Kuulutaja  Kristlik leht  Veebruar 2009\nNR. 2 (232) Veebruar 2009 XXI AASTAKÄIK\nOlevikule järgneb tulevik. Toimetaja kommentaar Baptistikogudused ja Jumala Sõna. Jutlus Aktuaalne teema: Noored tahavad edasi särada Teine paat aitab võrke vedada. Intervjuu Hingetulekahjude kustutaja Lühidalt Ta jäi pärast aborti ellu Andrease liikumine - palveta juba praegu! 125 aastat baptistikogudusi Eestis. Fotod\nPilt, mis seekord Kuulutaja esikülge ehib, on ilmunud eri väljaannetes palju kordi  Jüri Zeisig seisab Ungru jõkke raiutud ristimishaua juures. 24. veebruaril 1884. aastal ristiti seal Haapsalu Baptistikoguduse esimesed liikmed. Kuna sellega tekkis esimene baptistikogudus Eesti pinnal, läks see päev Eesti vaimulikku ajalukku.\nEt 24. veebruar saab aastate pärast Eesti Vabariigi sünnipäevaks, ei teadnud siis veel keegi. Nüüd aga tähistatakse kahte aastapäeva korraga, tänades mõlema eest Jumalat.\n125 aastat on inimea vaatevinklist pikk aeg, Jumalale mitte. Aga minu õiglus jääb igavesti ja mu pääste põlvest põlve, ütleb Issand (Js 51,8). Tema on äratanud läbi aegade inimestes igatsust vaadata üles taeva poole. Saates Jeesuse surema inimkonna pattude eest, andis Ta igaühele reaalse võimaluse taevasse saada.\nEvangeeliumi kuulutamine jätkub  mõnikord suurte aktsioonidega, teinekord nii, et ükskõiksed inimesed ei märkagi. Oluline on, et tänapäevani igaüks, kes hüüab appi Issanda nime, päästetakse (Rm 10,13).\nOLEVIKULE JÄRGNEB TULEVIK\nHädaldamine ei aita kunagi. Ehk sobiks praegusel keerulisel ajal meile juhtmõtteks Jumala Sõna tõotus Hb 13,5: Teie eluviis olgu rahaahnuseta; jääge rahule sellega, mis teil on, sest Tema on öelnud: Ma ei hülga sind ega jäta sind maha!\nEelmises Kuulutaja numbris oli juttu kollastest sallidest  neid kandvad noored tahtsid särada Kristusele. Aga teleris näidati kollaseid salle kandvaid Riigikogu ja Tallinna volikogu liikmeid, kelle jaoks sallid olid poliitilise vastasseisu sümboliteks  nendega demonstreeriti oma eitavat suhtumist linnaosade kaotamisele Tallinnas.\nSageli on poliitilises võitluses oluliseks ettepaneku tegija isik või erakond  see määrab, kas ollakse poolt või vastu. Linnaosasid on tahtnud kaotada ka praegused protestijad. Tallinna linnapea Edgar Savisaare iga arvamuseavaldus tekitab ägeda reaktsiooni nii tema pooldajate kui vastaste ridades. Ka haldusreformi ettepanekuid on ta ennegi teinud. Ta on soovitanud näiteks meie pealinna ühinemist Helsingiga ehk Talsinki kaksiklinna.\nHaldusreformist räägitakse viimastel aastatel palju ja väga erineval viisil. Mõni tahaks kaotada maakonnad või kehtestada need Muinas-Eesti piirides. Teisele meeldiks asendada vallad kihelkondadega. Ja nii edasi. Lisaks Suur-Tallinnale on tahetud moodustada Suur-Võrumaad, Suur-Viljandimaad ja võib-olla veel midagi suurt.\nPiire seatakse valitsemiseks, võimu saamiseks või selle hoidmiseks. Seadusi ei tohiks teha ühe inimese või erakonna pärast  tema võimule saamiseks, võimu tugevdamiseks või vähendamiseks. Ometi on ühe inimese pärast muudetud isegi koguduste ja kirikute põhikirju. Aga niisugune seadus võib ükskord pöörduda esialgse eesmärgi vastu. Näiteks Arnold Rüütli presidendiks saamist takistav valimiskord tõi ta aastaid hiljem võimule!\nTallinn on kahtlemata probleem. On halb, et Eesti areng on pealinna poole kaldu. Samas on ebaloogiline, et kolmandikku Eesti elanikkonda haarav linn on juriidiliselt samas seisus väikeste valdadega. Paljudes riikides on pealinna kohta eriseadus. Võiks olla meilgi. Või võiks Tallinn olla eraldi maakond. Ega see kõiki probleeme lahendaks, aga praegusest olukorrast oleks loogilisem küll. Maakonna puhul tekib siiski uus probleem  maakonnal pole valitavat juhtkonda ja pealinna ei saa ju ometi jätta valitsuse poolt määratud ametniku juhtida. Seega tuleks jälle seadusi muuta.\nRiigikogu võttis vastu negatiivse lisaeelarve. Me ei tea, kaua majanduskriis kestab. Me ei tea, kui suurt osa elanikkonnast majanduslangus tegelikult puudutab. Vähemalt pensionäride rahaline sissetulek praegu ei vähene, kuigi ka suurenemine loodetud tasemel jäi ära. Kellel sissetulek säilib, see võib raskest ajast hindade languse tõttu koguni kasu lõigata.\nRasked ajad peaksid õpetama kokkuhoidlikult elama. Midagi ju tehaksegi. Näiteks Võndu (Cesisesse) koos lätlastega planeeritud Võidupüha paraad tuuakse kulutuste vähendamiseks Jõgevale. Mõnigi reklaamitav kokkuhoiuaktsioon annab rahaliselt vähe, rohkem on see eeskujuks. Aga eeskuju ongi vaja, negatiivsed näited kurnavad rahvast.\nMida peaks tegema lihtne inimene, kes ootab värisedes krooni devalveerimist ja muid halbu uudiseid (millest riigiisad ütlevad, et neid ei tule)?\nVõimaluse korral peaks võlgu vähendama, arved õigel ajal ära maksma, ostma ära juba ammu planeeritud asjad, milleks raha kogutud. Materjalide ja palkade langus peaks võimaldama odavamalt maja või korterit remontida. Kulutatud raha ju enam väärtust kaotada ei saa. Ei tohiks aga teha mõttetuid kulutusi  söögem ja joogem, sest homme sureme nagunii! (1Kr 15,32) on väga vale mõtteviis.\nUsklike kohus oleks just praegu palvetada nende eest, kelle võimuses on rahvast puudutavaid otsuseid vastu võtta. Küllap meeldib neile valimiste aastal anda ilusaid lubadusi ja süüdistada neid, kes peavad tegema midagi ebapopulaarset. Ometi peaks riik praegu leidma raha mitte ärasöömiseks, vaid töökohtade säilitamiseks ja loomiseks. Praegu tuleks teha töid, mille tulemused jäävad meile ka kriisijärgseks ajaks, näiteks ehitada kogu ühiskonnale vajalikke hooneid ja maanteid.\nMingil juhul ei tohiks oma aktiivsust vähendada kirikud ja kogudused. Lootuse festival ja teised misjoniüritused, külalisjutlustajate või -lauljate kutsumine kogudusse, uued töömeetodid või vanade taasrakendamine  need ei ole pidu katku ajal. Vastupidi, need aitavad katku ära hoida või selle mõju vähendada. Aadama ja Eeva aegadest alates on just Jumal inimesed rasketest aegadest läbi aidanud. Praegu evangeeliumi kuulutamiseks tehtavatel kulutustel on eeldusi kanda head vilja  nii tänaseks päevaks, kriisijärgseks ajaks kui ka igavikuks.\nKas on linnukesel muret? Kust ta saab või mis ta sööb? Tema loodab Looja peale\nBAPTISTIKOGUDUSED JA JUMALA SÕNA\nIgaühe juurde, kes sõna Kuningriigist kuuleb, ent ei mõista, tuleb kuri ning riisub külvatu ta südamest... Heasse mulda külvatu on aga see, kes sõna kuuleb ja mõistab ning siis ka vilja kannab.\nKäesoleval aastal möödub nelisada aastat esimese baptistikoguduse rajamisest Amsterdamis, mis oli ühtlasi esimene baptistikogudus maailmas. 275 aastat hiljem rajati esimene baptistikogudus Eestis, see sündis 24. veebruaril 1884 Haapsalus. Seega tähistavad Haapsalu Baptistikogudus ja Eesti baptism oma 125. aastapäeva.\nMILLELE KOGUDUS OMA ELU JA TEGEVUSE RAJAS?\nMille järgi Haapsalu koguduse asutanud usklikud juhindusid? Mida nad ette võtsid, et vaimulikku tõde tunda? Eesti Baptisti koguduste ajaloolikust Albumist (1911) võime lugeda järgmist.\nÄrkamise tagajärjel tuli rahvale suurem Jumalasõna nälg. Mõnes kohas peeti talvel enamaste iga õhtu palvetundisi. Ärkamine, mis sai alguse rootslastest luterlike misjonäride tööst, puudutas nii eestirootslasi kui ka eestlasi. Mandrile jõudsid jutud, et Vormsis rahvas enam kirikus ei käi ja võtta ennast ise lauale, ilma õpetajata. Seesugune õpetus... võitis ärksamate seas omale rohket poolehoidmist ja ajas kõiki hoolsalt piiblit uurima. Aga eestlased ei jäänud ühe asja, see on leivamurdmise juurde seisma, vaid siin uuriti piiblit edasi ja tuldi selle tagajärjel ikka enam selgusele. Rootslased ei saanud neid rohkem aidata, sest nad olid luterliku taustaga, kuid andsid head nõu: Vennad, tehke tööd edasi, küll koguduse asjus Jumal teid ise juhatab.\nSeega täiesti iseenda hooleks jäetud, sai edasi töötatud. Kuidas vennad Jumala juhatust teada said? Sealtsamast, kust senigi  Jumala Sõnast. Kuid piibliuurimine kestis edasi, iseäranes oleksivad sellest ajast kolm noort meest nimetamist väärt, A. Johannson,\nkes piibliuurimise tagajärjel sinnamaale tulivad, et lasteristimist ei ole piiblist leida. Tänapäeval on pühaõhtusöömaaja ja ristimise tõde, nagu ka usklikest koosneva koguduse põhimõte, laialt tunnustatud. Tollal oli see aga avastus, mis sügavat halvakspanu ja kiusu uuestisündimata inimeste poolt tõi.\nJumalasõna uurimine võttis aega ja jõudu. August Johannsoni ema ütles: Kuule, poiss, sa lähed oma piibliuurimisega rumalaks, üsna ööd ja päevad istutakse piibli taga, on see kellegi noormehe töö? Koguduse rajajad olid piibellikul teel. Möödus veerand sajandit ja August Johannson tõdeb ning soovib: Kõige selle möödaläinud aja peale tagasi vaadates pean ütlema, et see oli Jumala arm, kes seda kogudust kandis! Aidaku ja hoidku Kõigevägevam Jumal teda ka edespidi, et ta piibli rajalt ei laseks ennast ära nihutada.\nKUIDAS ON TÄNA?\nSelle soovi kirjapanekust on möödunud sada aastat. Kas on meil täna sama alus? Haapsalu koguduse põhikirjas on öeldud: Koguduse õpetuse aluseks on Piibli Vana ja Uue Testamendi kanoonilised raamatud. Koguduse tegevuse eesmärkide loetelu eesotsas on: Levitada Piibli õpetust ja kuulutada evangeeliumi; kasvatada oma liikmeid ja pooldajaid Piibli tundmises ja evangeeliumi vaimus. See pärineb sõnasõnalt Eesti EKB Koguduste Liidu koguduste näidispõhikirjast.\nUsuletulnutelt küsitakse ristimisel: Kas te tahate ka surmani elada Pühakirja õpetuse ja Püha Vaimu juhtimise järgi? Jah-vastuse järel toimub ristimine.\nLiidu põhikirjas seisab: Koguduste usu ja tegevuse aluseks on Piibli Vana ja Uue Testamendi kanoonilised raamatud. Liidu tegevuse peamistest eesmärkidest on esimesena nimetatud: Piibli õpetuse levitamine.\nVihiku Piibli õpetus Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidus sissejuhatuses on öeldud: Liidu usutunnistuslikuks aluseks on Uue ja Vana Testamendi raamatud. Seejuures oleme end määratlenud piibelliku, kogudusliku, pühitsusliku ja misjoniliikumisena. Esimeses osas Jumala riigi alused on kirjutatud: Piibel on meie kõige autoriteetsem alusdokument.\nKoguduste liidu arengukavast aastani 2012 võime lugeda: Liidu identiteet toetub Pühakirjale ja elavale osadusele Kristusega Püha Vaimu läbi.\nOlulistes dokumentides on selgelt öeldud: koguduse õpetuse aluseks on Piibli Vana ja Uue Testamendi kanoonilised raamatud; koguduse tegevuse eesmärk on levitada Piibli õpetust, kasvatada oma liikmeid ja pooldajaid Piibli tundmises; liidu usutunnistuslikuks aluseks on Uue ja Vana Testamendi raamatud; Piibel on meie kõige autoriteetsem alusdokument; liidu identiteet toetub Pühakirjale...\nNii on kirjas.\nKAS OLEME VÕIMELISED JUMALA SÕNA JÄRGIMA JA ÕPETAMA?\nKas koguduseliikmed tunnevad Jumala Sõna? On nad Piibli läbi lugenud? Kas mõistavad loetut? Kas jutlustajad tunnevad Piiblit? Teame Jeesuse öeldut, et inimese suu räägib sellest, millest on tulvil ta süda (Lk 6,45). Selle põhjal võib järeldada, et Piibli tundjate ja hindajate kõrval on paljudel usklikel ruumi arenguks.\nToon ära mõne põhjuse, miks usklike võime Jumala Sõna järgida ja teistele õpetada pole kõrge.\nEsiteks. Me ei tunne Jumala Sõna kuigi hästi. Mitmeid salme, lauseid, kõnekäändusid teame, aga millega seoses ja milleks need on öeldud ning kirjutatud  sellele ei oska me alati vastata.\nTeiseks. Jumala Sõna toonitamine ei ole paljude usklike poolt heaks kiidetud. Kui usklik ei loe Jumala Sõna ega tunne seda, siis ta ei saa piibliteemadel kaasa rääkida.\nKolmandaks. Jumala Sõna leiab tõrjumist siis, kui usklik elab teisiti, kui Sõna õpetab. Sel korral kibelevad ta huulil Pühakirja meenutajate vastu enesekaitseks sõnad: käsumeelsus ja Piibliga lajatama.\nPiibli mittetundmine ja tunda mitte tahtmine (kui elatakse teisiti) on tõrjuvad jõud, et Jumala Sõnale ei taha aega ega ruumi leida. Kas on märke, et mõni asi tahab Jumala Sõna välja tõrjuda? On. Inimese sõna. Inimlikud seisukohad ja selgused, mis võivad osutuda inimlikeks soovunelmateks.\nVaadake, et keegi teid ei riisuks tarkuseõpetuse ja tühja pettuse abil, mis vastavad inimeste pärimusele, maailma algainetele, ja mitte Kristusele. Sest Temas elab kogu jumalik täius ihulikult. (Kl 2,89).