Tasuta DSProFx peanahk EA - parim Forex EA's - Tasuta Forexi signaalid ilma registreerimiseta - Nurulism\nTasuta Forexi signaalid ilma registreerimiseta\nTasuta kauplemise signaale binaarne võimalusi võrgus\nDeep Bar Indicator - parim Forex EA | Expert Advisors | FX\nForex robot tasuta alla laadida | Automatiseeritud forexi\nMis puutub sellisesse variatsiooni nagu osaline muutlikkus, siis k 757 simus on teatud piirangutes. Selliste piirangute ulatus ja mitmekesisus on 757 sna suur - selleks v 795 ivad olla 757 ksikud riigid, kaubad, asustusliigid, majandus 757 ksused.\nMõlemal Forexi valuutarobotil on oma fännid. Programmeerimist hästi tundvad ja robotite loomise oskusega kauplejad eelistavad reeglina kasutajaterminalis töötavaid roboteid. Kauplejad, kellel pole robotite loomise võimalust, kasutavad tõenäolisemalt veebiroboteid. Isiklikult eelistan veebiroboteid, mis ei vaja spetsiaalseid programmeerimisteadmisi. Ülevaade ühest süsteemist selliste robotite loomiseks ja kasutamiseks, mida tahan teile pakkuda.\nPaljud uustulnukad teevad tehinguid juhuslikult, ilma selge plaanita, mis tingib paratamatult kaotuste ülekaalu ja hoiuse suuruse vähenemise. Stabiilne kasum pole teatud reegleid järgimata võimalik. Selliste reeglite kogum moodustab kauplemissüsteemi, mis on eduka töö võti.\nTasuta signaalid sobivad ideaalselt algajatega kauplejatele, kes soovivad tänase päeva teenida ja professionaalsete ettevõtjate jaoks, kui täiendavat kinnitust oma varade prognooside kohta.\nPaljud alustavad kauplejad ja investorid ei taha koormata turu analüüsi, sest sellel ei ole aega ega soovi. Sellisel juhul saab robot forex / cfd saama tõeliseks abistajaks. Võin soovitada robot Abi, mis on tasuta ja sünkroniseeritud usaldusväärsete maakleritega.\nPeamine tingimus, mis aitab kaasa finants 757 ksuse konverteeritavuse juurutamisele, on riigi jooksvate maksete tasakaal. Riigil ei tohiks olla maksebilansi puuduj 778 778 ki - see t 778 hendab, et v 778 lismaal tehtavad maksed ei tohiks olla suuremad kui v 778 lismaalt tehtavad maksed.\nT 778 ielik konverteeritavus on garantii, et kapitali rahvuslikel v 795 i v 778 lismaistel omanikel ei ole mingeid piiranguid riigi territooriumile importimiseks, mis tahes ajal v 778 lismaale 757 leviimiseks ja mitmesuguste rahvusvaheliste ja riiklike arvelduste tegemiseks kasutamiseks.\nOmav 778 778 ringu varieeruvus pakub riigile selliseid eeliseid: kasumlike hanke- / m 757 757 giturgude valikuvabadus, v 778 lismaalt investeeringute kaasamise v 795 ime laiendamine, kasumlike investeeringute tegemine teistesse riikidesse, ettev 795 tete t 796 796 konkurentsi stimuleerimine, rahvusvaheliste arvelduste tegemine riigi finants 757 ksuses, tootmise tihendamine rahvusvaheliste standardite j 778 rgi, spetsialiseerumine t 796 796 stusele jne.


Seemned idandamiseks Munguba 40g | Maarahvapood\nEsileht > KÖÖGIVILJASEEMNED > Seemned idandamiseks > Seemned idandamiseks Munguba 40g\nSeemned idandamiseks Munguba 40g\nTootekood: 5903837491155 Kategooriad: KÖÖGIVILJASEEMNED, Seemned idandamiseks\nIdandamiseks sobivad mungoaseemned.\nNeist kasvatatud idud on mõnusa pähklise maitsega. Lisaks on mungoad rikkalikud valgu- ja mineraalide allikad: kaalium, fosfor, kaltsium, magneesium, naatrium, tsink ja vitamiinid: E, B2, B1, B6, B3 allikaks .\nKasutatakse salatite valmistamiseks ja võileibade lisandiks.\nPakis on 40 grammi seemneid.\nIdandamiseks valitud seemnete ettevalmistamine.\nLeotage loputatud seemneid 3-6 tundi soojas, keedetud vees. Seejärel asetage seemned ühtlaselt idandamisrestile. Lisage kuni võrgusilma tasemeni vett. Vahetage vett iga päev ja jälgige, et veetase oleks ühtlane.\nIdusid saab kasvatada ka purgis: valage loputatud seemned puhtasse purki ja hoidke neid mõni tund vees. Seejärel tühjendage purk, loputage seemned, katke purk marliga ja asetage see sooja, pimedasse kohta.\nLoputage idandatavaid seemneid kaks korda päevas , keedetud ja jahutatud veega . Umbes 3-4 päeva pärast on idud söömiseks valmis.


01.08.2018\tMaaklertegevus Kaarel Paap\nTallinna ajaloolise Härjapea jõe äärde tekkis keskajal äri- ja tööstuspiirkond. Nüüd vuliseb jõgi küll maa all, aga pole oma mõjujõudu kaotanud – just siia Maakri piirkonda kerkivad linna uhkeimad kõrghooned ja koonduvad äriinimesed.\nHärjapea jõgi oli keskaegse Tallinna veerikkaim jõgi. See algas Ülemiste järvest ning jõudis linnasüdamesse, kus asus 17. sajandi lõpus kaheksa veskit, nende seas jahu-, paberi-, vasetöötlemis-, püssirohu- ja nahaparkimisveski, millest mõnigi kasvas suureks tööstusettevõtteks. Jõgi suubus Tallinna lahte.\n1936. aastal otsustati jõgi suunata maa alla torudesse. Kuigi me Härjapea jõge täna silmaga ei näe, vuliseb see meie jalge all ja tõmbab ettevõtlikke inimesi endiselt ligi.\nUute arenduste ajastu algas Maakri piirkonnas eelmise sajandi lõpul, kui 1999. aastal valmis 95 meetri kõrgune, 24 korrusega SEB panga hoone. Kiiresti lisandusid sellele 13korruseline Postimehe maja, Maakri kaksiktorn ning 105 meetri kõrgune, 25 korrusega hotell Radisson SAS.\nTänavu mais valmis unikaalne seitsmest hoonest koosnev Maakri kvartal, nende seas 110 meetri kõrgune ja 30korruseline pilvelõhkuja. Kvartali lähinaabriteks on südalinna suurimad büroohooned, nagu Tornimäe ja Rävala ärikeskus, City Plaza, SEB hoone, Radisson Blu Sky ja Swissôtel.\nPaari aasta pärast valmib Maakri tänaval veel üks pilvelõhkuja, 26korruseline ja 95 meetri kõrgune büroohoone Skyon.\nVastavalt teemaplaneeringule „Kõrghoonete paiknemine Tallinnas“ asub tulevikus Tallinna kõrgeim lubatav hoone, kuni 35 korrusega pilvelõhkuja, ka just Härjapea jõe kaldal, aadressil Gonsiori 10.\nNii et midagi erilist selles Härjapea jõe vees siiski on, et tõmbab ettevõtlikke ligi ja annab nende veskiratastele hoogu juurde.\nEnt võib-olla peitub saladus osaliselt Härjapea nimes? Nimelt on börsimaaklerite kõnepruugis langeva turu võrdkujuks karu, tõusvat turgu sümboliseerib aga just nimelt härg.


Nõudluse innovatsioon Teine etapp: ID varjatud varad | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 3964\nVarjatud varade kasutamise sellise lähenemisviisi lõppeesmärk on välja töötada selgelt unikaalsed toodete, teadmiste, võimete ja tegevussüsteemide kogumid, mis uute kasvuvõimalustega korduvalt välja lülitavad. Pidage silmas apple'i ja seda, kuidas ta on kasutanud ipodit jätkusuutlike uute kasvuvõimaluste loomiseks.\nSee artikkel on samm # 2 nõudluse innovatsioonitehnoloogiate kasutamisel, et leida oma ettevõttele jätkusuutlikke kasvuvõimalusi. Täna keskendutakse varjatud varade kindlakstegemisele või peidetud võimalustele kasumlikuks kasvuks, mis on teie ettevõttes praegu olemas.\nMis on varjatud vara?\nVarjatud vara võib olla üks või mitu järgmistest, vastavalt Chris Zookile oma raamatus Peatamatu:\nKasutamata kliendi varad:\nPrivilegeeritud juurdepääs või usaldus\nMuud osakonnad, õeettevõtted, liidud või partnerlused\nOluline on mõista, kus need varjatud varad elavad mis tahes ettevõttes, mis on tõeliselt pühendunud kasumlikult ja jätkusuutlikult kasvavate võimaluste leidmisele. Miks? Kuna nad on peaaegu alati alahinnatud, ei tekita palju tulusid, mõned teie ettevõttes neid ei hinda ja üldiselt on need riskide vähendamise riskide kõrvaldamiseks ohtlikud. Kasutage neid varjatud varasid enne, kui te ei saa seda kasutada.\nVaadake lühidalt iga varjatud vara gruppi, et neid paremini mõista.\nHeitke pilk algatustele, mida teie ettevõte on võtnud, et leida võimalusi kasvada minevikus. Need koosnevad tõenäoliselt ühest või mitmest uuest või täiustatud tootest olemasolevatele või uutele turgudele. Samuti võivad olla konkreetsed müügi- ja turundusstrateegiad, mille eesmärk on ühel või teisel moel tungida uutele turgudele. Hinnake neid strateegiaid uuesti ja otsige tooteid või „kõrvalisi” turusegmente, mis näevad välja nagu võimalused, sest midagi on muutunud, et muuta need atraktiivsemaks. Kas toote kontseptsioon on uinuv, kuid seda saab üsna kiiresti üles tõsta, mis annaks teie ettevõttele uue konkurentsieelise turgudel, mida teie praegu teenindate? Kas on külgnev turusegment, mis näeb nüüd välja atraktiivseks? Igaüks neist võib olla teie ettevõtte jaoks uus tuum, kui see õnnestub.\nSelles kontekstis räägime kasutamata teadmistest klientidest, mis kujutavad endast viise ettevõtte põhitegevuse ümber defineerimiseks, tugevdades seda või otsides võimalusi uuele põhitegevusele üleminekuks. Tavaliselt koguvad ettevõtted igasugust teavet oma klientide kohta, kuid harva ei tunne, et nad tegelikult aru saavad Kõige väärtuslikumad kliendid (MVCd) nii hästi kui võimalik.\nJällegi vaadake, millist teavet teie ettevõte kogub oma peamistelt klientidelt. Analüüsi tulemusena võite leida järgmisi võimalusi:\nEbaõnnestunud klientide segmendid, millel on kohutav kasvupotentsiaal, võib-olla seetõttu, et midagi on muutunud või segment on hakanud kasvama\nTugevam mõju teie MVC-dele, kuna teie ettevõte hoiab neid kliente usaldusväärsemalt ja mainekamalt, mis võiks olla paremini arenenud\nTeie ettevõtte kogutud varaline teave, mida saab kasutada kliendisuhte muutmiseks, tugevdamiseks või süvendamiseks, eriti MVC-dega\nVõimed on oma olemuselt erinevad, kui teised varjatud varad, mida me seni oleme arutanud, sest praktiliselt kõik võimalused on kättesaadavad igale ettevõttele, kes otsustab selle omandada. Oluline on mõista, kuidas alakasutatavaid võimeid saab kombineerida teiste tavapärasemate äriprotsesside ja -võimetega, et luua nn tegevussüsteeme. Need on võimete ja äriprotsesside kombinatsioonid, mis loovad ettevõttele uue konkurentsieelise ja lisavad klientidele uut väärtust.\nVaadake oma olemasolevaid võimeid, nii oma peamisi äriprotsesse ja võimeid kui ka kõike, mis tundub olevat alakasutatud. Mõelge sellele, mida te teate oma MVC muutuvate soovide ja vajaduste kohta, ja mõtle seejärel, kuidas teie ettevõte saaks ühendada oma olemasolevad võimalused ja protsessid uutel viisidel, mis looks teie ettevõttele eristava ja ainulaadse konkurentsieelise. Samuti pidage meeles, et mõningaid uusi võimalusi võib olla vaja omandada või õppida mingil moel, mis kujutavad endast lünki nüüd teie plaanis kasvada.


