Kuidas on kulgenud pealinna silmapaistvaim kinnisvaraprojekti Skyoni ehitus? - Kinnisvarauudised\nAutor: Äripäeva eriprojektide toimetus • 28. aprill 2021\nAutor: Ehitustrust AS\nTallinna kesklinna vaieldamatult silmapaistvaim kinnisvaraprojekt on Maakri tänava algusesse kerkinud 26-korruseline büroohoone Skyon, mis paelub oma originaalsuse, elegantsuse, värvide ja julgusega. 95 meetri kõrguse hoone omanik on kinnisvarainvesteeringute ettevõte Capital Mill OÜ, projekteerija KOKO arhitektid OÜ ja ehitaja Tallinna Ehitustrust OÜ.\nCapital Milli partner ja arendusjuht Tanel Samuel tõdeb, et Capital Millil puudus varajasem kogemus kõrghoonete arendamisel, kuid kohanemine on olnud tänu ettevõtte enda töötajatele ja ehitusmeeskonna suurepärasele koostööle kiire. Skyoni rajamise otsus sündis kiirelt – 2017. aastal ostis Capital Mill detailplaneeringuga kinnistu ning juba 2018. aastal löödi kopp kõrghoone ehituseks maasse.\nRääkides konkreetse projekti ebaharilikkusest, toob Samuel välja nii-öelda maa-alused tööd. Kuna ehitusalune pind on väike, vaiasid oli vaja paigaldada aga väga palju, pidi mulla sealt piltlikult öeldes supilusikaga välja kaevama. Lisaks pidi ehitaja muutma naabermajade säästmiseks vaiade surumise tehnoloogiat. „Suurimad raskused ongi olnud maa-alune osa, kus väga väikesele territooriumile oli vaja paigaldada 86 vaia, samuti „punnseina” paigaldus, mis tekitas emotsioone naabrites. Rohket tähelepanu on nõudnud ka fassaad, aga suurim väljakutse on olnud Covid-19, mis on mõjutanud tööde graafikut, materjalide kättesaadavust, hindasid ning üürnike otsuseid. Esialgset graafikut muutis see viis kuud.”\nBIM-mudelis projekteerimine on oluliselt protsessi lihtsustanud\nHoone on projekteeritud BIM-süsteemis, mis võimaldab Samueli sõnul juba väga varajases staadiumis kõikvõimalikud kommunikatsioonikonfliktid ära lahendada ja teha täpse kuluarvestuse materjalide osas. „Arvame ise, et kui tellija on teadlik, kes teab täpselt, mida ta projektilt ootab, on kõigil osapooltel kergem. Usun, et Capital Milli meeskond just selline ongi ning tänu sellele on meie koostöö projekteerijate ja ehitajatega olnud väga ladus. Ja muidugi on siin oluline roll BIM-mudelil, sest mängisime seal projekti juba projekteerimise käigus läbi ning ehitama hakates juba teadsime, mis ees ootab.”\nTa lisab, et eks ikka igas hoone ehitamise arendusstaadiumis olid omad keerulised ajad ja otsused, kuid kinnisvaraarendusele omaselt on kõige alus ikkagi müük. „Ehk kui üürnikke jagub ja maja on nendega kaetud, on kõik ülejäänud probleemid nii-öelda meeldivad probleemid, mis tuleb lihtsalt töö käigus lahendada. Kui üürnikke poleks, oleks suurim probleem kindlasti projekti finantseerimine. Samas on ka siin plussiks BIM-i kasutamine, mis annab selge ettekujutuse nii omanikule, ehitajale kui ka üürnikele, milline hakkab neid huvitav detail, sõlm, ruum või muu osa majast välja nägema. Üürnikud saavad plaanide kohaselt sisse kolida augustis 2021.”\nMustriline LED-valgusega fassaad teeb maja nähtavaks üle linna\nMaakri 30 paikneva Skyoni büroohoone näol on tegemist silmapaistvaima kõrghoonega Tallinna kesklinnas, mis eristub teistest Tornimäel asuvatest kõrghoonetest köitva ja omanäolise arhitektuuri poolest. Maja fassaadi ehivad värvilised ja mängulised kujundid, mis lähemal vaatlusel moodustavad korduva mustri. Kujundite vahele on kavandatud LED-valgusribad, mis tekitavad õhtuhämaruses majale romantilise ilme. Fassaadi kolmnurksed aknad kaitsevad liigse kuumuse eest, pakkudes samal ajal kauneid vaateid Tallinna linnale.\nSkyonis hakkavad asuma kaasaegsed ja kvaliteetsed bürooruumid nii väikestele kui ka suurtele ettevõtetele. Majas on kavandatud neli lifti, millega saab kiirelt erinevate korruste vahel liikuda, samuti keerdtrepid, mis erinevaid korruseid omavahel ühendavad. Viienda korruse eripäraks on suured väliterrassid, aga kõige eksklusiivsemad ja parima vaatega büroopinnad paiknevad 21.-26. korrusel.\nHoone eriline fuajee saab olema majesteetlik, ent hubane: tegemist on 11,5 meetri kõrguse ruumiga, mida ehivad valgustid ja administraatorite selja taga laeni kõrguv suur LED-ekraan. Fuajee üks sein imiteerib kaljuseina, mida kaunistab roheline taimestik. Fuajeesse tulevad istumiskohad. Kõrghoone alla on kavandatud köetavad parkimiskorrused, kus asuvad ka ruumid jalgratastele. Lisaks on parkimiskorrustel tualetid ja duširuumid.\nSkyon kuulub 100% Capital Milli omanikele, kaasinvestoreid kaasatud ei ole. Tänaseks on juba ligi 85 protsenti pilvelõhkujast lepingutega kaetud. Ankurrentnikuks saab Coop Pank, mille üks suuremaid aktsionäre on muide Capital Mill, kes ka ise majja kolib. Skyonist saab tõenäoliselt eelkõige finantsvaldkonna ja IT-klastri maja.\nFaktid Skyoni büroohoone kohta:\n* aadress Maakri 30, Tallinn\n* 26 korrust\n* 8400 m2 üüripinda, väikseim büroo alates 34 m2\n* torni täiskorruse pindala 300 m2\n* esimesel korrusel asub kaks äripinda kogupindalaga 240m2\n* sihvakam torniosa algab viiendalt korruselt\n* 4 kiiret lifti\n* 2 köetavat maa-alust parklakorrust\n* 11 meetri kõrgust vastuvõtuala ilmestab kaljusein, kus on koha leidnud ronitaimed ja laeni kõrguv LED-ekraan\n* ehitusaeg veebruar 2019 kuni suvi 2021\n* arhitekt KOKO arhitektid OÜ\n* ehitaja Tallinna Ehitustrust OÜ


KÕRVAKLAPID VERISHIELD VS130 @ Angroo Ehitus OÜ\nKÕRVAKLAPID VERISHIELD VS130\nHoneywell Howard Leight VERISHIELD 100 seeria passiivsed kõrvaklapid on loodud pakkumaks maksimaalset kaitset, olles samalajal mugavad ka pikaajalisel kandmisel. VERISHIELD 100 seeria kõrvaklappidel on reguleeritav kergekaaluline metallkonstruktsiooniga peavõru, mis sobib igas suuruses peale. Kõrvaklappide pehmendused on tehtud mugavast memory foam materjalist, mis võimaldab neid kasutada, ilma ebamugavustunnet tundmata ka pikaajaliselt. Kõrvaklappide padjad on tavapärasest 16% suuremad, tänu millele on need mugavad kanda ka suuremate kõrvadega ning kuuldeaparaadiga inimestel.\n> SNR 35 dB\n> vastupidav metallkonstruktsiooniga peavõru\n> peavõrul pehmendus\n> reguleeritav peavõru\n> kõrvapadjad on pehmest memory foam-ist\n> kaal 275 grammi\n> AS/NZS 1270:2002\n> EN 352-1:2002


Seened 1966 -- Raamatukoi raamatupood\nKoostanud Kuulo Kalamees\n327-leheküljeline ümbrispaberiga tavaformaadis ja kõvas köites raamat\nEestis kasvab ligikaudu 1700 liiki palja silmaga hästi nähtavaid seeni. Nendest on söödavaid liike umbes 300, millest 100 liiki väärivad eriti kasutamist laialdase leviku ja heade maitseomaduste tõttu.\nMeie seenesõprade poolt korjatakse aga umbes paarkümmend liiki seeni. Käesolev raamat tutvustab Eestis esinevaid tähtsamaid söödavaid ja mürgiseid seeni. Kõikide tähtsamate seeneliikide kohta on antud kirjeldused, levik Eestis, üldlevik, kasutamine ja toodud sarnased liigid, mis aitab vältida võimalikke vigu seente määramisel. 56 värvitahvlil on kujutatud 218 seeneliiki, peale selle veel terve rida must-valgeid jooniseid.\nKäesolev käsiraamat on suunatud seenekorjajate suurtele hordidele, et neid abistada liikide tundmisel ja neid ergutada koguma rohkem liike.\nKaane kujundanud Heldur Viires\nIllustreerinud Eduard Maaser