\nKuuluta sõna, astu esile, olgu aeg paras või ärgu olgu, noomi, manitse, julgusta igati pika meelega ja õpetamisega. Sest tuleb aeg, mil nad ei salli tervet õpetust, vaid otsivad endile oma himude järgi õpetajaid, kes kõditavad nende kõrvu, ja pööravad end eemale tõest ning pöörduvad müütide poole. Aga sina ole igati kaine, kannata kurja, tee evangeeliumikuulutaja tööd, täida oma hoolekandetööd! (2Tm 4,25).\nKui panna tähele, millist kirjandust välja antakse, milliseid kursusi korraldatakse, millest räägitakse, siis hakkab paratamatult silma, et Jumala Sõna kõrval on päris palju inimeste elutarkusi, elamisõpetusi, suhtekorralduslikke asju, enesele koha leidmise ja enesearendamise õpetust. Kõigis neis kasutatakse Piiblit, aga kas alusdokumendina või teema illustreerimiseks ja inimese enda arvamuste kinnitamiseks?\nKOGUDUSE ALUSEKS OLEV JUMALA SÕNA ON MEIE LÄHEDAL\nÖeldakse: Kõik on lubatud!  Siiski kõigest ei ole kasu. Kõik on lubatud!  Siiski kõik ei ehita kogudust. (1Kr 10,23).\nSee on kirjutatud küll teises seoses, aga kuigivõrd sobib ehk ka meie teema juurde. On arvamusi, kirjutisi, õpetusi, mis on huvitavad, millest võib olla kasu, kuid mis ei asenda Jumala enda Sõna. Kui me õpime tundma Jumala Sõna, siis avastame, et Jumalal pole üldse tundmatud meie vaimu, hinge, suhte, tervise, majanduse, perekonna jm probleemid. Inimlikud nõuanded on vajalikud, kuid veel vajalikumad on suure Inimesearmastaja nõuanded ja eriti Tema päästeplaan.\nKui aga Jumala, meie Päästja heldus ja inimesearmastus ilmus, siis Ta päästis meid  mitte õiguse tegude tõttu, mida meie nagu oleksime teinud, vaid oma halastust mööda, uuestisünni pesemise ja Püha Vaimu uuendamise kaudu. (Tt 3,45).\nÄrgu mitmesugused kirjutised ning auditooriumites ja eetris kõlavad inimlikud mõtted ning inimlikud taotlused asendagu Jumala tööd, Jumala Sõna ja Tema Vaimu uuendavat tööd. Jumala inimesearmastus meie vastu on suurem ja sügavam kui inimesepoolne armastus. Ja mis eriti tähtis  Jumalal on halastus, Temal on uuestisünnitav jõud, Temal on uuendav Vaim.\nVajame elus nõuandeid. Parimad nõuanded jõuavad meieni, kui me ei asu kärsitul kombel Jumala Sõna kallale ega asu Jumalat ja Tema Sõna küsitlema, vaid laseme meist iidsemal, targemal ja Vaimu poolt sisendatud Sõnal esmalt ise meie vastu rääkida. Enne, kui meie oma küsimustega tuleme, las Sõna esitab meile küsimusi ja valgustab me vaimu. Siis saame tarka ja head nõu ning juhatust, mis ületab meile pakilisena paistvaid vajadusi.\nSest Jumala sõna on elav ja tõhus ja vahedam kui ükski kaheterane mõõk ning tungib läbi, kuni ta eraldab hinge ja vaimu, liigesed ja üdi, ning on südame meelsuse ja kaalutluste hindaja. Ja ükski loodu ei ole Tema ees nähtamatu, vaid kõik on alasti ja paljastatud Tema silma ees  Tema ees, kellele meil tuleb aru anda. (Hb 4,1213).\nOn võimalusi Jumala Sõna tundmaõppimiseks? Piisavalt. Piibel, piibliseletuslik kirjandus, piiblitunnid, Piibli lugemine raadios, Piiblit selgitavad raadiosaated.\nAga sina püsi selles, mida sa oled õppinud ja usaldanud... Kogu Pühakiri on Jumala sisendatud ja kasulik õpetamiseks, noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses, et Jumala inimene oleks täiesti varustatud ja valmis igale heale teole. (2Tm 3,14.1617).\nBaptistikogudused ja teised vabakogudused hindavad Jumala Sõna. Tõrjugu siis Jumala Sõna meie elust, kogudustest, konverentsidelt ja festivalidelt välja lihalik ja viljatu ning madalalt inspireeritud isetehtud vaimulikkus. Olgu Eesti baptismi 125. aastal ja ülemaailmse baptismi 400. aastal Jumala Vaimust antud Sõna jätkuvalt selleks, millele oma õpetuse, elu ja koguduste korra rajame.\nNOORED TAHAVAD EDASI SÄRADA\nEelmises Kuulutajas oli juttu Kuressaare talvefestivalist Julge särada! 21. veebruaril oli samanimeline kokkusaamine Tallinna Kalju Baptistikoguduses, kuhu tuli üle saja noore. Eesti EKB Koguduste Liidu misjonisekretär AGNES BÖNING rääkis Kuulutajale, mis teoksil.\nKas Julge särada! loosung oli mõeldud mingile pikemale ürituste sarjale?\nTerve 2008. aasta oli liidu misjonikeskuse poolt kuulutatud Julge särada! aastaks, kus toimusid erinevad misjoninädalad. Selleks inspireeris mind Mt 5,1416: Teie olete maailma valgus. Ei saa jääda märkamatuks linn, mis on mäe otsas. Ega süüdata ka lampi ja panda vaka alla, vaid lambijalale, nii et selle valgus paistab kõigile majasolijatele. Nõnda paistku teiegi valgus inimestele, et nad teie häid tegusid nähes ülistaksid teie Isa, kes on taevas. Eesmärk oli kuulutada evangeeliumi ja lasta Kristuse valgusel natuke kaugemale paista kui ainult oma koguduse seinte vahele, täita kutsumust, mis meil on.\nKas on tekkimas uus laiem noorteliikumine?\nEsialgne mõte oli pisike  julgustada noori tulema misjonimeeskondadesse. Suvel olid meil misjoninädalad Pärnumaal, Hiiumaal ja Ida-Virumaal. Kulminatsioon oli aastavahetus Kuressaares. Kuna sinna võisid tulla ka teiste konfessioonide noored, siis muutus festival oikumeeniliseks. Jumala Vaim tegutses seal tugevalt. Paljud noored said eriliselt puudutatud, eriti need, kes osalesid evangelismigruppides.\nEvangelismigrupis oli ka Jürgen Lahesalu, kes sai väga innustatud. Kui ta koju läks, siis lõi ta Orkutis Julge särada! kommuuni, et noored ei unustaks seda laagrit, käiksid omavahel läbi ja julgustaksid üksteist evangeeliumi kuulutama.\n25. jaanuaril juhtus traagiline liiklusõnnetus, kus Jürgen Lahesalu sai surma. Seejärel sai Julge särada! liikumine teise sügavuse, kuna paljud noored olid temaga laagris kokku puutunud ja sõbraks saanud. Ta oli sisemiselt ilus inimene. Tema surm tegi väga reaalseks selle, et me ei tea, kui palju meile on aega antud ja me peame kõigepealt tegema kindlaks, kas oleme taevateel. Teiseks on väga tähtis rääkida inimestele, kes veel ei tunne Jeesust, et ka nemad võiksid valida taevatee.\nKas Julge särada! jääb iseseisvaks või sulandub misjonikeskuse töösse?\nJulge särada! liikumine on natuke laiem. See teeb koostööd teiste konfessioonidega ja misjoniorganisatsioonidega, nagu näiteks Agape Eesti. Meil on moodustamisel Julge särada! aktiiv. Selle alla tulevad tööharud, millest üks on Julge särada! rubriik Agape uues ajakirjas, Pereraadios on tulemas Julge särada! raadiosaade. Kui Jumal lubab, siis tahaksime teha ka Julge särada! telesaate. Lisaks tuleb töögrupp, kes annab nõu, kuidas töötada koolides või kuidas koguduste spordiüritusi muuta evangeelsemaks.\nKes on peale Sinu veel Julge särada! eestvedajateks?\nKui aktiiv hakkab toimima, siis mul ei ole vaja seal olla, vaid noored saavad ise hakkama. Praegu peaks nimetama Helari Hellenurme, kes on Agape Eesti misjonär ja kes oli Kuressaares evangelismigrupi juht, samuti Mare Soonikut, Triin Kohvi, Marilys-Mirjam Kurge ja Laura Remmelit.\nKas Julge särada! kujuneb iseseisvaks juriidiliseks organisatsiooniks?\nEsialgu ei ole plaanis, see tooks kaasa palju paberimajandust, mis viiks tähelepanu tegelikult töölt kõrvale. Kui hiljem tekib vajadus, eks siis saab seda teha. Rohkem on Julge särada! mõtteviis, mis ühendab erinevatest konfessioonidest noori, kellel on igatsus tõeliselt järgida Jeesust, kuulutada evangeeliumi oma elu ja sõnadega.\nMillised on misjonikeskuse selle aasta plaanid?\nMeil on sel aastal nagu Jumala vihma aasta  Lootuse festival on tulemas ja ka Julge särada! kokkutulekul julgustasime noori Andrease kaarte täitma. See on nagu esimene samm, mida nad saavad teha  palvetada oma koolikaaslaste ja mittekristlastest tuttavate eest ning kutsuda neid festivalile.\nLisaks suvised misjoninädalad, kus noored saavad praktiseerida. Pärnus 1.12. juulini oleme ettevalmistusmeeskonnaks liidu suvefestivalile ja sellele ka abiks. Otepääl ja Ida-Virumaal tulevad misjoninädalad augusti algul.\nKogu meie jutt käib noorte ümber. Kas keegi vanemaid inimesi ka misjoneerib?\nKuna ma ise olen veel noor, siis ei saa ma vist olla eestvedajaks erinevatele põlvkondadele. Paraku keskealisi ja vanemaid inimesi ning pereinimesi, kes oleksid evangeelsest tööst innustunud, valmis panustama ja võtma aega, on suhteliselt vähe. Pereelu tingib tihti selle, et inimesel pole nii palju vaba aega ja ressursse. Aga alati oleks hea, kui meist vanemaid oleks ka kaasas.\nKauaks Sul võhma veel jätkub?\nEks nii kaua, kuni Issand on mu tugevus (Ps 28,7). Kui Tema juhib kuhugi edasi, eks siis tuleb sinna minna.\n24. veebruaril 2009 Skypei vahendusel\nTEINE PAAT AITAB VÕRKE VEDADA\nÜsna varsti, 29.31. mail, toimub Tallinnas Saku Suurhallis Lootuse festival, kus peakõnelejaks on Franklin Graham. Üks festivali korraldajaid on FELIKS VOLOIN, kellele esitasime mõned küsimused.\nKust Te Eestisse tulite?\nMa sündisin Moldovas, isa on mul ukrainlane ja ema venelane. Mul on Vene kodakondsus. Elasin kaheksa aastat Siberis, tegelesin seal misjoniga ja asutasin uusi kogudusi. Siis kutsuti mind Kesk-Venemaale Ivanovosse ja sealt juba Moskvasse. Töötan Billy Grahami Evangeelses Assotsiatsioonis (BGEA) ja korraldan festivale. Sellele tööle kutsus mind BGEA Euroopa piirkonna juht Viktor Hamm.\nElan perega (abikaasa ja kaks tütart) Moskva lähedal Lobnjas. Kahjuks eeldab mu töö pikki vahemaid ja tihti kodust kaua eemalolekut, kuid mind rõõmustab, et abikaasa saab meie lahusoleku põhjusest aru. Ta jagab minu arusaama evangeeliumi kuulutamisest. Ta juhib ühte õdede piibligruppi Lobnjas. Töötame nagu meeskond. Kui olen kodus, siis teeme koos tööd, kui olen reisil, siis ta palvetab. Ma olen Issandale tänulik sellise kaaslase ja toetuse eest.\nKuidas Te Jumala riigi tööle sattusite?\nMa läksin 1992. aastal 19-aastaselt pärast polütehnikumi lõpetamist Beltsõs vennale Titaasse külla. Tahtsin minna ainult suveks, aga Jumal muutis väga tugevalt minu plaane.\nMa olen usklikust perest, aga minu usk oli pealispinnaline. Käisin küll jumalateenistustel, aga võisin minna ka diskole või kinno. Titaa usklike elu puudutas mind sügavalt. Umbes poolteist kuud pärast sinna jõudmist ma pöördusin ja tunnistasin üles kõik, mis mul hinge peal oli. Jäin Titaasse, sest nägin, et Issand saab mind seal kasutada. Vanemad olid nõus, sest õpingud olid läbi ja võisin hakata oma elu seadma. Osalesin Titaas kiriku ehitamisel, jutlustasin ja tegin kõike, mida koguduses vaja. Lõpetasin Moskvas EKB vaimuliku seminari.\nEestlastele oli Siber küüditamise ala. Raskeid aegu meenutades väidavad paljud, et kohalikud inimesed olevat väga head olnud.\nSee on õige. Kliima on Siberis väga karm. Aga me nägime, kui avatud on inimesed, kuidas nad on valmis raskel hetkel aitama. Kord eksisime võõras kohas kell kolm öösel tugeva pakasega ära. Koputasime esimese ettejuhtuva majakese uksele. Meid võeti vastu nagu sugulasi. Suurtes linnades ei võeta isegi tuttavaid niimoodi vastu.\nViimased kaks aastat elasime BAMil (Baikali-Amuuri raudteemagistraalil). See pole ainult minu arvamus, et sealseid inimesi peteti, nad ütlevad seda ise. Nõukogude ajal reklaamiti BAMi. Räägiti, et isegi ilm on seal alati päikeseline ja selge. Ning inimesed sõitsid sinna tööle ja elama, sest neile lubati autosid, kortereid ja muid soodustusi. Tingimused olid tegelikult viletsad. Lubadused unustati ära. Mõne aastaga kadusid võimalused koju tagasi sõita, sest vanad sidemed katkesid ja kohapeal tekkisid uued.\nKas Teie töö Siberis oli edukas?\nJumal on neid paiku elustanud ja inimesi tööle innustanud. Siber on praegu vaimulikult võib-olla aktiivsem ja innukam kui Kesk-Venemaa.\nIgaks asjaks on oma aeg. 1992. aastal, kui alles alustasime, ei teadnud me veel niisugust sõnagi nagu sponsor. Kõik käis oma raha eest. Käisime kuskil tööl ning palga eest sõitsime ringi ja trükkisime materjale.\nAga saalid olid rahvast täis ja inimesed tulid kergesti Jumala juurde. Jumal äratas neid. Üritasime Titaast külastada kogu oblastit. Kui algul oli oblastis üks EKB kogudus ja kolm gruppi, siis praegu on umbes 30 tööpunkti, osa neist veel kogudustena vormistamata. 