juuli 2010 – MFCI\nPosted on 25. juuli 2010 31. juuli 2010\n300 minutit puur puhas!\nFC Kiiu – Viimsi FC Igiliikur 0-6 (0-4)\nPärast kuuajalist pausi jätkus täna meie jaoks IV liiga ja edukalt: võitsime liigas kolmanda mängu järjest ja hoidsime ühtlasi oma puuri puutumatuna 3. mängu järjest. Koos Eston Villa mängu viimase 30 minutiga teeb see liigamängudes 300 minutit järjest ilma väravat taha imemata 🙂 Jätkame samas vaimus!\nIV liiga idatsooni väravakunn Mikk lisas täna oma kaukasse lausa 4 tabamust, viies väravate koguarvu liigas 18 peale. Ja seda kõigest 12 mänguga.\nDebüüdiga said täna Igiliikuri eest maha koguni kolm noort mängijat: Madis, Sebastian ja Heldur.\nKoosseis: Arge (Sepp); Tenjas (Saun), Kelder, Karajev, Põldre (Keinast); Taoubi, Kontaveit, Salm (Peeduli), Kokkuta (Laiv), Mesipuu; Nestor\nVarus: Sepp, Saun, Keinast, Peeduli, Laiv\nVäravad: Kelder x2, Nestor x4\nPosted on 15. juuli 2010\nUue ründestaari tähetund ..\nFC Balteco – Viimsi FC Igiliikur 4-3 (2-2)\nTäna saime üle hulga aja platsil käia kui kohtusime sõprusmängus FC Baltecoga. Nagu sõprusmängudes ikka, õnnestus jälle panna palju kasulikku kõrva taha ja see oligi kõige tähtsam. Lisaks sai veel mängutunnetust algava sügisringi eel. Mängus jäime esimese poolaja keskpaigaks küll III liiga idatsooni meeskonna vastu 0-2 kaotusseisu, kuid poolaja lõpuks oli juba ründajana mänginud Tarmo oma tööd eeskujulikult teinud ja 2-2 viigiseisu jalule seadnud. Esimene värav tuli Steni heast eeltööst ja teine Kiki hea söödu tagajärjel. Teisel poolajal lasime lüüa veel kaks väravat, kuid suutsime seejärel vastata vaid ühega, kui Aliku hea söödu tagajärjel vormistas veelkord pingilt mängu sekkunud Tarmo oma hattricki ja lõppseisuks 3-4.\nKoosseis: Sepp; Mutli (Keinast), Kelder, Karajev, Põldre; Kontaveit, Taoubi, Horret (Kokkuta), Loov, Kopliste; Peeduli (Hansaar)\nVäravad: Peeduli x3\nPosted on 13. juuli 2010 13. juuli 2010\nTreeningmäng vs FC Balteco\nNüüd kus igati positiivselt kulgenud MM on läbi ja sügisringi algus pole enam kaugel, on aeg taas vaikselt liigutama hakata. Alustame neljapäeval sõprusmänguga III idatsoonis hetkel 9. kohal paikneva FC Balteco vastu:\nFC Balteco vs Viimsi FC Igiliikur kl 19.00 @Laagri kunstmuru


Grete toob laulmisesse siirust ja positiivsust - Eeskuju - Postimees Juunior: põnevad lood koolielust ja laiast maailmast\nGrete toob laulmisesse siirust ja positiivsust\nGrete Vall. FOTO: Herman-Erik Isop\nPositiivsusest pakatav Grete Vall (9) on Järveküla kooli õpilane, kelles on peidus suur muusikahuvi. Laulmisega on ta tegelenud juba pisikesest peale ning esinemiste arv aina kasvab.\nGretet on muusika paelunud juba väiksest saati. «Alati, kui muusikat kuulsin, jooksin suurde tuppa tantsima ja laulma,» meenutas neiu, kelle jaoks ei olnud vahet, mis keeles või stiilis laulud olid. Kõik meloodiad panid kaasa tantsima ja laulma. See oli emale märgiks, et tüdruku huvi muusika vastu tuleb arendada, ning kolmeaastaselt alustaski Grete laulmist Taisi Rosenbergi loodud huvikoolis Taisi Laululapsed.\nGrete arvates sobivad lauljaks need, kes ei karda teiste ees laulda, on seda tehes siirad ega jookse lavalt ära, kui sõnad meelest lähevad. Hea viis kõige selle harjutamiseks on esineda esmalt oma perele ja sõpradele. «Uut laulu õppides laulan tavaliselt emmele ette. Sõbrad ja teised pereliikmed kuulevad mind kontsertidel.»\nLaulude selgekssaamisega läheb tükk tööd ning Grete tõdes, et praktiliselt igas laulus on õppimise ajal mõni salm, mis kohe kuidagi ei taha selgeks saada. Selleks et kõik lõpuks meelde jääks, on neiul välja töötatud oma nõks. Ta laulab keerulised kohad kas hästi kõvasti või hoopis naljaka häälega. Järgmisel korral, kui ta sama laulu laulab, tuleb talle meelde see naljaka häälega lauldud koht, mis aitab ka laulusõnu meenutada.\nEt kõik laulud oleksid eksimatult peas, tuleb neid pidevalt harjutada. Kui pole kaua laulnud, võivad mõne keerukama laulu sõnad ära ununeda. «Viis ei lähe mul kunagi meelest,» kinnitas tüdruk, kuid õnneks meenuvad ka laulusõnad pärast mõned korrad läbilaulmist kiiresti.\nKui Grete parasjagu ise ei laula, kuulab ta Spotifyst teisi artiste, nagu Liis Lemsalu, Getter Jaani või Ariana Grande, kelle hääleulatusest unistab ka Grete. «Ta laulab nii kõrgeid noote!» oli neiu vaimustuses. Kuid lavalise liikumise eeskujuks on tüdrukule Billie Eilish.\nBillie Eilish. FOTO: Richard Shotwell\nGrete ei tea öelda, mitmel erineval laval on ta üles astunud, aga seni parim lavakogemus on tal Estonia kammersaalis. «Meil oli hooaja lõpetamine ja see oli tõesti hästi armas ja hubane lava,» meenutas neiu.\nVahel juhtub aga nii, et esinemise jooksul tuleb ette ka apsakaid. «Kui ma piisavalt ei keskendu, võivad esinemise ajal laulusõnad meelest minna,» rääkis ta häbenemata. Kuidas sellisest olukorrast välja tulla? Grete ei jookse sel puhul lavalt ära, vaid naeratab ja jätkab sealt, kust sõnad jälle meelde tulevad.\nVeel jagas ta lugu, kui esines laval koos teiste lastega ja laulu ajal oli vaja teha ka liigutusi. Ühes kohas pidi peaga üles-alla rokkima ning neiul lendas suure hooga peavõru peast. Grete sai selle kiiresti kätte, pani pähe tagasi ja jätkas laulmist. «Siis oli mul tõsiselt piinlik,» tunnistas ta.\nTänaseks võtab muusikaga tegelemine päris palju Grete vabast ajast. «Taisi ja Anni juures õpin lisaks laulmisele ka esinemisjulgust,» rääkis ta. Pärast igat kontserti tunneb ta ennast mitu korda julgemana. Taisi huvikool on justkui Grete teine pere. «Koostöö on siiras ja aus ning ka negatiivsed asjad saame ära öelda. Taisi annab konkreetset tagasisidet ja see mulle meeldib,» jagub tüdrukul lauluõpetaja kohta vaid positiivseid sõnu.\nGretele sobib, et repertuaari valikul on lauluõpetajad vastutulelikud. Ta ei ole kunagi pidanud laulma midagi, mis oleks täiesti vastumeelne. «Kui on mõni lugu, mida tahan õppida, ütlen seda. Õpetaja vaatab laulu ulatuse üle ning kui see mulle sobib, hakkame seda õppima,» kiitis noor neiu. Teinekord pakub aga õpetaja ise välja mitu valikut, mille seast Grete sobiliku valib. Kõige uuem on Priit Pajusaare ja Leelo Tungla laul «Rebaseonu ja jänkuonu õhtusöök».\nGrete on särtsakas ja silmapaistev laulja. FOTO: Herman-Erik Isop\nAktiivne tüdruk käib laulmas kaks korda nädalas ning kolm-neli aastat on ta õppinud veel klaverimängu. Selle oskuse juures peab ta oluliseks võimalust end ise laulmise juures saata. Muidugi tuleb vilumuse saavutamiseks veel palju vaeva näha, kuid kodus ka niisama klimberdades on sündinud mõned päris tema enda välja mõeldud laulud.\nKuigi tüdruk soovib saada lauljaks, on tema elus tähtsal kohal ka hobused. Seetõttu on üks unistus saada ratsaõpetajaks. Ratsutamishuvi tekkis neiul viieaastaselt, kuid siis arvasid vanemad, et äkki see soov ajaga möödub. Nii siiski ei läinud. Koroonaajal, kui kõik teised kohad olid kinni, viidi Grete lõpuks Karjamõisa talli ratsutama.\nTrennis käib ka tema parim sõbranna Hanna Jõeveer ning koos ratsutades on huvi hobuste vastu aina kasvanud. «Soov on hakata ka võistlemas käima,» teab Grete kindlalt.\nlemmiktund: muusika, ujumine, liikumine ja käsitöö\nlaul, mis praegu kummitab: «Jänkuonu ja rebaseonu õhtusöök»\nstaar või eeskuju: Getter Jaani\nTüdruk, kelle sära tahaks maailmale näidata\nTaisi laululaste huvikooli looja ja lauluõpetaja Taisi Rosenberg\nGrete on huvikooli pikaaegne laululaps. Ta on alati olnud väga julge ning silmapaistev artist, kes naudib esinemist ja lauluvõistlustel osalemist väga! Temas peitub tõeline esinejahing, kes oskab publikut sütitada ja naerutada. Gretele meeldib suhelda väikeste laste ja loomadega. Ta on väga seltskondlik, kes ei pelga küsimusi küsida ja eluasjade üle arutleda.\nLisaks on Grete töökas. Ta soovib teha õpetajale rõõmu ning loomingulisi ülesandeid täita. Tema laulutundide juhendajad on Taisi Rosenberg, Ann Narva ja Rebekka Remmelgas. Grete õpib klaverimängu Joonatan Jürgensoni juures.\nGrete on kahel korral võitnud Harjumaa laululapse võistlusel 7–9-aastaste vanusegrupis esikoha. Lisaks osalenud väga edukalt teleprojektis «Väikesed hiiglased». Jaanuaris ootab ees esimene esinemine telesaates «Tähtede lava». Ta on üles astunud meie huvikooli arvukatel kontsertidel, millest eriliselt meenuvad emadepäevakontserdid ansambel Curly Stringsiga, Getter Jaani ja Laura Põldverega. Tema sära ja kaunist lauluhäält tahaks kogu maailmale näidata!