Eesti Vabadussõja kronoloogia – Vikipeedia\nEesti Vabadussõja kronoloogia on ülevaade Eesti Vabadussõja sündmustest kuupäevaliselt 1918, 1919. ja 1920. aastal.\nHarold Alexander (juuni 1919)\n28. november 1918:\n7. jaanuar 1919:[a]\nPõhja Pojad (500).\n13 800–14 000 haavatut\nvähemalt 35 000 langenut & haavatut\n10 000+ vangilangenut & ülejooksikut\n3. november – Saksamaal Kielis algab sõjalaevastiku madruste ülestõusuga Novembrirevolutsioon, mis levib üle Saksamaa.\n8.–11. november – Tallinnas toimub tööseisak, mis laieneb üldstreigiks.\n9. november – Saksa keiser Wilhelm II loobub troonist ning Saksamaa kuulutatakse vabariigiks (Weimari vabariik).\n10. november – Saksa Põhjakorpuse komandör kindral Adolf von Seckenforff annab Eestimaa kubermangukomissarile, Eesti Ajutise Valitsuse peaministri asetäitjale Jaan Poskale loa Eesti Ajutise Valitsuse ja Maanõukogu tegevuse jätkamiseks.\n10.–11. november – Petrogradis toimuvad VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee koosolekud, kus kuulutatakse välja eesti kommunistide mobilisatsioon oma võimu taastamiseks Eestis.\nSaksamaa sõlmib Antandiga Compiègne'i rahulepingu, mis lõpetab Esimese maailmasõja. Antandi kontrollkomisjon annab Saksa vägedele käsu viibida Baltikumis määramatu aeg.\nEesti Ajutine Valitsus alustab uuesti tööd. Valitsuse eesotsas on ajutiselt välisminister Jaan Poska.\nSaksa võimude loodud Omakaitse saadetakse laiali. Selle asemel moodustatakse Eesti Kaitse Liit (edaspidi "Kaitseliit"), mille ülemaks määratakse kindralmajor Ernst Johannes Põdder.\n11.–14. november – Saksamaa esindajad annavad kõrgema poliitilise võimu üle Eesti Ajutisele Valitsusele.\nÖösel võtavad Tallinnas asuvad politseijaoskonnad Saksa vägedelt võimu üle. Seda päeva loetakse ka Eesti politsei asutamispäevaks.\nKinnitatakse Eesti Ajutise Valitsuse II koosseis, pea- ja siseministriks jääb Poolas vangistuses viibiv Konstantin Päts.\nEesti Ajutine Valitsus otsustab moodustada regulaarsõjaväe, mille juhtorganiks saab peastaap kindral Andres Larka juhtimisel.\nTallinnas toimub töölisdemonstratsioon, mille Saksa väed laiali ajavad.\nPaljud Tartu kooliõpilased astuvad Kaitseliitu.\n12.–15. november – Tallinna tööstusettevõtetes toimuvad tööliste saadikute nõukogu valimised, millega bolševikud valmistuvad pärast Saksa vägede lahkumist võimu üle võtma.\nÜlevenemaaline Kesktäitevkomitee tühistab Saksamaaga sõlmitud Brest-Litovski rahulepingu ja selle järel Saksamaaga sõlmitud lepingud ning seab eesmärgiks sõjaeelse olukorra taastamise.\nSõjaminister Andres Larka naaseb eksiilist tagasi Tallinna.\n15. november – Petrogradis moodustatakse VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee koosolekul Eesti vallutamiseks 11-liikmeline Eestimaa Ajutine Revolutsioonikomitee, mille esimeheks määratakse Jaan Anvelt.\nPunaarmee ülemjuhataja Jukums Vācietis annab käsu alustada taganevate Saksa vägede järel pealetungi laial rindel Soome lahest kuni Ukrainani, kuid korraldusega hoiduda relvakonfliktidest evakueeruva Saksa armeega.\nEesti Ajutine Valitsus kuulutab välja ohvitseride, arstide ja sõjaväeametnike kohustusliku ja teistele vabatahtliku mobilisatsiooni loodavasse Eesti Rahvaväkke. Eesti rahvusväeosades teeninud korraldatakse ilmuma samanumbrilistesse väeosadesse. Seda kuupäeva peetakse Eesti Kaitseväe aastapäevaks.\n16.–19. november – Eesti Ajutise Valitsuse delegatsioon peab Riias läbirääkimisi Saksa Vabariigi Baltikumi ülemkomissar August Winnigiga.\nPunaarmee alustab taganevate Saksa vägede järel edasitungi.\nEesti Ajutise Valitsuse peaminister Konstantin Päts vabaneb Poola Grodno kubermangus Albertynis interneeritute laagrist.\nRiias kuulutatakse välja Läti Vabariik, mille peaministriks saab Kārlis Ulmanis.\nPunaarmee ülemjuhataja Jukums Vācietis annab käsu alustada pealetungi Pihkvale ja sealt edasi suunal Valga–Volmari (Valmiera)–Võnnu (Cēsis)–Riia. Samal päeval tungib Punaarmee Lätisse ning algab Läti Vabadussõda.\nEesti Ajutise Valitsuse delegatsioon ning Saksa valitsuse peavolinik Baltimaades August Winnig kirjutavad Riias alla võimu üleandmise lepingule, millega Saksamaa tunnustab Eesti Ajutise Valitsuse iseseisvat võimu Eestis, kuid mitte Eesti Vabariiki kui iseseisvat riiki. Seejärel võtab Eesti Ajutine Valitsus Saksa valitsuse peavolinikult Eesti valitsemise ametlikult üle. Leping hakkab kehtima 21. novembril.\nEesti Ajutise Valitsus kehtestab seadused, mis olid jõus 6. novembril (vkj 24. oktoobril) 1917 ehk enne Oktoobrirevolutsiooni.\nTallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu esitab Vene SFNV-le abipalve sõjalise abi saamiseks võitluses "kodanluse ja rahvusvaheliste imperialistide vastu".\nMaanõukogu koguneb oma esimesele istungile pärast Saksa okupatsiooni.\nEesti Ajutise Valitsuse pea- ja siseminister Konstantin Päts Poola Grodno kubermangus Albertynis asuvast interneeritute laagrist tagasi Tallinna. Eesti Ajutise Valitsuse II koosseis astub tagasi.\nEesti Ajutine Valitsus palub Suurbritanniat, et see saadaks oma sõjalaevad Eesti vetesse. Suurbritannia abivälisminister Robert Cecil avaldab Eestile toetust ja lubab sõjalist abi.\nHakkab kehtima 19. novembril sõlmitud Eesti Ajutise Valitsuse ning Saksa valitsuse vaheline võimu üleandmise leping. Saksa väeosad annavad Eestis ametlikult võimu üle Eesti Ajutise Valitsuse ning Maanõukogu asutustele.\nEesti Ajutine Valitsus otsustab moodustada Eesti Rahvaväe 1. diviisi, mille ülemaks määratakse kindralmajor Aleksander Tõnisson. Diviis koosneb kaheksast polgust:\nTallinnas paiknev 1. jalaväepolk – ülem kindralmajor Ernst-Johannes Põdder;\nTartus paiknev 2. jalaväepolk – ülem polkovnik Johan Unt;\nVõrus paiknev 3. jalaväepolk – ülem alampolkovnik Eduard-Alfred Kubbo;\nNarvas paiknev 4. jalaväepolk – ülem polkovnik Aleksander Seiman;\nRakveres paiknev 5. jalaväepolk – ülem alampolkovnik Nikolai Reek;\nPärnus paiknev 6. jalaväepolk – ülem alampolkovnik Viktor Puskar;\nTallinnas paiknev 1. suurtükiväepolk – ülem kapten Hugo Eduard Kauler;\nTallinnas paiknev ratsapolk – ülem rittmeister Gustav Jonson;\nTallinnas paiknev inseneripataljon – ülem staabikapten Nikolai Peterson.\nAlgab vabatahtlike mobilisatsioon Eesti Rahvaväkke.\n22. november – Punaarmee Põhjarinde 7. armee 6. Kütidiviis paneb toime esimese katse vallutada Narvat. Rinnet hoidvad Saksa väed löövad rünnaku tagasi.\n23. november – Eesti Ajutine Valitsus saadab peaministri asetäitja ja kohtuminister Jaan Poska ja portfellita minister Jaan Tõnissoni Soome, hankimaks vastavalt relvi ja välislaenu.\n25. november – Punaarmee Läänerinde väed alustavad rünnakut Pihkvale, sundides Saksa väed taanduma. Linnas puhkeb bolševike mäss, mille järel taandub ka Vene valgekaartlaste Põhjakorpus, mis suures osas taandub demoraliseerunult Eesti suunal. Korraliku üksusena taandub vaid rittmeister Stanisław Bułak-Bałachowiczi salk.\nPunaarmee vallutab Pihkva.\nKindralmajor Andres Larka määratakse ametlikult Sõjavägede Peastaabi ülemaks.\nEesti Ajutine Valitsus saadab Stockholmi delegatsiooni, mis palub Rootsilt sõjalist abi.\nEesti Ajutine Valitsus ning Eesti ja Saaremaa rüütelkonnad koos teiste baltisaksa organisatsioonidega sõlmivad lepingu Punaarmee rünnaku tõrjumiseks ja ühise Rahvaväe moodustamiseks. Lepingu järgi moodustatakse eraldi ka baltisakslaste väeosa.\nKinnitatakse Eesti Ajutise Valitsuse III koosseis, kus pea- ja sõjaministriks jääb Konstantin Päts.\nEelmisel päeval sõlmitud lepingu alusel kuulutatakse välja 18–45-aastaste baltisakslaste vabatahtlik mobilisatsioon.\nPunaarmee alustab Narva all pealetungi. Sellega algab Eesti Vabadussõda. Punalaevastik vallutab 586-mehelise dessandiga Narva-Jõesuu ning ähvardab Narva ümber piirata. 4. jalaväepolk ja Kaitseliidu üksused saavad käsu taanduda ning Punaarmee vallutab Narva. Lahingus hukkus Eesti Kütivägede Sõjaväelaste Nõukogu esimees Jaan Sihver. Punalaevastiku dessant ning Joala lahing tiibavate punaväelastega Narvast edelas. Pärast poolepäevast lahingut andsid sakslased korralduse linnast lahkuda. Lahkudes õhiti Narva jõe sillad. Kindralmajor Aleksander Tõnissoni juhtimisel lahkusid ka Eesti väed ümberpiiramisohu tõttu linnast.\n28. november – soomusrong nr 1 sõitis kapten Karl Partsi juhtimisel Narva suunas rindele. Pärast Partsi lahkumist jäi soomusrongi nr 1 komandöriks kapten Anton Irv.\n29. november – Eesti bolševikest koosnev Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee kuulutas Narvas välja Eesti Töörahva Kommuuni, mille Nõukogu esimeheks sai Jaan Anvelt.\n29. november – Eesti Ajutine Valitsus kuulutas välja sõjaseisukorra ning üldmobilisatsiooni, mille alla kuulusid kõik 1893–1896 sündinud (21–24-aastased) mehed.\n29. november – Valmis Eesti soomusrong nr 1, mis oli organiseeritud Johan Pitka juhtimisel.\n30. november – Punaarmee vallutas Läänerindel Pihkva, Narva suunal asusid Eesti väed kaitsejoonele Oru raudteejaam–Konju–Künnapõhja.\n1. detsember – rindele Narva suunal jõudis 1. eesti soomusrong (LRSR nr 1)\n3. detsember – 4. Jalaväepolgu allüksuste ja LRSR nr 1 vastupealetung Vaivarale\n4. detsember – sõjaline kokkupõrge taganevate saksa vägede ja Punaarmee väeosade vahel Vastseliinas\n5. detsember – Punaarmee vallutas Läänerindel Vastseliina ja Räpina.\n6. detsember – Põhjarinde 7. armee 6. Kütidiviisi väeosad alustasid Narvast pealetungi Tallinna suunal.\n7. detsember – Punaarmee vallutas Vasknarva, kust alustati pealetungi Paide suunal. Lõuna-Eestis toimus Võru lähedal Nõnovas 3. Jalaväepolgu ja Võrumaa Kaitseliidu esimene relvakonflikt läti punaste küttidega.\n8. detsember – Eesti vägede taganemine Jõhvist, Lõuna-Eestis vallutati Võru. Lahingutegevuseks Lõuna-Eestis moodustati sõjavägede I brigaad\n9. detsember – Põhja-Eestist lahkus Tallinna kaudu viimane Saksa väeosa. Punaarmee vallutas Jõhvi.\n11. detsember – Soomusrong nr 2, mis koosnes 6 vagunist ja vedurist, sõitis Karl Partsi juhtimisel Rakvere suunas rindele.\n12. detsember – Tallinna reidile jõudis Briti sõjalaevastik admiral Sir Edwyn Alexander Sinclairi juhtimisel.\n13. detsember – Eesti vägede taganemine, 3. Jalaväepolk taandus Puka piirkonda\n14. detsember – loodi Eesti Rahvaväe Operatiivstaap, mille ülemaks nimetati polkovnik Johan Laidoner.\n14. detsember – Punaarmee vallutas Tartu suunal Kooraste ja Kanepi ning Paide suunal Lohusuu, kust salk jagunes Rakke–Paide-suunaliseks ning Mustvee–Jõgeva-suunaliseks salgaks.\n15. detsember – Punaarmee vallutas Põhjarindel Kunda.\n15. detsember – Rägavere lahinguga sunniti Eesti väed Rakvere kaitselt taanduma.\n16. detsember – Punaarmee vallutas Viru rindel (algselt "Põhjarindel") Rakvere.\n17. detsember – Punaarmee vallutas Valga linna.\n17. detsember – Tallinnas toimus kohalike kommunistide mässukatse, mis kooliõpilastest kaitseliitlaste poolt maha surutakse. Sisekorra kindlustamiseks linnades ja maakondades nimetati kindralmajor Ernst Johannes Põdder sisekaitseülemaks.\n18. detsember – Punaarmee vallutas Mustvee–Jõgeva suunal, Kõnnu küla ja Torma mõisa\n19. detsember – Viljandis hakati formeerima Scouts pataljoni.\n20. detsember – Tallinnas alustati vabatahtlike vastuvõttu Kalevlaste Malevasse.\n20. detsember – Eesti Vabariigi valitsus avaldas määruse rindevõitlejatele tasuta maa andmise kohta.\n20. detsember – Punaarmee alustab pealetungi Tapale, ligi nädal aega toimuvad lahingud Viitna–Kadrina–Neeruti joonel.\n21. detsember – Punavägede lähenemisel Tartule, lahkuvad eesti väed Tartust enne 7. armee 2. Novgorodi kütipolgu väeosad punaüksuste sinna jõudmist. Suurem osa Tartu kaitseks määratud 2. jalaväe polgu allüksustest deserteerus.\n22. detsember – Eesti väed taganesid Põhja väerindel Udriku mõisa – Porgaste küla liinile, Lõuna-Eestis hõivasid punaväelased Eesti vägede poolt mahajäetud Rakke ja Vägeva raudteejaama.\n23. detsember – loodi Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja ametikoht, kelleks nimetati polkovnik Johan Laidoner. Ernst Johannes Põdder määrati riigi sisekaitseülemaks.\n23. detsember – Eesti vägede 32 meheline dessantrood maabus Kundas, mis ka pärast väikest lahingut hõivati. Eestlased taganesid veel samal päeval laevadele tagasi. Punaarmee asus pärast dessanti oma reserve suunama rannakaitsesse.\n23. detsember – Eesti vägede ja taanduvate Saksa vägede vaheline lahing Pärnumaal (Punapargi lahing). Lõuna-Eestist lahkus viimane Saksa väeosa\n24. detsember – Rahvaväe Operatiivstaabi ülemaks nimetati alampolkovnik Jaan Soots. Alampolkovnik Viktor Puskar määrati Eesti 2. diviisi ülemaks.\n24. detsember – Tapa loovutatati 7. armee, 6. Kütidiviisi punavägedele. 2. diviisi moodustamine.\n26. detsember – Aegna saare juures toimunud merelahingus langes inglise laevastiku kätte vangi vene miiniristleja "Spartak". Inglased kinkisid selle eesti mereväele. Pärast remonti kandis miiniristleja nime "Vambola".\n27. detsember – Keri tuletorni lähedal toimunud merelahingus langes inglise laevastiku kätte vangi vene miiniristleja "Avtroil". Inglased kinkisid selle Eesti merejõududele ja see sai nimeks "Lennuk".\n27. detsember – Lõuna-Eestis jäeti Eesti vägede poolt maha Mõisaküla.\n30. detsember – Karl Parts määrati Eesti soomusrongide üldjuhiks.\n30. detsember – Tallinna saabusid esimesed soome vabatahtlikud major Martin Ekströmi juhtimisel\n31. detsember – Eesti jõudude dessant alampolkovnik Hendrik Vahtramäe juhtimisel Tsitre küla juures.\n31. detsember – Eesti Töörahva Kommuun kuulutas välja 1894.–1898. aastal sündinud meeste sundmobilisatsiooni, mis teostati Narva, Tartu ja Võru piirkonnas.\n31. detsember – Punaarmee oli vallutanud ja okupeerinud ligi kaks kolmandikku Eesti territooriumist ja ähvardasid vallutada Tallinna, Paide, Põltsamaa, Viljandi ja Pärnu.\n1. jaanuar – Punaarmee väed vallutasid Tõrva\n2. jaanuar – Punaarmee väed vallutasid Kärstna mõisa\n3.–4. jaanuar – eesti väeosad alustasid pealetungi, lahingud Vetla, Priske saeveski ja Valkla juures.\n4. jaanuar – Eesti soomusrong nr 1 purustas Kehra jaama juures Punaarmee 3. Tartu kommunistliku polgu roodud (Kehra lahing), Paide suunal vabastasid Eesti väed Mösleri mõisa\n4. jaanuar – Sõjavägede Ülemjuhataja päevakäsuga kehtestati eestis "kuiv seadus", eraisikutel lubati omada 5 pudelit õlut, 3 pudelit kergeviina ja 1 pudel põletatud viina või piiritust; võõrastemajades ja teemajades keelati alkoholi hoidmine täielikult\n5. jaanuar – Lõunarindel vabastasid Eesti väed Nuia\n6. jaanuar – algas Eesti vägede vastupealetung Narva ja Paide suunal, Viru rindel vabastati Aegviidu ja Jäneda.\nHinnanguliselt oli Eesti rahvaväes sel hetkel 630 ohvitseri, 6400 tääki ja mõõka, 200 kuulipildujat ja 20 suurtükki. Punaarmeel Põhja-Eestis 4300 tääki ja mõõka ning 21 suurtükki, Lõuna-Eestis paar tuhat tääki ja mõõka ning paarkümmend suurtükki.\n6. jaanuar – enamlaste pealetung Paide suunal peatati. Soomusrongide 1 ja 2 abiga vabastasid Eesti väed Öötla, Kärstna ja Taagepera mõisa.\n7. jaanuar – Eesti väed asusid üldpealetungile Viru rindel.\n8. jaanuar – merejõudude dessant Loksale\n9. jaanuar – Viru rindel vabastati Tapa ning lõunasuunal Jõgeva ja Ruhja\n11. jaanuar – Viru rindel vabastati dessandiga Kunda.\n12. jaanuar – Viru rindel vabastati Rakvere.\n13. jaanuar – Lõuna-Eestis vabastasid Eesti väed Kaarepere raudteejaama.\n14. jaanuar – Eesti väed vabastasid soomusrongide abil tagasi Tartu linna. Enne Tartust lahkumist mõrvasid enamlased Tartu Krediitkassa keldris 33 inimest (Punane terror).\n15. jaanuar – Eesti väed vallutasid Vasknarva ja Jõhvi.\n16. jaanuar – lahingutes Valga suunal, ida pool Võrtsjärve, Ranna mõisa juures võtsid eesti väeosad vangi 2 hiinlasest punaväelast; soomusrongide pealetung peatus lõhutud Elva silla juures\n17. jaanuar – lahingutes Pagari mõisa juures võeti 50 vangi ja sõjasaagiks polgu kassa ning jõudsid Eesti väed Vaivara raudteejaamani; lahingutes Lõuna-Eestis, Võru suunal vabastati Rõula mõis ja hõivati Elva raudteejaam, Valga suunal vabastati 6. polgu poolt Leebiku mõis\n17.–18. jaanuar – Viru rindel toimus Utria dessant,\n18. jaanuar – Viru rindel Laagna lahing, vabastati Meriküla, Narva-Jõesuu ja Riigi küla; lahingutes Lõuna-Eestis, Võru suunal tungisid 2. diviisi väed Võru mõisa ja Vissi külani\n19. jaanuar – Viru rindel vallutasid soome vabatahtlikud tagasi Narva, Lõuna-Eestis, Võru suunal tungisid Eesti väed Voore mõisani\n20. jaanuar – Johan Laidoner ülendati kindralmajoriks.\n21. jaanuar – Lõuna-Eestis vallutasid Eesti väed Ruhja suunalt Valga suunas, Lätimaal Pikksaare ja Pikksaare raudteejaamaPikksaare lahing\n23. jaanuar – Viru rindel Krivasoo lahing; Lõuna-Eestis vabastati Uderna mõis\n25. jaanuar – 2. Diviisi ja soome vabatahtlike väeosade baasil moodustati Lõunarinne, mille ajutiseks juhatajaks määrati soome kindral Martin Wetzer\n25. jaanuar – Lõuna-Eestis vabastati Rõngu ja Puka\n28. jaanuar – Lõuna-Eestis vabastati Sangaste raudteejaam\n29. jaanuar – Lõuna-Eestis vabastati Räpina, Kanepi, Kurni, Varbuse mõisa; Viru rindel lahingud Ingerimaal Jamburgi maakonnas, Novaja Zaretšje küla juures\n30. jaanuar – Eesti väed lõikasid läbi Võru ja Petseri vahelise raudtee, lõigates ära Valga poolt taanduvate enamlaste taganemistee, vallutati Helme mõis ja Tõrva, Tüleoru lahing; Valga suunal vabastati Rooba mõis ja Piksaare raudteejaam\n31. jaanuar – toimus Paju lahing, kus võideti Läti punaseid kütte. Surmavalt sai haavata Julius Kuperjanov.\n1. veebruar – Andres Larka sai sõjaministri abiks, Eesti väed vallutasid Valga ja Marienburgi suunal Võru.\n2. veebruar – Lõunarindel Irboska suunal vallutasid Eesti väed Borovtsõ küla, Tarvi mõisa juures hävitati Petseri erakorralise komisjoni juures asuv polk\n4. veebruar – Eesti väed vallutasid Lõunarindel Petseri\n6. veebruar – Eesti väed liikusid Lõunarindel Piusa jõeni, kus said sõjasaagiks Punaarmee poola maha jäetud suurtükivaguni koos kahe suurtükiga, Marienburgi (Alūksne) suunal vallutasid väed Koikküla mõisa ja Koikküla raudteejaama\n14. veebruar – Eesti väed vallutasid Heinaste, Salatsi ning Irboska raudteejaama\n16. veebruar – Punaarmee alustas Volmari suunalt vastupealetungi ja vallutas Eesti piiril Liivi lahe ääres asuva Heinaste, algasid ka rahutused Muhu- ja Saaremaal.\n19. veebruar – Punaarmee vallutas Irboska.\n21. veebruar – Soome vabatahtlike Põhja Pojad vallutasid Ida-Lätis, Marienburgi (Alūksne) linna.\n22. veebruar – Punaarmee alustas uut pealetungi Eesti vallutamiseks, peatades selleks kõik teised ründeoperatsioonid Läänerindel. Kaitselahingud Viru rindel Vasknarva, Krivasoo, Narva ja Riigiküla piirkonnas; Lõunarindel vallutati Salatsi\n24. veebruaril 1919 tähistati esimest korda Eesti Vabariigi iseseisvuspäeva.\n23. veebruar – Rahvaväe Peastaap nimetati ümber Ülemjuhataja Staabiks, millele allutati ka senine Operatiivstaap kui Kindralstaabi Valitsus.\n24. veebruar – Kindralstaabi polkovnik Jaan Soots nimetati Ülemjuhataja Staabi ülemaks.\n28. veebruar – Punaarmee vallutas Lõunarindel Marienburgi\n11. märts – enamlased vallutasid Petseri ja jõudsid Võru ligidale.\n14. märts – algas Eesti vägede pealetung Pihkva ja Marienburgi suunal\n17. märts – Punaarmee pealetung Lõunarindel 2. Diviisi positsioonidele\n26. märts – Eesti Ajutise Valitsuse jqa Ingeri Rahvuskomitee vahel sõlmiti leping Ingeri väeosade moodustamiseks (Ingeri polk)\n27. märts – moodustati rahvaväe 3. Diviis\n29. märts – Eesti väed vallutasid Petseri tagasi ja Punaarmee väeosad taganesid Pihkva suunas.\n4. aprill – senine Kaitse Liidu ülem kindralmajor Ernst Põdder määrati 3. diviisi ülemaks.\n4. aprill – Kaitse Liidu ülemaks määrati Eduard Alver.\n4. aprill – Eestisse saabus Taani vabatahtlike kompanii\n5.–7. aprill – toimusid Eesti Asutava Kogu valimised.\n17. aprill – Punaarmee pealetung Lõunarindel, Võru suunal\n22. aprill – Lõunarinde 2. diviisi vastupealetung Võru – Marienburgi suunal\n25. aprill – Punaarmee vallutas Lõunarindel Ruhja ja Pikksaare, lahingud Võru, Irboska ja Petseri suunal. Viru rindel, Punaarmee kahuritule tagajärjel põles Narvas maha Joaoru linnaosa.\n1. mai – Eesti väed vallutasid taas Ruhja\n8. mai – Eesti Ajutine Valitsus lõpetas oma tegevuse ning ametisse astus Otto August Strandmani esimene vaitsus, milles Strandmanil oli ka sõjaministri portfell. Valitsuskoalitsiooni moodustasid ESDTP, Tööerakond ja Eesti Rahvaerakond.\n8.–17. mai – Punaarmee pealetung Lõunarindel 2. diviisi kaitsepiirkonnas, Rõngu piirkonnas\n12. mai – Viru rindel algasid Eesti vägede maipealetung ning Eestis paikneva Põhjakorpuse esimene pealetung Petrogradile (Operatsioon Valge Mõõk).\n15. mai – Eesti merejõudude dessant Luuga jõe suudmesse\n17. mai – Jamburgi vallutamine, Eesti merejõudude dessant Kaporje lahes Peipja sadamas\n20. mai – Raskopeli vallutamine Peipsi laevastiku divisjoni poolt\n24. mai – Lõunaride vägede pealetung Läti vabastamiseks Pihkva suunal, Irboska ja Pankjavitsa vallutamine\n25. mai – Eesti väeosad murdsid Irboska all läbi Punaarmee rindest, Stakelni lahing, Stakelni raudteejaama ja Pihkva vallutamine.\n26. mai – Eesti väed vallutasid Pihkva pealetungi käigus Volmari, suur osa 1. eesti kommunistlikust polgust tuli Eesti poole üle.\n27. mai – Lemsalu ja Laura vallutamine, pealetungi jätkamine – Jakobstadti suunal\n28. mai – Marienburgi vallutamine\n29. mai – Smiltene vallutamine\n30. mai – ülemjuhataja Johan Laidoner teatas Asutavale Kogule, et Eestimaa pind on täielikult vaenlasest vabastatud.\n31. mai – Võnnu ja Alt-Schwaneburgi vallutamine.\n3. juuni – likvideeriti Eesti Punaarmee.\n5. juuni – Eesti soomusrongi ja Landesveeri vägede kokkupõrkega Amata jõe silla juures algas Landesveeri sõda. Lõppes Marienburg–Jakobstadti pealetungioperatsioon Põhja-Läti vabastamisega enamlastest. Eesti väed vallutasid Kreuzburgi ja Jekabpilsi. Eesti Töörahva Kommuun kuulutas Nõukogude Venemaal oma tegevuse lõpetatuks. Eestimaa Punaarmee osad arvati 7. armee koosseisu.\n6. juuni – Landeswehr vallutas Võnnu.\n10. juuni – sõlmiti vaherahu Landesveeriga. Algasid läbirääkimised liitlasvägede esindajate vahendusel.\n14. juuni – Krasnaja Gorka operatsiooni käigus vallutasid Ingeri väeosad Krasnaja Gorka fordi\n19. juuni – vaherahu Landesveeriga lõppes. Sakslaste Rauddiviisi väed alustasid pealetungi Lemsalu lähedal. 19. ja järgmisel päeval toimus Lemsalu ja Roopa lahing.\n19. juuni – Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja J. Laidoner loobus Põhjakorpuse ülemjuhataja kohast, põhjenduseks tuues, et algselt Eesti territooriumil moodustatud ja Eesti vägede ülemjuhatusele läbi Heinrich Carl Timoleon von Neffi allunud väekoondis on täielikult Vene territooriumile asunud\n19. juuni – Läänerindel alustasid Punaarmee väed vastupealetungi Põhjaarmee vägedele Petrogradi all\n20. juuni – Landesveeri Rauddiviisi tiibkaitse purustamine Lemsalu all, Roopa alev vallutati\n21. juuni – Roopa lahing, Skangali ja Stürzenhofi mõis vallutati\n22. juuni – Eesti väed alustasid vastupealetungi Landesveerile, Võnnu all.\n23. juuni – Eesti vägede võit Võnnu lahingus, mida tähistatakse võidupühana. Võnnu ja Roopa vallutamine\n24. juuni – Segewoldi vallutamine\n27. juuni – Rodenpoisi raudteejaama vallutamine. Läti Ajutise Valitsuse uuesti võimuletulek Liepajas\n28. juuni – Versailles' rahulepingu sõlmimine Prantsusmaal\n30. juuni – eestlased jõudsid Riia alla, Ringenbergi mõisa vallutamine\n1919. aasta oktoobri Petrogradi pealetungioperatsiooni ja Krasnaja Gorka operatsiooni skeem\n1. juuli – Lõunarinde väed vallutasid Väina jõe suudme – Kiši ja Jägeli järve joone.\n1. juuli – Viru rindel ajutise strateegilise liitlasena sõdinud Vene valgekaartlaste Põhjakorpus nimetati Loodearmeeks\n3. juuli – Strazde (Strasdenhof) koolimajas sõlmiti Eesti vägede, Landesveeri ja sakslaste vägede vahel vaherahu.\n8.–18. juuli – Punaarmee 15. armee vastupealetung Pihkva vallutamiseks\n18.–26. juuli – 2. diviisi ja Soomusrongide Divsijoni pealetungioperatsioon Ostrovi, Porhovi ja Luuga suunal\n4. august – taganeva Loodearmee poolt Jamburgi mahajätmine.\n4.–11. august – Viru rindel 1. diviisi kaitselahingud, Narva piirkonnas Punaarmee 6. diviisi vastu Luuga jõe, Batrakovski oja, Aleksandrovskaja Gorka ja Kalmotka piirkonnas\n11. august – Loode-Venemaa Valitsuse moodustamine Tallinnas\n25. august – Eesti vägede taandumine Pihkvast ja Irboska kindlustatud positsioonidele asumine\n26. august – August Korgi juhitud Punaarmee 15. armee 10. Kütidiviis ja Eesti kütibrigaad vallutasid Petseri.\n31. august – Nõukogude Venemaa välisasjade rahvakomissari Georgi Tšitšerini 1. rahuläbirääkimiste ettepanek Eestile\n3. september – Irboska veretöö.\n16.–18. september – Pihkvas peeti esialgsed Eesti-Vene vaherahu läbirääkimised.\n20. september – Rahvaerakond lahkus valitsuskoalitsioonist, jättes koalitsiooni ESDTP ning Tööerakonna.\n21. september – Kindralstaabi polkovnik Jaan Soots ülendati kindralstaabi kindralmajoriks.\n28. september – algas Loodearmee teine pealetung Petrogradile, Strugi–Belaja suunal, mida toetasid Eesti üksused.\n10. oktoober – Asutav Kogu võttis vastu maaseaduse mõisate riigistamise kohta\n11.–13. oktoober – Eesti vägede esimene (sügisene) pealetung Pihkva suunal\n13. oktoober – algas Krasnaja Gorka operatsioon, Loodearmee väed vallutasid Luuga linna Petrogradi kubermangus\n13.–14. oktoober – Eesti merejõudude dessantoperatsioon Kaporje lahes Peipja sadamas\n14. oktoober – Krasnaja Gorka fordi ja Seraja Lošadi fordi pommitamine Eesti merejõudude ja Suurbritannia laevastiku poolt\n16. oktoober – Loodearmee väed vallutasid Gattšina linna Petrogradi kubermangus\n17.–19. oktoober – Eesti vägede 2. pealetungioperatsioon Pihkva suunal\n21. oktoober – Läänerindel alustasid Punaarmee väed vastupealetungi Loodearmee vägedele Petrogradi all\n24. oktoober – Kaitse Liidu ülemaks määrati polkovnik Johan Unt.\n27. oktoober – Eesti väed vallutasid Gostilitsõ küla, Krasnaja Gorka fordi pommitamine Eesti merejõudude ja Suurbritannia laevastiku poolt, maavägede pealetung Krasnaja Gorka fordile\n29. oktoober – Eesti vägede pealetung Põtalovo ja Ostrovi suunal\n29. oktoober – Loodearmee väed said Petrogradi juures lüüa ja hakkasid taganema.\n1. november – Punaarmee Läänerinde väed hõivasid Luuga linna\n5.–6. november – Eesti vägede 3. pealetungioperatsioon Pihkva suunal\n9. november – lõpetati Krasnaja Gorka operatsioon ja algas Eesti vägede tagasitõmbumine Ingerimaalt.\n11. november – Punaarmee pealetung ja Eesti vägede kaitselahingute algus Ingeri järvede joonel\n11. november – Eesti Vabariigi Valitsuse otsus demoraliseerunud ja Eesti piirile tganenud Loodearmee demobiliseerimise kohta, selle tulekul Eesti territooriumile\n18. november – Ametisse astus Jaan Tõnissoni esimene valitsus, kus sõjaministriks sai ohvitseri asetäitja August Hanko. Valitsuskoalitsioonis olid Rahvaerakond, ESDTP ning Tööerakond.\n18.–30. november – eestlased pidasid ägedaid kaitselahinguid, Viru rindel ja Ingerimaal, Krivasoo lahing.\n21.–24. november – Eesti vägede taganemine Viru rindel, Luuga jõe–Fedorovka–Kallivere–Karostelli–Saarküla joonele\n22. november – Eesti vägede taganemine Viru rindel Batrakovski oja–Aleksandrovskaja Gorka joonelt, Annenskaja–Dubrovka–Sala joonele\n28. november – Eesti Merejõudude juhatajaks sai tervislikel põhjustel lahkunud Johan Pitka asemel mereväeleitnant Johannes Herm.\n5. detsember – Tartus taasalustati rahuläbirääkimisi Nõukogude Venemaaga.\n7. detsember – Punaarmee pealetungi algus Viru rindel, läbimurde likvideerimine Eesti vägede poolt Sassika ja Uusna piirkonnas\n7.–20. detsember – Punaarmee detsembrikuise suurpealetungi tõrjumiseks kaitselahingud Viru rindel\n9. detsember – Krivasoo vallutamine Punaaarmee poolt\n9.–12. detsember – kaitselahingud Salaja Koškino küla juures Viru rindel\n13. detsember – Suur-Žerdjanka vallutamine Punaarmee poolt, lahing Dubrovka küla juures\n15. detsember – Ust-Žerdjanka vallutamine Punaarmee poolt\n16.–17. detsember – Vääska läbimurre ja Kõrgesoo lahing\n17. detsember – Viru rinde kaitselahingud Dubrovka–Sala–Koškino joonel, Koškino küla vallutamine Punaarmee poolt, Sala küla kaotus ja taasvallutamine, rünnak Orlõ ja Fedorovka külale\n20. 22. detsember – kaitselahingud Viru rindel\n28.–30. detsember – kaitselahingud Viru rindel Pljussa sillal, Sala, Fedorovka ja Karostelli küla piirkonnas.\n29. detsember – 1. diviisi ülemaks sai kindralmajor Aleksander Tõnissoni asemel polkovnik Otto Heinze.\n30. detsember – lõppes Punaaarmee viimane katse vallutada Narvat.\n31. detsember – sõlmiti Eesti Vabariigi ja Vene SFNV vahel vaherahu Tartus.\n3. jaanuar – kell 10.30 jõustus vaherahukokkulepe.\n2. veebruar – sõlmiti Tartu rahu, kell 00.45\n13. veebruar – rahulepingu ratifitseerimine Eesti Asutava Kogu poolt\n26. veebruar – Eesti sõjaväe demobiliseerimise algus.\n20. märts – Sõjavägede Ülemjuhataja institutsiooni kaotamine\n29. märts – Eesti Kaitse Liit lõpetas oma tegevuse.\n30. märts – vahetati Tartu rahu ratifitseerimiskirjad, millega Tartu rahuleping jõustus.\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 Maide 1933, IV ptk.\n↑ 3,0 3,1 3,2 Reigo Rosenthal. "Eesti Vabadussõda". Estonica, 21. august 2009. Vaadatud 13. jaanuar 2019.\n↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 4,5 4,6 4,7 4,8 4,9 EE 11 , lk 300\n↑ 6,0 6,1 6,2 Reigo Rosenthal. "Soome, Taani ja Rootsi vabatahtlikud Eesti Vabadussõjas". Estonica, 19. august 2009. Vaadatud 13. jaanuar 2019.\n↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 8,4 Traksman 1992, lk 68.\n↑ 11,0 11,1 Toivo Miljan. "Võidupüha ettekanne". Vaba Eestlane, 7. juuli 1992. Vaadatud 14. jaanuar 2019.\n↑ 23. jaanuar 2014, Scoutspataljon tähistas Pikksaare lahingu aastapäeva (lahing Pikksaare jaama pärast)\n1919, Vennad Parikased, FOTIS, Sõjas langenud soomlaste ärasaatmine Tallinna sadamast, ra.ee\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eesti_Vabadussõja_kronoloogia&oldid=5684967"\nLehekülje viimane muutmine: 30. juuli 2020, 13:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:10, 30. juuli 2020.