25 koguduseliikmest kogu oblastis on tänaseks saanud viissada. See ei ole kõik meie organiseeritud. Jumal tegutses meie silma all ja meie olime osalised selles töös. See oli Jumala, mitte meie teene.\nKui vaadata Kesk-Venemaad, siis aastatuhande vahetuseks oli juba Venemaa ristimise tuhandenda aastapäeva laine möödunud. Nälg Jumala Sõna järele oli möödas. Inimesi tuli juba vähem kokku. Kuid nende huvi, kes käisid, ei vähenenud. Kui Viktor Hamm tegi 2002. aastal Ivanovos evangelisatsiooni, siis olid saalid täis.\nMis on Teie osa Tallinnas?\nMe oleme Eestis kohanud palju innukaid Jumala riigi töötegijaid ja me toetame neid. Eesti on staatuse poolest ja geograafiliselt Euroopa riik, inimesed elavad tsiviliseeritult. Meeldiv on näha jalakäijaid, kes ootavad punase tule taga, kuigi pole autosid. Aga vaja on vaimulikku tuge.\nMinu vastutada on BGEAs hingehoidlik töö SRÜs ja Ida-Euroopa maades. Minu tööks festivali heaks on materjalide, inimeste ja järeltöö ettevalmistamine. Nende inimestega peab ka pärast tegelema, kes festivalile tulevad. Nad on alles usule tulnud ja vajavad abi.\nPüüame kogudusi ette valmistada, et nad oleksid võimelised uusi inimesi vastu võtma ja nende vajadusi rahuldama. Tallinnas on olnud kaks vaimulikku nõustamist ja festivalijärgset järeltööd tutvustavat seminari, neil osales 90 inimest. Loodame, et ka saared ja Lõuna-Eesti saavad märtsis sellesse töösse haaratud.\nTulemas on ka üle-eestilised kristliku elu ja tunnistuse kursused, kuhu on oodatud kõik eestimaalased. Oleme näinud, kuidas inimesed alles nende kursuste ajal saavad usklikuks. Need neli lihtsat tundi räägivad sellest, kuidas palvetada, milleks me usume, mida tähendab viljakas elu, mis on kristlase võidukas elu, kuidas tunnistada teistele, kuidas hoolitseda nende eest, kes usklikuks on saanud.\nSee pole lihtsalt hingehoidjate ettevalmistamine, vaid kristlaste taseme tõstmine. Ma olen selle kursuse ise mitu korda läbi kuulanud ja võin öelda, et iga kord on Issand mulle midagi uut näidanud, mis on mulle vajalik. Jumal võib inimesi innustada uuele teenimisele. See on alati kasulik ja toob õnnistusi.\nNeed teadmised ei lähe ju kaduma ka pärast festivali ja sarnaseid kursusi võib veel hiljemgi korraldada?\nMuidugi. Kiievis meeldis mõnedele vaimulikele see kursus nii palju, et nad otsustasid igal aastal selle tervele kogudusele korraldada. On täheldatud, et see periood elustab tugevalt kogudust. Ka Rumeenias otsustasid mõned kogudused igal aastal seda kursust korraldada.\nMe ei saa seda kursust kellelegi peale suruda, aga me jätame kogudustele materjalid ja ei keela nende paljundamist. Autoriõigus kuulub BGEAle, aga me tahame maksimaalselt teenida kogudusi sellel maal, kus festival toimub.\nEttevalmistustöö festivaliks käib intensiivselt. Äkki eestlane oma aegluses enne midagi ei märkagi, kui festival juba läbi?\nÜllatavalt algas ettevalmistus Eestis mitte aasta (nagu mujal), vaid ainult pool aastat enne festivali. Võib-olla Issand otsustas eestlased proovile panna ja andis neile vähem aega.\nMeid rõõmustab, et eestlased suhtuvad otsuste vastuvõtmisse väga tõsiselt. Nad ei kiirusta nõustumisega. Aga kui nad ütlevad jah, siis nad mõtlevad ka nii. Mul on meeldiv eestlastega koos töötada. Ka venelased on põhjamaine rahvas. Meil on midagi sarnast, aga muidugi ka erinevusi. Kuigi eestlased pole nii emotsionaalsed, ei tähenda see seda, et nende sees poleks rõõmu.\nEestis on suur keeleprobleem. Isegi kõik Eesti kodanikud ei räägi ühes keeles. Siin tuleb alati meeles pidada, et on vaja mõista teist kultuuri, õppida suhteid üles ehitama. Erinevustele vaatamata on meil üks Issand ja üks usk, üks päästmine ja see rõõmustab.\nJulgustan iga pastorit Eestis aktiivselt osa võtma festivali ettevalmistamisest. Vaatan nendele asjadele mitte kui üks organiseerijaid, vaid kui Jumala riigi tööline, kes kunagi pisaratega palus, et Jumal avaks uksi. Nüüd on Venemaal mitmed võimalused vähenemas. Me oleme rõõmsad, et Eestis on võimalused olemas. Võtkem need tänuga vastu.\nMe ei tea, mis tuleb aastate pärast. Ka praegune majanduskriis algas ootamatult. Kõik tundsid tõusu, võtsid võlgu, joonistasid pilte ilusast tulevikust, mis kohe-kohe tuleb. Aga tuli kriis ja kõik muutus kähku.\nTahaks, et vabadus kestaks kaua, aga teiste maade ja Venemaa kogemus on selline, et see pole pikk. Sellepärast sooviks kõigile Jumala riigi töölistele ja kõigile Jumala armastajatele Eestis  unustage kõik omavahelised erinevused ja kuulutage evangeeliumi. Me tulime teise paadiga, et aidata teil suurt võrku välja tõmmata (Lk 5,7). Küll Jumal õnnistab teie tööd.\n19. veebruaril 2009 Skypei vahendusel\nKui Heinrich Frieseni mobiiltelefon teisipäeva hommiku ja kolmapäeva hommiku vahel heliseb, on kuskil tema kodukohas Paderbornis midagi halba juhtunud. Sest see 48-aastane mees ei ole ainult Venemaalt pärit sakslaste poolt asutatud vabakoguduse pastor, vaid hädaolukordades ka vabatahtlik hingehoidja (kaplan). Juba peaaegu üheksa aastat on ta valmis, kui õnnetuseohvri või enesetapja omaksed tröösti ja julgustust vajavad.\nLAPS HUKKUS AVARIIS\nAastal 2000 kogus kohalik päästeteenistus ühe traagilise õnnetuse järel kõik kohalikud vaimulikud kokku, et moodustada hingeabi andmiseks võrgustik. Tookord kaotas üks ema autoõnnetuses oma lapse. Pärast päästetööde lõppu ei tundnud keegi end vastutavana selle naise ees, kes oma mures ei osanud enam midagi peale hakata.\nMidagi sellist ei tohtinud enam korduda. Lihtne koostöö vormistati neli aastat tagasi ühinguks, kus praegu on 20 liiget. Friesen on seal ainsa vabakiriklasena asutaja ja juhatuse liige.\nKui temale määratud ajal juhtub õnnetus ja õnnetusse sattunu omaksed vajavad hingeabi, saab Friesen päästeteenistuselt oma mobiilile kõne. Siis sõidab ta nii ruttu kui võimalik kas õnnetuskohale või asjaosaliste juurde. Tal on kaasas kohver kristlike raamatute ja laste mänguasjaga  sellega saab laste mõtteid vestluse ajaks haarata.\nEnamasti jääb kontakt ühekordseks, aga mõnedega tegeleb Friesen ka pikemat aega. Siis tulevad juba üksikasjalikumad vestlused kristlikust usust. Nagu näiteks ühe 67-aastase naisega, kelle mehel äkki öösel süda üles ütles. Kuigi naine ei olnud usklik, otsis ta järjekindlalt pastorilt toetust. Mõnikord helistas Friesen talle ise, et tema seisundist teada saada. Ükskord avastas ta naise olukorrast, kus see just oma elu võtta tahtis. Pastor suutis ta sellest sammust loobuma panna. Järgnesid paljud vestlused usuteemal, mis naise huvi ristiusu vastu tugevdasid.\nUmbes 70% neist ligi 60 juhtumist, millega ühing aastas tegeleb, on enesetapud. Ülejäänud eelkõige liiklusõnnetused. Üks eriti raske juhtum oli Friesenil varsti pärast hingehoiutööle asumist 2000. aastal. Siis pidi ta ühele perele surmateate viima, sest nende poeg oli õnnetuse tõttu elu kaotanud  pere elas majas, mille pastor ise neile aasta tagasi müünud oli.\nHEAD SUHTED POLIITIKUTEGA\nKuigi Friesen peab mõnikord hingehoiutöö tõttu oma pastoriülesannetest tagasi tõmbuma, teab ta, et kogudus palvetab tema pärast. Kogudus on saanud palju kasu Frieseni sidemetest. Kui kogudus 1999. aastal uude majja kolis, ei meeldinud see sugugi kõigile naabritele. Linnapea, kellel Frieseniga head suhted olid, julgustas kogudust end avalikkusele tutvustama, et arusaamatusi lahendada. Järgmine linnapea toetas usklikke tööpunkti loomisel naaberasulas.\nLisaks kõigele on Friesen hingehoidjaks ka piirkonna 260 päästetöötajale. Tema ülesandeks on hoolitseda päästjate vaimse heaolu eest. Mehed on teda ammu juba oma pastorina tunnustanud.\nEesti EKB Koguduste Liidu president Meego Remmel ja Viimsi Vabakoguduse pastor Raido Oras seadsid 8. veebruaril õnnistuspalvega ametisse Viimsi koguduse abipastori Matt Edminsteri.\nJuba aastaid Viimsi koguduse töötegijaks olnud Ameerika presbüteriaani taustaga vaimulik kannab lisaks Viimsi kogudusele teist aastat hoolt ka Rakke Koguduse eest. Liidu vanematekogu ja ordineerimiskomisjon on tunnustanud tema volitusi teenida liidu vaimuliku ametikandjana.\nEesti EKB Koguduste Liidu president Meego Remmel ja ekspresident Joosep Tammo viisid 8. veebruaril Tallinna Mustamäe Kristlikus Vabakoguduses läbi pastor Priit Pesuri ja diakon Paavo Peeter Ainla ordineerimistalituse. 18-aastaseks saanud Mustamäe kogudus rajati Oleviste koguduse algatusel ning on arenenud Priit Pesuri juhtimisel elujõuliseks linnaosa koguduseks. Diakon Ainla on koguduse noortetöö juht. Diakoniks õnnistamise palves osales ka värskelt ordineeritud pastor.\n21. veebruaril toimus Jõgeva maavanema Aivar Koka Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud vastuvõtt, kus kuulutati välja Jõgevamaa teenetemärkide kavalerid. Hõberisti pälvis palvela ehitamise eest Mustvee Betaania Koguduse pastor Paul Gill. Kokku anti 8 kuldristi, 11 hõberisti ja üks Jõgevamaa vapimärk.\nKohal viibisid president Arnold Rüütel ja proua Ingrid Rüütel, Jõgevamaa omavalitsuste esindajad, maakonna erinevate valdkondade mõjukad liidrid, kokku ligi 500 inimest.\nTA JÄI PÄRAST ABORTI ELLU\nMaailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel tehakse maailmas 42 miljonit aborti aastas. See ei tohiks kristlasi ükskõikseks jätta.\nAborti tehakse ka loodetele, kes oleksid juba eluvõimelised. Mõnikord elavad nad selle mõrvarliku protseduuri üle. Nende hulgas on ka Ameerika lauljanna Gianna Jessen. Nüüdseks 31-aastaseks saanud lauljanna kuulis jõululaupäeval 1989, et ta oli tegelikult surmale määratud. Nüüd peab ta veendunud kristlasena kogu maailmas loenguid abortide vastu.\nTAPMINE EI ÕNNESTUNUD\nGianna ema oli 17-aastane, kui ta 1977. aastal otsustas oma raseduse kaheksandal kuul katkestada. Ta tundis ennast liiga noorena. Laps oleks teda ainult seganud. Los Angelese kliinikus võeti ette protseduur, mis hiljemalt 24 tunni pärast oleks pidanud kaasa tooma nurisünnituse.\nOmeti juhtus ime ja Gianna tuli elavana ilmale, tõsi küll, raskete kahjustustega. Talle tuli kasuks, et protseduuri läbi viiv arst tegi vaheaja. Tavaliselt jäetakse laps sellistel puhkudel lihtsalt lebama, kuni ta piinarikkalt sureb. Kuid üks medõde kutsus kiirabi, mis väikese Gianna lähedal asuvasse lastehaiglasse viis. Tema haigusloole kirjutas alla abordiarst.\nLastearstid päästsid küll Gianna elu, kuid olid tema tuleviku suhtes üsna skeptilised. Temast pidi saama sügava puudega inimene  tõenäoliselt pime, kes ei suuda kunagi oma pead tõsta ega iseseisvalt liikuda, kõndimisest rääkimata. Hapnikupuudus emaihus pidi kaasa tooma rasked halvatused, mis normaalse kehavalitsemise võimatuks teevad.\nOmeti läks teisiti  Gianna sai endale kasuvanemad, kes tema eest armastusega hoolitsesid. Kolmeaastaselt sai ta juba karkude abil joosta. Käsi ja pead liigutab ta normaalselt.\nVarsti jäi kõigist kardetud puuetest alles vaid kerge lonkamine. Praegu suudab Gianna isegi maratoni joosta. Kui Gianna oma kasuemalt 1989. aasta jõulude ajal küsis, miks ta niimoodi joosta ei saa nagu teised lapsed, kuuliski ta temalt oma hirmsa loo. Jumala tahe ei olnud sind täielikult parandada, aga ta tahtis sinu abiga teiste inimesteni jõuda, selgitas kasuema. Varsti hakkas noor tüdruk abortide vastu võitlema. Vestlusringides ja avalikes esinemistes jutustas ta oma loo ja võttis seisukoha abortide vastu.\nKaks aastat tagasi kohtas Gianna ühe ettekande ajal esimest korda oma õiget ema. Ta tuli lihtsalt üles minu juurde ja ütles, et on mu ema, meenutab Gianna. Ma vastasin, et olen talle andeks andnud. Aga see teda ei huvitanud ja ta läks lihtsalt jälle minema.\nAlgul oli väga raske uuesti oma lihasest emast ilma jääda, aga Jumala armastus andis Giannale ka sel momendil jõudu. Oma usust Jeesusesse ei tee ta kunagi saladust. Ühel loengul sadade kuulajate ees Austraalias seletas ta äsja: Ma tean, et tänapäeval ei ole poliitiliselt korrektne avalikult Jeesusest rääkida. Aga see on üksnes Jumala arm, millest me kõik elame. Ma jäin elama, et ma Temast teile rääkida saaksin.\nANDREASE LIIKUMINE  PALVETA JUBA PRAEGU!