Ühe teise sarnased riigilipud - 2021\nÜhe teise sarnased riigilipud\nLipu peaks olema riiklik sümbol, mis eristab riiki kõigist teistest maailmas. Valitsused lähevad kaugele, et tagada, et nende lipud on unikaalsed ja eristuvad kõigist teistest. Siiski on mõned erandid, kus mitmetel riikidel on sarnased välimusega lipud. Sarnasusi ei tehta kunagi tahtlikult, vaid juhuslikult. Kuigi lipud võivad välimuselt sarnased olla, on nende värvide inspiratsioon ja tähendus alati erinevad.\nRumeenia ja Tšaad\nTšaadi rahvas ja Rumeenia Euroopa rahvas omavad kõige sarnasemaid lipu all sõitvaid riike, kes vajavad nende kahe vahelist erinevust. Kahe riigi lipud on kolmevärvilised, mis koosnevad kolmest erineva värvusega triibust, mis koosnevad sinist, kollast ja punast värvi. Ainsad erinevused kahe lipu vahel on nii kolme värvi toonides kui ka laiuse-pikkuse suhtel, mis on seatud Rumeenia lipu juures 1: 2 ja Tšaadi lipu all 2: 3. Tšaadi lipu alguses olid värvid, mis on punase, kuldse ja rohelise peanafrikalise liikumise sünonüümid. Sõltumatuse lipp tuli siiski asendada, kuna see peegeldas teise Aafrika rahva Mali peegeldumist. Segaduse kõrvaldamiseks kujundas Tšaad ümber oma riigilipu ja langes rohelise triipu sinise triipu jaoks. Kuigi uus lipp oli piirkonnas ainulaadne, tekkis 20. sajandi lõpus uus probleem ja lipp on peaaegu täiuslik Rumeenia lipuga.\nMonaco, Indoneesia ja Poola\nPoola, Indoneesia ja Monaco rahvaste vahel on palju tegureid. Neil väga erinevatel riikidel on samasugused lipud. Kolme riikliku lipu kujundused koosnevad kahest triibust, mis koosnevad valgetest ja punastest ribadest. Esmane erinevus nende kolme lipu vahel on nende vastavate mõõtmetega, kus Indoneesia lipu osakaal on 2: 3, samas kui Monaco lipp 4: 5. Spektri lõpus on Poola lipp, mille osakaal 5: 8 on peaaegu sama suur kui Monaco. Kuigi Monaco ja Indoneesia lipud on vastavalt punase ja valge triipudega, mis on tähistatud vastavalt lipu ülaservas ja alumises osas, on Poola lipul erinev, kui valge triip on üleval ja punane triip on allosas.\nIirimaa ja Elevandiluurannik\nElevandiluurannikul ja Iirimaal on väga sarnased lipud, millest mõlemad on rohelised, valged ja oranžid triibud. Nende triipude paigutus erineb siiski kahe riigi lipu poolest, kus roheline triip asub Côte d'Ivoire'i lipu lipu poolel, samas kui Iirimaa lipu poolel on oranž triip. Côte d'Ivoire'i lipu värvide sümbolism põhineb riigi füüsilisel ilul ja oma kodanike veendumustel. Oranž triip tähistab riigi rikkust. Côte d'Ivoire'i lipu valge värv esindab rahu, samas kui roheline triip kujutab lootust tulevikule. Iirimaa lipu pealt näha olevate värvide inspiratsiooni aluseks on peamised usulised rühmitused. Iirimaa religioonimaastikku domineerivad kaks kristlikku konfessiooni; Rooma katoliiklased ja protestandid. Värvid sümboliseerivad kahe religioosse rühma rahulikku kooseksisteerimist, kus oranž tähistab protestante, samas kui roheline sümboliseerib Rooma katolikuid.\nVenemaa, Madalmaad ja Luksemburg\nTeised riigid, mille lipud on sarnased, on Luksemburg, Holland ja Venemaa. Kolmest riigilipust on kõige sarnasemad Hollandi ja Luksemburgi lipud, kus kolm horisontaalset triipu on sarnaselt paigutatud punase, valge ja sinise triibuga, mis ilmuvad lipu ülevalt alla. Kui mõlemad lipud paistavad üksteist peegeldavatena, erinevad need erinevates värvitoonides Luksemburgi lipuga heledamal toonil kui Madalmaad. Triibud on Venemaa lipu all erinevalt korraldatud ja ilmuvad valge, sinise ja punase kujuga ülalt alla. Venemaa ja Madalmaade lipud on samasugused, mõlemal on 2: 3 osakaal. Teisest küljest ilmub Luksemburgi lipp koos proportsiooniga 3: 5 või 1: 2. Luksemburg on riik, kes võttis oma lipu viimati vastu kolmest riigist ja on püüdnud muuta oma riigilipu kujunduse muutumatuks, et muuta see unikaalseks ja mitte peegeldada Hollandi lippu.\nEcuador, Venezuela ja Colombia\nVenezuelal, Ecuadoril ja Colombial on tihedad sidemed, kuna nad on Lõuna-Ameerika naaberriigid. Tihedaid sidemeid võib näha isegi kolme riigi sarnaste lippude kujunduses. Kolmel lipul on kolmevärviline kujundus, mis koosneb kollastest, sinistest ja punastest horisontaalsetest ribadest, mis on paigutatud ülalt alla. Ainus erinevus nende kolme vahel on horisontaalsete ribade suurus ja erinevate sümbolite ja embleemide olemasolu (nähtav Venezuela ja Ecuadori lippudel ning puudub Kolumbia lipu all). Kolme lipu sarnasused tulenevad kolme Ladina-Ameerika riigi ühisest ajaloost. Need kolm olid algselt osa 19. sajandi alguses asutatud suurest föderatsioonist Gran Colombia. Gran Colombia lipp oli kujundatud kolmevärvina, mis koosneb kolmest horisontaalsest kollasest, sinisest ja punastest ribadest.\nKuigi lipudevahelised sarnasused on kannatanud riikides harva murettekitavad, on juhtumeid, kus need sarnasused on mõjutanud kannatanud riike diplomaatilistesse kohtumistesse. Üks näide on maailma kõige sarnasemad lipud, Rumeenia ja Tšaadi tricolors. Tšaad oli mures kahe lipu sarnasuse pärast ja esitas selle kohta ÜROle kaebuse. Rumeenia ei olnud presidendiga selles küsimuses vaikinud, öeldes, et see ei muuda oma riigi lipu kujundust. Kuigi Tšaad oli varem Rumeeniast sõltumatult saanud, oli Euroopa riik juba 19. sajandi lõpus vastu võtnud lipu variandi, mis oli aastakümneid enne Tšaadi iseseisvumist.


Kaalulanguse kogukonnad vorgus Hiv nagu rasva kadu\nKolmeosaline reegel Kui te ei saa, aga väga tahate, lubage endale ihaldatud toitu süüa, kuid Kui tihti me püüame, mõtleme, et meil on plaadil ja ei kogemusi suhteid, töö tööde või maailma geopoliidi probleeme? Valige üksus Dieedid kui olete põhjas, saate ka valida ühe arvukatest dieetidest või leida endale sobivaima dieedi. Peaksite ka neile tähelepanu pöörama. Fakt on see, et keha tajub närvikogemust kui haigusperioodi.\nKahjuks kustutas Instagram oma edu tähistamise asemel ilma nähtava põhjuseta aastase kehakaalu enne ja pärast fotot. FWIW, Instagrami kogukonna juhised ei salli "täielikult alasti tuharate lähivõtteid", "sisu, mis sisaldab usaldusväärseid ähvardusi või vihakõnesid" ja "tõsist ohtu avalikule ja isiklikule turvalisusele kahjustada", kuid Morgani postitus ei riku neid reegleid.\nSend email Internet on reisimises tohutu ressurss - seal on palju veebisaite ja rakendusi, mis on mõeldud selleks, et aidata neid, kes soovivad uurida. Lonely Planet'is kureerime meie ekspertide parimate soovituste kogusid, kuid me mõistame ka kogukonna väärtust, vestlema teiste reisijatega, kes on sinna, kuhu tahad minna, ning kes saavad vastata küsimustele ja jagada kogemusi reaalajas.\nSee treener plaksutas tagasi kaalulanguse kogukonnad vorgus seda, kui sotsiaalmeedia platvorm kustutas foto tema tselluliidist. See pole esimene kord, kui teismeline postitab enda ümber teisendamispildi, ja jõuda kohta, kus tal on üldse mugav neid postitada, pole olnud kerge.\nSuhtlusvõrgustikud Võivad Aidata Dieedipidajatel Kaalust Alla Võtta - Söömishäire\nKuigi Morgan tunnistas, et on kogu elu näinud oma kaaluga vaeva, tegid muud terviseprobleemid kaalu kaotamise veelgi raskemaks. Vaid aastaselt diagnoositi tal munasarjade torsioon - valulik seisund, mille tõttu ta kaotas ühe munasarja.\nHiljem hakkas tal ilmnema menopausi sümptomeid, mis põhjustas muret oma võime pärast hilisemas eas lapsi saada. Morgan oli sügav depressioon, mille tõttu ta hakkas sööma, mille tagajärjel Morgani kaal tõusis naela.\nKas tõlkida kirjeldus Google'i tõlke abil eesti keelde? Tõlgi kirjeldus tagasi inglise Ühendkuningriik keelde Tõlgi Your ultimate guide to working out and staying healthy at your finger tips! This complete guess-free tool will tell you exactly what you need to do, driven by professional trainers. Nutrition tracking, viewing UAC class schedules, connecting to MyZone and accessing your own personal UAC account makes this your all-in-one fitness tool!\nTema paljudes Instagrami postitustes selgitatakse, kuidas ta tundis, kuidas tema keha teda reetis, ja ta kasutas põgenemiseks toitu.\nKas see on tõesti liigne söömine, kui seda juhtub ainult aeg-ajalt? Saime teada.\nDill, petersell, rohelised sibul suled - 30 grammi; Sool on üsna natuke. Pumpkin, Zucchini, porgandid lõigatakse kuubikuteks ja visata ette valmistatud, keedetud köögiviljapuljong. Peel 10 minutit. Pannes pannil peeneks hakitud sibula oliiviõli ja ka panna kastrulis.\nPärast seda on ta kaotanud uskumatud naela. Ja kuigi Morgan soovib veel 30 uut kaotada, ei saanud ta olla õnnelikum selle üle, kui kaugele ta on jõudnud, ja keeldub lubamast igasugust soovimatut kriitikat. PS See blogija postitus muudab seda, kuidas te vaatate enne ja pärast kaalulanguse kogukonnad vorgus igaveseks.


ÄP: ACTA vajalikkust tuleb põhjendada - ITuudised\nÄP: ACTA vajalikkust tuleb põhjendada\nRiigi- ja euroametnike, samuti poliitikute tegemata töö on põhjus, miks ACTAst on avalikus arvamusruumis maalitud tont, kes hakkab meid kõiki salaja jälgima ja keerab interneti kinni, leiab Äripäev juhtkirjas.\nTotaalne tsensuur vähendab küll piraattoodete hulka, kuid meil kõigil tuleb selle eest maksta liiga kõrget hinda, kirjutas IT-ettevõtja Andrei Korobeinik eilses Äripäevas. ACTAga seotud ohtudele on viidanud paljud Eesti IT-eksperdid ning meedias on ACTA ümber tekkinud tugevalt negatiivne foon.\nÄripäeva hinnangul tuleb ühiskonnas tekkinud hirmude mahavõtmisega tegeleda eelkõige riigi- ja euroametnikel, kelle tegemata töö ongi põhjuseks, miks ACTAst on avalikus arvamusruumis maalitud tont, kes hakkab meid kõiki salaja jälgima ja keerab interneti kinni. Igal loojal peab olema õigus oma loomingu eest tasu saada, kuid küsimus on selles, kui suure osa infotarbija vabadusest võib selle nimel ohvriks tuua. Praegu sellele küsimusele adekvaatset, ilma emotsioonideta ja argumenteeritud vastust ei ole. Enne seaduse kehtimahakkamist on meil igal juhul õigus teada, missugused probleemid ACTA lahendab ning missugune on sellest saadav kasu ühiskonnale.\nPalju infomüra. Riigi- ja euroamentikud on püüdnud jätta muljet, et ACTA näol tegemist on süütu rahvusvahelise leppega, millest midagi ei sõltu ja mis Eesti jaoks midagi kaasa ei too, ometi tegeldakse sellega nii riigi kui ka euroliidu tasandil aktiivselt. Selline kommunikatsioon paneb ohutule põlema igas vähegi mõtlevas peas. Et ACTA juriidiline pool on keeruline ja kaugeleulatuv, sellele on viidanud mitmed asjatundjad. Seaduste mittetundmine ei vabasta kedagi vastutusest, kuid kavandavate seaduste tutvustamine on siiski Eesti riigi ja Euroopa Liidu ülesanne. Keegi pole siiani argumenteeritult selgitanud, miks on intellektuaalne omand praegu halvasti kaitstud ja ACTAt vaja.Küllaldase teabe puudumise tulemuseks on infomüra ja hulk emotsioonidel põhinevaid arvamusi.\nTeiseks ACTA kommunikeerimisse nõrgaks küljeks on olnud salastatus. Kuigi Viini konventsiooni kohaselt on riikidevahelistest lepetest arusaamiseks vaja esitada läbirääkimisdokumendid, on ACTA puhul nende avaldamisest siiamaani keeldutud. ACTA algvariant sündis juba 2007-2008, kuid läbirääkimistel osalenud riigid ei jaganud selle kohta mingit infot. Eelmisel nädalal astus tagasi ACTA Euroopa Parlamendi raportöör, põhjendades, et lepet ettevalmistavad ametnikud on teinud „ennenägematuid manöövreid“.\nNegatiivsed seisukohad domineerivad. Kolmandaks, ACTA loomise debatti ei ole kaasatud kodanikuühendusi. Seadus, mis puudutab iga internetikasutajat, vajab laiapõhjalist debatti, see ei saa sündida kabinetivaikuses. Veelgi enam, ei ametnikud ega poliitikud, kes seadusi vastu võtavad, ole vaevaks võtnud kodanikuühenduste kriitikatulva ümber lükata ega usaldusväärselt tõendada, et negatiivne hoiak on alusetu. Just seetõttu domineerivad avalikus arvamusruumis ACTA vastaste seisukohad, mille hulgas leidub peale asjatundlike argumentatsioonide ka meelevaldseid seisukohavõtte ja hirmude võimendamist.\nOma osa on ka ajakirjandusel, kes ei ole ametnikelt ja poliitikutelt küllaldaselt sisulisi selgitusi nõutanud. Aktiivsem suhtumine võimaldaks info liikumist tasakaalustada.\nSeetõttu osutub ACTA sünni protsess õpikunäiteks, kuidas uusi seadusi kehtestada ei tohiks. Ametnikel ei maksa karta, et seadusega seotud juriidika on liiga keeruline ja lai avalikkus ei saa sellest niikuinii aru. Nimelt nende ülesanne on seaduse keerulisi osi nii lihtsalt seletada, et sellest saaksid aru kõik, keda see puudutab.