Ragn-Sellsi juht: end jäätmekäitlejateks nimetajad ladustavad prügi põllumaale - kuidas lasti olukord nii hulluks minna? - ärileht.ee\nRagn-Sellsi juht: end jäätmekäitlejateks nimetajad ladustavad prügi põllumaale - kuidas lasti olukord nii hulluks minna?\nRehvihunnik keskkonnaministeeriumi ees.Foto: Madis Veltman\nViimasel ajal on avalikkuseni jõudnud mitmed jäätmekäitlusega seotud juhtumid, kus näiliselt justkui seadustega kooskõlas tegutsenud jäätmekäitlusettevõtted on siiski aastaid jäätmeid Eesti metsadesse vedanud. Kellegi tegemata töö tulemusena on kannatajateks nii kliendid, partnerid, kogu aus ettevõtlus, riik ning meie seni veel enam-vähem puhas elukeskkond, kirjutab Ragn-Sellsi juhatuse esimees Rain Vääna vastuseks EPL-is ilmunud artiklile vanarehvide käitlemise probleemist.\nUmbes kuu aega tagasi lahvatas Eestis uudispomm, et ehitusjäätmete veoga tegelev Prügivedu Grupp on riigimaale ladustanud suurusjärgus jalgpallistaadioni täie ehitusjäätmeid. Seejuures küsis end jäätmekäitlejaks nimetav ettevõte selle eest klientidelt raha, vedas jäätmed ühtegi selleks vajalikku luba omamata ja keskkonnanõudeid täitmata loodusesse ning jalutas minema, jättes loodusesse veetud prügiga tegelemise riigi kaela.\nKolmapäeval jõudis uudistesse järgmine juhtum - tootjavastutusorganisatsioonid, mis pidid vastutama vanarehvide taaskasutamise eest, on vedanud rehvid põllumaale. Ja me ei räägi mõnest autokoormast - põllumaale veetud rehve on 21 000 tonni! Igal aastal tekib Eestis hinnanguliselt 11 000 tonni vanarehve. Kui võtta aluseks 16-tolline rehv, mis kaalub keskmiselt 10 kg ja on teada, et põllumaal vedeleb 21 tuhat tonni, teeb see kokku ca 2,1 miljonit rehvi. Organisatsioonid ise kutsuvad seda looduskeskkonnas asuvat põllumaad aga laoks!\nRiik maksab Raadile vedelema jäetud rehvide ümbertöötlemise eest 300 000 eurot (6) 29.03.2017\nLühidalt on lugu järgmine. Rehvide maaletoojad on aastaid maksnud tootjavastutusorganisatsioonidele MTÜ Rehviliit ja MTÜ Eesti Rehviringlus vanarehvide ringlusest kõrvaldamise eest teenustasusid. Mõlemad organisatsioonid ütlevad avalikult välja, et nad on aastaid võtnud klientidelt kaks korda vähem raha kui seda on rehvide tegelik käitlushind. Ilmselgelt ei jagu sellest rahast rehvide käitlemiseks ning seega on rehvid veetud põllumaale.\nOlukord on jõudnud nii kaugele, et keskkonnainspektsioon on otsustavalt sekkunud selle looduskeskkonna reostuse likvideerimisse. Rehvide taaskasutamist lubanud OÜ Rubronic tõlgendab seda riigipoolse sekkumisega nende ettevõtmisesse, väites, et see põllumaa on nende ladu ja rehvid nende ettevõtte vara ja kõige tipuks öeldakse, et riik oleks võinud korraldatud koristushanke raha hoopis neile anda, sest nad oleksid need rehvid käidelnud poole soodsamalt.\nKõige rohkem on selles olukorras petta saanud rehvide maaletoojad, kel oleks hetkel õigus oma raha tagasi küsida, kuna nad pole lubatud (so. rehvide ringlusest kõrvaldamist ja keskkonnasõbralikku utiliseerimist) teenust saanud. Veelgi enam, kui Rehviringlus ja Rehviliit oma kohutusi ei täida, siis seadusest tulenevalt läheb vanarehvide käitlemise kohustus tagasi rehvide maaletoojatele, kellel tuleb uuesti tasuda rehvide taaskasutamise eest ja sel korral juba reaalset turuhinda, mis on ca kaks korda rohkem, kui seni makstud summad. Väga lihtsalt öeldes nõuab riik 3 miljonilise hanke kulu sisse ca 160 rehvide maaletoomisega tegelevalt ettevõttelt.\nKindlasti on eelkirjeldatud olukordade läbi kannatada saanud ka riik ning kogu jäätmekäitlussektori usaldusväärsus ja maine. Mõlemas juhtumis seisab Ragn-Sells selgelt Keskkonnaministeeriumi ja Keskkonnainspektsiooni selja taga ja tunnustab neid otsustava tegutsemise eest.\nParaku on sarnaseid juhtumeid veel ja riigil seisab ees hulganisti tööd enne, kui saame Eesti puhul rääkida ausast ja vastutustundlikust ettevõtluskeskkonnast.