\n11. veebruari uudised tõid meile kaks vastandlikku sõnumit. Eestlased kinnitasid kanda maailma uskmatute esikümnes  ainult 14% Eestis küsitletutest pidas Gallupi avaldatud uuringu järgi religiooni oma igapäevaelu oluliseks osaks. See näitaja on madalaim Euroopa Liidus. Samas võisime rõõmustada Turu-uuringute ASi poolt tehtud uuringu tulemuste üle: kui detsembris usaldasid eestimaalased kirikut 57%, siis jaanuaris oli see number tõusnud 69%ni.\nUsklike inimestena teame, et üheks põhjuseks, miks meie kaasmaalased on hakanud Jumalat enam usaldama, on meie palved. Ka palved Andrease liikumise raames. Tänaseks on ligi kümme tuhat inimest üle Eesti võtnud Andrease kaardi ning nad palvetavad oma sõprade-sugulaste eest või on seda kohe tegema hakkamas. Kiidetud olgu meie Jumal!\nKas sina, hea lugeja, juba palvetad oma lähedaste eest? Sa ju tead, et enamik inimesi võtab Kristuse vastu tänu sugulaste, sõprade või tuttavate hoolele! Just nagu Jeesuse jünger Andreas, kes tõi Jeesuse juurde algul oma venna, siis ühe lapse ja hiljem inimesi eri rahvustest  nii saab igaüks meist tuua Lootuse festivalile kaasa oma sõpru.\nSelleks, et midagi tõeliselt muutuks, peaksime hakkama tegutsema mobiliseeritult. Kõigepealt vaatama ringi  millised inimesed meie ümber on? Kas meie naabrid, töö-, õpingu- ja hobikaaslased, sugulased jt on juba kristlased? Meil igal on oma vastutuspiirkond. Just nii leiame need kuni kaksteist isikut, kes saaksid olla meie eestpalvelasteks ja kelle nimed kanname Andrease kaardile.\nJärgmine samm on teatud mõttes lihtsam, meil tuleb hakata nende isikute pärast iga päev palvetama. Vaadata nende inimeste pärast üles ja lihtsalt päev päeva kõrval tuua nad Issanda ette. Kui anda oma päevast igale Andrease kaardil olevale inimesele üks minut, kuluks selleks vaid kaksteist minutit! Kaksteist minutit evangeelsele palvele päevas!\nKolmas samm on väga praktiline. Tõeliselt südamest tulenev tegevus: sõpruse jagamine, suhete arendamine nendega, kelle eest palvetad. Võimalusi on palju! Me võime teha, mida tegi Jeesus: kutsuda neid, kes soovisid Teda tunda, enda koju, pakkuda neile lõunat, õhtusööki ja isegi ööbimisvõimalust (Jh 1,39). Olles Jeesuse järgijad, võtame lihtsalt malli ja teeme samuti. Võime ka minna koos sportima, kunsti tegema, matkama jne. Kindlasti on oluline kutsuda oma sõpru koguduse üritustele ning loomulikult pikemas perspektiivis kutsuda neid 29.31. mail toimuvale Lootuse festivalile Tallinnasse Saku Suurhalli.\nAndrease liikumise ja Lootuse festivaliga seotud tegevused on pikaajaline investeering. Me ei tohiks lakata palvetamast enne, kui kõik meie Andrease kaardil olevad inimesed on andnud oma elu Jeesusele. Veelgi enam! Kui sinu kaardil olevad isikud on saanud Jumala lasteks, siis sina oled järgmise kolme ja poole aasta jooksul nende toetaja.\nOle nagu Andreas ja julgusta seda olema ka kõiki kaaskristlasi!\nLühidalt Andrease liikumisega seonduvast:\nKõik Lootuse festivaliga liitunud kogudused peaksid olema saanud kätte palvekaardid Andrease liikumine  too sõber kaasa! täiskasvanutele, noortele ja lastele.\nPalume Andrease kaartide ärarebitavad osad kokku koguda ning toimetada need Lootuse festivali kontorisse (Tartu mnt 63, Tallinn). Kogutud kaartide alusel koostame ühise Eestimaa palvekaardi ning toetame palvetega iga üksiku isiku eestpalvetajat.\nKui koguduse liikmete sõbrad on valmis tulema Lootuse festivalile, palume nende nimed kirjutada vastavasse koguduse andmebaasi  nimi, telefon, mis päeval osaleb jne. Andmed palume koguda koguduses kokku ning vastavalt vajadusele tellida festivali kontori kaudu Tallinnasse sõitmiseks buss(id).\nInfo ja lisamaterjalide tellimine: või telefon 5662 6179.\nLootuse festivali Andrease liikumise eestvedaja,\nTallinna Elava Kivi Vabakoguduse pastor\n125 AASTAT BAPTISTIKOGUDUSI EESTIS\nJuubeliteenistused Haapsalus 21.24. veebruarini 2009\n1. Juubeliteenistuse avas Haapsalu Baptistikoguduse juhatuse esimees Kalle Kopli. Jutlustasid Tarmo Kähr, Meego Remmel ja Enn Veevo.\n2. Laulis koguduse segakoor Taimi Kopli juhtimisel.\n3. Lapsi juhendas Leevi Kaustel.\n4. Juubeli ajal kogunesid Haapsallu Eesti EKB Koguduste Liidu eakad töötegijad.\n5. Sõna ja laulu kuulas saalitäis rahvast.\nEerik Rahkema fotod


Kristjan Kongost saab Forum Cinemas juht - Uudised - Juhtimine.ee\nKristjan Kongost saab Forum Cinemas juht 07.08.2012 16:09\tSeptembrist asub Eesti suurima kinoketi Forum Cinemase tegevjuhi kohale senine Fazer Eesti juht Kristjan Kongo.\n«Kristjan Kongo valiti välja mitme väga tugeva kandidaadi seast,» ütles Forum Cinemase omanikfirma Finnkino Oy esindaja Janne Juvonen. «Kongo kasuks rääkis tema pikaajaline müügi- ja turundusalane kogemus brändi tuntuse kasvatamisel Eestis, mis loob eeldused ka Forum Cinemase positsiooni tugevdamiseks kinoturu liidrina.»\nKongo liitus Fazer Eesti müügi- ja turundustiimiga 2005. aastal, jätkates kahe aasta pärast juba arendusdirektorina ning alates 2010. aastast juhatuse esimehena. Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ärijuhtimise eriala ning täiendanud end Saksamaal Hageni ülikoolis turunduse alal.\nForum Cinemase senine juht Aldo Tammsaar lahkus ettevõttest tänavu mais.\nForum Cinemas AS on Eesti suurim kinode operaator. Soome ettevõttele Finnkino Oy kuuluv Forum Cinemas opereerib Eestis lisaks Kosmosele ka Coca-Cola Plaza, Ekraani ja Astri kinosid. Forum Cinemas lõpetas 2011. aasta ligi 400 000 euro suuruse puhaskasumiga, mis on pea kolm korda suurem võrreldes 2010. aastaga. Ettevõte kasvatas ka müügitulu 14 protsendi võrra, jõudes 2011. aasta lõpuks 8,4 miljoni euro tasemele.\n14.12.12Fazer Eestit juhib Riina Aamissepp\n02.10.12Endine Statoili Eesti juht asub pagaritööstuse etteotsa\n07.08.12Fazeri Eesti juht paneb ameti maha\nfazer eesti ·\tkristjan kongo ·\tforum cinema\tJuhtimine.ee · Uudised


Hotellid orientiiri Neamti kindlus lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Neamti kindlus läheduses\nLinna Tirgu Neamt hotellid\nNeamti kindlus hotellid – Tirgu Neamt\nTirgu Neamt – veel vaatamisväärsusi\nGradina Publica parkKindlasti on hea üle vaadata Gradina Publica park, mille leiab 1,8 km kaugusel kesklinnast. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobib hästi lähikonnas asuv Lossipark.\nNeamţ CitadelKindlasti on hea üle vaadata Neamţ Citadel, mille leiab 2,4 km kaugusel kesklinnast.\nLossiparkKindlasti on hea üle vaadata Lossipark, mille leiab 3,3 km kaugusel kesklinnast. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobib hästi lähikonnas asuv Gradina Publica park.\nNeamti kindlus – rohkem teavet\nKus on Neamti kindlus?\nLähim asula – Tirgu Neamt. Kindlasti ei tee paha veeta päev kohalike huviväärsustega tutvumiseks.Keda huvitab piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Lossipark ja Gradina Publica park.\nNeamti kindlus ja lähikond. Kus ööbida?\nKui sinu järgmine peatus on Neamti kindlus, võib sulle sobida näiteks see hotell.\nPensiunea Aristocratis - 2,5 mi (4 km) kaugusel\n• 3,5 tärni pansionaat • tasuta wifi • restoran • treeningsaal • hea asukoht\nNeamti kindlus ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Gradina Publica park


Tänane kuupäev 14 Aug, 2020 7:36\nTeema pealkiri: Su-24 vs US NAVY\nPostitatud: 27 Juun, 2014 18:11\nSuhteliselt ammune uudis sellest, kuidas vene lennuk oli provokatiivselt imiteerinud rünnaku USA laevale Mustal Merel.\nhttp://www.dailymail.co.uk/news/article ... yards.html\nFSB peakontorist on antud vihje, et lennukiks oli Su-24, Gvardejskoe lennuväljalt, mis aastatel 198x-9x baseerus Ämaris/Suurküllil\nTegemist on ühe viiest või kuuest viimastest lendavatest Su-24 pommitajast.\nIlus video ka Eestis filmitud, 1988\nViimati muutis denis23, 28 Juun, 2014 20:42, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 18:48\nPostitatud: 27 Juun, 2014 18:51\nLemet, küsimuse adressaat on vale. Seda juttu levitas siin foorumil ju Trumm.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:17\nTrumm rääkis, et Cole meeskond tormas kaile, lahkumisavaldused käes...? Kindlasti oled nii lahke ja paned täpse tsitaadi üles,see ei tohiks ju raske olla...\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:27\nJa minu sõnad olid - Trumm levitas seda juttu, mitte et Trumm kirjutas...\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:29\nHehh, panin selle aegise väljalülitamise mulli siia varem meelega, reaktsioon oli ootuspärane\nSõltumata Ukraina kriisi puhkemise meetoditest valitseb endiselt arusaam, et venelased on rumalad, saamatud ja millekski võimetud indiviidid.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:31\nOotuspärane? Et see on jama?\nMis see reaktsioon siis veel oleks võinud olla?\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:45\nSelge, seda ma vaatasin, et omakäeliselt Trumm midagi sellist otsingu põhjal otsustades kirjutanud ei olnud. Viite ülespanek siis.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 19:50\nMa juba lootsin, et peale Krimmi sündmusi on ka siin hakanud levima arusaam, et venelane suudab olla leidlikum ja improvisatsioonialtim kui arvama oleme harjunud, aga kus sa sellega, endiselt untermensch.\nLäbi aja on tehniliselt üllatusi ju omajagu pakutud, kui Gary Powers 01. mail pihta sai, siis võis ta mõelda tõesti omas keeles "pis***. Ärme alahinda vaenlast. Made in USA ei taga veel midagi, läbi aegade on selle kaubamärgi kasutajad piisavalt pasunasse saanud ja saavad ka tulevikus.\nUmbes samasugust suhtumist oli näha siin ka augustis 2008, venelastel raadiod ei töötanud, oli pardakk ja üldse esines nende armee alla igasugust arvestust (unustades, et tappa sai ikka Gruusia).\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:00\nFüüsika seadused on endiselt olemas. Neid ei saa ka vene duuma kehtetuks tunnistada. Kogu tsiteeritud uudisjutt ei klapi kuidagi kokku raadiolainete levimise ning peegeldumise seadustega. Seda esiteks.\nUSA sõjaväes on olemas ka oma sisemine kord, kuidas teenistusse võetakse, kuidas teenistusest lahkutakse jms. Loo teine pool ei vastanud üldse sellele korrale. Seda teiseks.\nKui inimene postitab mõtlevate inimeste foorumisse labast propagandat, kus üks ots ei klapi teisega kokku. Saab selle peale vastuse, et see on jama. Siis on see minu meelest tõesti oodatav tulemus. Midagi muud loota oleks imelik...\nGary Powersi pihtasaamine oli muidugi ameeriklastele üllatus. Aga pihta ei saanud ta mitte mingeid füüsikaseadusi eiranud tegevuse tulemusel, vaid seetõttu, et tema seekordne lennumarsruut viis ta üle hiljuti relvastusse võetud ning ameeriklastele veel tundmatute õhutõrjerakettide tegevusrajooni. Midagi üleloomulikku seal ju ei olnud. Mis see näide antud juttu puutub?\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:02\nSuhteliselt ammune uudis sellest, kuidas vene lennuk oli provokatiivselt imiteerinud rünnaku USS-le Cole Mustal Merel.\nTäpsustus - kõlakas puudutas USS-i Cook, mitte Cole. USS-ist Cole pole keegi siin levitanud.\nUSS Cole oli see, millele dzihhaadimehed suutsid lõhkeainet täis kummipaadi pardasse sõidutada ning mis seeläbi äärepealt uppunud oleks.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:04\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:05\nMidagi üleloomulikku seal ju ei olnud. Mis see näide antud juttu puutub?\nPole ka midagi üleloomulikku uudises, et venelased suudaksid Aegist jammida.\nZapadi ajal on nad lääne radareid ennegi seganud.\nVõi arvab keegi, et Aegis on mittesegatav?\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:09\nU-2 lendas väga kõrgel, lisaks õhutõrjesüsteemi alles rajati, tohutud hambumisprobleemid - mida näitas ka fakt, et sama divisjon tulistas alla ju 2 lennukit, oma MiG-19 kah. Lihtsalt jänkid läksid mütsiga lööma, kuid vastane oli seekord võimekam, kiirem ja osavam. 1967 Vahemerel arvasid Iisraeli hävitaja Eilat mehed vist kah, et mis need Egiptuse kaatrid ikka teevad.\nMinu sõnum rohkem hallollust omavatele kasutajatele oleks see, et ärme ole meie need, kes oma nahal avastavad, et vastane on kiirem ja leidlikum. Liiga palju on siin näha usujutlusi, kuidas venelased ei saa, ei taha ja ei suuda ning kuidas me kõige eest väga hästi kaitstud oleme.\nViimati muutis Kapten Trumm, 27 Juun, 2014 20:11, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 27 Juun, 2014 20:10