Olgii kasahhide juures • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi Olgii kasahhide juures – Go Traveli reisikirjad\nOlgii kasahhide juures 3\nBayan-Olgii lipp Olgii mošees\nKolme tunniga tõi Aero Mongolia tutikas Fokker mind 1636 km kodule lähemale – Olgiisse. Lendasime üle suure osa Mongoolia Et oli tüüpiline Mongoolia helesinine pilvitu taevas, sai aknast välja vaadates suurepärase ülevaate kogu sest suurest maast – stepp, käänulised jõed, noolsirged teed, helesinised järved, pisikesed aimaagikeskused, erinevat värvi mäed, lõpuks lumiste tippudega mäed. Vahetult enne maandumist hakkas lennuk metsikult loperdama ja hüppama, nii et kolmandik reisijaist (välismaalased) kiljusid. „See on tavaline Altai tuul,“ rahustas mu kõrval istuv kasahhitar Saule mind vene keeles. „Meil on kogu aeg tugev tuul, see puhub suvel laiali mägede liiva ja talvel lund,“ rääkis ta. Saule on põnev naisterahvas. Ta on sündinud Olgiis, pärast keskkooli läks Ulaanbaatarisse, kus õppis lastearstiks. 9 aastat tagasi leidis Jeesuse. Ja nüüd valutab südant oma rahva pärast, kes „on muslimid ja ei tea Jeesusest, meie päästjast, midagi“. Ühesõnaga on ta üks neist kümnetest tuhandetest, kui mitte juba sadadest tuhandetest Mongoolia elanikest, kes on lasknud end kaasa kutsuda ameerika, korea ja euroopa misjonäridest, kes viimased paar aastakümmet Mongoolias tegutsenud. „Ma olen uhke oma kasahhi rahvuse üle ja islami kultuuri üle, aga pühendan end oma rahva päästmisele,“ kinnitas Saule natuke segaselt. Tema esivanemad tulid Altaisse üle 100 aasta tagasi Hiinast. Saule on nõuka ajal korra ka Kasahstanis käinud, „aga seal oli liiga tugev sotsialism, meil oli siis natuke teistmoodi sotsialism Mongoolias“. Mongoolia kasahhid elavad tema meelest palju vanamoodsamat elu, ka keele on veidi teistsugune, pole nii vene keele moodi läinud nagu Kasahstani kasahhidel. Ta, viie lapse ema, on spetsiaalselt varem pensionile läinud, et saaks nüüd Jeesusele ja kristlikule äratustööle keskenduda. Kogu selle aja, mis me ei vestelnud, luges ta lennukis palveid, nii nagu budistid loevad mantraid.\nOlen nüüd Bayan-Olgii aimaagis, mis on Mongoolia läänepoolseim rajoon. On kaks suuremat linna Hovd ja Olgii. Olgiis elab ligi 100 000 inimest, kellest üle 90% on kasahhid, umbes 5% on halka-mongoleid ja natuke veel muid rahvaid, näiteks üks pisike külatäis tuvalasi, natuke urjanhaisid, torguute jt turgi hõime. Aga see ala oli inimeste poolt asutatud juba 40 000 aastat tagasi (tõestuseks kaks koobast Gurvan Tsenheris)\nSiin on Altai mäed, teiste hulgas Mongoolia kõrgeim tipp Khuiten Uul (4374 m). Kohalikud ütlevad küll reeglina „Tavan Bogd“ (viis pühakut) ja loevad kõrgeimaks mäeks ühe mäemassiivi kõik viit tippu). Kõik see mägede pull hakkas toimuma ca 20 miljonit aastat tagasi, kui India subkontinent ja Aasia hirmsa hooga teineteise vastu kihutasid. Protsess jätkub tegelikult praegugi, kiirusega 15 cm aastas.\nKui olime liivasele Olgii lennujaamale maandunud ja oma pagasi kätte saanud, kohtusin oma vastuvõtjatega. Lähemad päevad aitavad mul sisustada UAZikujuht Seitahmet ja tema 18-aastane tütar Janbota. Seitahmet räägib natuke vene keelt ja UB-s ülikoolis õppiv Janbota natuke inglise keelt. Kamba peale saame üksteisest päris kenasti aru.\nTegime esmalt tiiru Olgii linnas. Siin elab u 30 000 inimest, linnas on kolm mošeed, 6 kooli muuseum, mälestusmärk mongoli ja nõukogude partisanidele, kes piirkonda 1921 vene valgete (st mh meie „hullu paruni“ Ungern-Sternbergi vägede) eest kaitsesid, haigla, kümmekond karaoke-baari, paar võõrastemaja. Inimesed elavad enamasti kivimajades, suvel on õuedesse püsti pandud ka jurtad (mis erinevad veidi mongoolia geridest). Käisime alustuseks poes, et vett osta. Alkoholiriiulile oli ilus pitsiline lina ette tõmmatud. Arvasin juba, et Savisaare õhtune alkoholikeeld. Aga selgus saabus kohe – „On reede, palvepäev, täna alkoholi ei müüda“ ruttas Saiahmet, mu mõistmatut pilku nähes, seletama. Ostsin siis kommi ja Novosibirskis tehtud „Juubeli“ küpsiseid (suur osa siinsest toidukaubast pilastab üldse vene päritolu olevat).\nMu võõrustajate kodus leppisime kokku edasises tegevuskavas. UAZik Seitahmeti juhtimisel sõidutab mind siin kaks päeva ringi ja viim mind 19. Juuli hommikuks Mongoolia-Vene piirile. Maksan talle 40 000 tugrikut (ehk u 400 krooni) päevas töö eest + bensiiniraha. Hinna sees on ka ööbimine Seitahmeti kodus.\nSeejärel viis Seitahmet mind autoga linnast välja, Hovdi jõe kaldale. Kastsin end oma saatjate suureks rõõmuks jõe karastavasse vette. Mäed on võimsad, aga Roerichi piltide värve veel ei näinud.\nKüsisin õhtul Seitahmedilt, kas homme oma teel mõnd poodi ka näeme või peaksime hommikul vett ja leiba linnast kaasa ostma. Seitahmet hakkas naerma, et mis poode mägedes on. Lisas aga kohe, et isegi kui me midagi kaasa ei võta, siis karjused meid nälga ei jäta – liha ja piimaga teed saame igalt poolt.\nKäisime Janbotaga õhtul restoranis söömas. Kuigi nägin, et külmutuskapi viimasele riiulile oli paberist katted ette sätitud, küsisin talt igaks juhuks, kas tõesti täna ka restoranis õlut ei müüda. Janbota naeratas malbelt, kutsus kelneri, sosistas talle miskit ja kohe toodi mulle lambaprae kõrvale kann külma Chinggisi õlut. „Mittemuslimid tohivad,“ seletas neiu.\nPraegu istume Seitahmeti savimajas perekonna elutoas ja vaatame Kasahstani telekanali pealt mingit seebikat. Kolm teismelist peretütart, masuurikast perepoeg ja ema istuvad vaipadel teleka ees, Seitahmet seisab nende taga ja sätib pidevalt antenni. Kõik on rõõmsad ja arutavad kasahhi keeles, mis parajasti ekraanil toimub. On kena perekondlik idüll.\n1. veebruar 2011, 18:43\nLeidsin sellise lause.. suur osa siinsest toidukaubast pilastab üldse vene päritolu olevat.. ehk peaks pilastab asemel olema PAISTAB? Ei, see pole norimine, tahaks teada, et kas autor on mõelnud paistab või on siiski mingi teine mõte, mida mina ei hooma\n1. veebruar 2011, 18:46\nEks meilgi oli veel oma 20a tagasi see teleka pidev sättimine 😀 Meil oli sel ajal “Rekord 212” 😀 Tagant tuli keerata nuppe pidevalt, et pilt paigas oleks ja teleka eest kummalisest nupust sai kanaleid vahetada 😀 olid ajad 😀\nJaa..isegi mustvalget värvitelerit palunud ja sajatanud ning kõrvakiile jaganud sellele, et ikka näitaks 😀


Sloveenia Istria – Vikipeedia\nSloveenia Istria (sloveeni keeles Slovenska Istra, itaalia keeles Istria slovena) on piirkond Sloveenia edelaosas. See koosneb Istria poolsaare põhjaosast ja on osa laiemast ajaloolis-geograafilisest piirkonnast, mida tuntakse Sloveenia Rannikumaana (Primorska). Piirkonna suurim linnaline keskus on Koper. Teised suuremad asulad on Izola, Piran ja Portorož ning kogu piirkonnas on kokku umbes 120 asulat. Sloveenia Istria rannikualal on nii sloveeni keel kui ka itaalia keel ametlikud keeled.\nSloveenia Istria asukoht Sloveenias\nSloveenia Istrias asub ka Sloveenia Riviera (Slovenska obala). Mõnikord kasutatakse termineid samas tähenduses, kuigi Sloveenia Istria hõlmab laiemat geograafilist ala.\nAastal 2002 oli piirkonna rahvaarv 93 089.\n4.1 Sloveeni-itaalia kakskeelsus\nVaade Pirani linna keskaegsele keskusele\nRoomlased nimetasid Istria poolsaart Terra magica'ks. Nimi Istria tuleneb aga geograaf Straboni järgi piirkonnas elanud illüürlaste hõimu histrite nimest. Roomlased kirjeldasid neid kui piraate, keda oli raske vallutada, kuna nende asualadel oli keeruline navigeerida. Pärast kahte sõjakäiku alistasid Rooma leegionid nad viimaks aastal 177 eKr. Piirkonnas leidub hulgaliselt muistsete sadamate ja asulakohtade varemeid, kõige enam Ankarani, Hrvatini, Izola, Koperi ja Pirani piirkonnas.\nLääne-Rooma keisririigi langusega aastal 476 vallutasid Istria goodid ja Bütsants. 6. sajandi lõpus saabusid piirkonda slaavlased (rahvas, keda ladina keeles tunti nimetusega Quarantani, ja keda peetakse tänaste sloveenide esivanemateks) ja rajasid sinna oma esimese püsiva asustuse aasta 700 paiku. Bütsantsi valitsemise ajal valitsesid piirkonda põgusalt ka avaarid. Aastal 751 annekteerisid Istria langobardid ja aastal 774 avaarid. Karl Suure valitsemisajal läks piirkond frankide valitsemise alla kui tema poeg Pippin (sünninimega Carloman) poolsaare aastal 789 vallutas; Sloveenia Istria ühendati hiljem aga Karolingide impeeriumi Friuli margiga.\nAastal 952 loovutas Saksa kuningas Otto I Istria koos tohutu Verona ja Aquileia margiga Baieri hertsogitele. Aastast 976 valitsesid piirkonda aga Kärnteni hertsogid; seda kuni keiser Heinrich III aastal 1040 eraldiseisva Istria margi rajas. Istria marki kontrollisid erinevad aadlite dünastiad, nende hulgas Baieri Andechsi dünastia (kes valitsesid ajutiselt kui Merania hertsogid). Aastatel 1208–1209 läks piirkond küll Aquileia patriarhide valdusse, kuid suur osa valdustest kuulus Gorizia dünastiale.\n1267. aastast annekteeris Istria ranniku sealse põlise itaallaste kogukonna tõttu järk-järgult Veneetsia vabariik ja tegemist on ka regiooni õitsenguajaga. Olulisimad Istria linnad kogesid Veneetsia valitsemise all uuestisündi ja selle poole aastatuhande jooksul kujunes välja nendele omane ilu ja atmosfäär. Aastal 1797 läks poolsaar osaliselt Napoleoni poolt alla kirjutatud Campo Formio rahu järgi koos kogu Veneetsia vabariigiga Habsburgide valdusse.\nKindlustatud Püha Kolmainu kirik Hrastovlje külas\nVahemikus 1805–1813 oli piirkond Prantsusmaa valitsemise all: esmalt kui osa Napoleoni Itaalia kuningriigist ja seejärel kui üks Illüüria provintsidest. Aastal 1813 sai piirkonnast Austria keisririigi osa ja Austria ühendas kogu poolsaare üheks haldusüksuseks, mille pealinn asus Pazinis. Pool sajandit hiljem, aastal 1860, sai Istriast Austria Rannikumaa autonoomne provints, millel oli ka oma provintsi assamblee. Tänane Sloveenia Istria jagunes sellal Koperi ja Volosko haldusüksuse vahel: esimene ulatus tänapäeva Koperi, Izola ja Pirani omavalitsusteni ja viimane tänase Hrpelje-Kozina omavalitsuseni.\nEsimese maailmasõja järel sõlmitud Rapallo lepingu järgi sai Istriast Itaalia osa. Erinevate rahvuste omavahelised suhted piirkonnas rikkus esmalt fašism ja seejärel natside okupatsioon. Pärast Teist maailmasõda määrati Istria Jugoslaaviale. Selle tagajärjel lahkus vahemikus 1945–1954 hilisema Sloveenia Istria aladelt hinnanguliselt 350 000 itaallast koos mitme tuhande sloveeniga. Seda sündmust nimetatakse Istria exodus'eks. Vahemikus 1947–1954 oli see territoorium jagatud Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi ja Trieste Vaba Territooriumi vahel. Pärast Vaba Territooriumi kaotamist aastal 1954 sai piirkond Jugoslaavia Sloveenia Sotsialistliku Vabariigi osaks.\n1950.