Spordi e-raamat by Birgy Lorenz - Issuu\nSisukord Spordiluule .............................................................................................................................................. 3 Tugitoolisportlase pilgu läbi .................................................................................................................... 4 Mulle meeldib iluuisutamine................................................................................................................... 6 Lemmiksportlane ..................................................................................................................................... 7 Kehalise tund ........................................................................................................................................... 8 Minu pere ja sport ................................................................................................................................... 9 Sport minu elus ..................................................................................................................................... 10 Meie kuulsused ..................................................................................................................................... 11 Eestlased olümpiamängudel ................................................................................................................. 12 Korvpall .................................................................................................................................................. 13 Jalgpall ................................................................................................................................................... 13 Rõõm liikumisest ................................................................................................................................... 14 Atleet ..................................................................................................................................................... 14 Tund kehaliseks kasvatuseks ................................................................................................................. 14 Väga kasulik tegevus ............................................................................................................................. 14 Sport kunstis .......................................................................................................................................... 15 Mängulist laadi võistluslik kehaline tegevus EHK sportimine ............................................................... 16 Spordipäev............................................................................................................................................. 16\nSPORDILUULE Sportlane on olla hea, Siis koolitükke tegema ei pea. Kui on koolis spordipäev, Rõõmsatujuga ma sinna läen. Pärast kooli mängin jalkat, kossu, spordis fännan NIKE- tossu. Trenni teen ma kõigest väest, üles lähen Everesti mäest.\n/Villy, Markus/ …………………………………………………………….\nUjun selili või krooli, kõik need stiilid ära proovin. Mängin jalkat ja ka tennist, Nendes kõikides käin trennis. Trennis käin ma iga päev, teisi sportlasi ka näen. Suvel rattaga ma sõidan, talvel kelgutades võidan. /Karl K, Trewor, Ronald/ ……………………………………………………………….\nVälismaale sõitsin, essa koha võitsin. See tunne oli väga hea, ringi hakkas käima pea. Kui essa koha saaksin veel, oleks mul siis hea meel. Olümpia võitjaks tahan tulla, ja saada seda õiget kulda.\n/Eerik, Robin, Maarek, Markus J, 4c/ Pilt: Edvin Kin ”Pelgman”\nTUGITOOLISPORTLASE PILGU LÄBI Tugitoolisport on üks maailma enim harrastatav spordiala, kuigi seda spordi alla ei paigutata. Just televiisor on see leiutis, mis võimaldab meil jälgida oma kodust olümpiamänge, jalgpalli EM-e ja muid suurturniire. Kuna suurturniirid toimuvad enamasti iga kord eri paigus, siis ei ole kõigil inimestel võimalik alati seda spordisündmust koha peal jälgida. Põhjuseid on erinevaid: kas ei ole piisavalt raha või sihtkoht liiga kauge. Seepärast kantaksegi spordisündmuseid üle läbi TV, et kõigil inimestel oleks võimalik jälgida, kuidas just tema lemmiksportlasel läheb. Minule ja minu perele meeldib kõige enam jälgida Eesti sportlaste tegemisi suurturniiridel. Kõige rohkem ootame just olümpiamänge, sest meie usume, et olümpiamängud on kõige tähtsamad spordiüritused maailmas, sest nii saavad sportlased oma taset võrrelda teiste maailma sportlastega. Me loodame, et eestlased saavutavad ka edaspidi häid tulemusi. Minu arvates on kõige huvitavam spordiala jalgpall, sest kunagi ei saa kindel olla, kuidas mäng lõpeb. Kõige parem on mängu jälgida telekast, sest et kodus ei ole sellist müra, nagu on see staadionil, ning kui ära väsid, võid sa kohe minna voodisse magama. Olen käinud ka staadionil matše vaatamas, kuid eelistan jalgpalli kodus vaadata, sest nii on palju mugavam. Kuid igal heal asjal on ka oma halvad küljed. Nimelt kui inimesed vaatavad pidevalt telerit ja ei liiguta ennast piisavalt, muutub nende füüsiline vorm kehvaks ja tekivad erinevad haigused. Siin ma kutsun rahvast üles tasakaalustama oma telerivaatamist tervisespordiga, sest nii elavad inimesed kauem, kui ise ka sporti teevad.\n/Henrik Paide, 9B/ Pildid: karikad 2008 kooli Spordiblogist\nSport on popp! SPORT ON POPP, SPORT ON POPP. Jalad teevad hipp ja hopp! Tervislikult sööma peame, seda me ju hästi teame. Liikuma peab värskes õhus, siis on mõnus tunne kõhus. Tule valge lumi, tule kohe terve kuhi. Siis ma lumememme teen, ja siis pärast teise veel. Nüüd ma lähen kelgutama, ei, see tundub päris jama. Nüüd ma võtan hoopis suusad, ja en sportlaseks siis muudan. /Mari-Liis, 9c/\nPildid: Jaanus Paulus „Trossit ja Trosit“ ning 7K ülevaatenäitus, Martin\nMULLE MEELDIB ILUUISUTAMINE Minu peres on lemmikspordialaks iluuisutamine. Igakord, kui televiisorist tuleb iluuisutamine, on minu pere alati seda vaatamas ja neid on peaaegu võimatu teleka eest ära saada. Mõned aastad tagasi käisin ma oma perega Saku Suurhallis iluuisutamise MM-i vaatamas. Minu ema on iluuisutamise koha pealt juba nii targaks saanud, et ta võiks ise üks kohtunikest olla ja neid graatsilisi võistlejaid hinnata. Mu emale meeldivad Prantsusmaa iluuisutajad, kuigi minu arvates on Venemaa iluuisutajad samuti päris osavad. Mulle meeldib iluuisutamist jälgida sellepärast, et iluuisutamine on väga ilus ja keeruline spordiala ning iluuisutajad jääl on nagu luiged, kes liuglevad peegelsiledal merel. Iluuisutajatel on alati väga kaunid kostüümid. See, kuidas nende kostüümid sõidu ajal lehvivad ja lendlevad, on üpris põnev vaatemäng. Kostüümid aitavad ka nende tantsude teemadest paremini aru saada ja tantsude teemad võivad olla väga erinevad. Jäätantsude muusika on ka erinev, mis teeb asja veel põnevamaks. Minu ja mu pere arvates on iluuisutamine maailma kõige huvitavam ja ilusam spordiala. Iluuisutamine on spordiala, mida on minu arvates põnev jälgida ja kui on terve pere koos, on seda veelgi lõbusam tugitoolist harrastada. Perega koos iluuisutamise vaatamine on peaaegu juba meie peretraditsioon. Iluuisutamine pakub nii silmailu kui ka põnevust. /Grete Raudsepp 8B/\nPilt: Tatiana Volosozhar and Maxim Trankov harjutavad 2014 olümpiamängudeks, Olympic.org\nLEMMIKSPORTLANE Minu lemmiksportlane on Markko Märtin. Markko on esimene eestlasest rallisõitja, kes on võitnud autoralli maailmameistrivõistluse etapi. Hiljem on ta võitnud veel 2003.aastal Soomes ja 2004.aastal Mehhikos, Prantsusmaal ning Hispaanias. Ta alustas võistlemist 1994.aastal. Markko esimene auto oli Lada Samara. See oli usaldusväärne auto, kuid lagunes kergesti. Märtini esimene võit oli 2003.aasta Akropolise rallil. Alates 2002.aastast elab ta Marokos. Kuni 2000.aastani oli Markko kaardilugejaks Toomas Kitsing, pärast seda Micael Park. Markko ja Micael ei olnud ainult ühe meeskonna liikmed, vaid ka head sõbrad. 18.septembril 2005.aastal hukkus Micael Park Walesis sõidetud Suurbritannia ralli 15.kiiruskatsel teelt väljasõidu tagajärjel. Auto sõitis teelt välja vastu puud. Auto uks sai tugeva löögi ja Park suri koha peal. See oli WRC sarjas üle kümne aasta ainuke surmaga lõppenud õnnetus. Pärast õnnetust oli Markko šokis ja ta viidi haiglasse. Tal ei olnud suuri vigastusi, kuid lonkas paremat jalga. Põrutus tekitas talle ajutised probleemid silmanägemisega. Markko ei saanud sõitmist jätkata ning tema asemel sõitis rootslane Daniel Carlsson. Pärast seda Markko enam rallit ei sõitnud. Mulle meeldib Markko sellepärast, et ta on minu arust üks parim eestlasest rallisõitja. Markko pole ühelgi sõidul viimaseks jäänud. Oma rallikarjääri jooksul on ta võitnud mitu rallit. /Hendrik Luuse 8K/ Pilt: Autoleht.ee - Markko Märtin osaleb Rally Estonial\nTäna on meil kehka tund, mina olen kehkakunn. Spordivõistlus minu hobi, kohe vaatan kuhu kobin. Kehka tund on päris hea, sporti teen ma ülepea. Jalkat mängin terve päev, õpetaja on mul hää. /Emma, Carina, Hele-Mai/\nÜle kitse hüppan ma, õpetaja hindab ka. Sain nüüd viie, kõik on hea, ainult valutab mul pea. Meile meeldib joosta õues, haiget teeb meil, higi põues. Poisid kõige kiiremad, koguaeg nad tiirlevad. /Olivia, Sarah, Triinu, Emilia/\nPilt: Kehalise kasvatuse blogi 2012\nMINU PERE JA SPORT Keset kesktalve, jaanuari kolmandal nädalal voolasid uksest, aknast ja internetist sisse teated, et rannahooaeg on tulekul ning iga hinna eest tuleb vähemalt sentimeetri võrra saleneda. Kuna sport ei ole mulle kunagi hingelähedane olnud, kulutasin ümberelavate inimeste aega, sundides neid leidma spordiala, mis mulle tõenäoliselt hobiks saaks ning päästaks mind olukorrast, kui keegi mu lemmiktegevuste kohta pärib. Siiamaani olin vaid vaikinud ja midagi kaasaegsest kunstist – raamatutest kokku seletanud. Esimesena pöördusin spordiotsingutel ema poole, kes uhkelt teatas, et üle kõigi jõusaalitreeningute ning aeroobikaharjutuste on lumerookimine ning et meie aed pidavat selle tegevuse jaoks suurepärane olema. Venisin ema jutu peale suurte ootustega õue, kuid olin sealt pea kümne minuti möödudes tagasi: kogu oma oskusliku käitumisega olin suutnud labida lõhkuda. Järgmise asjana pöördusin oma murega isa poole, kes arvas, et suuski alla monteerides jääb rohkem esemeid terveks. Olin pakkumisele vastuvõtlik ning mõne aja möödudes suundusin juba mööda kahte lumega kaetud külatänavat metsa poole. Männikusse jõudes nägin aiast lahti pääsenud koera. Endale karvast kihvadega jälitajat seltsiks saada ei olnud parim, mis tol hetkel juhtuda võis, kuid nii just läkski. Vehkisin suuskadel läbi üksildaste metsaradade, koerahakatis kümme meetrit tagapool järele kõmpimas. Lõpuks kui tänavatele tagasi keerasin, lootes loomast lahti saada, muutus too minuga sõpruse loomise suhtes veelgi innukamaks. Tänu taevale, täpselt neli maja enne minu hoovi, jäi krants aga liikumatult seisma. Olin olukorraga rahul, sest koduloomad mulle ei meeldi, ning libisesin värava vahelt sisse. Kõigele lisaks jäin peale talispordi harrastamist palavikku, mis sundis mind kodus tegevust otsima. Otsisin innukalt, kuni leidsin kapilt malelaua. Veetsin ülejäänud nädala malenuppude seltsis. Igal juhul olid need maleturniirid vanaemaga nii lõbusad, et võin julgelt malet oma lemmikspordialaks nimetada. Sama julgen väita ka kõigi teiste pereliikmete kohta, miks meil muidu juba kaks päeva telekas vaikne seisab ning malenupud end põrandapragudes peidavad. /Berta Kisand/\nSPORT MINU ELUS Spordil on minu elus olnud koht juba vähemalt kümme aastat. See arv tundub mu enda jaoks suur, aga see aeg on möödunud kui linnulennul, koos spordiga. Juba väga noorelt – ma arvan, et kolmeaastaselt – viis ema mind igal võimalikul hetkel õue: talvel uisutama või suusatama, suvel rattaga sõitma. Ta rõhutas alati, et peab liikuma, see teeb ainult head. Ega ma vastu vaielnud. Siiamaani ei kurda ka, et midagi valesti tegin. Minu pere on alati toetanud mu trenne ja kõike spordiga seoses. Teisest klassist alustasin korvpallitrenniga. Paar esimest aastat tegeles sellega ka enamik mu klassiõdedest. Mida aasta edasi, seda suuremaks osaks muutus korvpall mu elus: inimesed olid omad, õhkkond oli kokkuhoidlik, treener oli alati olemas. Kõik see kutsus mind iga kord trenni ja mu südametunnistus ei lubanud ühtegi trenni vahele jätta. Neid aegu meenutades tuleb vahel pisargi silma. 2012. aasta kevadel langetasin ühe suurima otsuse oma elus – loobuda korvpallist ja minna uude trenni. Suur osakaal selle otsuse juures oli seltskonnal, mis muutus iga aastaga. Aina vähem meeldis mulle korvpallitrennis käia. Kõik need keerulised hetked viisid mu lõpliku otsuseni jätta seitsme aasta pikkune korvpallikarjäär pooleli ja alustada tantsimisega. Tantsutrenn oli mind pikemat aega ahvatlenud. Sellel otsusel on siiski ka miinused: ma igatsen tohutult häid trennikaaslasi ja koosveedetud aegu, reise, laagreid ja kokkuhoidmistunnet. Me olime nagu üks suur perekond, alati üksteist toetamas ja aitamas. Kahjuks lagunes see kõik laiali, aga lähedased sõbrad leidsin terveks eluks. Tantsimine, täpsemalt vogue, on minu uus hobi. Seltskond on uus ja natuke võõras. Loodan, et kannatlikkus ja raske töö muudavad meid samuti ühtseks ja kokkuhoidvaks seltskonnaks. Sport minu elus on olnud väga tähtsal kohal. Sellega tegeledes olen muutunud just selliseks inimeseks, kes ma praegu olen. See on arendanud minu oskusi ja õpetanud raskustest üle saamist. Ma olen siiralt tänulik inimestele, kes on mind selle aja jooksul aidanud ja lihtsalt alati olemas olnud. /Kaia Üleoja 9K/\nMEIE KUULSUSED Kullavõitja Erki Nool, oli siis veel väga noor. Meister Andrus Veerpalu, tal kõige suurem talu. Kristiina Šmigun-Vähi, tema eales ei köhi. Odaviskaja Andrus Värnik, viskas katki oma särgi. Suusataja Jaak Mae, võttis kätte, sõitis üle mäe. Ketast heitis Gerd Kanter, nägi välja nagu panter. Palli lõi Tiit Sokk, tuules ehvis tal kelmikas lokk. Jooksy pani Mikk Pahapill, tuules lehvis nurmelill. Aerudega Jüri Jaanson, kõigist teistest pikalt maas on. Viskas palli Martin Müürsepp, kodus on tal kõrge trepp. Väntas Erika Salumäe, võttes kokku kogu väe. Musklis Kristjan Palusalu, aias käib ringi paljajalu. Rattaga Jaan Kirsipuul võites oli tal naerul suu. /Mariliis, Roberta, Kerda, Kaidi, Eva-Maria, Berit, Berta/ Pildid: 5k Saida\nVancouver EOK Kristiina Šmigun Vähi\nEESTLASED OLÜMPIAMÄNGUDEL Läbi aegade on olümpiamängud olnud menukad ja hoidnud tähtsat kohta rahva ja sportlaste seas. Sportlaste jaoks seda kõige kõige tähtsamat võistlust iga nelja aasta jooksul. Rahva jaoks aega, mil teleri vahendusel on võimalus saada osa spordist ja selle erinevatest aladest. Eestlaste jaoks olid tänavused olümpiamängud edukad. Eesti sai kahe olümpiamedali võrra rikkamaks. Võitude üle ollakse rõõmsad ja uhked. Üks medalivõitjatest on Heiki Nabi, kes pidi finaalis tunnistama kuubalase võitu ja sai seetõttu maadluses hõbemedali omanikuks. Väga suur oli eestlaste üllatus, kui Nabi finaali jõudis. Vähesed olid temast kuulnud ega pidanud teda medaliootuseks. Olümpiamängude suur kuldmedalilootus Gerd Kanter jäi kolmandale kohale. Eesti rahvas võis hetke nördinud olla, aga kaua ei nukrutsetud. Pronksmedalivõitja võeti hurraadega Eestis vastu. Eestlased on rõõmsad ka teiste sportlaste üle, kes olümpiamängudele pääsesid. Mängudele pääsemine on raske ja tubli hulk eestlasi sai sellega hakkama. Tihti tekitavad sellised suured võistlused nagu olümpiamängud suurt elevust ning kogenud sportlastel võivad närvide tõttu sooritused puudulikuks jääda. Nii juhtus eestlasest vehklejaga, kes oli kuldmedalifavoriit, aga lõpetas kuueteistkümnendal kohal. „Närvid võtsid üle,“ ütles sportlane ise. Londoni olümpiamängud olid ja jäävad eestlaste mälestustesse ja ajalukku meelierutavate hetkedega ja vaatemängu poolest. Nelja aasta pärast jälle toimuvad olümpiamängud on oodatud, siis on taas oodata suurt spordipidu, kus tähistatakse sporti ja Eesti sportlaste võimekust. /Maria Kirss 9K/ Pilt: Olümpiarõngad\nKORVPALL Korvpall trill ja trall, see on üks tore pall. Viske teen ja üks kaks, pall tabab lauda laks. Vise tabab ja on sees, punkti toome tiimile.\n/Sander Kangur, Hendrik Kangur , Sten Orasmäe, 5C/\nJALGPALL Tarmo Rüütli palli lööb, Eesti koondis võitu sööb. Kalju Eesti meistriks sai, Nende treener väga pai. Tuntud väravavaht Poom, kaitseb väravat kui loom. Kaelas kõigil koondise sall, väravasse lendab pall. Mängija võidust särav, sest tema võiduks oli värav. /Britta, Noora, Liisi, Janely, Anette/\nPildid: korvpall, jalgpall allikas: Internet\nRÕÕM LIIKUMISEST Koolis põhiasendid ja liikumised, kodus mänguväljakul kiikumised. Koolis mängime korvpalli, aga kodus lööme tralli. Talvel mäest alla sõidame, ja suvel kõik võistlused võidame. Palli väravasse lööme, pärast rõõmsalt pitsat sööme.\nTUND KEHALISEKS KASVATUSEKS Kehka tund on tore tund, parem tund kui vahetund. Kehka tunnis oleme, ja kell kaheksa õue läheme. Kehka õps on väga tore, väljas ilm on hirmus kole. Sellest midagi ei ole, sest, et võimlatund on tore /Henri Kermo, Rasmus, Raul/\n/Melani, Janely, Sandra, 6B/\nVÄGA KASULIK TEGEVUS Sport on väga kasulik, hüppan kaugust nagu sikk. Ujuda ma oskan hästi, Koera, konna, risti-rästi. Jalgpall, korvpall ja ka tennis, nendes kõikides käin trennis. Kossus panen tanki ma, jalkas väravaid löön ka.\nATLEET Judos olen parim, sõudmises end leian karilt. Kaugushüppes vaja kiirust, siis on õhus tunda priiust.\nUisutada üli hää, kui on järvel sile jää. Koolis on meil kehaline seal ma olen viieline. /Kaarel, Sten-R, Reigo, Jaan/\nJooksudes ma olen kiire, hüppenööriga teen tiire. Peakat hüppan väga hästi, käsi panen risti-rästi. Võrkpallis murdsin sõrme, muidu olen päris kärme. Suusatamiseks vaja suuski, sõidan palju vastu kuuski. /Raul, Andres, Markus Kurg, Martin Meos, 6B/ Pildid: 2013 Püramiidivõistlus kooliolümpia\nSPORT KUNSTIS Ammustest aegadest saati on lisaks igapäevatoimetustele, olulistele inimestele ja sündmustele kunstis kajastatud ka sporti ja sellega seostuvat. Sport on andnud kunsti palju juurde ning õpetanud (kunstnikke ja teisi) inimesi kasutama ära figuuride dünaamikat ja liikuvust. Traditsioonilistel maalidel ja enamikul mitme sajandi tagustel teostel kujutatakse inimest peamiselt püsivas, paigalseisvas ja liikumatus asendis. Modell pidi istuma võis seisma pikka aega sama koha peal, kuni kunstnik sai mingi osa oma tööst tehtud. Muidugi on sellest ajastust ja selles stiilis ka teoseid liikumises olevatest figuuridest, kuid neid on kindlasti vähem ja need pole nii tuntud või pole neid üldse kunagi avaldatud. Mida rohkem aega edasi, seda enam hakkasid objektid ja esemed, nagu kellad Dali teoses „ Voolavad kellad“, ning figuurid kunstiteostel liikuma. Tegevuses olnud inimesi hakati jälgima ning vaatluse tulemus kanti hiljem lõuendile. Nii oli see vähem tülikas, kuid esitas kunstnikele väljakutse. Figuuride liikumist ongi võimalik jälgida spordis. Sealsed julged ja silmapaistvad asendid ja positsioonid on tihti inspiratsiooniallikaks ning neid kasutatakse ära oma teose valmistamisel ja see näitabki kunsti seotust spordiga väga hästi. Ka koolis kunstitundides on tihti teemaks midagi spordiga seostuvat. See innustab paljusid õpilasi ning seetõttu on tihti teemadeks spordivõistlused, mõni huvitav ala või laste enda lemmiksportlased. Ka siit avaldub spordi roll kunstis. Oleks kunst ilma spordi ja sportliku tegevuseta hoopis teistsugune ning paljud muutused oleks toimumata jäänud. Tänu spordile saame väljendada figuuride liikumist täpsemalt ja asjakohasemalt ning mida kaugemale arenevad nii kunst kui ka sport, seda rohkem põimuvad nad nii üksteise kui ka teiste elualadega. /Kaire Jürgenson, 9K/\nMÄNGULIST LAADI VÕISTLUSLIK KEHALINE TEGEVUS EHK SPORTIMINE Sport on nagu retk, rõõmu sealt saab igahetk. Spordipäev on tore päev, sõpru aina rohkem näeb. Kehalises oleme, sporti rohkem soovime. Esmaspäeval mängime ja neljapäeval hängime. /Grete, Diana, Karmen, Rika/\nSPORDIPÄEV Spordipäev on tore päev, seal sa sõpru rohkem näed. Jooksed üle mäest ja veest, hüppad läbi rõnga seest. Spordipäeval hüüad jee, kui sa võidad suure mee. Ära spordipäeval söö, siis sul hästi läheb tööl. /Laura, Christiin, Kirke, Thea-Li/\nPilt: VARMO ONTON, neljakordne koolinoorte meister! Spordiblogi\nMinge mustlasega hobust vahetama, siis alles näete, mis on sport! /A. H. Tammsaare/ Täname kõiki kes osalesid kooliolümpia projekti raames spordi e-raamatu kokkupanemisel. /PG kooliolümpia korraldusmeeskond/\nSport Pelgulinna Gümnaasiumis


