenüül!-- ja käis vett ostmas pirukaputkas. Teises peatuses tahtis peale ratastoolimees. Bussijuht läks välja! ja aitas venna peale, bussis pani tooli konks-turvavööga kinni. Pärast aitas välja. Jälle külasuhtlemine, mis mulle meeldib. Ei saa võrdlemata jätta: miks Tallinn on küla, aga käib suurlinna näoga ringi, eriti, mis puutub liiklust, samas kui suurlinnas suheldakse ja liigeldakse nagu külas?\nNüüd jalutan Harlemi suunas, vaatan üle Columbia Ülikooli majad, kool ise juba suvevaheajal. Päeval New York Times.\nEelviimane päev USAs\nAjakirjandusmuuseum ja: kas te olete täisealine?\nShakespeare Washington D.Cs\nUuriv ajakirjandus ja Iraagi sõda\nLenin ja veebitööriistad\nVahekokkuvõte: kas USA on see, mis ma arvasin?\nAjakirjandus ja MTÜd\nMother Jones ja seksuaalne ahistamine\nIlves Silicon Valleys\nSan Francisco, ajakirjandus ja Haight Ashbury\nDallas, õhtul San Francisco\nVeelkord NOLA ja Uus katse San Franciscosse\nNew Orleans, AIDS ja jazz\nSaksa kodu New Orleansis\nNew Orleans, äike\nTäna New Orleansi!\nKolmas päev USAs


Menukas toidukoht sulges protestiks kõrgete elektri hindade vastu päevaks oma uksed - Ärileht\nMenukas toidukoht sulges protestiks kõrgete elektri hindade vastu päevaks oma uksed\nPopulaarne burgerikohvik Grillers otsustas protestiks kõrgete elektri hindade vastu üheks päevaks oma uksed kinni panna. Toidukoha juhatuse liikme sõnul läheb kõrgete hindade tõttu väikeettevõtjate elu väga keeruliseks.\n"Sulgesime protestiks, sest hinnad ainult kasvavad ja kasvavad," rääkis Rakvere südalinnas asuva Grillersi juhatuse liige Aivo Timm. Väikeses linnas tegutsevatel väikeettevõtjatel läheb elu hindade kallinemise tõttu väga keeruliseks, möönis Timm.\nTimme sõnutsi võiks nende sõnum jõuda ka valitsuseni: "Vaevalt aga, et see neile korda läheb. Ei tea, kas nad midagi meie heaks teha saaksidki," lisas ta.\nEsialgu sulges Grillers uksed küll vaid üheks päevaks, kuid Timme sõnul ei saa enam kindel olla selles, et nad rohkem seda ei teeks. "Võtame hetkel päev korraga. Kunagi ei tea, mis veel saama hakkab," rääkis Timm Ärilehele.\nSilt Grillersi uksel:


Samm-sammult tarkuse poole: Teema "Aeg"\nViimastes eesti keele tundides rääkisime ajast. Kuulasime Rene Eespere laulu "Aeg". Lugu pärineb plaadilt "Laulupäike - kuula südamega", mille müügitulu läks puuetega laste ravi toetuseks. Arutlesime laulusõnade üle ja selgus, et lapsed on seda laulu õppinud ka muusikatunnis.\nKoostasime tahvlile mõistekaardi ajaühikute kohta:\nKa töövihikus oli tore ristsõna:\nLugesime pala "Ajanäitaja" raamatust "Kodulugu I" 2. osa. Loos saime rohkem teada ajanäitajate ajaloost:\nNüüd jagas õpetaja töölehe. Töölehe ühel pool oli ristsõna, teisel poolel sobitasime ristsõna sõnu lünkteksti. Pärast saime oma tööd kontrollida ka tahvlilt. See tore tööleht on raamatust "Sõnasõlmed":\nArutlesime, millal liigub aeg aeglaselt, millal aeg tõttab. Aja kohta on olemas vahvaid ütlemisi ja vanasõnu.\nTöövihikus sobitasime kokku vanasõnu:\nAga on ka toredaid ütlemisi aja kohta:\n- aega surnuks lööma;\n- aega teenima;\n- aega maha võtma;\n- aega parajaks tegema.\nNüüd nuputasime veel töövihikuharjutuste kallal. Need jäid ka kodus lõpetada.\nPostitaja: Marju kell 13:42\n"Liikumine ja jõud"\nÜldõpetus teemal "VIKERKAAR"\nÜldõpetus teemal "TUUL"\nTubli robootikahuviline LUISE SUSANNA!\nMõnusat lumist nädalavahetust!\nSümmeetria ja liblikad\nToredat lumist nädalavahetust!\nKuidas internetis targalt toimetada\nLoomade eluviis ja eri liikide kooselu\nPikk sündmusterohke vaheaeg ongi läbi ja aasta 201...