–1970. aastatel muutus piirkond oluliselt. Märkimisväärne osa maapiirkondade elanikkonnast kolis rannikuäärsetesse linnadesse, mis olid pärast Istria exodus't pooltühjaks jäänud. Kohalik itaallastest elanikkond kahanes, paljud külad jäid rahvast tühjaks, samas kui linnade elanike arv kasvas. Koper kujunes välja oluliseks sadamalinnaks ja üheks Sloveenia majanduse suuremaks keskuseks.\nSloveenia Istria 43 kilomeetri pikkusel rannajoonel on arvukalt poolsaari ja lahtesid, nagu näiteks Pirani poolsaar ja laht, Koperi laht ja Ankarani poolsaar, millel asub üks ainult kahest Sloveenia rannikul olevast looduskaitsealast (teine looduskaitseala asub Strunjanis). Strunjani looduskaitsealale jääb ka Sloveenia ainus rannakalju, mis on ühtlasi ka ainus Trieste lahes olev kalju. Piirkonna sisealad on mägisemad ja seal leidub eri tüüpi maastikke, millest tuntuim on piirkonnas asuv Karsti platoo.\nSloveenia Istria olulisimad vooluveekogud on Dragonja ja Rižana jõgi.\nSloveenia Istria maastik\nKarstimaastik Ospi lähedal\nSloveenia Istria on Sloveenia jõukuselt teine piirkond Kesk-Sloveenia järel. Piirkonna olulisemad majandusharud on transport ja turism ning neile järgnevad teenindus ja tööstus.\nKoperi sadam on riigi ainus rahvusvaheline sadam ja tegemist on ka ühe Aadria mere suurima sadamaga. Sadamat peetakse Sloveenia majanduse üheks strateegiliselt olulisemaks ettevõtteks.\nTurism on Sloveenia rannikualade üks peamisi sissetulekuallikaid ja seda eriti Portoroži, Pirani, Izola ja Sečovlje piirkondades; sealne tähtsaim ajalooline mälestusmärk on Veneetsia gooti stiili näiteks olev Vahemere-äärne Piran. Pirani naaberlinn Portorož on tänapäeval populaarne turismikeskus, mis pakub meelelahutust ka hasartmänguturistidele.\nKa endine kalurite linn Izola on muudetud populaarseks sihtkohaks ja paljud turistid hindavad Koperi sadama keskaegset keskust (kuigi see ei ole teiste Sloveenia rannikulinnadega võrreldes nii populaarne). Sečovlje küla lähedal asuv Sečovlje Salina looduspark kuulub kultuuripärandi nimistusse. Veidi vähem oluliste turismisihtkohtade hulka kuuluvad Strunjani looduspark, laagriplatsid looduses, Ankarani küla ja Debeli Rtiči neem.\nPikemalt artiklis Sloveenia veinid\nSloveenia Istria on eriti hinnatud oma veinide ja oliiviõli poolest. Levinumad veinisordid on Refosco (punane) ja Malvasia (valge). Lisaks kasvatatakse seal kirsse, viigimarju ja juurvilju (nt rediseid, tomateid ja sparglit).\nPikemalt artiklites Itaalia keel Sloveenias ja Sloveenia keeled\nMitmekeelne liiklusmärk Koperi lähistel (peamiselt sloveeni ja itaalia, kuid osaliselt ka horvaadi keeles)\nSloveenia Rivieras ja mõnedes sisemaa külades on nii sloveeni keel kui ka itaalia keel ametlikud keeled. Ülejäänud Sloveenia Istrias, mis koosneb peamiselt selle maapiirkondadest, tunnustatakse ametliku keelena vaid sloveeni keelt.\n2002. aasta rahvaloenduse järgi räägib sloveeni keelt esimese keelena 70,2% Sloveenia Istria elanikest. Itaalia keel on esimene keel 3,3% elanikest ja horvaadi keel 16% elanikest. Kõrgeim itaalia keele kõnelejate osakaal on Pirani omavalitsuses (7%) ja kõige kõrgem horvaadi keele kõnelejate osakaal on Izolas (31%). Küsitlused näitavad, et suurem osa Sloveenia Istria elanikest valdab nelja keelt: sloveeni, itaalia, horvaadi ja inglise.\nPirani, Izola ja Koperi omavalitsustes on nii sloveeni keel kui ka itaalia keel ametlikud keeled. Ent itaalia keel on teine ametlik keel vaid kitsal rannikuribal, mida on ajalooliselt asustanud Istria itaallased. Sisemaa külades on ainus ametlik keel siiski sloveeni keel.\nSeaduse järgi peavad kõik ametlikud märgid ja avalikud teadaanded olema esitatud kahes keeles. Itaalia keelt tuleb kasutada kõigis kakskeelse ala ametiasutustes ja enamikul avaliku halduse või ametiasutuste töökohtadel on nõutav nii sloveeni kui ka itaalia keele oskus.\nLisaks sloveenikeelsetele koolidele on piirkonnas ka itaaliakeelseid koole kuni keskkoolideni välja. Sealsed õpilased võivad valida kas sloveeni- või itaaliakeelse õppe; mõlemal juhul õpetatakse kogu õppeaja vältel ka teist ametlikku keelt, et kindlustada see, et kõik sealsed elanikud räägiksid mõlemat keelt. Ent kakskeelsel alal asuvas riiklikus Primorska Ülikoolis on ainus õppekeel sloveeni keel (kuigi kooli ametlikus nimes sisaldub ka itaaliakeelne nimi).\nKuigi itaalia keelt võib Koperi, Izola ja Pirani omavalitsustes kasutada ka volikogude tasemel, viiakse pea kõik arutelud ikkagi läbi sloveeni keeles.\nSloveenia Istria maapiirkondades räägitakse jätkuvalt sloveeni keele Istria murret. See omakorda jaguneb kaheks murrakuks: põhjapoolsetes osades räägitav Rižana murrak ja lõunapoolsetel aladel räägitav Šavrini mägede murrak. Hrpelje-Kozina omavalitsuses räägitakse omakorda murret, mida tuntakse nimega notranjsko narečje. Mõnedes Horvaatiaga piirnevates külades räägitakse ka Čičarija murret, mida peetakse sloveeni keele ja horvaadi keele čakavi murde vaheliseks üleminekumurdeks.\nLinlikes piirkondades kõneletakse sloveeni keele hübriidversiooni, mis on maapiirkondade murretest foneetiliselt väga erinev. See kujunes välja alles pärast Teist maailmasõda, mil sealsetesse linnadesse asus elama elanikke kogu Sloveenia aladelt (Istria itaallaste poolt tühjaks jäetud asulatesse). Kuigi see murre on laenanud palju sõnu Istria murdest, on see siiski sellest märkimisväärselt erinev.\nTraditsiooniliselt on Sloveenia Istria aladel elanud Istria itaallased kõnelenud veneti keelt, mida tänapäeval aga asendab järjest enam Itaalia riigikeel.\n↑ Statistical Office of the Republic of Slovenia, census of 2002.\n↑ Strunjani looduskaitseala.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sloveenia_Istria&oldid=5636734"\nLehekülje viimane muutmine: 20. mai 2020, 22:40\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:40, 20. mai 2020.


Samsung Samsung Galaxy A12 белый - Telia\nSamsung Galaxy A12 белый\nКод товара: SM-A125FZWVEUE\nSuure ekraani ja nelja tagumise kaameraga Galaxy A-seeria nutitelefon.\nGalaxy A12 õhuke korpus ja suur 6,5-tolline ekraan lubab nutika meelelahutuse mugavalt endaga igale poole kaasa võtta. Erk servast servani ekraan sobib ideaalselt mängimiseks, videosisu vaatamiseks ja veebi sirvimiseks. Nutitelefoni 48 Mpix kaamera + 5 Mpix ülilainurkkaamera ning 8 Mpix eesmine kaamera püüavad kaamerasilma palju olulisi hetki ja võimalus Full HD resolutsioonis videomaterjali salvestusteks lisab mälestustesse toredaid nüansse. 64 GB telefoni mälu ja lisavõimalus kuni 1 TB ulatuses seda mälukaardi abil suurendada pakub rohkelt salvestusruumi. Mahukas 5000 mAh akumaht lubab mängud lõpuni mängida ilma, et selle peale mõtlemagi peaks.\n48 Mpix põhikaamera + 5 Mpix ülilainurk kaamera + 2 Mpix makrokaamera + 2 Mpix sügavuskaamera.\n15 W kiirlaadimine.\n1600 x 720 pikslit


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Tolstoi isiksuse probleem\nKes on meile, pärastsõja ja pärastrevolutsiooni inimestele, suur Leo Tolstoi? On ta kunstnik, on ta mõttetark, või on ta lihtsalt inimene, kes ikka nii ägedalt nõuab meie sugupõlve huve?\nKui möödund aasta sügisel, septembris, pühitseti tema sünni saja-aastast mälestuspäeva, kihas ühemeelselt tema mälestuskuju ümber kogu maailm, ja maakera kõigis mais nimetati tema nime kui just mitte uskliku imetlusega, siis ikkagi ühemeelse ja ühtlase aukartusega. Enne kõike pühitseti temas Jasnaja Poljana prohvetit, kõigepäält nähti temas ühte võimsaist suurvaimudest uusaegsete uuenduste alal; nimetati teda Jeesuse kolmeteistkümnendaks apostliks; leiti meeleülendust tema elu hiiglamõõtelisest traagikast; ja – kuigi võrdlemisi küll liiga vähese rõhuga – kõneldi tema teenetest romaani ja proosakunsti suurmeistrina. Üldise, üldinimliku kultuuri varakambrist ei saa teda enam välja sulgeda mitte mingite vahenditega, ja pole ka keegi julgend tõsiselt eitada tema ajaloolist osa kaasaegse kultuurelu kujundamises.\nTolstoi on omandand põlise koha vaimuelu ajaloos. Sellega on aga ühtlasi öeldud, et ta on astund jäädavalt ajaloo varju. Tema elutöö, nii kunstniku kui eriti just mõtleja saavutised, ei oma meie tarvis enam tõelist haaravust. Tolleaegne sugupõlv, aland oma eluteed hõõguva vaimustusega absoluutsete ideaalide kohta, õppis viletsusaegadel revideerima Tolstoi manatud illusioone ning haris üles relativiteedi kitsi põllu uueks, kehvaks külviks. Kunst, kaasaja kurbmängust heidutatud, vapustatud ennekuulmata dünaamilistest sündmustest, loobus naturalismi elu ümberhaaravast meetodist, et ennast koguda tehnilist laadi ja piiratud alal. On Tolstoi nimi veel praegugi suutnud ühendada terve ilma inimesi, siis kahtlemata põhjub see selles, et meile see nimi on saand ühe omapärase elusaatuse sümboliks, et põlisinimlik Tolstoi hingedraama meid ikka ja alati sunnib endid koondama ja mõtlema selle draama mõistatuse üle.\nÜlesanne, mida selles esitises taotlen, on see: järsulistes, mittesundivais, kaugeltki mitte teesiliselt mõeldud piirjoontes viibata neile üldinimlikele ja isiksus-psühholoogilistele motiividele, milledest Tolstoi juures, minu arvamuste järgi, oli kõige sügavamalt mõjustatud tema mõte, tema kunst ja terve hingeline elamus, ning avastada see, mida tahaksin nimetada tema psüühilises suhtumises kahestumiseks, dualismiks. Enesestmõistetavalt – seda tahan rõhutada erilise tugevusega – visandlikult tehtud Tolstoi pildile, mida siin anda taotlen, võin põhimõtteliselt omistada ainult subjektiivset tähendust, ainult enam-vähem rakendatava hüpoteesi, mitte aga objektiivse tõe väärtust. Sest ma ei usu, et oleks objektiivselt võimalik laitmatult pääseda olemuselt kirjanduslikkudel andmetel, millede kogu sisemine struktuur on määriteldud kirjanduslikust traditsioonist ja opositsioonist, nõjanguist ja vastusäädeist, nende andmete taha varjatud inimliku hinge juure ning kliiniliselt see alasti võtta ümbritsejate silme all. Võib märkida, et vaevalt mõni teine romaanikirjanik on pärandand kas või ligikaudugi sedavõrd „autobiograafilist” materjali kui just Tolstoi, et järelikult just Tolstoi puhul esineks maksimaalsel määral psühholoogilisi tõlgendusvõimalusi. Pea kõigis oma töis on Tolstoi rikkalikult ja kõige hoolsama introspektsiooniga kasutand psüühiliste olukordade kirjeldamisel oma enese hingelise elamuse materjale. Ja ometi, kui kooriksime dokumentaalse kriitika abil Tolstoi romaanidest kõige selle, mis tõestataval määral lasub „enesekirjeldusel”, ei laseks end siiski üksikuist tekstikohtadest rekonstrueerida mingi teaduslikult-kõikkülgne Tolstoi kujund. Sest luuletaja ei kasuta introspektiivselt saadud hingelist ainestikku mitte ainestiku enese pärast, mitte et iseennast reprodutseerida, vaid ainult sel määral, kuivõrt ainestiku kasustus on määratud, nõutud ja motiveeritud teose väljaspool autori psüühet antud artistlikest nõudeist. Iga elamuselement, mis teose kunstinõuetele vastu kõneleb, surutakse maha ja jääb meile igavesti teadmatuks.