Suutlik sektor - Hea Kodanik\nVabaühenduste Liit » Ajalugu » Ennemuistsed lood » Suutlik sektor (2009)\n2009. aastal alustas EMSL KÜSKi toel Suutliku sektori projektiga aitamaks koguda infot Eesti kodanikuühenduste olukorrast, probleemidest, nende lahendusvõimalustest ning headest praktikatest. Tulemusi planeerime kasutada eelkõige sisendina EMSLi poliitikategevustes kodanikuühenduste tegevuskeskkonna kujundamisel.\nProjekti jaoks koostati valim Eesti kodanikuühendustest (100 organisatsiooni, võttes arvesse näitajaid nagu asukoht, organisatsiooni tüüp, vanus ja tegevusala). Sellise fookusgrupi peal planeerime hakata regulaarselt uurima erinevaid ühenduste tegevuses olulisi teemasid, näiteks tööjõud, suhtlemine sihtgruppidega, majanduslik elujõulisus, tegevuste hindamine, eestkostesuutlikkus, teenuste osutamise suutlikkus, omatulu teenimine jne.\nProjekti esimene etapp hõlmas ettevalmistustööd ja pilootuuringu läbiviimist. Eeskuju projektiks võeti muuhulgas USA Johns Hopkinsi ülikooli „Listening Post Projectist“, mida on kohandatud Eesti oludele. Pilootuuringu raport valmis septembriks ning selle leiate Suutlik sektor raport.pdf. Kokkuvõte peamistest järeldustest ilmus ka Hea Kodaniku ajakirja eelmise aasta novembrinumbris (lk 33), mille leiate siit.\nKES SAID PROJEKTIST KASU?\nProjektis osalevad organisatsioonid – küsitlusele vastamise ja vestlusringide kaudu said valimisse leitud sadakond kodanikuühendust analüüsida oma tegevust ja arenguvajadusi ning jagada parimaid praktikaid.\nKodanikuühendused – uuringu tulemustega tutvumine aitab tõsta nende teadlikkust kolmanda sektori olukorrast (ja eeldatavasti aitab oma tegevust paremini plaanida, argumenteerida jne) ning saada teada erinevates organisatsioonides rakendatud headest praktikatest, mida võib-olla ka ise kasutada. Pikemas perspektiivis peaks kodanikuühendused kasu saama läbi projekti tulemusel käivitatud eestkosteinitsiatiivide, mis aitavad parandada ühenduste tegevuskeskkonda.\nKodanikuühiskonna ja –ühenduste arenguga tegelevad institutsioonid – ministeeriumid, kohalikud omavalitsused, tugiorganisatsioonid (näiteks MAKid ja katusorganisatsioonid, aga ka ettevõtted ja üksikisikud) saavad läbi uuringuraporti põhjalikumat informatsiooni ühenduste hetkeolukorrast ja vajalikest tegevustest.\nOsa nimetatud kasusaajatest (organisatsioonid, kes on seotud kodanikuühiskonna arenguga, nagu näiteks Siseministeerium, KÜSK, Avatud Eesti Fond jt) kutsuti projekti nõuandvasse kogusse, kellega arutati läbi täpsemad uurimisteemad ning uuringutulemuste rakendamise võimalused.\nTuginedes eelkõige mittetulundusühenduste registri andmetele panime kokku valimi Eesti kodanikuühendustest, et moodustada uuringu fookusgrupp. Nõuandvale kogule saadeti valimi moodustamise põhimõtted ja võimalikud alternatiivid uurimisteema osas.\nMärtsi algul kogunenud projekti Nõuandev kogu arutas valimi koostamise põhimõtteid, ankeetküsitluse teemasid ja ülesehitust ning edasisi tegevusi. Järgnesid kohtumised KUAKi ja teiste ekspertidega, et ankeetküsitluse vorm ja eesmärgid paika saada.\nArutelude tulemusena valmis maiks küsimustik, kus tähelepanu pöörati nii ühenduste majanduslikule elujõulisusele kui nende suutlikkusele toime tulla majanduskeskkonna muutustega. Küsimustikus oli küsimusi nii organisatsioonide tegutsemise ja plaanide kohta üldisemalt kui küsimusi eestkosteinitsiatiivide, rahastamise ja majanduslanguse mõju kohta organisatsioonide tegevusele.\nPeale seda võtsime ühendust valimi organisatsioonidega ja asendasime osa esialgses nimekirjas olnud organisatsioone samalaadsetega, kuna registriandmed on puudulikud (palju „surnud“ organisatsioone ja kontaktandmed, nimed ja muu olid vananenud).\nSeejärel koguti ankeetküsitlusega organisatsioonidelt esimese küsitluse vastused. Osavõtt küsitlusest oli üsna aktiivne ja osalejad tegid hulga ettepanekuid nii ühenduste tegevuskeskkonna parandamise osas kui edasiste küsitluste koostamiseks.\nJärgmisena toimusid rühmaintervjuud, millega analüüsiti ankeetküsitlusega kogutud andmeid ja täiendati neid. Rühmaintervjuudel osales 23 organisatsiooni küsitluse vastuste põhjal.\nTuginedes ankeetküsitlusele ja rühmaintervjuudele koostati esimese uurimisteema raport.\nSOOVITATAV LUGEMINE – Vt ka USA Johns Hopkinsi ülikooli „Listening Post Project“ kirjeldust, mida on Eesti oludele kohandatuna kasutatud meie projekti eeskujuna. Kirjelduse leiad siithttp://www.ccss.jhu.edu/index.php?section=content&view=9&sub=5\nLisainfo: Anna Laido, anna@ngo.ee\nSektorit aitas suutlikumaks muuta Kodanikuühiskonna Sihtkapital.