Tapa Vallahooldus põhimäärus – Riigi Teataja\nTapa Vallahooldus põhimäärus - sisukord\n§ 3 Eelarve, pitsat ja teabehaldus\n§ 10 Asutuse töötajad\n4 ASUTUSE VARA JA FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE\n§ 11 Asutuse vara\n§ 12 Asustuse finantstegevus\n§ 15 Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine\n§ 16 Kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 10.07.2018, 21\nVastu võetud 27.06.2018 nr 28\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2 ning Tapa Vallavolikogu 28.03.2018 määruse nr 12 „Tapa valla põhimäärus“ § 67 lg 5 alusel.\n(1) Asutuse nimetus on Tapa Vallahooldus (edaspidi asutus).\n(2) Asutus asukoht ja tegutsemiskoht on Tapa vald.\n(3) Asutuse aadress on Pikk tn 15 Tapa linn Tapa vald Lääne-Viru maakond.\n(1) Asutus on Tapa Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.\n(2) Asutus juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, Tapa Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktidest, ning asutuse põhimäärusest.\n(3) Asutuse põhimääruse kinnitab ja muudab Tapa Vallavolikogu.\n(4) Asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu kinnitab Tapa Vallavalitsus.\n(5) Asutuse tegevust juhendab ja koordineerib vallavalitsuse haldusosakond.\n§ 3. Eelarve, pitsat ja teabehaldus\n(1) Asutusel on Tapa valla eelarves alaeelarvena oma iseseisev eelarve.\n(2) Asutusel on asutuse nimega pitsat, millel võib kasutada Tapa valla vapi kujutist või asutuse sümboolikat.\n(3) Asutuse teabe haldamise juhised kehtestab asutuse juht lähtudes Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud teenuste korraldamise ja teabehalduse alustes sätestatud põhimõtetest.\n(2) Asutuse sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab asutuse juht käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsusega.\n(1) Asutuse tegevuse põhieesmärk on täita Tapa valla ülesannet korraldada vallas kommunaalmajandust, kalmistumajandust, heakorda, jäätmehooldust, kõnni- ja kergliiklusteede korrashoidu ning valla vara haldamist.\n(2) Asutus haldab tema valdusesse antud Tapa vallale kuuluvaid maaüksusi ning hooneid ja rajatisi, sh kalmistuid, transpordi- ja muid infrastruktuurirajatisi.\n(3) Asutus hooldab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vara ning korraldab selle arendamist ja parendamist.\n8) hallata valla jäätmejaamade territooriumi, hooneid ja rajatisi ning hoida neid korras;\n(2) Asutus võib oma ülesannete täitmiseks tellida teenuseid juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt ning sõlmida oma tegevuse korraldamiseks lepinguid.\n(3) Asutusel on õigus anda tema valduses olevat vara kasutusse vastavalt Tapa valla vara valitsemise korrale ning sõlmida vastavaid lepinguid.\n(1) Juhataja kinnitab ametisse ja vabastab ametist Tapa Vallavalitsus vallavanema ettepanekul.\n(3) Juhataja vastutab asutuse üldseisundi ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti asutusele tema tegevuseks kasutada antud ning asutuse ülesannete täitmiseks asutuse valdusesse antud vara heaperemeheliku kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.\n(4) Juhataja tagab asutuse tulemusliku ja häireteta töö ning teeb koostööd vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutustega.\n1) esindab Tapa valda ja asutust tööandja õigustes ning avalik-õiguslike ja tsiviilõiguslike tehingute ja toimingute tegemisel;\n2) juhib asutuse majandus- ja finatstegevust lähtudes õigusaktidest ning esitab vallavalitsusele asutuse eelarve eelnõu, tagab asutuse eelarve täitmise ja vastutab eelarve täitmise eest;\n3) teostab oma pädevuse piires tehinguid ja toiminguid asutuse põhimääruse, töölepingu ning õigusaktidega sätestatud ülesannete täitmiseks;\n4) sõlmib, muudab ja lõpetab asutuse töötajatega töölepingud ning kinnitab vajadusel ametijuhendid;\n5) kinnitab asutuse töökorralduse reeglid ning tagab töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;\n6) korraldab asutuse teabehaldust vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;\n8) tagab asutuse tegevuse ja üldise arengu, sh töötingimuste ajakohastamise ja töötajate kvalifikatsiooni tõstmise;\n9) esitab vallavalitsusele ettepanekuid töötajate koosseisu ja töötasumäärade kinnitamiseks ning asutuse töö paremaks korraldamiseks;\n(2) Juhataja äraolekul (puhkuse, töövõimetuse, lähetuses viibimise ajal jms) asendab juhatajat asutuse töötaja, kellel on kohustus asendada juhatajat vastavalt töölepingule või kellele juhataja töötajaga kokkuleppel annab ajutiselt lisaülesanded juhataja ülesannete täitmiseks.\n(4) Juhataja peab asutuse töökorralduse tagama nii, et asutuse juhi ülesanded oleks täidetud ka sel ajal, kui juhataja ja tema asendaja on samal ajal ära.\n§ 10. Asutuse töötajad\n(2) Asutuse töötajate koosseisu kinnitab vallavalitsus juhataja ettepanekul.\n(4) Asutuse töötajate õigused ja kohustused määratakse kindlaks töölepingutes, ametijuhendites, töökorralduse reeglites, töötervishoiu- ja tööohutusalastes juhendites ja muudes asutuse töökorraldust reguleerivates õigusaktides.\n4. peatükk ASUTUSE VARA JA FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE\n(1) Asutuse kasutuses oleva vara moodustavad talle vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra alusel Tapa vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt asutusele sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.\n(2) Asutuse valduses olev vara on Tapa valla omand.\n(3) Asutuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine, samuti varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra alusel.\n§ 12. Asustuse finantstegevus\n(1) Asutuse finantstegevust juhib juhataja.\n(2) Asutuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt vallavalitsuse arengu- ja finantsosakonna poolt.\n(2) Asutus esitab vallavalitsusele iga aasta 1. märtsiks tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.\n(1) Asutuse ja juhtaja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab teenistuslikku järelevalvet vallavalitsus.\n§ 15. Asutuse ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine\n(1) Asutuse ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.\n(2) Asutuse ümberkorraldamine tähendab asutuse ühinemist või jagunemist.\n§ 16. Kehtetuks tunnistamine\n1) Tamsalu Vallavolikogu 26.04.2006 määrus nr 20 “Tamsalu Kommunaali põhimääruse kinnitamine”;\n2) Tamsalu Vallavolikogu 20.03.2013 otsuse nr 9 „Tamsalu Vallavalitsuse hallatavate asutuste koosseisude kinnitamine“ punkt 5 ja 22.03.2017 otsuse nr 12 „Tamsalu Vallavalitsuse hallatavate asutuste koosseisude kinnitamine“ muutmine“ punkt 1.3.\nMäärus jõustub 01. septembril 2018.


Sõja- ja rahueetika | Eetikaveeb\nSõja- ja rahueetika keskne teema on sõja (moraalne) õigustamine, ühendades erinevaid teooriaid nagu õiglase sõja teooria, realism ning patsifism.\nÕiglase sõja teooria kohaselt on sõda teatud tingimustel moraalselt õigustatud, peamiselt enesekaitsmise ning enesepäästmise huvides. Õiglase sõja teooria kesksed küsimused on: jus ad bellum - millistel tingimustel on õiglane sõtta minna; jus in bello - millised käitumisviisid on sõjas lubatud ja keelatud; jus post bellum – rahulepped, sõjakuriteod, reparatsioonid.\nRealism rahvusvaheliste suhete raames keskendub eelkõige riigi huvidele, mis tähendab, et moraaliseadused on teisejärgulised. Riigi peamised käitumismotiivid on majanduslik ning militaarne ellujäämine, julgeolek ning võim.\nErinevalt õiglase sõja teooriast ning realismist ei pea patsifism organiseeritud ja tahtliku vägivalla kasutamist õigustatuks. Nn absoluutsed patsifistid põlgavad igasugust vägivalda inimeste ning mõnikord ka nende vara ja loomade vastu. Nn konditsionaalsed patsifistid seevastu lubavad teatud tingimustel sõjalise jõu kasutamist.\nSõja- ja rahueetika alavaldkonda iseloomustavad märksõnad: õiglase sõja teooria, realism, patsifism, tuumaeetika, militaareetika, piinamine, inimõigused, sõjavangide kohtlemine, vägivald, sõjareeglid.


Viiruste vastu looduslikult ja soodsalt! - Umami\nEsileht / Blogi / Viiruste vastu looduslikult ja soodsalt!\nViiruste vastu looduslikult ja soodsalt!\nViirused on täies hoos! Nüüd on paras aeg anda endast kõik, et püsida terve ja tugev! Seetõttu on jaanuaris Umami soodustused tulvil tervist tugevdavatest toodetest.\nVaata kõiki jaanuari soodustusi SIIT!\nMeie pere talvise lemmikretsepti tervise turgutamiseks leiad SIIT!\nKurkum – tõeline organismi tugevdaja\n* uuringud on näidanud, et eriti koos musta pipraga tarvitades, võitleb kurkum vapralt isegi vähirakkude vastu.\n* lahtisele haavale raputatud kurkum aitab haava kiiremini kinni kasvada.\nLisa veidi riisile, saad tervisliku ja ilusa kollase kõrvalroa. Või proovi ahjukala maitsestada, lihahautistes või marinaadides. Ettevaatust – värvib kõik, millega kokku puutub, erkkollaseks!\nChia seemned – oomega-3 pomm\n* kõrge väärtuslike rasvhapete (omega-3) sisaldus (8 x rohkem kui lõhes)\n* suurepärane taimsete valkude ja kiudainete allikas (1 maksimaalne päevane täiskasvanu chia annus (20g) sisaldab 1/3 soovitatavast päevasest kiudainete kogusest)\n* hulganisti antioksüdante (lausa 3 x rohkem kui tuntud antioksüdandipommis mustikas), mis aitavad vananemise vastu\n* väga kõrge eluksvajalike mineraalide ja vitamiinide sisaldus (Fe, Ca, Mg, foolhape)\n* kuna chia seemned suudavad imada 9 x rohkem vedelikku seemne enda kaalust, siis on need suurepärased organismi hüdreerimiseks\n*on kasulikud südamele (põletike vastu, kolesterooli alandamiseks, vererõhu madaldamiseks\n* aitavad veresuhkrut kontrolli all hoida\n*tugevdavad lihaseid ja luid\nAed-mustköömen ehk nigella – eriti mitmekülgne kosutaja\nTegu on nii vägevate terakestega, et neist pressitud õli pandi Vanas Egiptuses Tutanhamonile isegi kirstu kaasa, sest arvati, et seda võiks kindlasti ka teises ilmas vaja minna. Terve rida kasulikku on neis peidus küll:\n* soovitatakse kõhuhädade, peavalu, hambavalu, külmetuse ja põletike puhul looduslikuks ravimiks.\n* Vana-Egiptuse kuninganna Nofretete, kes oli tuntud oma ilu poolest, olla kasutanud aed-mustköömne õli, et tugevdada oma juukseid ja küüsi.\nRösti enne kasutamist kuumal pannil, et maitse paremini esile tuleks ja kasuta suppidel, salatites, omleti sees, võileival…\nGoji – ohtralt antioksüdante\n* ohtralt erinevaid vitamiine ja 18 erinevat aminohapet, mis teevad neist eriti hea kasuliku allika valkude saamiseks (goji marjades on 10-14% proteiini)\nKanepiseemned – kuhjaga väärtuslikke rasvhappeid\nKinoa – mineraalirikas ja gluteenivaba\n*taimse valgu rikas (15-16% valku),\n*kõrge E ja B vitamiinide, aminohapete, kaltsiumi, raua ja fosfori sisaldusega,\nKookosõli – tervislik toiduõlivalik\nKõige lihtsam variant rohkem kookosõli kasutada on vahetada oma tavaline toiduvalmistamiseks kasutatav toiduõli kookosõli vastu.\nLisaks gluteenivaba valguallikas AMARANT, oomega-3 rasvhapete pomm LINASEEMNED, kalorivaba magustaja STEVIA ja palju muud!\nOlge tugevad ja terved,