\nSama maksab isegi Tolstoi arvurikaste päevikute kohta, mis ta pidand kõige varasemast noorusest kuni hiliseimasse vanadusesse. Need annavad meile kindlasti rohkem selgitusi tema sisemisest elust, kui see tavaliselt võimalik ühe või teise kirjaniku või filosoofi suhtes. Ometi ei ole päevikud kunagi kliinilised protokollid, eriti ei ole need seda olnud Tolstoil. Nende äsja tehtud põhjalikum analüüs on toond lõppjäreldusele, et neis ikka ja alati on kajastu nd ainult üks külg või ainult mõningaid külgi autori hingeelust, ja nimelt niisuguseid, mis üsna mitteobjektiivseil põhjusil analüüsi väärseks arvatud. Tema nooruspäevikud koguni lubavad end käsitada teataval määral refleksioonianalüütilistena stiiliharjutustena, mille läbi loomulikult langeb tuntavalt nende pihtimusväärtus. Neist iseloomukülgedest, mida pihtimuskriitilise analüüsi esemeiks teha ei võind, on Tolstoi ka päevikutes vaikind. Ja nii pidid need saama vajaduslikul määral tema enese psüühi moonutisteks. Hakkaks keegi Tolstoid hingeliselt poolelt kirjeldama nende dokumentide põhjal ainuüksi, siis ta ainult kordaks Tolstoi enesemoonutust.\nMärgatavate raskuste kiuste, mis vastu astuvad Tolstoi hingeelu käsitamisel, on ometi kõigiti legitiimne tavalise inimese tung mõista selle monumentaalse mehe mõistatust, milles sisaldub kõrgendatud kujul meie enestegi mõistatus. On see ju ainult vahelüli meie eneste enesetunnetamise püüdmustes ning seepärast olgu lubatud, kuigi küll ilma väljavaateta täielikule ja tühjendavale tulemusele, esitada tolstoilise hingevõitluse andmed, olgugi skemaatiliselt ja subjektiivselt.\nEelantud reservatsiooniga asun nüüd ülesande juure, – Tolstoi psüühilise dualismi skitseerimisele, mis mulle näib olevat algallikaks kõigile neile vastoludele, mis igaühele, nii pinnaliselt kui ta iganes Tolstoi sisearenguga teotsend, ometi vahetumalt on olnud märgatavad.\nTema aristokratism, tema sotsiaalses juurduv, sugupõlvest sugupõlve pärandatud kultuuriline ja klassiomane superioriteet sünnilt, seisuselt, kultuurtraditsioonilt „alamal”-seisvate vastu, härrasmeheline joon, mida Tolstoi ikka ja uuesti ja lõpuni nii mõjuvalt ning distantsi-loovalt oskas ebameeldivate võõrustajate vastu esile pöörata ja mis plebeilisele Gorkij’le oli instinktiivselt nii eemaletõukav, see kõik asus alalises vastolus tema ostentatiivse tungiga sotsiaalse lihtsustuse poole, nagu see avaldus tema talumeheriietuses, tema kingsepatöö-harrastusis ja paljudes muis üldtuntud välistes asjades.\nTema individualism, mis teda järjest ahvatles mitte ühegi teistelt tulnud tõe ees mitte kunagi põlvi painutama usklikus harduses, vaid looma oma siseilma tarvis oma enese tõekstundmiskavad, vaidles järjest vastu tema tungile nivelleerida kõik inimlikud iseärasused kõike-sarnastava vendluse ideaalis, elujärjestuse praktiliselt-eetilises kommunismis.\nTema anarhism, mis taotles kõikide seltskondlikkude, abieluliste, riiklikkude pidemete maharaputust, eitas iga välist võimuakti ja tahtis tunnustada ainult oma enese sisemise veendumuse sidemeid, seisis vastolus tema usuga normi võimalikkusesse, mis reguleerib vendade suhenguid üksteisega ja võib köita nende juures iga anarhistliku revoldi tõuke.\nTema egoism, mis võimsana kerkib juba tema esimesist päeviku-märkmeist ja hiljem teda valitses kõigis suhtumistes kaasinimestega, kirjanduslikkude kaaslastega, sõpradega, omastega, kõikidega, kes ei tahtnud alistuda tema tahtele, esines vastaspoolena tema õpetusele ligimesearmastusest ning võitles mitte alati tagajärjetumat võitlust tema altruistliku tahtega.\nTema ratsionalism, mis armuta kriitikaga piitsutas iga credo’t mitte ainult credo quia absurdum’it, ja oli valmis iga dogmat mõistusele meelehääks ohverdama, näib olevat ühendamatu ja näib jäänudki ühendamatuks tema püüdmusega absoluutse tõe poole, mis pidi ometi olema usu asi, seega siis juurdus väljaspool mõistuse piirkonda ja oli lõpuks talle eneselegi ainult dogma.\nTema taidurlus, mis tootis talle tema olemasolu kõige kõrgemaid mõnusid kuni hallideni raugapäevadeni ja ikka uuesti sundis haarama sulge kunstiliseks loominguks, on konflikti sattund tema antiesteetiliste üleskutsetega, mis keelasid iga ilukultust ja vandalistliku trotsiga hülgasid ja irvitasid Beethovenit, Puškin’it ja Shakespeare’i.\nTema seksualism, mis kuni kõrge vanaduseni ennast tugevalt tunda andis, teda haaravalt pingutades sisetunde piinarattale, ja mis varjub tema abielu saladustes, millest vaikivad teadlikult nii tema kui ta abikaasa, oli võitmatuks vaenlaseks tema kramplikult moondund kasinusideaalile, mis kindlalt asitõestus valeks kolmeteistkümne poja ja tütre kaudu.\nKogu tema hiiglamõõteline paganism, millele elu selle igas vormis oli tuhatkordne joobumus ja alati uuenduva mõnu läte, oli opositsioonis teoreetliku asketismiga, mis printsiibitsemistes eraldas vegetarianismi ja antinarkotismi arstliku dieteetika alast ning- tõstis need moraalikoodeksi absoluutseteks käskudeks.\nNii satume – selles pole kahtlus võimalik – igal sammul Tolstoi ilma vapustand isiksuses võimsatele kontrastidele, mis vastastikku püüavad teineteist välja suruda ja alla heita, satume vastukohtadele ja vasturääkivustele tahtmise ja toimetuse, sõna ja teo, õpetuse ja elu vahel.\nTahame meie esialgselt kõrvale jätta tema sõnad ja õpetused, tema tahtmised, ja püüame silmas pidada ainult tema tegude dominanti, tema teotsust ja elu, siis kõigepäält on meie ees tema kunstniku toodang teretulnud uurimusmaterjalina. Ma ei arva aga seda mitte tavalises tema romaanide ja jutustiste seni juba liigagi ärakasutatud autobiografismi mõttes, ja mulle on liigagi ebakindlaks materjaliks Tolstoi oletatavad autoportreed, vürst Andrej’, Pierre’i, Levin’i, Nechljudov’i, Pozdnyšev’i või kelle tahte kirjanduslikud kujud. Mõtlen nimelt Tolstoi kunsti tervikulisena nähtena. Oleks viind liiga kaugele, kui püüaksin anda siin tema kunstiloomingu ja kunstilise tegevuse tühjendavat analüüsi: siin sobib märkida ainult olemuslikke jooni, missuguseid lõppude-lõpuks ikkagi võimalik tähistada vahetumalt.\nEsimesel pilgul näib Tolstoi kunst täitsa kunstitu. Kindla põhimõttelise järjekindlusega väldib ta iga stilistlikku rafineeringut: tema proosa on rütmitu, on ebakõlaline, on paatosetu, tema stiil on metaafora-lage – effektsuseta sõnamasside pikkamisi liikuv vool. Ei mingi põneva faabulaga, ei mingi dramaatilise intriigiga, ei mingi keskendava tähendusega tegevuse kaudu ei püüta võita lugejalt tähelepanu. Tema romaanid on aegamisi üksteisele laotud kirjeldavate detailide massid, läbi töötatud piinlikult-üksikasjaliselt kirjeldava meetodiga, mis jääb peaaegu samaks algusest pääle kuni viimse teose viimse reani.\nKuid kes tänapäev, kõige meie fabulaarse novelli, valjult organiseeritud romaani eelistuse juures, uuesti kätte võtab Tolstoi eepilise proosateose, seda kisub kaasa vastupanematult ja endise ägedusega selle näiliselt kunstitu kirjelduse ainupärane intensiteet ja detailkirjelduse kontuuride teravus. Tolstoiliku teose kogu võlu sisaldub ikka just kirjeldatava inimese välimuse, deskriptiivselt kujundatud maastiku, kirjeldatud situatsiooni üksikjoonte ja üksikvaatluste massilisuses, monoloogipäraselt avatud analüütiliselt reflekteeriva hingeelu üksikliigutuste ülikülluses, üksteisele lükitud „ebatähtsate” stseenide rikkuses, lihtsalt kirjelduse staatikas, mille kohal löövad särale, nagu esimesed tähed taevalaotuses, isoleeritud ja teataval viisil sümboolsed põhijooned. Ning meie usume seisvat alasti võetud elu panoraama ees ja arvame taipavat eluprotsessi saladusi nägelikult antud eluaktide ahelikust.\nNaise keha soe kaunidus, paljaste õlgade jahe kiirgus, tema juuste lõhn, tumedad udemed tema ülahuulel või tema silma särav läige või tema keha heljuv kõnnak – neid on Tolstoi kirjeldand sagedamini ja suurema armastusega, kui mehise kuju võluvust, mehesilmade sundi, mehe liikmete tugevust. Kuid sama täiuslikkusega on ta kirjeldand raassilise ratsahobuse märkamatuid värisemistukseid, peremehe paitades tema kaela, tema silmade leemendavat soojust, kui pöörab pää oma isanda poole. Vaevalt on ükski teine romaanikirjanik oma lugejaile nii loomulikult-intiimselt tutvustand rasedaid naisi ja noori, rahuldatud emasid, igaühe neist esinedes elumüsteeriumi kehastusena, kuid mitte rafaelses selgitatud olekus, vaid vahetumas lihalikus värskuses. Jahikulli vaheda pilguga, jänese kerge kõrvaga, jahikoera peene haistmisega, lõpmatult differentseeritud registreerimisaparaadiga tabas Tolstoi elu ainelisi liigutusi nende kõige õrnemais varjundeis, et meile neid edasi anda sõnades ja lauseis peaaegu loomulikkuseni-illusoorse vahetumatusega.\nVõiks öelda suure kindlusega, et Tolstoi kunstis, mitte ainult küpse kirjaniku meisterteostes, vaid ka juba vananeva ja rauga Tolstoi didaktiliselt-halvastund töis, just meeled, need vaatlemise organid, kõige võimsamalt käiku nõuavad, ja et Tolstoi kunsti psüühiline põhiolemus juurdub tema meelte-elus.\nTolstoi kunstitegevuse senine meie analüüs õigustab aktsepteerima, et tal oli kasutada eriliselt peenendatud meelteaparaat, nagu see esineda võib ainult väga harva, ühtlasi aga veel ainulaadne võime täielikult teadvuda igast meelemuljest, ka kõige põgusamast, sellejuures mitte kui teatavast komponentsest osast muljetekompleksi tervikus, mis sest osast ole kõlab, vaid just isolatsioonis, kui omaette iseseisvast muljest.\nMeil leidub mõningaid materjale selle kohta, kuidas Tolstoi juba lapsena, peaaegu rinnalapsena suutis jäädavalt magasineerida oma teadvusesse ja mälusse väliseid muljeid. Asi puutub paari mälestist Tolstoi varajasemast lapseeast, mis ta ise üles märkind ja teatavaks teind. Üks neist on Tolstoi rinnalapsena läbi elatud ja säilitatud seotudolemise ja ennast mähkmeköitmeist järjetult vabastadapüüdmise olukord; Tolstoi rõhutab siinjuures eriti seda, et juhtus see kõik hämaruses, et tema enese kisa ja nutt tundusid talle ebameeldivad. Elamus pidi aset leidma tema olemasolemise esimeste kuude sees, ja kuigi Tolstoi teeb teatavaks, et kratsimiste ärahoidmiseks mähiti teda veel pärast esimest eluaastat, olgu siiski lubatud kahelda selle nii kuulmata varasesse lapseikka ulatuva mälestise tõelikkuses. Kuid teine mälestis, mis tunnusmärgiline kogu hilisemale meelteinimesele Tolstoile, on vastuvaidlematult autentne ja väärib seepärast tsiteerimist:\nMina istun puust supluskünas ja tunnen enese ümbritsetud uudsest, kuid mitte ebameeldivast mingi vedeliku lõhnast, millega mu väikest keha hõõrutakse. Nähtavasti istusin ma kliidega segatud vees. Kuid kliide uudne aistimus äratas minus uudishimu ja esimest korda avastasin ma armastusega oma väikese keha, selgesti nähtavate ribidega ees rinnal, nägin siledat, tumedat puust suplusküna, lapsehoidja paljaid käsi, sooja, auruvat kliivett, kuulsin selle platsuvat häält, kõigepäält aga tundsin küna märgade äärte siledust, kui liigutasin neid mööda käekesi sinna-tänna.