Valgeraba taastamistööd suvepausil | RMK\n23. aprill, 2018\nValgeraba taastamistööd suvepausil\nKäisime möödunud nädalal Reevo ja töövõtjaga Valgeraba lõunaservas ehitushooajale punkti panemas.\nVaatasime üle kontrollimata paisud. Jaanuari lõpus alustatud töödega on jõudsalt edasi liigutud. Siia piirkonda plaanitud 75 paisust on valmis 55 ja üldmulje tehtud töödest hea.\nMeedia vahendusel saime lugeda, et tänavu ei olnudki Soomaal teab mis suurt üleujutust. Vesi (lumi) olla jäänud taevasse. Tegelikult on vett küll, aga taastatud soodes paisude taga kinni. Valgeraba lõunaserva metsaalused ujuvad! Vett on väga palju ja alal liikumine keeruline.\nNiru üleujutuse põhjuse kohta tehtud märkus on muidugi nali, aga vee tippkoormuste teatud silumine mõistagi toimub ja see on ainult hea. Kahepaiksetele meeldib ka siin kindlasti oluliselt rohkem. Linnustiku osas andsid külastuse hetkel tooni metstildrid ja pardid. Metsakanasid ei oska selles lompide süsteemis hästi ette kujutada, aga kõrgvesi kindlasti taandub ja küll nad naasevad. Kaugemas tulevikus lirtsub vesi aga jälle koheva turbasambla vaiba all.\nLoe uuemat: Kevadrände kaamera uudised\nLoe vanemat: Ringsõit Hiiumaal


Kiiksud, faktid ja prantsuse topi saaga\nKuigi keegi otseselt mulle pole ühtegi fakti- ega kiiksupulka edasi andnud, tuli mul hetkel kohutav tahtmine kirjutada... ja natukene veel kirjutada. Loodetavasti keegi siis väga pahaseks ei saa, et ma nüüd ka veidi kiiksutan. Võib sedagi mõnesmõttes kiiksuks lugeda, et kui keegi kuskil midagi väga vahvat teeb (ja kiiksud on lahedad!), siis ma tahan ka.\nNii, et siit nad siis tulevad...\n* Ma suudan algselt plaanitud roast totaalsest erineva asja teha. Näiteks, hakkasin ükskord tegema omletti (no, polnud varem teind ja puha...), igatahes välja tulid sellest kotletitaolised soolased, täidisega pannkoogid.\n* Mulle ei meeldi poes ostmas käia, tavaliselt teen toidu valmis sellest, mis külmkapis/köögikapis leidub. Isegi, kui selleks on vaid piim, jahu ja eelmisest päevast üle jäänud keedetud kartulid (tühja kõhu juures pole midagi paremat, kui taldrikutäis kartuleid ja sooja kastet. Mmm...)\n* Mul on täiesti ükskõik, mis pidi WC-paber jookseb\n* Aeg-ajalt on mul koristamishood, siis ma panen terve kodu särama, ülejäänud ajast suht ükskõik mis toas toimub.\n* Tulevikus peab mu magamistuba olema tumepunane!!! Ja ei ole vaja rääkida aurast või teab veel millest, see peab tulema tumepunane!!!\n* Võin lõpmatuseni rääkida asjadest, mis kedagi teist peale minu ei huvita.\n* Raamatuid lugedes jookseb silme eest läbi pilt, nagu film, mis üsna tihti erineb sellest, mida võib näha raamatu filmiversioonis.\n* Telekast sarjasid vaadates (Vaatan nädalas ainult 2-3 kindlat sarja ning olen väga vihane, kui keegi samal ajal midagi muud tahab vaadata. Lööb tähemärgi jäärapäisus välja vist.) ei tee ma vahel vahet sellel, et kas ma lugesin teksti alt subtiitritest või kuulsin näitlejaid seda päriselt ütlemas. Ju siis inglise keel niivõrd sisse kulunud.\n1. Olen hetkel veel 15, kuid pahatihti pannakse välimuse või jutu järgi paar aastat vanusele juurde. Mõnikord on see täitsa tore, teinekord jällegi mitte.\n2. Ei tarbi meelemürke (suitsetamine, alkohol, narko jne). Kohvi ka ei joo.\n3. Meeldivad igasugused remonditööd, eriti sellised, mille tulemusi kohe näha on, nt. tapetseerimine.\n4. Olen täiesti vaimustuses Skandinaaviamaadest, eriti Norrast.\n5. Vähemalt 45% asjadest, mida alustanud olen, ei jõua lõpuni, sest suudan nii kiiresti meelt muuta. Ometi, pean ennast üsna kohusetundlikuks ning vajalikud asjad teen kõik ära. Nende 45% hulka kuuluvad rohkem igasugused käsitööalased ideed, mis alguses tunduvad nii lahedad ja siis paari päeva pärast mõtlen, et mida ma küll siis mõtlesin. Samamoodi ka kõik minu katsetused jooksmas käia hakata... metsa, metsa on nad läinud.\n6. Pole kunagi suusatanud. ;p\n7. Tulevikus tahaks saada ajakirjanikuks.\nPrantsuse topi saaga...\nJah... kudusin oma peenikese lõnga ja peenikeste varrastega lehekesed ära... Sinnamaani oli veel kõik korras. Ja siis hakkas juhtuma. Esiteks veendusin ma selles, et ma ei oska silmuseid "üles korjata", teiseks selles, et ma olen tegelikult ikka üks väga algaja kuduja kui mängu tulevad peenikesed vardad ja lõng. Ehk siis tulemus - harutasin need paar rida kehaosa üles ja panin lehekesed kõrvale, et veidike oma krussiläinud käsitöösooni rahustada ja siis uuesti alustada, seekord aga niimoodi, et pärast selle leheriba pluusi külge kinnitada. Eks näis... Eks näis. Ükskord ma võidan niiikuiniiii!\n» loora posted @ 16:04 - Link - kommentaarid (2)\nVeel üks valminud asi... Mulle kohta täitsa meeldib niimoodi, et peaaegu iga päev midagi valmis saab. Varsti on kõik poolikud asjad valmis ja ma saan prantsuse toppi teha.\nAga siis... linik. Muster ajakirjast "Minu käsitööd" 1/2007. Kasutatud mingid villast lõnga, mis sahtlis leidus (ei tahtnud kohe alguses päris heegelniidiga teha, kõigepealt vaja ikka paksemaga proovida ), heegelnõel nr 2. Läbimõõt kuskil 40 cm ringis, julgen ma pakkuda.\nIse olen küll rahul ja nüüd võib julgemini peenema niidi/lõnga kallale asuda.\n» loora posted @ 09:05 - Link - kommentaarid


Klassikaline RPG Dragon Quest VIII Androidis Androidsis\nSquare Enix toob 17,99 euro eest turule Androidi klassikalise Dragon Quest VIII\nSquare Enix avaldas just Androidis klassikalise RPG Dragon Quest VIII, a Playstation 2 suurepärane pealkiri jõuab meie seadmete ekraanidele mobiiltelefonid hinnaga 17,99 €. Klassikaline pealkiri suurepärasest Dragon Quest seeriast, et kuigi see maksab palju raha, omandavad kindlasti mõned selle kuulsa RPG fännid selle peagi ja osalevad Yanguse, Jessica ja Angelo esimese isiku seiklustes erinevalt ja eepilised ülesanded.\nJa meie ees ei ole uusversioon või port, kus on mõned originaali elemendid, vaid pigem see on kogu mängu täieõiguslik port kuna see ilmus Playstation 2-l, saades kogu maailmas rohkem kui 5 miljonit ühikut. Veel üks klassika, mida saab nautida teie nutitelefonidest ja mis sarnaneb teistega nagu Bard's Tale, tuleb parandada Google'i poe vaba aja sisustuse kvaliteeti.\nSelleks puhuks tuli juhtnupud kohandada puutetundlike ekraanide jaoks, kaovad professionaalsed hääled PS2 versioonist nagu orkestrimuusika, kuna see oleks rakendust oluliselt suurendanud. Iseenesest mahutab rakendus 1.43 GB, mis sunnib paljusid kasutajaid oma seadmete sisemälu korralikult puhastama.\nDragon Quest VIII toimimiseks vajalik Androidi versioon on ICS 4.0 või uuem ja neid on ka probleem, kui KitKatis lubatud ART. Mängu alustamiseks peab teil olema Interneti-ühendus ühendatud.\nHea mäng, mis sisaldab kõike alates PS2 tiitlist, pole rakendusesiseseid oste ja et kuigi see on natuke kallis, peate mõtlema, et meil on kogu lugu, et nautida ühe viimase kümnendi parimat RPG-d. Allolevast vidinast saate minna oma ostu juurde.\narendaja: SQUARE ENIX Co, Ltd\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-mängud » Square Enix toob 17,99 euro eest turule Androidi klassikalise Dragon Quest VIII\nKuidas teha fotodest automaatseid varukoopiaid


EPL: Estonia ja ERSO liitmine ohustab monopoli tekkega\nÜlo Toomsalu • 22. mai 2002 kell 6:06\nKultuurijuhtide seas tekitab ärevust plaan kasutada Estonia teatri kriis ära rahvusooperi, Eesti Kontserdi ja ERSO liitmiseks.\nLiitmiskavast on viimastel nädalatel kuulnud rahvusooperi Estonia nõukogu esimees Peeter Olesk, paar tundmatuks jääda soovinud nõukogu liiget ning Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri (ERSO) direktor Andres Siitan, kirjutab Eesti Päevaleht.\nSiitani hinnangul tähendaks liitmine Eesti-suguses väikeriigis suure monopoli tekkimist, mis hoiaks enda käes kõiki suuremate linnade kontserdisaale ja lõviosa muusikakultuuri eelarvest.\n?Monopol oleks kellelegi kindlasti kasulik, kuid Eesti kultuurile ja kultuuri arengule pikemas perspektiivis küll mitte, sest see kaotaks mõistliku ja edasiviiva konkureerimise,? lausus Siitan.\nEsialgse plaani kohaselt kuuluks ühtse struktuuri juurde nii Tallinna kesklinnas asuv Estonia teatri ala kui ka hoone. Praegu on Estonia rahvusooperi seaduse järgi oma maja omanik ning Eesti Kontsert rentnik. ERSO omakorda on Eesti Kontserti allrentnik.\nSiitan seostas ka esmaspäeval Postimehes ilmunud artiklit, nagu oleks olukord ERSOs plahvatusohtlik nagu rahvusooperis, sooviga segadust tekitada. ?Väljastpoolt ERSO-t proovib keegi provotseerida rahutusi ja näidata, et kultuurimaastikul on üleüldse kõigis asutustes suur segadus, ja hakata ette valmistama suuremaid reforme,? lausus Siitan. ?Tegelikult ju ERSOs mingisugust plahvatusohtlikku olukorda pole.?\nTa lisas, et kultuuriministeeriumis on liitmiste otstarbekusest räägitud pikemat aega.\n?Oleme kõik neid jutte kuulnud ega poolda liitmist,? ütles üks tundmatuks jääda soovinud Estonia teatri nõukogu liige. ?Aga ennustan, et kui te selle teema tõstatate, tuleb laviin seisukohti, et see pole tõsi.?