Venemaa kaalub riikliku reitinguagentuuri loomist - Äripäev\nVenemaa kaalub riikliku reitinguagentuuri loomist\n22. aprill 2014, 09:05\nHarry Tuul 22. aprill 2014, 09:05\nVenemaa valitsus kaalub tõsiselt riikliku reitinguagentuuri loomist, kusjuures juba sel nädalal võib ettepaneku ametlikult tõstatada esimene asepeaminister Igor Šuvalov, kirjutas ajaleht Kommersant.\nLehe andmetel kavatsetakse koostöös alternatiivsete lääne partneritega luua rahvusvaheline reitinguagentuur, mis pakuks konkurentsi maailma suurele kolmikule – Moody’s, Fitch ja Standard & Poor's.\nKommersandi andmetel pidi vastav arutelu toimuna Šuvalovi eestvedamisel juba eelmisel reedel, kuid lükati edasi sellele nädalale. Aprilli alguses avaldas Šuvalov intervjuudes Forbes’ile ja Die Weltile arvamust, et juhtivad reitinguagentuurid „on lääne valitsuse mõju all ning on juba saanud signaale, et alandada Venemaa reitingut“.\nAsepeaministri kommentaar järgnes märtsi lõpus Venemaad tabanud reitingulangusele kõigi kolme suure agentuuri poolt. Moody's, Fitch ja Standard & Poor's põhjendasid seda Venemaa majanduse nõrgenemisega seoses USA ja EL santsioonidega ning geopoliitiliste riskide kasvuga Ukraina kriisi taustal.


Smart-ID jõudis 30 000 kasutajani, mobiil-ID-l kulus selleks viis aastat | Digigeenius\nSmart-ID jõudis 30 000 kasutajani, mobiil-ID-l kulus selleks viis aastat\nEestis on mõne kuuga Smart-ID kasutusele võtnud juba 30 000 inimest. Kokku on Smart-ID kasutajaid Baltikumis üle 100 000. Mobiil-ID saavutas Eestis sama suure hulga kasutajaid viie aastaga.\nMobiil-ID leviku juures on siiski vaja arvestada, et selle hankimine on olnud mõnevõrra keerulisem kui Smart-ID puhul, kuna on selleks on vaja uut SIM-kaarti ning maksta riigilõivu. Sellest on ilmselt tulenenud ka Mobiil-ID aeglasem levik.\nKõikidest Smart-ID kasutajatest on pea 50 000 Lätist, 23 000 Leedust ja 30 000 Eestist.\nSK ID Solutionsi lisateenuste ärijuhi Liisa Lukini sõnul on 100 000 Smart-ID kasutaja piiri ületamine paari esimese kuuga väga hea tulemus: “Arvestades, et Läti on SK ID Solutionsi jaoks uus turg, on 50 000 sealset kasutajat eriti rõõmustav saavutus. Head meelt teeb ka kasutajate väga positiivne tagasiside Smart-IDle. Seda eriti just Lätis, kus siiani praktiliselt puudus mugav elektrooniline autentimisvahend.”\nLisaks SEB Pangale, Swedbankile ja teistele e-teenustele on tänasest alates võimalik Smart-ID’d kasutada ka uuenenud DigiDoc portaalis ning äriinfo andmebaasis E-Krediidiinfo.ee. Peatselt lisandub ka LHV pank.\nMärksõnad: autentimine, mobiil-id, Smart-ID