m.advent.ee - Minu tunnistus\nKui selle aasta noortelaagrisse hakati koguma isiklikke tunnistusi, paistis, et selle saatmiseks on nii palju aega ja küll ma jõuan tunnistuse kokku panna. Kuid tempokas suvi kihutas omasoodu ja jäigi ta õigeks ajaks kirja panemata. Kuna ma olen „ametlikult noor“ veel vaid augusti esimese nädala, siis on igati paslik saata 35. eluaasta ära, vaadates tagasi oma loole.\nKuidas need dramaatilised tunnistused nüüd algasidki: tere, mina olen Karin, 36-aastane ja ma olen 20 aastat oma elust elanud nagu pagan. Mul on tegelikult täpsete aastate arvutamine keeruline, sest mind ristiti adventkogudusse, kui ma olin üheksa-aastane ning minu ema pöördus umbes aasta varem, nii et kogudusega olin ma seotud juba enne ristimist. Teismeeas aga otsustasin ma kõigile ja kõigele kogudusega seonduvale selja pöörata ning elada täpselt nii, nagu ise heaks arvasin ning seda kuni kahekümnendate eluaastate teise pooleni. Kuna minu isa ei ole kogudusega seotud ning minu vanemad olid lahutatud juba enne ema pöördumist, oli see hõlpsasti teostatav.\nTegelikult on minu loos nii mitu lugu, nii mitu kihti, et sellest saaks vist raamatu kirjutada, aga selles tunnistuses tahan keskenduda lahkumisele koguduse juurest teismeeas kuni tagasipöördumiseni kogudusse noore täiskasvanuna.\nMa olen palju mõelnud, miks ma ikkagi ära läksin. Mis sai selleks kaalukeeleks, et usus tuline laps vaatamata uskliku ema palvetele ja püüdlustele kaob maailma ära? Ja ma päris täpselt ei osanudki sellele vastata enne, kui mu oma tütar sai nii suureks, et nägin neid jõude temas tegutsema hakkamas. Kui tütar mulle esimest korda tunnistas, et tal on hingamispäeval igav, sest siis ei tohi multikaid vaadata, istusin ma väga pikalt nagu puuga pähe saanu. See kordub jälle! Tuli meelde, kuidas ma lapsena neid asju tajusin: hingamispäev on püha päev, aga siis ei tohi poodi minna ja midagi osta, siis ei tohi multikaid vaadata, siis peab olema kirikus vaikselt jne. Kuigi ma teadsin oma südames, et see kõik on õige, said „ei tohi ja peab“ minu jaoks usu sümboliks. Ja kui see toimib väikese lapse puhul, siis minusugust teismelist, kes murrab maailma ja katsetab piire (mitte kõik küll, aga selline on minu kogemus), ei hoia enam koguduses „ei tohi ja peab“ ning isegi kui vormiliselt hoiab, siis vähemalt südames mitte.\nIgal juhul hakkasid mind aina enam ära tõukama kõik need piirangud, mida ma arvasin koguduses olevat, ja tõmbama aina enam vabadus, mis näis olevat mu ilmalikel sõpradel: kõike saab justkui teha, igale poole saab minna, kõike tohib süüa, seljas kanda jne. Mõnda aega olin ma kahe näoga Karin, hingamispäeval koguduses nii, nagu peab ja siis „vabal ajal“ nii, nagu tahtsin. Kuniks ma leidsin, et ei olegi enam mõtet kogudusse tulla, see ei olnud minu jaoks enam vajalik. Nii ma arvasin.\nJa kuigi ma ei ole oma ristimispäevast 24.06.1994 alates päevagi kahelnud, et Jumal on olemas, ei tahtnud ma Temaga lihtsalt mingit tegemist teha, sest Ta oli minu meelest üks suur „EI TOHI ja PEAB“. Ja nii ma elasin, nagu pagan, tehes kõike seda, mis minu enda meelest oli lahe, mõnus ja mulle vajalik.\nKõik nendes aastates ei olnud kindlasti mitte halb. Tagasi vaadates mõistan, kuidas Jumal ei jätnud mind tegelikult kunagi maha, Ta hoidis mind, suunas mind nii palju, kui ma lasin suunata ka siis, kui ma Temast midagi teada ei tahtnud. Mitmel korral päästis Ta mu elu situatsioonides, millele loogiliselt oleksid pidanud järgnema väga halvad tagajärjed. Ma ei saanud sellest siis aru. Ja mulle tundus ka, et ma ei vaja Teda kohe üldse mitte, ma sain ju „ise hakkama“. Mul olid ägedad sõbrad Eesti ühes parimas koolis, ma olin populaarne, mul olid väga head hinded, ilusad asjad ja isaga elades minimaalselt piiranguid sellele, mida ma tohin ja mida peab. Nagu unistuste elu, eks?\nAga tegelikult ei olnud. Sest kui sa oled kunagi, kasvõi hetkeks, kasvõi lapsena ära tundnud Jumala puudutuse, siis ilma Temata elada püüdes jääb alati midagi puudu. Ükskõik kui populaarne sa oled ja kui palju ilusaid asju sul on, kui vähe piiranguid ja kui palju vabadust, kui ägedad sõbrad, ei ole nendes asjades lõpuni rõõmu ja rahuldust. Mingi igatsus, seletamatu, arusaamatu, mõnikord isegi ebaloogiline, jääb närima. Minu parimad sõbrad sest ajast ütlesid ikka, et Karinil on pidevalt „minna minna“. Mitte kuskil ei saanud rahus olla, sest kogu aeg tundus, et see pole see, midagi jääb puudu, äkki kuskil mujal see puuduolev leidub – mõnes teises kohas, mõnes uues asjas, uues inimeses. Ja nii ma kihutasin ringi mööda kohti ja asju ja inimesi ja tundus väliselt ilmselt, et Karinil on kõik olemas, mida hing võiks tahta. Aga see ei olnud nii.\nJa ma olen täna väga tänulik, et sellest tundest, millest ma hetkekski lahti ei saanud, arenes lõpuks välja kliiniline depressioon, mis vältas ligi 10 aastat. Inimesed, kes depressiooni ei ole kogenud, kujutavad seda hoopis teisiti ette. Minu puhul oli tegemist n-ö naeratava depressiooniga. Väliselt naeratad, enamuse ajast funktsioneerid ka, suudad vahepeal õppida ja töölgi käia (kuigi mitte pidevalt), aga sisemiselt oled tühi, huvitu, lootusetu, ärev. Oli perioode, kus minu jaoks oli liiga raske võtta toru, kui keegi helistas, või siis minna kokkulepitud ajal kodust välja, teha lahti arvutikaas ja kirjutada üks e-kiri. Ma lihtsalt ei suutnud seda teha. Ja kui arst mulle ühel hetkel ütles: Karin, kõik inimesed ei peagi ju lapsi saama ja sa võiksid valida siiski tööalaselt vähem ambitsioonikad plaanid, sest sinu sassis ajukeemia ei võimalda ilmselt kunagi neid plaane realiseerida, oli see minu jaoks äratuskell. Mida ma teen? Kuhu olen ilma lootuseta paranemisele suundumas?\nMa tean täna kaljukindlalt, et ma olen siin ainult tänu sellele, et minu ema ei lakanud päevagi nende pikkade aastate jooksul minu pärast palvetamast. Et tema usk ja palved andsid Jumalale voli minu elus tegutseda ka siis, kui ma avalikult oma eluga Jumalal end rahule jätta palusin. Ja kui ma siis 26-aastasena sain aru, et see kõik, mida ma olen taotlenud, see kõik, mida ma olen otsinud ja arvanud end vajavat, on tegelikult mulaaž, murdusin ma lõpuks Jumalale. Ta tuli minu ellu tagasi. Ma ei pidanud end selleks puhtaks kasima ja viksiks ja viisakaks klanima, et Ta mu vastu võtaks. Ma tulin sellisena, nagu ma olin. Tulin ühel reede õhtul oma sassis ajukeemia, ebasobivate riiete ja ebakohaste elukommetega Mere puiestee kogudusse ja istusin taha nurka maha. Ja ma olen väga tänulik, et Aino Ormus, keda ma oma vaimulikuks vanaemaks pean, juhtis rahulikult edasi käputäit inimesi, kes olid kogunenud teise kiriku otsa õhtusele osadusele. Et ta lasi mul seal rahus nutta ja lasi mul ka lahkuda nii, et ta ei küsinud midagi. Jumal võttis mu vastu sellisena, nagu ma olin, tingimusi seadmata. Sealt hakkas mu paranemine.\nTäna võin ma teile öelda, et vastuoksa tõenäosusele, mis oli loogiliselt minu vastu, olen ma juba 8 aastat täiesti terve inimene. Ma olen teinud kõike seda ja veel enam, mida ma väidetavalt ei oleks pidanud suutma teha. Aga kõige olulisem on, et ma leidsin selle, mida ma otsisin. Ma leidsin veel palju-palju rohkem, kui ma oleks osanud arvatagi. Kõik eelnev oli vaid edutu katse täita tühja kohta, kus oleks alati pidanud olema Tema.\nSee ei juhtunud kohe, vaid oli protsess, aga kui ma oma elule tagasi vaatan, siis kõik kahvatub selle ees, Kelle ma leidsin. Õigemini, Tema leidis minu.\nNii et kui te olete oma noores elus sarnases faasis, nagu mina olin, kus maailm nii tugevalt tõmbab ja tundub, et mujal on kõik see, mida tahaks ja mida koguduses ei ole, siis uskuge mind – see ei ole tõsi. Jumal ei ole „ei tohi ja peab“. Ta armastab sind isiklikult nii suure armastusega, et kui seda murdosagi tunnetada, tahab süda õnnest lõhkeda. Temale kuulekas elu on seejärel südame loomulik vastus, suurim soov ja rõõm. Ja no nii põnev!\nTa valis sinu, armastab sind ja tahab sind sellisena, nagu sa oled. Ära mine ära, sest ükskõik, mida sa sealt, kuhu ja kellega minna tahad, leiad, ei tee see sind õnnelikuks. Usu mind palun, ma olen seda kogenud. Usu Teda, Ta teab, mida sa igatsed ja mida sa tegelikult vajad.\nJa kui sa ikkagi oled otsustanud minna, siis tea, et Ta ei jäta sind maha ja Ta alati ootab.\nJa kui sa tahad kellegagi rääkida, siis võta minuga ühendust.


Etsi blogi: March 2014\nPosted by eduardp at 2:30 PM No comments:\nPosted by eduardp at 10:41 AM 19 comments:\nMe polnud kohtunud enam ammu, 16-17 aastat, kuid ometi sattusid nii mõnelgi korral siia blogisse, viimati Krimmi teemal. Ühelt poolt seepärast, et olid tuntud inimene, Gunnar Polma - Tallinna Reaalkooli direktor, kuid teisalt meie koosveedetud aja ja ühiste matkade kaudu. Sinuga oli alati koos mõnus olla, sest olid tähelepanelik ja hooliv, huvitavate ideede ja ootamatute mõttekäikudega, põnevate unenägude ja lugudega. Kohati naljakalt hajameelne, ja seda niivõrd, et me paljud imestasime, kui sa suure kooli direktoriks hakkasid.\nMäletan, kui rääkisid ühest novellist, mille sisu oli hästi ligikaudselt selline:\nNägi mees unes üht geniaalset tarkust, mis ühendas maailma ja andis vastuse kõikidele probleemidele. See mõte oli olnud nii geniaalne oma lihtsuses, et tundus uskumatuna. Unenäos läks kõik peale seda arusaadavaks ja kergeks, see oli imeline tunne. Kuid ärgates oli tarkus ununenud. Mees pingutas kõvasti, et seda maailma tarkuse võtit uuesti meelde tuletada, kuid läinud see oli. Mees vaevles kõvasti, päevi, kuni ühel hetkel lahendus saabus, ootamatult, ei-tea-kust, nagu unenägude meenutamisega ikka juhtub. Ja see universaalne tarkus oli tõesti lihtne:\n"Enne söömist tuleb banaani koorida".\nOn minulgi olnud elus paar sarnast tähendusrikast unenägu, mis koos ärkamisega kahjuks kadunud. Kui päris elus leiad keerulistest skeemidest ja probleemidest lõpuks üles selle lihtsa lahenduse või saad selguse, on suur kergendus tulnud. Oleks vaid mõistust, tundeid ja aega taoliste tulemusteni jõuda, kuid nagu elu näitas, alati ei jõua.\nÜheks võimaluseks mõtete korrastamisel on kindlasti kirjutamine ja seda sa oskasid hästi teha. Sinu kirjutatud lugu iseendast aastal 2010, mille kirikuõpetaja täna (laupäeval) Karuse kirikus ette luges, oli fantastiline. Ma ei tea, kui palju sul selliseid lugusid kokku oli, kuid see arv on nüüd lõplik.\nPanen siia ka mõned pildid ühistest matkadest. Täna olime kunagise Põhja-Sosva paadimatka seltskonnaga jälle koos. Sina koos Anniga kõrvuti mulla all, meie Tiina, Artsi ja Leaga teie lähedal. Tore oli jälle vanu tuttavaid biolooge näha, mis sest, et sellisel kurval sündmusel. Meenusid nii vanad kui uued lood, kohati nii, et aeg-ajalt ununesid ka sina Anniga. Aga mis seal ikka, olime ju tegelikult kõik koos, vähemalt täna.\nPosted by eduardp at 2:02 AM No comments:\nPosted by eduardp at 7:15 PM No comments:\nMõni päev pärast seda, kui vaatasin seda tuntud mäge, plahvatas Tšernobõlis tuumareaktor (26.aprillil 1986). Kohas, kus parasjagu asume, turist viibida ei tohtinud.\nMis mäega on tegemist?\n(allpool olev jutt on lisatud peale õige vastuse saamist)\nKrimmis olen käinud kaks korda. Aastal 1980, kui Moskva olümpiamängude ajal toimus TRÜ geoloogia II kursuse kaardistamise praktika Trudoljubovka külas Bahtšisarai rajoonis Leningradi (?) Ülikooli geoloogia välibaasis. Seal olid peale venelaste samal ajal ka leedulased. Saime hästi läbi, ehkki venelastega ei olnud tihedat läbikäimist. Ka spordivõistluste vaatamisel olime reeglina erinevatel pooltel (meenub väravpalli finaal).\nTegime cuesta-maastiku geoloogilist kaarti, meenuvad sõnad "kriit", "flüšš", "nautiloiid". Mõnel päeval abistasime kolhoosi, korjasime virsikuid, suuri ja magusaid. Külas olid vahetevahel tantsupeod, kus keegi otseselt peksa ei saanud. Ühel nädalavahetusel külastasime Bahtšisarai khaanilossi ja Tšufut Kale koobaslinna. Viimasest läksime koju jala (vist 8km).\nPeale praktikat sõitsime Suurde Kanjonisse, sealt üles Ai-Petrile. Viimane on Krimmi kõrgeim punkt, otse astangu kohal ilusa vaatega alla Jalta linna peale. Pildistasime tuledesäras pimedat linna.\nJaltas olime mitu päeva, kohustuslikud käigud Alupkasse Vorontsovi lossi ja Sevastoopolisse.\nKuuekesi, kellest neli olid spetsiaalselt tulnud Eestist, käisime idas - Sudakis ja Feodossias, sh ka Aivazovski majamuuseumis.\nKrimmist organiseeris Mati Stroom (Riho Pihlapuu abiga) meid suure valge turismilaeva "Gruusia" peale, millega saime Odessasse. Sealt hääletasime paaridena läbi Moldaavia Taga-Karpaatiasse Užgorodi ja sealt hääletades koju. Tegime omavahel väikese võistluse, kus meie paar ületas mitmepäevasel hääletamisel Eesti piiri vaid pool tundi varem, kui tegid seda Gunts ja Reps.\nJärgmisel korral läksime Krimmi Mart Riebergi poolt organiseeritud väikese grupiga. Esialgu ronisime kusagil koobastes, misjärel läksime Erki ja Uldisega piki randa itta. Salaja külastasime Kara-Dagi loodusreservaati, keeluala ka seetõttu, et seal asus sõjaväeosa. Luurasime hommikul vara sisse, kuid päeva jooksul muutusime liiga julgeks ja väljumisel jäime valvurile vahele. Karistuseks kaevasime Erkiga maa sisse 4 aiaposti.\nPeale Kara-Dagi tõusime üles Krimmi mägiplatoole, lagedale karriväljadega suhteliselt tasasele platoole, keelualale, kus piki jailat liikusime inimpelglikult läände Suure Kanjoni ülemjooksuni ja seejärel piki kanjonit alla asustatud punkti.\nSimferoopolist lendasime koju päev pärast Tšerobõli reaktorite plahvatust. Kodus olid ilusad päikeselised ilmad, käisime 1.mail mere ääres päevitamas ja ujumas. Paar päeva hiljem tuli vihmasadu, mis tõi radioaktiivse tseesiumi maapinnale. Meie "õnneks" oli suurem osa enne Rootsis maha sadanud, kuid radioaktiivne foon oli ka meil üsna kõrge. Paarile tuttavale sai see vihm saatuslikuks.\nKrimm oli ilus ja põnev koht reisimiseks. Loodetavasti saab nii olema ka tulevikus. Kuid praegu on karmid ajad.\n(paar pilti on tehtud Tiiu Tuuga poolt)\nPosted by eduardp at 10:28 PM 18 comments:


Laen uuele kliendile intressita, kiirlaenud ilma tuvastamiseta\nSamas saavad nad klientide kontaktandmed ja lõpuks saavad nad teisi teenuseid pakkuda. Laen uuele kliendile intressita, kiirlaenud ilma tuvastamiseta. Arvesta oma oodatavaid sissetulekuid ning vastavalt sellele vali tagasimaksmise tähtaeg. Interneti vahendusel laenu taotlemine on kiirem ja mugavam kui erinevatest pankadest laenupakkumiste võtmine. Mõtle hoolega läbi miks tahad laenu võtta. Samuti on nüüd võimalik saada laen kätte ka sularahas, vaata tabelist, millised ettevõtted seda pakuvad. Kiirlaenu võtmisel võite paindlikkuse unustada. Tähelepanu! Iga laen on finantskohustus. Kasutage ära kõiki krediidikonto vahendid või ainult osa, selle otsuse võtab vastu klient ise. Tagastamisgraafikut otseselt pole, on minimaalne igakuine tagasimakse summa. Just krediidikonto ilmumisega on meil tänapäeval võimalik rääkida paindlikest laenutingimuste, sest need määrab laenuvõtja ise sellega, kui palju raha on tal siin ja praegu vaja. Raha krediteeritakse arvele kõigest mõne minutiga. Jah, see pole kiirlaen, mille eest peate maksma täpselt graafiku järgi, kuid miinimumsumma olete siiski igakuiselt kohustatud tagastama. Mida te peate teadma kiirlaenude kohta Kiirlaen on laen, mida laenutakse lühikese aja jooksul. Suurte osadena – lubatud, väiksematena – pole, vastasel juhul võite saada leppetrahvi. Mitte kõik laenufirmad pole oma klientide suhtes ausad, sageli ei räägita peidetud maksetest ja komisjonitasudest, lisaks mõnedest teistest olulistest nüanssidest, mis on tõesti olulised. Esiteks ei juhtu ülalkirjeldatud olukorda kunagi ja enamik kliente kasutavad ikka osa oma krediidisummast või kogu krediidilimiiti. Selleks tuleb käesolev võlg tagasi maksta ja taotleda aja möödudes uus laen.Krediidikontoga saate taotleda ja saada täiendavaid vahendeid ja see on palju lihtsam kui esmapilgul tundub. Kui klient ei täida oma krediitkontoga seotud kohustusi on ettevõttel õigus see sulgeda. Keegi ei tea ette, millal järgmisel korral raha vaja läheb. VAJALIK TEADA ENNE LAENTAOTLUSE SISSEANDMIST Isiklikud väikelaenud võivad olla heaks lahenduseks ajutiste rahaprobleemide korral. Igaühe suhtes saabub nõusolek suhteliselt kiiresti ning te ei pea esitlema suurt hulka dokumente, kulutama oma aega krediidiasutuste kontoreid külastades, jne. See toob kaasa suurema laenu tagasimaksmata jätmise riski, sest ettevõte ei teosta oma klientide maksevõime põhjalikku analüüsi. Enne taotluse sisseandmist, on Teil vaja teada, kui suur tohiks olla laenu kuumakse. Soovite – maksate õppemaksu, lähete välismaale, ostate kodumasinaid või isegi tagastate vanad võlad. Loomulikult tasudes krediidiliini kogusumma, saab klient krediidilimiiti vajadusel uuest kasutada Pole vaja anda ühtegi seletust, miks täpselt te seda raha vajate. Õnneks ei ole vaja enam karta hingematvaid intresse ning seda, et keegi Sinu nimele laenu võtab. Sihtlaenu pakub AS Krediidipank Finants.\nVäikelaenud | Soodne laen ja kiirlaenud\n. Sulle avatud krediidiliini saad kasutada täpselt sellises ulatuses, mis parajasti mõistlik. Kõik on lihtne ja mugav, nii et saate endale vormistada krediidilimiidi või krediidikonto, lihtsalt ettenägematute kulutuste katmiseks. Kõik see on üsna levinud praktika, sest ükski laenufirma ei soovi riskida krediidiandmisega ebausaldusväärsele laenuvõtjale. Jällegi sama lugu kiirlaenudega, võttes väikelaenu hakkavad laenusaajad maksma intresse kogu laenusumma pealt, mitte selle osalt, mida kasutati nagu võimaldab krediidikonto. Teile antakse tagasimaksegraafik ning te peate laenu tagasi maksma vastavalt graafikule. Ainult, et nende teenus kannab nime mobiilne krediidiliin, mis ei mõjuta kuidagi selle sisulist olemust. Teil on alati võimalus veel suuremalt kokku hoida. Kui võtate laenu kinnisvara või autode soetamiseks, peate selle raha kulutama korteri või auto ostmiseks. Võimalus laenata ilma kodust lahkumata Online laenud – võimalus laenata ilma kodust lahkumata. Nii suurelt summal, kui kasutasime – sellelt summalt maksame ka intresse. Kõigepealt on krediidi konto liikuvus ja paindlikkus, sest ainult teie otsustate, kui palju raha kasutada. Vastutus meie kasutajatele Me usume, et see on meie kohustus aidata kasutajaid, kes otsivad internetlaenu, leida odavamaid võimalusi ja laenuandjaid, kes käsitlevad neid õiglaselt. Väikelaenu pakub Coop Finants AS. Isiklikku väikelaenu saab suurepäraselt kasutada mitmel erineval eesmärgil, kuid seda ei tohiks raisata kergemeelselt, asjadele mida Te ei saa endale lubada. Laenu ennetähtaegse tagasimakse korral kaotavad krediitorid intresside arvelt tuleva kasumi. Ära võta laenu, kui arvad et Sul võib tagasi maksmisega raskusi tekkida. Isiklik pakkumine edastatakse peale laenutaotluse esitamist. Laenutingimused võivad erineda pakutavast tulenevalt personaalsest krediidivõimekusest. Erinevus krediidikonto ja väikelaenu vahel Nüüd räägime sellest, mille poolest erinevad Eesti krediitkonto ja väikelaenud. Selleks võite kasutades näiteks veebilehte isesxe.com. Laenu tagastamise aeg on alates nädalast ja mõningatel juhtumidel üle aasta. Selle üle otsustate ainult teie ise. Kõik on väga lihtne: valime krediidilimiidi suuruse ja saame kohe teada oma igakuise makse suuruse. Mida peate teadma enne kohaldamist. Esmalt märkisime, et kiirlaenu väljastamine on väga lihtne ja kiire ning selleks pole laenusaajal vaja palju aega. Enne iga uue laenud võtmist, tuleb laenutingimustesse korralikult süveneda. Laen uuele kliendile intressita, kiirlaenud ilma tuvastamiseta. Ärge kunagi esitage puudulikku või nõuetele mitte vastavat taotlust. Lõppude lõpuks ei eelda krediidikonto avamine sissetuleku, käenduse ja tagatise tõendamist. Püsiv ametlik sissetulek isiklikule arvelduskontole, milleks on palk või pension. CreditStar.ee Teine Eesti krediidituru tõsine tegija. Inimene saab lihtsalt istuda oma mugavas tugitoolis arvuti taga ja oma rahalisi vahendeid hallata- maksta teenuste eest, ostab kaupasid, jne, kuid seda kõike ettenähtud krediidilimiidi piires. Eesti krediitkonto puudused Ütleme kohe, et need puudused pole nii tõsised.\n. Lõppude lõpuks, kui klient soovib juba väljastatud kiirlaenule täiendavaid vahendeid saada, siis see ei õnnestu tal laenufirmasse ei helistades ega avaldust täites. Siiski, kui me püüame mõista krediitkonto peamisi eeliseid leiame, et need pole üllatavad, vaid isegi loomulikud. Kuid olge ettevaatlik – see vajadus võib tulla palju hiljem, kui teil võib tekkida kiusatus kulutada kogu mõnele tähtsusetu asjale lihtsalt sellepärast, et tahtsite. Laenu juurde speak to avao loan specialist. Võta aega ja loe kõik tingimusted väga hoolikalt. Laen võib aidata vabaneda võlast, maksta arveid või abistada ootamatute väljaminekute korral. See on sobilik ka uue äritegevuse alustamiseks. Seevastu pole kõik nii lihtne kui tundub. Laenutaotluse täitmine ei kohusta Teid laenu vastu võtma, kuid see on hea ja kiire moodus erinevate teenusepakkujate võrdlemiseks. Kõik laenud, mille tähtaeg on pikem on juba väikelaenud. Võrrelge laenutingimusi ja teenusepakkujaid. Lõppude lõpuks, kiirlaenu ja väikelaenu vormistamisel ei nõua ettevõtted kliendilt ei sissetulekutõendit ega käendust. Lepingu vormistamise teenus puudub, pakutakse ka tasuta maksepuhkust. Kui laenaja ei tea isiku täpset majanduslikku seisukorda, siis võib sellega kaasneda ka intressimäärade suurenemine. Laen protsendita. Esmajärjekorras krediidikonto, selle mobiilsus ja paindlikkus, sest ainult teie ise otsustate, millise osa vahenditest kasutada. Tänu sellele on Eestis ka palju laenufirmasid, kes tegelevad kiirlaenude ja väikelaenude andmisega. Põhimõtteliselt sarnaneb krediidikonto virtuaalse kaardiga ning laenusaajale on eelnevalt kokku lepitud krediidilimiidi raames eraldatud teatud summa vahendeid. Tehke kindlaks, et Teil on olemas kõik laenupakkuja poolt nõutud paberid. Lihtsalt vali vajalik summa ja saada sooviavaldus teele.\nKas on mõtet laenu võtta. Tegelikult on sellise laenu taotlemiseks vaja näha minimaalsel vaeva, samuti on olematu kiirlaenu paberi bürokraatia – see kõik muudab Eesti kiirlaenud ebameeldivaks. Ühesõnaga teil pole vaja kindlasti isiklikult, koos suure hulga dokumentidega, laenufirmaga ühendust võtta, oodata mitut tundi otsuse tegemist ning tegema teisi mõttetuid toiminguid. Te ei pea midagi selgitama, sest krediidikonto abil olete olete oma elu peremees. Krediidikonto – see on nii Eestis kui välismaal igapäevaga järjest enam populaarsust koguv laenuliik. Isikliku laenu taotlemine võib olla stressirohke, kuid saadav raha on teatud olukordades suureks abiks. See on probleem, millel pole esmapilgul lihtsat lahendust, kuid siiski nüüd saavad kõik soovijad avada endale Eesti juhtivates krediidiasutustes krediidikonto.\nLaen uuele kliendile kuni 1000€ 1€ eest! | Soodne laen ja.\n. Nende kohta saavad kliendid teada alles pärast lepingu allkirjastamist. Pikendada laenusumma tagastamise tähtaega. Toome välja mõned olulised faktorid, mida isikliku laenu taotlemisel silmas pidada. See ei toimu juhuslikult, sest iga asja järgimiseks on tavaliselt ka mõjuv põhjus. Sellele antakse kiire vastus ja teie saate soodsatel tingimustel laenu. Siiski on olemas ka erandeid. Lühidalt, Ferratumi krediidilimiidil on käesoleva toote kõikvõimalikus eelised. Lisaks sellele ei tule teil hakata järgima ranget maksete ajakava ega keelata endale kõike, vaid selleks, et tasuda järgmist osamakse – võib igakuiselt teha ka minimaalse osamakse, sellega ei kaasne mitte mingeid sanktsioone. Palun veendu, et ekraanil ja telefonil olevad kontrollkoodid on samad. Tavaliselt kõik laenuandjad pakkuvad esimest laenu täiesti tasuta. Omama alalist tuluallikat. See sobib paremini markeering “turvapadi“, sest kasutate ainult seda osa krediidist, mida hetkel vajate. Praegu vaatleme peamisi erinevusi Eesti krediitkonto kiirlaenude ja väikelaenude vahel. Kõige olulisem erinevus krediitkonto ja kiirlaenude vahel on võimalus kasutada vaid osa krediidilimiidist, makstes intressi ainult selle eest. Te ei jõua veel arvelt raha väljagi võtta, kui peate juba intressi maksma. Lisaralaha - kiirlaenud.EE. Kiirlaenu puhul on kõik palju vähem soodne, sest sageli võetakse laenu rohkem kui tõesti vajatakse, kuid siis on juba hilja – tehing on tehtud, meile on tekkinud teatud summa eest kohustusi ning intressi tuleb maksta kogu laenusummalt. Enne lepingu sõlmimist tutvu hoolikalt teenuse tingimustega ja vajadusel pea nõu spetsialistiga. Ootamatu vajaduse korral on kiirlaenud hea lahendus. Krediidikonto erinevus kiirlaenudega Enne krediidikonto ja kiirlaenu oluliste erinevuste loetlemist tasub öelda, et sellist tüüpi laenudel on palju ühiseid jooni\nLaenud kinnisvara tagatisel Vivius kiirlaenud\nIntressi vabalaen laenud eraisikult eraisikule