Ehitusmaterjalide müüja: tänavu käibe suurenemist oodata ei ole\nKalkulaatorFoto: Julia-Maria Linna\nSanitaarseadmeid ja ehitusmaterjale müüv Soosing kasvatas ka sellel aastal käivet. Ettevõte prognoosib, et tänavu müügitulu suurenemist oodata ei ole.\nÄripäeva infopanka jõudnud ettevõtte majandusaasta aruandest selgub, et sanitaarseadmete ja muude ehitusmaterjalide hulgimüügiga tegeleva Soosing OÜ müügitulu kasvas mullu 15 protsenti, 9,33 miljoni euroni. Ärikasum suurenes 22 protsenti, 174 688 euroni (võrreldes eelneva aastaga).\nMullu töötas firmas keskmiselt 32 inimest, seda on aasta varasemast 6 võrra rohkem. Käive töötaja kohta langes 6 protsenti, 291 679 euroni. Keskmine brutotasu tõusis 7 protsenti, 1242 euroni kuus.\n„Majandusaasta kujunes Soosing OÜ-le edukaks. Müügitulu kasv küll aeglustus, aga müügimahtu õnnestus kokkuvõttes kasvatada siiski kõikides müügipunktides,“ kirjutas firma oma tegevusaruandes.\n„Sel aastal keskendume kliendile pakutava teenuse kvaliteedi parandamisele ning olemasolevate kliendisuhete säilitamisele. Seoses turuolukorraga ei ole sel aastal märkimisväärset müügimahu kasvu oodata.“\nEttevõtte ainuomanik on Janno Aser. Eelmisel ja üle-eelmisel aastal firmast dividende ei võetud.


Ma soovitan massager elektroonilist bork d603 2022\nVabane ennast muredest kaupade transportimisel - me kiiresti ja hoolikalt pakkuda oma ostu korteri, maja või kontoris. Kohaletoimetamine Vladikavkaz ja äärelinna tehnoloogia ja mööbli ostetud Arctic Commercial Complex viiakse läbi ostu päeval või järgmisel päeval. Kohaletoimetamine teistesse Vabariigi piirkondadesse viiakse läbi vastavalt.\nVibratsioon - terapeutilise massaaži vastuvõtt, kus erineva kiiruse ja amplituudi kõikumised on masseeritud alale teatatud. Võistlused jaotatakse massilisest pinnast lihastesse ja kehakudedesse, mis asuvad sügavamale. Erinevus vibratsiooni muudest lõõgastava massaaži vastuvõttide vastuvõtudest on see, et teatud tingimustel lisaks taga, käte ja jalgade massaažile jõuab see sügavale Asub siseorganeid, laevad ja närvid.\nShiatsu massaaž (või punkti massaaž) on vanim massaažiefektide meetod sõrmesurve abil. Massaaž suurendab lihaskiudude elastsust, aeglustab neid atroofiat ja parandab kontraktiilset funktsiooni ja lihaste jõudlust.\nMis tahes sissetulevat teavet töödeldakse moderaatori poolt ja seda kasutatakse meie teenuste kvaliteedi parandamiseks. Moderaator võib avaldatud tagasihelistamise tekstist eemaldada kontaktandmed, nimed ja lingid, õige vormindamine ja transliteraadi ilma autoriga eelneva heakskiiduta.\nTöötlemise küsimused viiakse läbi moderaatori poolt ja võib võtta kuni mitu tööpäeva. Kiire vastuse saamiseks võtke ühendust kõnekeskusega. Me avaldame ainult apellatsioonkaebused tootmise omaduste ja / või kasutamise kasutusel.


Dick Cheney Playboyle: Obama on halvim USA president minu eluajal | Välismaa | ERR - KA Suurenda Dick kodus\nKA Suurenda Dick kodus, Kuidas pikendab peenist kodus on tasuta?\nTäistera popkorni tasemed on kontsentreeritumad. Uuringud näitavad, et see võib aidata ka vererõhku langetada. Peenise suurendamise harjutused Peenise suurendamise harjutused on samuti puhas pettus. Peenise suurendamine on erinevate tehnikate ja protseduuride kasutamine, millega soovitakse suurendada peenise ümbermõõtu, pikkust või erektsiooni kui ka tundlikkuse tugevust. Siinkohal soovitame tutvuda meie Parem Seks artiklite seeriatega. Ei põhjusta, siiski kahtlust, et liiga kõrge vererõhk on haigus tsivilisatsiooni, mis toob endaga kaasa suuri riske.\nRiikliku südame kopsu- ja vereinstituudi andmetel on kõrge vanus üks tegureid, mis muudavad südame siirdamise vähem tõenäoliseks. Uuringud toetavad ettepanekut. New York Times tsiteeris See tähendab, et südamesiirdamise jaoks pole raske ja kiire vanuse juhiseid. AHA väljaandes viidatud USA tervishoiuministeeriumi osakonna statistika selgitab protseduuride haruldust.\nAmeeriklastele Südame siirdamise taastamine võtab California ülikooli San Francisco meditsiinikeskuse andmetel tavaliselt kolm kuni kuus kuud, kuid Cheney vanus võib protsessi pikendamisel rolli mängida. Kõige kasulikum Kardiovaskulaarsed haigused on juba surma peamine põhjus, kliimamuutused muudavad selle veelgi hullemaks Kas regulaarne hambapesu võib vähendada afibi ja südamepuudulikkuse riski?\nHr Cheney, kui loete, siis siin on siirdamisjärgne hea tervise plaan.\nKuula klassikalist muusikat või ooperit. Milline muusika sulle meeldib?\nAjakirjas avaldatud uus uuring Kardiotorakaalse kirurgia ajakiri leidis, et muusika, täpsemalt ooperi- ja klassikalised sordid, võivad aidata vältida südamesiirdamise hülgamist hiirtel.\nJaapani teadlased usuvad, et reaktsioon on seotud viisiga, kuidas muusika mõjutab immuunsüsteemi. Nii et pange kõrvaklapid ja harja oma La Traviata. Värvige südame rehabilitatsiooniprogrammi.\nArstid soovitavad südamesiirdatud patsientidele sageli südamehaigusi, sest teie uus süda ei pruugi füüsilisele tegevusele reageerida samamoodi nagu teie vana. Teie puhkepulss võib isegi olla muutunud. Südame rehabilitatsioon hõlmab koostööd arstide, õdede, dieediarstide, liikumisspetsialistide ja füsioterapeutidega, et saaksite alustada ohutut treenimist ja head söömist.\nPange jõusaal. Pärast seda, kui KA Suurenda Dick kodus südamehaiguste taastamise meeskond on teid õigele rajale seadnud, pidage sellest kinni. Südame siirdatud patsientide treenimise eelised hõlmavad paremat üldist vastupidavust, vähem väsimust ja õhupuudust ning suuremat maksimaalset pulsi. Sööge oma puuvilju, köögivilju - ja popkorni.\nÜlevaade Märksõnad: peenise kasvu, peenise laienemise cream, penis extender, Odavad peenise kasvu, Kõrge Kvaliteediga peenise laienemise cream, Hiina penis extender Tarnijad.\nHoidke oma uut tickerit tervisliku toitumisega. Uute uuringute kohaselt sisaldab popkorn õhust hüppav liik - või või soola lisamata rohkem antioksüdante, mida nimetatakse polüfenoolideks ja mida KA Suurenda Dick kodus ka rohelises tees, kui mõnedes puu- ja köögiviljades. Paljud puuviljad ja köögiviljad on enamasti valmistatud veest, mis lahjendab teile kasulikke polüfenoole.\nTäistera popkorni tasemed on kontsentreeritumad. Teadus toetab antioksüdantiderikast dieeti terve südame jaoks. Soovitatav 10 tavalist puuvilja, millel on hämmastav kasu tervisele Ärge magage liiga vähe ega liiga palju.\nUnepuudus on teadaolev kõrge vererõhu ja südameataki riskifaktor. Kuid sel nädalavahetusel Chicagos Ameerika Kardioloogiakolledži aastakoosolekul esitatud uued uuringud soovitavad saada liiga palju ka uni võib probleeme tekitada.\nMe lihtsalt ei saa võita. Uuringu jaoks analüüsisid teadlased üle aastast patsienti, kes osalesid USA riiklikus tervise- ja toitumisalases uuringus ning KA Suurenda Dick kodus järeldusele, et liiga vähe magades vähem kui kuus tundi ööpäevas on inimestel suurem insuldi, südameataki ja kongestiivne risk.\nKuid inimestel, kes magavad liiga palju rohkem kui kaheksa tundion tõenäolisem valu rinnus stenokardia ja pärgarteri haigus. Hoidke sigade eest. Hr Cheney, endise suitsetajana peaksite jääma loobuvasse vagunisse.\nValgustamine pole mitte ainult teie südamele kahjulik see teeb südamele stressi, muutes hapniku saamise raskemaks ja võib suurendada arterites naastude kogunemist, tuntud kui aterosklerooskuid pole Foto keskel liige hea mõte suitsetada pärast või enne operatsiooni.\nNikotiin ja süsinikmonooksiid võivad verevoolu aeglustada ning õige verevool teie uude südamesse ja tagasi on kriitilise tähtsusega. Pea kinni oma ravimitest.\nPidage jooksvat nimekirja kõigest, mida võtate ja millal peaksite seda võtma. Olge nakkuse ja tagasilükkamise suhtes. Riikliku südame kopsu- ja vereinstituudi andmetel on pärast südamesiirdamise operatsiooni elundi hülgamise ja nakkuse tunnuste otsimine kriitiline.\nHingeldus, palavik, väsimus ja kehakaalu tõus on märgid, mis näitavad, et teie keha võib oma uue südame tagasi lükata, samas kui nakkuse tunnused hõlmavad palavikku, kurguvalu või gripilaadseid sümptomeid.\n10 nõuannet südame siirdamise kohta Dick Cheneyle\nEemale stressist. Muretsemine võimalike komplikatsioonide pärast, nagu nakkus ja elundite hülgamine, võib olla tohutu, eriti kui lisate segule meedia tähelepanu. Füüsiline aktiivsus on üks viis nende emotsioonide juhtimisel, kuid võiksite proovida ka meditatsiooni.