Tervise on-line viktoriin - Viljandimaa Tervisedenduse Tervisetuba\nKontakt\tTervisen�ukogu\tTegevusvaldkonnad\tAasta tervisedendaja Metoodilised materjalid\tKoost��\tSafe Community\tKampaaniad\tTervise on-line viktoriin»\tM�ng 1\nLingid\tIntranet\tOtsing\nTervise on-line viktoriin 2012/13 õ/a. AASTA ON-LINE VIKTORIINI VÕITJAD\nPalju õnne Viljandi Kaare Kool võistkonnale SIPSIKUD\nJuhendaja: Annika Mumm\nPalju õnne Mõisaküla Kool võistkonnale TELEFONIPOST\nJuhendaja: Enn Raieste\nPalju õnne Viljandi Kesklinna Kool võistkonnale VIRMALISED\nKirke Katariina Siimso\nJuhendaja: Ester Sims\nPalju õnne Tarvastu Gümnaasium võistkonnale TERVED\nJuhendaja: Kaja Kärp\nAuhinnad antakse üle Viljandi maavalitsuse Tervisetoa "Tänupäeval" 9.aprillil 2013. Võitjatele ja nende juhendajatel saadetakse kutsed e-posti teel.\nSuured, suured tänud kõigile aktiivsetele viktoriinis osalejatele ja töökatele õpetajatele, kes võistluseks koostasid küsimused ning hoolsalt neid ka hiljem hindasid!\nTERVISE ON-LINE VIKTORIIN Viljandimaa 5-7kl õpilastele – kohtumiseni taas 2013/14 õ/a.\nOsaleda võivad Viljandimaa koolide 5-7kl õpilased, 3-5 liikmeliste võistkondadena. Üldvõitjate arvestusse saamiseks peab osalema kõigis voorudes, samas kooseisus ja sama võistkonna nimega. Arvestus toimub võistkondade vahel.\nMängus osalemiseks mine Viljandi maavalitsuse Tervisetoa kodulehele http://viljandimaa.ee/tervis/ ja kliki kirjele “TERVISE ON-LINE VIKTORIIN” ja seal vastava mängu lingile. Edasi saad avada küsimustiku. Küsimustikus täida alati kõik väljad. Kui oled küsimustele vastanud vajuta kindlasti nupule “saada” (submit) mille järgselt saad kinnituse, et Sinu vastused on jõudnud kenasti hindajateni.\nOn-line viktoriini info ja täpsustused: tervisetuba@viljandimaa.ee\nTervise On-line viktoriin toimus Viljandimaal esimest korda 2007/08 õppeaastal, Viljandimaa TEK võrgustiku algatusel. Kui esimesel aastal osales mängus kümmekond võistkonda siis 2009/10 õppeaastal osales mängus juba 91 võistkonda, kellest jõudis 63 võistkonda ka võiduka lõpuni. Tervise On-line viktoriini ideeautor Marten Rohelpuu Võhma Gümnaasiumist\nInnukad osalejad 2012/13 õppeaastal\nInnukad osalejaid 2011/2012 õppeaastal Võitjad 2010/11\nInnukad osalejaid 2010/2011 õppeaastal Võitjad 2009/10\nInnukad osalejad 2009/10 õppeaastal\nInnukad osalejad 2008/09 õppeaastal


23.08.10218 (2005) Viimane rukkiemapäev toob sygise - Maavalla Koda\n23.08.10218 (2005) Viimane rukkiemapäev toob sygise\nKolmapäeval, 24. põimukuud (24.08) on viimane rukkiemapäev, rahvakalendris tuntud kui pärtlipäev, pärtmisepäe, pärtespäiv, pärdläsepäe, pärdipääv, samuti ryätegemise emä ja rohu päev.\nTegemist on viimase rukkikylvi tähtpäevaga. Sarnaselt eelmiste rukkiemapäevadega on siingi soovitav kylvata kolm päeva enne ja kolm pärast pyha. Seitsmepäevase kylviaja keskel on aga pyhaks peetud emapäev, mil põllule ei minda.\nKui vaadata ilmaendeid ja muid loona märke, mis viimase rukkiemapäevaga seotud, võiks seda tinglikult pidada saartel suve ja mujal sygise emapäevaks. Emmastes on seda otsesõnu nimetatud esimeseks sygispäevaks.\nKypseks on saanud pähklid ja seened vohavad. Pääsukesed löövad parvedesse ja saabuvad esimesed hallad. Ussid ja karud jäävad uimaseks. Päeva ilm ennustab ette saabuvat sygist – päeva ilm pysib terve sygise.\nViimase rukkiema päeva paiku on tehtud lammastele lehiseid – talisöödaks mõeldud lehtpuuvihtu. Samuti on päeva peetud lambapygamise jaoks heaks.\nOn vana komme proovida pärtlipäeval kaalikaid. See komme on pärit ajast, mil viljakasvataja-vaim tuli yhe pere juurde ja käskis ikka pärtlipäeval kaalikaid mekkida, sest siis saavad need head magusad.\nKaalikas teadagi jõudis meie toidulauale ysna hiljuti ja tõrjus koos kartuliga kõrvale naeri. Aga olgu ta naeris või kaalikas, viimasel rukkiemapäeval võiks seda maitsta ikka.