\nSelles katkendis sisaldub kogu meeleline Tolstoi in nuce. Vannitamisel laps ei aisti mitte muljetemassi kogukompleksi, ja mitte kogukompleks pole püsima jäänd täisealise mehe mälestuses, vaid laps registreerib eluks-ajaks üksikud momendid, mis komplekses aistimusaktis üksteise kulge ritta saetud, ning mälu eristab neid veelgi täpselt: käed ei unusta enam kunagi suplusküna märga siledust, mis kord nii palju tegid mõnu peopesadele; naha poorid säilitavad jäädava mälestuse kunagi neisse nii mõnusasti imbund kliiveest ja selle vee aurust; ninasõõrmed, mis kord mõnuga imesid vee uudset lõhna, naudivad seda nüüdki veel meeletuletuses; silmad teavad praegugi, kuis nad siis esimest korda teadvusid ribidest kehal ja lapsehoidja paljastest, teotsevatest kätest, ning samas kõrv märkis hoolega vee pladistust; kehasoojusele täpselt vastav vee temperatuur meelitas soojusmeelt ja kogu väike persoon oli siis ja jäädavalt võidetud otsustavais asjus oma kehale, sellele kõikide tugevasti mõnu-rõhutatud aistimuste vahendajale. Nagu Narziss omast peegelpildist, tundis siin mina ennast esmakordselt uuesti oma tööriistadest.\nTolstoile kui inimesele jäi terveks elueaks tunnusmärgiliseks armastus oma enese rafineeritud meelteaparaadi vastu. Kuulmine, haistmine, maitsmismeel, kompamismeel ja nägemine, need tavalise inimese harilikku viis meelt, suurendasid ebaharilikul määral iga hetk tema olemasolu mõnu ja norgu; soojuse-, kompamise- ja surveaistingud vahendasid teadvusele pidevalt kontakti alistatava välisilmaga ja nõudsid teadlikku reaktsiooni; rafineeritud täpsusega teatas talle kuni pinevuseni valvjas organimeel iga aeglast, iga järsku liigutust, ümberpaigutust, iga muudatust tema orgaanilistes suhetes ja andis tunda iga hetk oma kõrgendatud olemasolu.\nKõige intensiivsema meeltetajumuse ühendusest harukordse teadvumisvõimega pidi Tolstoi1 paratamatult võrsuma mina-elu, mis ähvardas tõusta äärmuseni. Alaline oma enese funktsioonidest teadvumine, see alaline meelelik-teadlik eneseavaldus, see kõrgel määral mõnu- või noru-tunnetega täidetud oma enese aistimusaparaadi rohustus, see ikka ja jälle esile sunnitud huvi teadliku meelteelu nüansside vastu käis käsikäes igasugu mõnu ahne tahtmisega ja norutunnete sama ahne mitte-tahtmisega. Sugenes tunde- ja tungielu, kvalitatiivselt küll primitiivne, kvantitatiivselt aga peaaegu piiramatu intensifikatsiooni võimeline. See ähvardas seest väljapoole purustada koguisiku, isiksuse. Lõhestumine näis vältimatu, kui ei leiduks eruptiivsetele jõududele vähemalt sama intensiteediga vastu-jõude, mis esimesi taltsutaksid ja annaksid neile vastukaalu.\nKuidas aga nõutada seesugust vastukaalu oma enese hingeelu ainetest? Mis oli vastu sääda neile igapäevaseile, igaöösistele ja igatunnilistele mina-ärritustele, mõnutundele ja mõnutahtele ? Kui hingeeluline kokkukõla – ma ei tea seda – lõpuks selles seisab, et hoiaksid teineteist tasakaalus mina-avardamine ja mina-kitsendamine, enesemaksmapanemine ja enesestloobumine, mõnutahe ja norutahe, elutung ja surmatahe, siis Tolstoi1 ei näi ei kokkukõla ega võimalusi kokkukõlaks. Tema hingeelu oli ainuüksi mina-elu, mitte kunagi sina-elu. Tema isiksus oli ainuliselt – tahaksin öelda – „mina”-rikas ja „sina”-vaene. Kõik, mis temas „iset” ilmutas, rõhutas, rahuldas, enesearmastus, isemeelsus, ja kõik, mis „iset” takistas, peitis, nõrgestas, enesekahtlustus, enesevihkamine – need mõlemad read, kõige teravamini teadvusesse pääsedes – olid rikkalikul määral esitatud mõnu- ja norutunde astmestikuna; tahe elada oli piiritu. Kuid ei olnud Tolstoi1 mingit impulssi vabatahtlikuks enesestloobumiseks, enese vabatahtlikuks ohverdamiseks ja enesesttaandumiseks, mingi sisetungina tuntud andumuseks, armastuseks, mis ei otsi nautimisobjekti, vaid on kannatamine; tema tahe surra oli minimaalne. Surma kujutlused sisendasid talle õudset hirmu, mida võiks nimetada otse kabuhirmuks; surm kujunes temale mingiks koletiseks, kes vahete-vahel tundus teda varitsevat igast nurgast ja keda ta taltsutamatult vihkas, kuna see mitte ainult elumaitsmise lõppu ei ennustand, vaid hävitas pääle selle rõõmu enese isikust. Surmamõtete puhul ta võis öelda, et elu on elamisväärne ainult seni, kuni see joovastab, kuid kainenemishetkel, surma silma all, kujuneb elu hirmsaks pettuseks. Miski ei iseloomusta paremini Tolstoi elamisiha ja tema peaaegu blasfeemlikku viha kui sõnad „elujoobumus” ja „eluvõltslus”.\nÜhtlasi aga pidi talle, oma hingeelu hääle analüütikule, peagi ilmnema tema kirglikult-vägivaldse mina-elu pidurdamatus ja pidurdamispuude kui vaenuline ähvardus just sellesama hingeelu vastu, seda enam, et tal mitte kordagi ei tulnud väiksematki mõtet asetada ennast ülespoole hääd ja halba. Kunagi ei ole ta hiljem katsetand mõista Nietzschet – tõenäoliselt vist sellepärast, et ta kunagi ei tunnustand, ei võtnud üldse tõsiselt neid vaime, kellel oli julgust omada uut, revolutsioonilist mõtet. Sügavamalt võttes, tema loomu tasakaalutus, tema psüühiliselt anormaalne alus pidi omastama haavatud südametunnistuse hääle. See aga nõudis temalt ühtesoodu kasvava rõhuga mingi regulatiivi leiutamist, mis paralüseeriks tema hingeelu mina-püüdmusi, mis oleks suutnud painutada tema põlvi ja juhtida reguleeritud joomesse tema aistimuste voogu, tunge ja himusid, kogu tema meelteuputust, mis teda nii toredalt joovastas ja nii kohutavalt hirmutas. Alles võrdlemisi hilja sai ta aru, et küsimuseks siin on reegel, millel oleks võimu sundida enesestloobumisele, „sina”-elamisele, igapäevasele valmisolekule suremiseks psüühilises mõttes.\nNüüd aga kerkib Tolstoiliku hingedraama põhiprobleem: kas ta on leidnud otsitava reegli? On ta suutnud selle nimel painutada oma põhiolemust?\nUsun, et vastata ülessäetud küsimustele võib ilma pikemate arutlusteta: ta tõepoolest leidis seaduse, iga inimelu unum necessariumi alles, imelikult pika otsimise järgi, mis teda enne eksitas kõiki võimalikke eksiteid pidi, kuid sellele alistuda ei ole ta mitte suutnud kuni oma hiiglaseelu viimse hetkeni.\nTema probleem oli puhtalt eetilis-individuaalseid. Selle ainsamaks lahenduseks oli mina-salgamise, altruistliku tahte, vagaduse nõue. Ta seisis terve oma psüühilise olemise täieliku ümberkujundamise ülesande ees. Tõeline katarsis, mis oleks viind teda läbi eneserõhumise ja eneselahumise kõikide piinade, oleks toond teda selgumisele. Kuid vana Aadam oli selleks liiga vägivaldne, et lubada end uueks muuta. Tolstoi valitud enesepuhastuse meetod ei võind kunagi tuua eesmärgile: see sisaldus juba varasemast noorusest pääle hoolsasti harjutatud detailiseeriva eneseanalüüsi kunstis ja oli – näilise enese-hukkamõistmise kiuste – põhiolemuselt ainult enese mina perverteeritud kultus. Kõigist maitsenguist loobund askeet loob enesele enesepiitsutusest maitsenguile adekvaatse eneserahuldamise aseaine. Samuti tegi ka Tolstoi, ainult selle vahega, et ta samaaegu hoolitses seista pinevalt huvitatud ilmaareeni vaatekeskuses.\nNing selle asemel, et vaikses eraku-urkas vagaduses karastuda, ta mitte ainult ei teinud prohvetlik-moraalset reeglite väikesetvõitu süsteemi, mille abil ta – nautides loogilise paragrahveerimise protsessi – ennast üles ehitada taotles, kogu inimsoo hädaasjaks, vaid astus vastuvaidlematu kaalukusega ilmakuulsuse laiale teele, väites, et tema leitud on uus tõde, tõde tõe pärast, ja nõudis maailmalt, et see oma eesmärgi saavutamiseks peab järgima tema käeviibet. Nii sai enesearmastuse saatan otse mängides kindla asukoha Tolstoi õpetuses, mis enne kõike kujunes kõikide olemasolevate käskude ja seaduste kirglikuks eitamiseks, mis teda siduda ei suutnud. Sugugi mitte teaduslikult põhjendatud arvustusrelvaga, vaid kõige subjektiivsema prohvetluse laia kirvega katsus ta kukutada ilmakultuuri puud, et istutada selle asemele mitte mõne tema palvetatud jumala või ebajumala kätetööd, vaid selle, mis valmistand tema ise, Tolstoi.\nMaksvate ühis- je seltskondlikkude normide kriitiline analüüs oa Tolstoi1 sisudesegamine. Tolstoist on öeldud, et tema omavat ainupärase võime näha asju, mida meie ei näe, ning suutvat anda neile asjadele uudsuse ilmet. Ja tõepoolest sisaldub eeskätt just selles tema kunstilise ,, naturalismi” kõige kaalukam tõeluse edasiandmise vahend, mis lugejat järjest sunnib kirjeldust võtma tõsieluna. On öeldud, et Tolstoi nimetab asju nende pärisnimedega. Kuid just sellest artistlikust mõjustamisvahendist on temal peagi võrsund märkamatu käeliigutuse kaudu ebaobjektiivne, tegelikult jesuiitlikult-kasuistlik arvustusvahend, tõeluse moonutamisvahend, millest lihtsameelne lugeja ei näe läbi ja mis talle tavaliselt koguni imponeerib. Ju „Sõjas ja rahus” on märgata Tolstoi selle kõige olulisema relva esimest teritamisprotsessi. Mõtlen siin kuulsat kohta romaanis (II köide, V osa, 9 ptk.), kus Tolstoi kirjeldab ooperit Peterburis. Tsiteerin siin selle kirjelduse alguse:\nNäitelaval olid keskel tasased lauad, ääri mööda seisid maalitud pildid, mis pidid tähendama puid, tagumisel küljel oli laudadele pingutatud lõuend. Keset näitelava istusid noored neiud punastes miidrites ja valgetes jakikestes. Oks neist, väga paks, istus valges siidkleidis iseäralikul madalal järil, mille tagumisele poolele oli kleebitud roheline kartong. Kõik nad laulsid midagi. Olid nad laulu lõpetand, astus valgesse riietatud tüdruk etteütleja kasti juure ja tema poole tuli üks mees, kõvasti ümber paksude kintsude tõmmatud siid pükstes, sulg kübaral ja puss vöövahel, ja hakkas laulma ning kätega vehklema.\nSelles toonis on kirjeldatud kogu ooper: on kõneldud august lõuendi sees, mis teises aktis pidi kujutama kuud, noorest tütarlapsest, kes kolmandas aktis hüppab ja selle juures väga kiiresti taob ühte jalga vastu teist, jalad paljad ja jämedad, on öeldud Duport’ist, et sel on samuti paljad kintsud ja et see hüppab veel kõrgemale ja veel rutemini (mille eest saab aastas 60.000 rubla) jne. Kogu etendus mõjub selles kirjelduses kui mõttetute toimitsemiste seeria, ja Tolstoi eesmärk tõsta kate teatri sissesääde, kogu näitekunsti mõttetuselt, näib esialgu saavutatud.