Põltsamaa ametikool teelahkmel : Õpetajate Leht\nPõltsamaa ametikool teelahkmel\n12. dets. 2014 Ülo Tikk ajakirjanik - 3 kommentaari\nEdukalt õpiraskustega noori õpetanud Põltsamaa ametikooli tulevik on tume.\nPeamise hädana tuuakse esile õpilaste vähesusest, mis teeb koolipidamise kalliks. Samal ajal peaaegu ei räägitagi sellest, et Põltsamaa ametikool on töötanud Eesti jaoks välja täiesti uut tüüpi kutsekooli, kus õpivad teiste kõrval ametit ka erivajadusega ja põhikoolist välja langenud noored.\nAlgatus, mis on päästnud 300 noort\nTänane Põltsamaa ametikooli kursusejuhataja, toonane direktor Viive Kibena, kelle eestvõttel uudne lahendus välja töötati, meenutab, kuidas nad tosin aastat tagasi otsustasid, et vaja on õpetada ka neid linna ja küla vahel hulkuvaid noori, kellel on põhikool mingil põhjusel pooleli jäänud. Põltsamaa ühisgümnaasium tuli ideega kaasa, võttes enda peale nende noorte üldainetes järeleaitamise, ja niimoodi − kahe kooli koostöös − kõik algaski.\n„Esimese poolaasta olime justkui põrandaalused, sest põhikooli lõputunnistuseta ei tohtinud tollal kedagi kutsekooli vastu võtta,” räägib Kibena, „nii otsustasime poisid täiskasvanute koolituskursustele kirja panna. Kui siin-seal pärima hakati, mis imet me nende koolitõrkujatega teeme, söandasime ministeeriumist selleks ka luba küsida. Minister Tõnis Lukas ja kutsehariduse juht Mati Kask toetasid meid. Hiljem võeti vastu ka vastav seadus.”\n„Algul õpetasime kõigile nelja kohustuslikku eriala, hiljem pakkusime õpilastele valikuvõimalusi,” jätkab Kibena, „niimoodi katsetades leidsimegi neile kõige sobivamaid lahendusi. Poisid tahtsid esimeste raskuste tekkides käega lüüa, mis tähendas, et õpetajad pidid olema tipp-psühholoogid, kes oskavad julgustada ja toetada. Eriti vajasid kooli toetust need, keda kodu ei aidanud. Kui noorte enesehinnang lõpuks paika saadi, läks elu kergemaks,” meenutab Kibena.\nRiigikogu Keskerakonna fraktsiooni aseesimees Mailis Reps meenutab oma ministriajast, et Põltsamaa ametikooli hakkas peagi tulema õpilasi tervest Kesk-Eestist. Põltsamaalt on saanud esmakutse ja põhihariduse üle kolmesaja nooruki.\nÜhinemine Põltsamaa ühisgümnaasiumiga\nParaku hakati varsti lööma häirekella, et õpilasi on vähe – nii ühisgümnaasiumis kui ka ametikoolis. Ministeerium nägi lahendust ühisgümnaasiumi ja ametikooli liitmises üheks riigikooliks. Juba aastaid olid kaks kooli nagunii koostööd teinud ning ametiõpe koos erivajadustega õpilastele suunatud spetsiifikaga oleks Põltsamaa kanti nii alles jäänud. Lisaks oleks linn vabanenud gümnaasiumiklasside ülalpidamise kuludest. Tookord arvas ka ühisgümnaasiumi direktor Aimar Arula, et kahe kooli ühinemisel on tulevikku.\nKuna Põltsamaa ametikoolil sai Väike-Kamari külas alles hiljuti valmis uus praktikahoone ning plaanis oli renoveerida ka õppekorpus ja õpilaskodu, leidis ministeerium, et uus riigikool tuleb asutada just Väike-Kamarile, kolm kilomeetrit Põltsamaa linnast välja. Pakuti ka varianti, et teooriat õpitaks linnas ja praktika toimuks Väike-Kamaris.\nParaku hakkas kahe kooli ühinemise idee ootamatult poolehoidu kaotama. Linnavolikogu esimees Andres Väär leidis, et ühisgümnaasium peab Põltsamaale alles jääma. Küsimus on pigem selles, kui suures osas peab linn gümnaasiumi toetama. 30. mail otsustaski linnavolikogu, et koolide ühendamise läbirääkimised lõpetatakse ja ühisgümnaasium jääb linna omandisse. Linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni aseesimees Erika Sari selgitas Õpetajate Lehele, et volikogule oli vastuvõtmatu ministeeriumi jäik seisukoht, et ühendatud riigikooli kogu õppetöö toimuks Väike-Kamaris.\n„Gümnaasium oli Põltsamaal juba enne Eesti Vabariigi asutamist, ehitatud linnarahva annetustest,” selgitab Erika Sari. „Rahvas gümnaasiumi linnast väljaviimist ei andestaks. Põhikooli lõpuklassi lapsevanemad on öelnud, et nad võivad saata oma lapsed Tartusse või Jõgevale, kuid mitte Väike-Kamarisse põllu peale. Nii hääletaski volikogu juba kevadel riigikooli vastu.”\nÜhisgümnaasiumi ja ametikooli mitteühinemine on seda üllatavam, et Põltsamaa linn ja vald on kavandatud ühinemist juba 2010. aastast ja läbirääkimised jätkuvad praegugi. Ja mis eriti huvitav − ettepaneku linna ja valla ühinemiseks tegi linnavolikogu tänavu juunis, pelgalt kaks nädalat pärast seda, kui lõpetas läbirääkimised ühisgümnaasiumi ja ametikooli ühinemise teemal. Pall on nüüd Põltsamaa vallavolikogu käes. Linna ja valla ühinemise otsus tehakse ilmselt juba 18. detsembril, sest selle aastanumbri sees peab asi otsustatud olema.\nJa veel üks nüanss. Põltsamaa linnas on võim sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonna käes. Seega hääletasid sotsiaaldemokraadid omaenda ministri otsuse vastu.\nÜhinemine Järvamaa kutsehariduskeskusega?\nAmetikoolile oli Põltsamaa linnavolikogu ühinemist eitav otsus valus löök, sest seal on õpilaste arv nagunii vähenenud 35 protsenti ja nüüd kadus lootus ka ühisgümnaasiumist õpilastele täiendust saada. Ja veel üks raskendav asjaolu − ametikooli äsja nüüdisajastud õppetöökoda peab olema kasutuses kuni 2019. aasta aprillini, vastasel juhul tuleb investeeringud Euroopa Liidule tagasi maksta.\nKuid siis tuli ministeerium välja ideega liita Põltsamaa ametikool naabruses asuva Järvamaa kutsehariduskeskusega. Põhjenduseks toodi, et Järvamaal pakutakse enam-vähem samu erialasid mida Põltsamaalgi ja kahe kutsekooli ühinemine peaks kulgema seetõttu suhteliselt valutult. Otsustati, et Järvamaal avatakse ka sotsiaalhoolduse õppekava, millega Põltsamaa ametikool on populaarsust kogunud.\nHTM-i kutsehariduse osakonna juhataja Jüri Sasi ütleb, et Järvamaa kutsehariduskeskusega liitumine on igati loogiline, sest statistika järgi kahaneb Kesk-Eesti põhikooliõpilaste arv viie aasta jooksul veel kuni 30% ehk õpilasi jääks Põltsamaa ametikoolis veelgi vähemaks. Seepärast on ministeerium Põltsamaa ametikooli investeeringud õppehoone ja õpilaskodu renoveerimiseks peatanud ning selle raha teiste õppeasutuste vahel ära jaganud.\nSuve hakul käis ministeerium välja veksli, et 2015. aasta sügisel Põltsamaa ametikooli enam uusi õpilasi vastu ei võeta ning kool ühendatakse Järvamaa kutsehariduskeskusega. Jüri Sasi sõnul on kahe kooli ühinemisdokumendid ministeeriumidesse seisukoha võtmiseks laiali saadetud ja valitsuse otsus peab olema hiljemalt jaanuaris vastu võetud. Samas on mõned poliitikale lähedal seisvad isikud öelnud, et enne riigikogu valimisi märtsis ei otsustata midagi.\nInfonappus tekitab kooliperele stressi\nDirektor Andrus Kompuse sõnul on ametikoolil infot eesseisvate muutuste kohta vähe ja see tekitab inimestes stressi. „Infot oma kooli ümberkorralduste kohta oleme saanud peamiselt meediast ja suusõnaliselt,” ütleb Kompus, lisades, et ainuke ametlik dokument, mille ta on ministeeriumilt saanud, on määrus õppehoone ja õpilaskodu investeeringute tühistamise kohta – sellele oli vaja direktori nõusolekut.\nKompus kahtleb, kas Põltsamaa noored hakkavad mitu korda ümber istudes Paide kaudu Säreveresse sõitma. Pigem lähevad nad Tartu kutsehariduskeskusse, kuhu pääseb otse.\nJüri Sasi on tunnistanud, et üks asi pole veel selge. Nimelt ei teata veel täpselt, kuhu Paide uus riigigümnaasium tuleb. Kavandatud asukoht sõjaeelses gümnaasiumihoones Posti tänaval on sattunud küsimärgi alla, sest hoonealune maa on eramaa ja linn ei suuda seda omanikult välja osta. Muid variante otsides on muuhulgas heidetud silma kutsehariduskeskuse renoveeritud hoonele Tallinna tänaval. Kui Paide riigigümnaasium tuleb sinna, siis peab Järvamaa kutsehariduskeskus kogu täiega Säreveresse kolima.\nKuni sellised suured küsimused on lahtised, on õpetajad paratamatult stressis. On ka neid, kes õpetajameti hoopis maha panevad. See aga tähendab, et Eesti jääb ilma mõnestki kutseõpetajast, kes oskab töötada ka tõsiste probleemidega noortega.\nMailis Reps on küsinud minister Jevgeni Ossinovskilt riigikogus selgitust, miks väärtusliku pedagoogilise kogemusega Põltsamaa ametikool nii ootamatult teise kooliga liidetakse. Reps on rõhutanud, et sisuliselt tähendab Põltsamaa ametikooli liitmine Järvamaa kutsehariduskeskusega Põltsamaa ametikooli sulgemist.\n3 kommentaari teemale “Põltsamaa ametikool teelahkmel”\n14. dets. 2014, 00:22\nKurb (taand)arengulugu! Iseäranes kurvaks teeb meele asjaolu, et ilmselt n-ö hukule (s.t reformimisele) määratud õppeasutusele sai kunagi pandud alus eesti ärkamisaja ühe suurima ettevõtmise läbi – Eesti Aleksandrikooli asutamisega. Loodetuks ei kujunenud tollal Aleksandrikooli saatus. Kas tõesti ei suuda eestlaste oma riigi nüüdsed haridusekorraldajad tagada meie kaasajal jõudsalt välja arendatud ametikoolile tulevikku, mis vääriks neid aateid, mille jõul Kaarlimõisasse eestlaste jaoks kool tehti? Kui riik pole rikas, siis peaks ta olema arukas. Ka oma koolivõrgu korraldamisel…\nRaivo Kukk ütleb:\n25. dets. 2014, 14:45\nToimivat lõhkuda ja lammutada on väga lihtne , proovige aga midagi luua . Kui midagi sellist kord juba hävitada , siis on see igavesti kadunud . Minu arvates tuleks õppekava arendada , et huvi ameteid ja oskusi omandama tulla suureneks . Patt oleks juba investeeritud raha tuulde loopida . Loodetavasti pöördub kunagi meie riigis sündide arv tõusu teele – selle nimel peaks kõik töötama . Siis vajaksid noored koole , kus eluks vajalikke oskusi omandada . Meie ettevõtted vajavad koolitatud spetsialiste . Loodan , et kaine mõistus võidab .\n10. veebr. 2019, 02:01\nJa kes on selles süüdi ?\nLeave a Reply to Teine Eestlane


Aiasõber » Pirnipuu ‘Mramornaja’\nEsileht / Puud, põõsad / Viljapuud / Pirnipuu ‘Mramornaja’\nVaata ostukorvi “Aia sügisväetis 1 kg” lisati sinu ostukorvi.\nLoe toote liigikirjeldust: Pirnipuu\n24,75 € 14,60 €\nPostiga mitte saadetav toode. Müük aiandis alates mai, 2021 kuni kaupa jätkub!\nTootekood: 23105 Kategooriad: Puud, põõsad, Uus 2021, Viljapuud\nKliimavöönd USDA: 5-9\nKasvukõrgus: 3-6 m\nSuurus: Pott 10 ltr\nVili keskmine kuni suur, rohekaskollane, ilusa marmorja punaga päikesepoolsel küljel. Maitselt väga magus, mahlase aromaatse viljalihaga. Valmib oktoobri algul, jahedas hoidlas säilib kuni jaanuarini. Puu keskmise kasvuga, isetolmleja, kärntõvele vastupidav. Külmakindlus keskmine kuni hea.


Hobbola Paadilaenutus « Objekt « Visitpolva.ee\nPakume veesõidukite laenutust Lõuna-Eestis kauni Jõksi järve kaldal. Laenutame vesijalgrattaid, katamaraane, kala- ja sõudepaate ning kalapüügivarustust.\nSõudepaate saab laenutada nii Jõksi järvel sõitmiseks kui ka koos paadiveo haagisega - suurepärane võimalus minna avastama teisigi Lõuna-Eesti jõgesid ja järvi.\nNB! Võimalus kasutada ka suurt telkimisala otse järve kaldal!\nPaadilaenutuse hind on 10.-/h


Kuidas luua registreerimistoimik REACH-ITis? - ECHA\nKui olete liikmesregistreerija ja nõustute kogu teabega, mille juhtregistreerija on teie nimel esitanud, võite koostada oma registreerimistoimiku täielikult REACH-ITis. Sel juhul ei ole vaja IUCLIDit installida.\nSelle võimaluse kasutamiseks tuleb REACH-ITi sisse logida. Valige REACH-ITi kodulehel toimiku esitamise lingi (Submit a dossier) all valik „Koosta toimik elektrooniliselt REACH-ITis” (Prepare online in REACH-IT).\nEsmalt tuleb valida ühine esitamine, millega soovite oma aine registreerimiseks liituda.\nSeejärel juhendab REACH-ITi toimiku loomise viisard, kuidas protsess läbi teha ja mis väljad täita. Esitada tuleb järgmised andmed:\naine identifitseerimisandmed ja koostis,\nklassifitseerimine ja märgistus (kui need erinevad juhtregistreerija omadest),\naine hinnangulised kogused, tegevuskohad, kasutusviisid,\nkemikaali ohutu kasutamise juhised või kemikaaliohutuse aruanne (CSR), kui te ei tugine juhtregistreerija esitatud teabele ja esitate teabe ise,\nPBT (püsivuse, bioakumuleeruvuse ja toksilisuse) hinnangu kokkuvõte (ainult juhul, kui esitate oma kemikaaliohutuse aruande),\nteie ettevõtte põhiline administratiivteave.


Hemel & Aarde Village Accommodation, Hermanus, Western Cape (provints), Lõuna-Aafrika VabariikSihtkoht\n3 tärni toad eraldi kööginurkadega, Hermanus\nFamily ärkliruum, 1 magamistoaga - Tuba. Pilt 1/26.\n1 / 26Family ärkliruum, 1 magamistoaga - Tuba\nWhalehaveni veinitehas – 6 min jalgsi\nWhale Coast Mall – 13 min jalgsi\nFamily ärkliruum, 1 magamistoaga\n19 Village Lane, Hemel en Aarde Village, Hermanus, 7200, Western Cape, Lõuna-Aafrika Vabariik\nWhale Museum – 4 km\nFernkloofi looduskaitseala – 7,8 km\nVoelklipi rand – 9 km\nGrotto rand – 9,5 km\nKas Hemel & Aarde Village Accommodation võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hemel & Aarde Village Accommodation pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Hemel & Aarde Village Accommodation pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hemel & Aarde Village Accommodation lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hemel & Aarde Village Accommodation kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Eat (7 min jalgsi), Just Pure (3,7 km majutuskohast), Fabio's Ristorante (3,8 km majutuskohast).\nKas Hemel & Aarde Village Accommodation pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas Hemel & Aarde Village Accommodation ja selle ümbruses teha saab?\nHemel & Aarde Village Accommodation pakub jägmisi võimalusi: aed.\nS, 1 öö, romantikareis, 13. sept 2018\nShirley, 3 ööd, reis perega, 23. apr 2021


Tunned end üksikuna? Tule veeda vahva päev koos tegusate noortega head tehes\nTunned end üksikuna? Tule veeda vahva päev koos tegusate noortega head tehes (2)\n24. jaanuar 2011 22:05\nhyfr\tNoorte hääl\nKas tunned vahel, et tahaks midagi ühiskonna heaks teha, aga ei oska kuskilt alustada? Tunned, et su tutvusringkond on liiga väike ja sa ei kuulu kuhugi? Siin on sinu võimalus asja parandada!\nServe the city on organisatsioon, mis on Tallinnas tegutsenud juba üle aasta. Keskmiselt iga kuu korraldatakse üritus, kus vabatahtlikel on võimalus kokku tulla ja abivajajate heaks midagi ära teha. Inimesed, kes appi tulevad, on tavalised rõõmsameelsed noored, kes on valmis rakendama oma energia, et teiste päev paremaks muuta.Serve the city projektid on lihtsad ja ei vaja erilist ettevalmistust, ainult head tahet. Võimalik on iru hooldekodus vanuritega suhelda, supiköögis abiks olla, puuetega laste päev esinemisega rõõmsamaks teha, toidupangale toidu sorteerimisel ja jagamisel abiks olla, loomade varjupaigas toimetada, linnapeal kallistusi jagada ja muudki. Kindel on see, et igav ei hakka ja positiivne emotsioon ning uued tutvused on garanteeritud.\nTundub huvitav? Löö kampa! Järgmine üritus toimub 12 veebruaril. Kogunetakse hommikul telliskivi loomelinnakus, kus hommikukohvi kõrvale selgitatakse päevakava, seejärel minnakse välja ja lüüakse käed külge ning õhtupoolikul järgneb muljete vahetamine, söök ja muusika koos tantsuga.Niisiis kõik igavlevad, üksikud või muidu toredad tegelased, jälgige www.servethecity.ee kodulehte, üsna peagi avatakse seal registreerumine, kus saab nime kirja panna ja projekti valida. Tulge ise, võtke sõbrad kaasa ja teeme päeva paremaks!