Euroopa karikavõistluste mitmevõistluse superliiga toimub järgmisel aastal Eestis 15. juuni 2012\nEuroopa Kergejõustikuliidu täitevkomitee otsustas anda Eestile Euroopa karikavõistluste mitmevõistluse superliiga korraldamisõiguse.\nTäna toimub heitjate seeriavõistluse III etapp 14. juuni 2012\nHeitjate seeriavõistluse kolmas etapp toimub neljapäeval Tallinnas TTÜ staadionil ja Audentese staadionil.\nHans-Christian Hausenberg alistas 34 aasta vanuse TV 10 Olümpiastarti mitmevõistluse rekordi 14. juuni 2012\nKrossijooksu Eesti meistrid Viljar Vallimäe ja Evelin Talts stardivad 41.jooksul ümber Harku järve 14. juuni 2012\nKolmapäeval toimub Haapsalu raudteejaama perroonil kaugushüppevõistlus 14. juuni 2012\nKolmapäeval, 20. juunil toimub Haapsalus rahvusvaheline kaugushüppevõistlus Haapsalu raudteehüpped.\nVaata Helsingi EMi tunnuslaulu! 13. juuni 2012\nSoome bändi The Rasmuse singel "I'm a Mess" valiti Helsingi EMi tunnuslauluks.\nAhto Tatteri ja Urmas Randma avalik esinemine toimub neljapäeval 13. juuni 2012\nVajalik eelnev registreerimine! Neljapäeval, 14. juunil jagavad Tallinna Spordihallis oma kogemusi Ahto Tatter ja Urmas Randma.\nTäna algas TV 10 Olümpiastarti finaalvõistlus Kose staadionil 12. juuni 2012\nBalti matš: Kätlin Tõllassonilt Eesti juunioride rekord 11. juuni 2012\nEesti saavutas Balti matšil Läti (319 p) ja Leedu (275 p) järel 3. koha (228 p). Kui Läti ja Leedu olid kohal parimas rivistuses, siis Eesti koondisel jäid mitmed tipud erinevatel põhjustel võistluselt kõrvale.\nJuunioride EM Tallinn 2011 võitis suhtekorralduse eest pronksmuna auhinna 11. juuni 2012\nRasmus Mägi jooksis Huelvas isikliku rekordi 08. juuni 2012\nRasmus Mägi jooksis Hispaanias Huelvas toimunud rahvusvahelistel võistlustel 400 m tõkkejooksus uue isikliku rekordi 49,98 ning saavutas kolmanda koh.\nLaupäeval toimuvad Türil Eesti noorte teatejooksude meistrivõistlused 08. juuni 2012\nLaupäeval, 9. juunil toimuvad Türi staadionil Eesti noorte teatejooksude meistrivõistlused.\nEesti koondis võistleb reedel ja laupäeval Balti maavõistlusel 07. juuni 2012\nLISATUD LINK TULEMUSTELE\nTiidrek Nurme võitis USA-s 1500 meetri jooksu 04. juuni 2012\nTiidrek Nurme võitis 2. juunil USA-s Lõuna-California regionaali meistrivõistlustel nimega Jim Bush Classic 1500 meetri jooksu ajaga 3.43,44, teatas Jooksuportaalile Nurme treener Harry Lemberg.\nTulemused Eesti-Soome-Rootsi mitmevõistluse maavõistluselt 03. juuni 2012\nEesti meeskond juhib avapäeva järel Eesti-Soome-Rootsi matši mitmevõistluses 02. juuni 2012\nEesti meeskond võitis avapäeva ligi 500 punktiga Soome ja Rootsi ees. Individuaalses arvestuses hoiab teist kohta Kaarel Jõeväli (3963 p) ja tublil kolmandal positsioonil Hendrik Lepik (3904 p), juhib rootslane Fabian Rosenquist (4033 p).\nPühapäeval toimub olulise tähtsusega heitjate seeriavõistlus 01. juuni 2012\nHeitjate seeriavõistluse teine etapp toimub pühapäeval Tallinnas TTÜ staadionil ja Audentese staadionil. Sel korral on võistlusel enam kaalu kui tavaliselt, kuna see on teisipäeval Tartus toimunud BIGBANK Kuldliiga etapi kõrval teiseks Helsingi EMi katsevõistluseks meeste odaviskes.\nIn memoriam Martin Kutman 31. mai 2012\nOlümpiasuvi algas valusa kaotusega. Ootamatu surm viis igavikuteele meie tegusa kergejõustikunestori, viljaka treeneri, erudeeritud pedagoogi.\nBIGBANK Kuldliiga suvehooaja avaetapil võidutses Gerd Kanter 30. mai 2012\nTeisipäeval, 29. mail Tartus Tamme staadionil toimunud BIGBANK Kuldliiga suvehooaja avaetapil näitas head minekut Gerd Kanter, kes meeste kettaheites võttis ülekaaluka võidu viimasel katsel heidetud 65.22-ga.\n« Eelmine Järgmine » 1 2 ... 90 91 92 93 94