Veskiviigi sadama ostnud Viktor Siilats kerkib Eesti suuremate hotelliärimeeste sekka - Läänlane.ee\nÄrimees Viktor Siilats on tänavu omandanud kolm turismiga seotud kinnisvaraobjekti ja kavatseb rajada kaks hotelli. Neist üks tuleb Haapsalu Veskiviigi sadamasse, kirjutab Maaleht.\nHaapsalus Siilatsile kuuluva Grand Holm Marina kõrval asunud Veskiviigi sadama ostmisega sai läbi aastatepikkune vägikaikavedu selle eelmiste omanikega. Nüüd on tal kavas sadama juurde ka hotellikompleks rajada.\n“Kusjuures peab ütlema, et kui loo alguses seal kinnistul tõepoolest mingit sadamat polnud ja kolhoosiaegse jahtklubi hoone oli tõeline sara, siis nüüdseks on endised naabrid maja kenasti korda teinud ja sadamale täismõõdus akvatooriumi süvendanud,” tunnustas Siilats. Vähemalt esialgu jäävad kaks jahisadamat eraldi tegutsema, kuigi ühise omaniku all.\nGrand Holmi sadam, Veskiviigi sadam\nVeskiviigi sadama ostnud Viktor Siilats kerkib Eesti suuremate hotelliärimeeste sekka added by Ivar Soopan on 12. juuli 2018


33-aastane neitsi Joi Weaver: Tahaksin mõnikord joosta esimesele suvalisele mehele vastu ja talle anduda |\n18 Apr, 2016 by Marju Rõmmel\nOHMYGOSSIP — Blogija Joi Weaver räägib hingelt ära liigutava loo, et ka teised täiskasvanuikka jõudnud neitsid julgeksid oma kogemusi jagada, vahendab The Establishment. 33-aastane Joi Weaver ei ole oma eluea jooksul kordagi omanud intiimset suhet meesterahvaga – ta on neitsi. Ta ei ole kunagi olnud paarisuhtes ning ei ole kogenud iial suudlust. Joi eesmärgiks on oma looga julgustada ka teisi samas olukorras olevaid saatusekaaslaseid.\nJoi Weaver ütleb, et mitte üksi mees ei ole pidanud teda atraktiivseks. Joi on deitinud ainult internetis. Ta on kohtunud mõne mehega ka näost-näkku, aga nad on üsna kohe huvi kaotanud. “Mulle tundub tihti, et olen ainus ebaatraktiivne naine siin planeedil. See on häbistav.”\nSüütusest on raske rääkida ning seetõttu on naine asja hoidnud salajas. “Olen mitmete naistevaheliste arutelude puhul palvetanud, et teema ei läheks üle seksile. Ja kui on mindud, olen olnud vaiki, naernud koos teistega. Alles siis olen saanud lõõgastuda, kui teema vahetub.”\nJoi on üsna konservatiivse kasvatusega naisterahvas. Teismeliseeas rõhutati talle alati, et seksile tuleb vastata eitavalt. Teismeline ootas oma esimest ettepanekut seksile väga ärevalt, et saaks keelduda. Seda ettepanekut kahjuks ei tulnudki. “Mõtlesin, et äkki ülikoolis asjad muutuvad. Et äkki meelitaks poisse minu helge pea. Saingi mitmeid toredaid meessõpru, kellega olen siiani lähedane, aga mind ei ole kunagi kohtingule palutud. Oma kasvatuse ja kogenematuse tõttu ei ole julgenud ka ise algust teha.”\nHad a friend help me get photos of my fab new hair. #selfie #ootd #curvygirl #fatshion #bellingham\nA photo posted by Joi Weaver (@joi_the_artist) on Feb 6, 2016 at 8:31pm PST\nHeaded out to the shore. #ootd #curvygirl #selfie #bellingham\nA photo posted by Joi Weaver (@joi_the_artist) on Feb 22, 2016 at 12:49pm PST\nJoi oli segaduses ja püüdis aru saada, kus probleem oli. Ta oli koguka kehaga ja mitte just klassikaliselt ilus, aga teadis mitmeid analoogse välimusega naisi, kes oli leidnud armastuse. Põhiolemuselt oli ta häbelik ja reserveeritud, aga teisest küljest sotsiaalselt aktiivne ja veetis palju aega sõprade seltsis. “Ma ei suutnud leida ühtegi põhjust, miks keegi ei olnud minust huvitunud,” ütleb naine. “Ja nüüd, üle kümne aasta hiljem, ei oska ma ikkagi veel öelda põhjust.”\nJoi on üritanud asjast mõnel korral rääkida ning tal on eeldus, et temavanustel on selleks ajaks mingigi romantilise suhte kogemus. “Kui olen oma murest rääkinud, on mulle öeldud, et ma ilmselt ei pane tähele minust huvitunud mehi või et ma peaksin olema “mina ise” ning siis hakatakse minu vastu võluväel huvi tundma.” Enamik naistele teeb haiget, kui nende lugusid ei usuta. “Olen püüdnud aru saada, miks kuulajatel tekib minu loo puhul ebamugavustunne. Võib olla see paljastab kõikide suhete ebakindluse,” mõtiskleb Joi. “Kui vallalisusel puudub loogiline seletus, võib see lihtsalt olla kokkusattumus. See tähendaks, et ka kuulajate suhe on juhus ning tema elu võiks olla samasugune nagu minu oma, kui asjad oleks läinud teistpidi.”\nNüüdseks on naine üsna sinapeal oma üksindusega. Ta ei ela enam selle püüdlusega, et leida see õige. “See ei ole oma valik, aga ma ei soovi olla meeleheitel. Teinekord tahaksin joosta esimesele suvalisele mehele vastu ja talle anduda. Enamasti ma ikkagi lepin, et see on minu reaalsus ning olukord ei muutu piisavalt kiiresti või lihtsal moel.”\nJoi soovib, et saaks jagada oma kogemust rohkemate inimestega. Ta ei tunne kedagi, kes oleks samas olukorras kuigi statistika näitab, et täiskasvanud neitsisid on miljoneid. “Peidame oma lugusid, kuna kardame, et meid mõistetakse hukka, meie üle naerdakse või mis veel hullem – meile tuntakse kaasa. Oleme kõik naised ja meil kõigil on oma lugu, millest soovime rääkida väärikalt ja ausalt,” sõnab Joi lõpetuseks.\nFeeling confident after a good meeting.\nA photo posted by Joi Weaver (@joi_the_artist) on Mar 31, 2016 at 11:19am PDT


Detroit Red Wings vs. San Jose Sharks - Jäähoki Foorum\nFoorumi pealeht Jäähoki foorum Arhiiv NHL Playoffid 2010-2011 II ring, ehk konverentside poolfinaalid\nDetroit Red Wings vs. San Jose Sharks\nLootused, ootused ja nende purunemine, vol.2\nLiitunud: 14 Veebr 2010, 13:52\nLemmik NHL-i meeskond: Pittsburgh Penguins\nPostitus Postitas Pens... » 28 Apr 2011, 20:35\nSee üks jäi tegemata, parandasin vea. Detil lahe old, esimesed kaks ringi samad mis eelmine aasta, nüüd siis aeg San Josega vigade parandus teha. Det 4-2\nRe: Detroit Red Wings vs. San Jose Sharks\nPostitus Postitas schultz » 30 Apr 2011, 08:38\nVot sellised mängud mulle meeldivad ja vaatamata suht kesisele seisule oli see vägagi nauditav lahing algusest lõpuni . Ja määravaks sai kui mitmes kord sel hooajal Haide võimas viimane kolmandik ja selle jätkuna ka lisaaeg . Kes tahab neid võita , peavad mängu saatuse otsustama kahe esimese perioodiga , pärast on juba hilja . Punatiivad lihtsalt väsisid ja murdusid selle laviini all , mille korraldas. Aga Howard oli hea , päästis nii mõnegi kindla väravana tundunud olukorra . Nende järgmiseid mänge üritan kindlasti kõiki lives vaadata , sest see tõesti on väga nämma hoki\nLiitunud: 16 Veebr 2010, 19:27\nLemmik NHL-i meeskond: Washington Capitals\nAsukoht: Washington DC, USA\nPostitus Postitas Pläk » 30 Apr 2011, 21:13\nMa OT-d enam vaadata ei jõudnud - uni murdis maha. Aga 3 perioodi viimase minuti põhjal olin veendnud, et haid siit võidu võtavad. Sihuke pressing pandi peale, et Detil oli ikka paras paanika oma tsoonis.\nPostitus Postitas schultz » 02 Mai 2011, 07:16\nsai vaadatud selle teise mängu kahte viimast kolmandikku ja mulje on sama mis ka eelmises mängus - San-Jose on jaoks füüsilises mõttes praktiliselt ületamatu - vanakesed lihtsalt ei jaksa kui tempo üles kruvib . Tänu Howardi heale tööle väravas on need seisud siiani jäänud minimaalseks . Järgmised kaks mängu nüüd Detroidis ja vast koduseinte toetus annab punatiibadele seda lisajõudu , mis neil siiani vajaka jäänud.\nPostitus Postitas schultz » 05 Mai 2011, 07:18\nPaistab et ei tule ka siit seeriast midagi põnevat , kuigi mängud on tasavägised . Ei jaksa neid mängulõppe kuidagi enda kasuks pöörata , Haid lihtsalt uisutavad neist kiiremini Ja minu jaoks on nad kindlalt kannufavoriidiks nr.1\nPostitus Postitas schultz » 09 Mai 2011, 07:53\nDetroidi vanakesed on kahes viimases mängus kõvasti vastu hakkanud punnima ja kuskilt veel lisajõudu ammutanud . Tänases mängus lõid nad nende oma relvaga - kaks esimest kolmandikku võeti suht rahulikult ja alles viimasel keerati täispöörded peale , mis ka edu tõi . Mängu kangelane oli kindlalt Howard , kes püüdis kinni enam-vähem kõik , mis värava poole lendas , samas kui Niemi lasi mängu lõpus jälle kõik sisse , mis vähegi ohtlikum pealelöök oli . Järgmine mäng saab otsustav olema - kui punatiivad suudavad ka selle mingi ime läbi ära võtta , siis viimases otsustavas on neil juba selge psühholoogiline eelis ja kõik võimalik. Sisemas muidugi loodan , et seda ei juhtu - millalgi peab ka õnn Haidele hakkama naeratama .\nLiitunud: 13 Veebr 2010, 20:35\nLemmik NHL-i meeskond: Ottawa Senators\nPostitus Postitas Sens » 09 Mai 2011, 13:39\nKiirus vs kogemus. ja on mõlemad sarnased tiimid, et kui esimese kolmandikuga asja ei otsusta, võivad raskused tekkida. Viimane mäng oli ka jäejekordaseks tõestuseks sellele. Poleks Howard teinud ime vigureid, oleks võinud mäng olla otsustatud esimeses kolmandikus. Teine kolmanik oli suht võrdne mäng ja viimane juba oma. Seisul 3-2 oli näha kuidas tekib kerge paanika ridades ja peale viigi väravat, oli mulle juba selge kes mängu võidab. Peale kautusseisu jäämist, ei tulegi meelde mingit erilist viigistamise võimalustki meelde poolt. Ise loodaks näha ka 7-ndat mängu. Selleks on ka kõik võimalused olemas.\nP.S Datsuk on ikka üks haige tüüp, heas mõttes\nLiitunud: 19 Dets 2010, 03:03\nAsukoht: Breizh ma bro\nPostitus Postitas Huroon » 11 Mai 2011, 16:10\nNo mis sa kostad. Detroiti penskarid on nii sitked sellid, et kisub vägisi näppu viskama. Kui nad siit edasi pääsevad, siis kas saavad Vancouveri käest kuivalt vôi teevad Vancouverile kuivalt. Arvan, et see viimane variant on isegi töenäolisem.\nPostitus Postitas Sens » 12 Mai 2011, 21:06\nTäna siis suur hokipäev. vs soojenduseks ja siis saame teada kumb nendest kahest pildist osutub tõeks:\nvõi siis hoopis\nPostitus Postitas schultz » 13 Mai 2011, 07:25\nEi saa kohe mitte oma tundeid vaka all hoida , ikka vägagi happy , et , kes minu vaieldamatu lemmik läänes suutis sealt kollapsist välja tulla ja 7mängus end maksma panna . Et seekord siis ei võitnud mitte kogemused vaid noorus Couture-Setoguchi ja kogemused Thornton- Marleau Läänes siis finaalis mansad , kes põhihooajal olid seal parimad ja kes kunagi pole kannu saanud .\nNii et minu poolt kuskil hooaja keskel välja hõigatud finaal : ilusasti jõus veel , aga enne ootaks ikka poolfinaalid ära .\nAga ees ikkagi maha , vahet pole kuidas nad põhihooaega mängivad , PO on nad alati tegijad . Aga karta on , et mingi noorenduskuur neid nüüd ees ootab .\nMine “II ring, ehk konverentside poolfinaalid”\n↳ Foorumi köögipool\n↳ Ühine tegevus\n↳ OM 2010\n↳ OM 2014\n↳ Põhihooaeg 2010-2011\n↳ Playoffid 2010-2011\n↳ I ring, ehk konverentside veerandfinaalid\n↳ II ring, ehk konverentside poolfinaalid\n↳ III ring, ehk konverentside finaalid\n↳ Stanley Cup finaal\n↳ Põhihooaeg 2011-2012\n↳ Play-off 2011-2012\n↳ Põhihooaeg 2012-2013\n↳ Põhihooaeg 2013-2014\n↳ Playoffs 2014-2015\n↳ Jäähoki MM 2010\n↳ Jäähoki MM 2011\n↳ 2010 FIFA World Cup South Africa\n↳ Määratlemata teemad\n↳ Jäähoki Euroopas\n↳ Eesti hoki\n↳ 2014. aasta jalgpalli MM Brasiilias\n↳ Meeskondade uudised\n↳ Mõisted ja Reeglid\n↳ Hoki telgitagused\n↳ Puust ja punaseks\n↳ Rahvuslikud hokiliigad\n↳ Hoki Eestis\n↳ NHL Bracket Challenge\n↳ Tarkade klubi\n↳ Fantasy liigad\n↳ Hoki ajalugu\n↳ Jäähoki suurel ekraanil\n↳ Hurooni hokiromaan\n↳ Online poed\n↳ Ostu ja müügikuulutused\n↳ Foorumi reisid\n↳ Muud ühised üritused


Homme antakse Vanemuises esimene ligipääsetav etendus - Teater Vanemuine\nHomme, 28. veebruaril annab Vanemuise teater esimese ligipääsetava etenduse lavastusele “Kalevipoeg”, millel on nägemispuudega inimestele kirjeldustõlge ja vaegkuuljatele subtiitrid.\nSellel hooajal on nägemis- ja kuulmispuudega inimestele paremini ligipääsetav veel 20. märtsil komöödia “Elamise reeglid” Vanemuise väikeses majas. Sügisel lisandub mängukavasse veel vähemalt 2 ligipääsetavat etendust.\n“Oleme väga rõõmsad, et Vanemuine saab koostöös Tartu Linnavalitsuse sotsiaalosakonnaga pakkuda sel hooajal kirjeldustõlke ja subtiitrite võimalust juba kahele etendusele ning esimesele neist on kohad täitunud. Liigume vaikselt, aga kindlalt selles suunas, et kultuurist saaksid osa võimalikult paljud, eripäradest hoolimata,” sõnas teatrijuht Kristiina Alliksaar.\n“Tartu eesmärk on olla ligipääsetav linn kõikidele ea-ja huvirühmadele ning erinevate vajadustega inimestele. On suur rõõm, et Vanemuine on võtnud sellise lisaülesande ning toetame seda ettevõtmist hea meelega,” lausus Tartu abilinnapea Mihkel Lees. “Tahame tänada ka Lõuna-Eesti Pimedate Ühingut, kes aitas välja valida sobilikud lavastused,“ lisas Lees.