Rindeoperaator Ivar Heinmaa. Kus põrgus sa jälle käisid!? - Literature - Books Uued raamatud\nLähivaade elu ja surma piiril töötavast rindeoperaator Ivar Heinmaast\nMadis Jürgeni poolt meisterlikult kirjutatud dokumentaalžanris elulooraamat kümnetes maailma sõjakolletes töötanud rindeoperaator Ivar Heinmaast, kes on juba üle kahe dekaadi olnud Soome telekanal YLE korrespondent. Ta on töötanud ligi sajas riigis, et vahendada maailmale seda, mille poole tavakodanik ei tihka tihtipeale pilkugi pöörata. Teos annab tempokalt elulise ja inimliku lähivaate Ivar Heinmaa elust rindeoperaatorina keset sõjakoledusi, elu ja surma piiril veedetud hetkedest, iseenda ja kaaslaste õnnelikest või õnnetutest lugudest ning ka kodusest argielust, mis jääb kahe rindekolde külastamise vahele. Võimas, kaasahaarav ja kainestav lugemine. Raamatus kasutatud fotode autorid: Niklas Meltio, Sergey Kozlov, Antti Kuronen, Liisa Karvinen, Jaana Kanninen, Mika Mäkeläinen, Vesa Toijonen, Hannu Väisänen, Katri Makkonen, Juha Portaankorva, Ari Lehikoinen, Juri von Bonsdorff, Olli-Pekka Sulasma ja Priit Grepp.\nAuthor(s): Madis Jürgen\nYou're reviewing: Rindeoperaator Ivar Heinmaa. Kus põrgus sa jälle käisid!?\nIvar Heinmaa on minu jaoks kahtlemata tõeline ajakirjanik, kelle taolisi Eestis enam väga palju järele ei ole jäänud. Ja kindlasti on ta maailmatasemel rindeoperaator. Kuid selline operaator, kes on ühtlasi väga hea ajakirjanik. See, et me tema töö tulemusi Eestis vähe näeme, on meie üks suur häda – me ei oska hinnata oma inimesi, maailmatasemel professionaale. Ivari tasemele ei ole Eestis kõrvale panna mitte kedagi ning kõik võiksid temalt palju õppida. Portreeraamatute haltuurakuhilas on raamat Ivarist kahtlemata silmapaistev positiivne erand, mida kõigil lugeda soovitan. Raamat jutustab Ivari lugu erinevates pingekolletes kogetust inimlikult ja lihtsalt, vaheldumisi tema enese eluteega. See on väga hea vorm mõistmaks Ivari töö tohutut väärtust, mõistmaks tema jutustatud lugu.


Osaajaga doktoriõpe Greater London - Osaajaga doktoriõpe 2018\nOtsi Osaajaga doktoriõppe võimalusi Greater London siit. Parimad Osaajaga doktoriõppe õppimisvõimalused Greater London ja info ülikoolide kohta!\nOsaajaga doktoriõpe Greater London ja kogu info ülikoolide ja õppeprogrammide kohta siit!\nLeia siit kiiresti ja lihtsalt kogu info Osaajaga doktoriõppe programmide ja võimaluste kohta Greater London ! Võta ülikoolidega otse ühendust!\nKõik (36) Doktoriõpe (31) DBA (4) Haridusvaldkonna doktor (1)\nLink to and share "Osaajaga doktoriõpe Greater London - Osaajaga doktoriõpe 2018"