\nHetk rahulikku järelemõtlemist aga veenab meid peagi, et kogu effekt on saavutatud äärmiselt lihtsa, teadlikult tarvitatud kunstvõttega; eo ipso eneses eesmärgikujutlusi sisaldavate tehniliste oskussõnade, täh. väljendite ,,kuliss”, „statist”, „kooru, „kangelastenor”, „primadonna”, „ballett”, jne. asemel, selle asemel, et kas või nimetadagi ooperi päälkirja, mis juhiks meid eesmärgikohaselt ooperi illusoorsesse maailma, annab Tolstoi meile ainult definitsioone, piirjooni ja kirjeldusi, mis asja päristunnustest vaikivad, seevastu aga kõlbmatul kombel tõstavad meie tähelepanu koonduspunkti asja mitteolulisi jooni. See meetod on tõeluse moondamise, groteskse karikatuuri meetod. Sellele on konstrueeritud niisugune suurepärane etüüd nagu novell „Lõuendimõõtja” (,,Cholstomer”), kus inimliku ilma esemeid on kirjeldatud ja väärtatud hobuse asendilt, ning siin on see kohal ja õigustatud. Kuid mutatis mutandis rakendab Tolstoi sama meetodit hiljem teadlikult kui tunnetusvahendit väljaspool kunsti alakonda ja näitab meile kiriku, riigi, seltskonna ja abielu seiku naeruväärse, peaaegu blasfeemse mõttelageduse valgustuses. Mõttelagedus aga pole kunagi tõestatud, vaid ikka ainult dogmaatlikult oletatud, ainult postuleeritud. Kui Tolstoi enese mittemidagi mõistva metsmehe asendile paigutas, uskus ta paris tõsiselt esitavat kõige nähtava piiritut mõttetust. Kui ta Moskvas ülekäte mineva tänavakerjamise vastu tarvitusele võetud politseiliste abinõude puhul lausub, et tema ei olevat “absoluutselt mitte mõista suutnud, kuidas võidakse ühele inimesele keelata teiselt midagi paluda”, tegi ta enese süüdlaseks küsimuse loogilises moonutamises ja lihtsustamises, millest ta ise kindlasti oli teadlik.\nTolstoi austajal Stephan Zweig’il on kahtlemata õigus, kui ta ütleb Tolstoi õpetlikkude traktaatide kohta, et need „kuuluvad maailmakirjanduse kõige vähem meeldivate asjaharrastajate-kirjutiste hulka”, ja olevat üliruttavalt segase, kõrgilt isemeelse ja – mis mõjub otse põrutavalt tõeinimese Tolstoi juures – isegi ebaausa mõtlemise haledad näited”.\nTolstoi tõeotsingute positiivsena viljana esinevad lõpuks ligimesearmastuse ja kurjale mittevastupanemise kaks seadust, – kaks käsku, mis inimese kõlblises elus omaksid maksvust ka ilma Tolstoi harrastatud arvustuseta ja maksvate normide lammutamiseta, – kaks käsku, mis vanast ajast pääle nõuavad egoistlikult-kõrkidelt eneseandmist ja enesestloobumist, nõuavad mina-rõhutatuilt sina-elamist. Mõlemi nende imperatiividega on Tolstoi taband oma paganaloomu kõige sisemat olemustuuma. Ta on lõpuks iseennast läbi näind kui midagi hingeliselt poolikut, kui hingeliselt vigast. Lõpuks on ta säädnud oma eesmärgi iseenesest väljapoole. On ta suutnud selle eesmärgi saavutada?\nTema „liha” käsk oli tugevam sellest tema „vaimu” käsust. Ta ei suutnud painutuda kõikidest „tõdedest” kõige tähtsama ees, mida ta ise kuulutas, kõlblise elu tõe ees, mille ei leiutand mitte tema, vaid mille oli juba heebrea tark Jeesus, Kristuseks nimetatu, 19-ne aastasajandi eest tühjendavalt formuleerind oma mäejutluses, kuid mida Tolstoi ainult radikaliseeris. Mitte ükski biograafiline dokument ei jutusta meile, et härrasinimene, sektantlik prohvet Tolstoi oleks tõeliselt saand harmooniliselt häälestatud ja selgitatud targaks, et see elupillaja ja elumaitsja tõeliselt oleks omandand tasakaalu, mille juures surm poleks enam elu vaenlane. Kunagi ta ei lakand kogu oma närvide, fiibrite ja pooridega rohkem armastamast tormilist elu eneses ja väljaspool ennast kõige selle ilusa ja ilutuga, hääga ja mittehääga, kui oma enese paragrahvilisi tõdesid, ja isegi mäejutluse põline käsk jäi talle ainult teoreetiliseks reegliks. Arvukad kõnelused, eriti Gorkij’ poolt jutu aegu tehtud põgusad märkmed, tunnistavad vahetevahel otse vapustavalt ilmselt, kuivõrt see asketismi jutlustaja varjas oma karmi õpetuse vaga mantli all mitte kunagi uinuvat pagana eluiha. Too Tolstoi, keda kui kõrgemat autoriteeti imetlesid tema jüngrid, too peaaegu pühaksaustatud Tolstoi, keda meile oma õpetuse dogmadesse raudrüütatult liigagi kaua lihtsameelsete Tolstoilaste poolt ette dikteeritud – too Tolstoi ei olnud ehtne. Ehtne Tolstoi leiutas küll olemasolemise mõtte mitteisekas elukorralduses, kuid viimse hingetõmbeni teostas ainult iseka elu mõtet.\nNagu isa Sergij samanimelises eriti “autobiograafilises” novellis, armastas ta inimeste juures oma au, oma võimu inimeste üle, oma mõju inimestesse, kuid armastada inimesi endid ta kas ei suutnud, või ei osand. Nõnda kui isa Sergij ei suutnud temagi vastu seista oma meelte ahvatlustele ja patustas oma õpetuse vastu iga päev ja iga tund. Juba ilmakuulsana prohvetina oli ta mõistnud küünilist kasuistikat, mis seisab selles, “et isa Sergij ei lase end häiritada kaunil patutsejal, kes oskaks väärtada tema askeetilist meelekindlust, vaid laseb end lihtsalt ja tooremeelselt patule avatleda meelesegasel kaupmehetütrel, „keda ju keegi teine omada ei tahaks”. Oma ülbe patumeelsuse ja halvasti varjatud isekuse pärast ta, nagu isa Sergij, järjest kahtles oma ilmutuste tõelisuses, mis ei tulnud mitte puhtast südamest – tõsiasi, mis vahete-vahel laseb paista Tolstoid traagiliselt-ülevas valgustuses; nagu isa Sergij kannatas ta ikka ja jälle oma ilmapäästja osa teatripärasest instseneerimisest ja pidi jõudma äratundmisele, et kes tasa ja sõbralikult inimesi teenib, teenib rohkem jumalat kui see, kes inimesi ei teeni, et teenida ainult jumalat; ja nagu isa Sergij pidi tema, kes uskus teadvat kõike ja kes õpetas seda teadmist teistele, lõpuks jõudma vapustavale arusaamisele, et ta mitte midagi ei tea.\nKuid ainult juhuslikult tuli talle see sokraatiline mõte, arvatavasti üksi seepärast, et ta kirjanikuna seda vajas isa Sergij’ kloostrist põgenemise ja tema kerjusteil nimeta rändajana omandatud täieliku katarsise motiveerimiseks. Ka Tolstoi põgenes ja nagu kinnitas oma õpetuse tõe peatse surmaga. Kuid seegi näib petlik. Sest kuigi tema Jasnaja Poljana’st põgenemise põhjused – põgenemine iseenesest ajas ärevile kogu ilma ja pani võimsa mehe kujule pühimuse oreooli – jääksid nende lõplikus psüühilises olemuses igavesti mõistatuslikkudeks, julgeksime – nii usun mina – selles siiski kahelda, kas oli see viimne, vapustav enesesalgamise akt, või ehk oli see pigemini viimne, kõige ülbem ja kõige põlgustõhkuvam hiiglaloomuline eneserõhutamine.\nProf. Ad. Stender-Petersen.\nLoomingust nr. 1/1929\n« Oskar Luts\n1926. a. eesti proosakirjandus »


Tooted potentsi meestel kiiret tegutsemist - Erogan\nAlates aegadest hall antiikajast, seksuaalne vägi mehed on peamine tegur, tänu millele ta võiks saada tiitli juht oma sugukond või hõim. Igaüks meist mäletab, kooli õppekava, kus uuriti legendid Antiikmööbel maailma. Kõige aktiivsem seksuaalse suhtes oli peatükk Olümpose – Zeus, teised jumalad ja kangelased, mis on suur kalduvus kulminatsioon korrusel, millel on suur hulk pärijate ja heiresses. Selline tervisega tahaks omada paljud meie kaasaegsed, kuid mitte vähem sageli on see aspekt tervist mehed jätab soovida.\nRolli toote suurendada potentsi\nKuid mis saab siis, kui meie kaasaegsed, nii või teisiti, kannatavad häiretega potentsi? Lõppude lõpuks ei ole alati tuleb võtta ravimid, ravimid homöopaatilise suunas või high-tech vahendeid tänapäeva farmakoloogia saavutustega. Nagu teada, on alati oluline, et säilitada tervist olid toiduained. Me oleme need, mida me sööme. Seega, mehed madalam tase potentsi, nii suurel määral mõjutada paranemist. Palju ja erinevaid toiduaineid, et potentsi meestel saab osta eri alade patsiente dieedi. Mitte vähem lihtsaim võimalus on teave selle kohta, milliseid tooteid tasub täiendada menüü, et mitte ainult tugevdada enda tervist, vaid ka suures osas parandada potentsi.\nArstid kinnitavad, kui tõsine võib olla korraldamine toidu ükskõik juhtudel inimese elu. Suurenenud tõhusus eeldab märkimisväärset jõudu, on vaja keha. Nad pakuvad mehele piisavalt tuntud ja väärtuslik toidu aspekti toit. Niisiis, et soovite mehele tema erilist dieeti?\nMikroelemendid ja mineraalained, haridus – tsinki, kaaliumi, magneesiumi, väävlit\nKomplekt antioksüdante ja küllastunud kasulikud rasvad\nSüsivesikud ja mäetööstuse aine – eeterlikud õlid ja samalaadsed tooted\nFunktsioon toitumine parandada suutlikkust mehed on vajalik terviklik lähenemine. Kõik funktsioonid õiges režiimis ja toitumine tuleb kombineerida omavahel, vaid ka maksimaalse soodne elus tasakaalu, sportimisvõimaluste ja füüsiliselt raske.\nUmbes kasulik täiskasvanud meeste hulk tooteid\nPaljud esindajad on tugevam sugu tänapäeval püüavad parandada viga enda tervise arvelt uue fangled väga ravimid, ravimid, mis on toodetud alusel nano-tehnoloogia ja rakendus, nn hiina, india ja tiibeti maitsetaimed. Siiski, tooted potentsi kiiret tegutsemist tuleb otsida ei lehekülgedel apteek kataloogid ja riiulid toidupoed hea maine. Kauplemise seisukohast, kes müüvad kvaliteetseid tooteid alati väga kõrgelt hinnatud, seda rohkem seas fännid erinevaid dieete.\nSuurendada meessoost kogu aeg olnud ja jääb paljudes riikides palju ainult meistrid köök – kokad ja kondiitrid. Ja retseptid on sajandeid paljuski õigusta ennast, ja kõige soojem ja temperamentne mehed elavad otse nende servad, kus on ülekaalus nõud, kuhu kuuluvad vajalikud vitamiinide kompleksid ja komplekt mineraalsetest koostisosadest. On oluline, et toit on domineerinud tooted on kõrge vitamiini rühm A, E, B. seejuures on vaja on palju mis sisaldavad kasulikke elemente tooteid, eristatakse täpne mõju meeste aktiivsus ja tung soost.\nLoodus toodab tohutu hulga kasulikke mees köögivilju, puuvilju, liha ja annete mere -, maitseained ja vürtsid, mida täiuslikult nautida inimesed kauges minevikus. Olulised on nad ka täna.\nNäiteks valikus kohustuslikus korras tuleb sööki sisuga testosterooni. See on marine kala ja kapsas, kõik toidud on valmistatud kalmaar ja krevetid, rannakarbid, austrid, lest. On eriti oluline, et mehed lihtne ja tuttav kõigile, kaalikas ja porgand. Ainulaadne mõju suurendada meessoost avaldab laap toode, mis oluliselt suurendab seksuaalse erutuse ja piisavalt parandab erektsiooni kvaliteeti igas vanuses. Riikides, Araabia poolsaarel ja kogu Lähis-Idas, kus on populaarne roog, mis tehtud kaamel kõht, tugev põrand on erinev tervisega ja jõud on sugutung naiste kõrge vanuseni.\nSüüa kasulikku toitu\nPeamine reegel õige toitumine mehed on kasutamiseks ainult spetsiaalselt valitud koostisosad. Niisiis, komplekt põhilisi toiduaineid, kõigi meestel potentsi kiiresti, tõhusalt ja püsivalt.\nNagu eespool juba mainitud, on kõige kasulikum on eri sorti kala ja mereannid. Kõige kasulikum osa, mis on vajalik, ja nende äärmiselt oluline on regulaarselt on igale mehele igas vanuses, on väga erinevad mereannid hõrgutised ja täiesti lihtsaid roogasid. Nende suur väärtus ja sisu tsingi, magneesiumi ja seleeni. Aktiveerimine menüü krevetid, kalmaarid, krevetid, lõhe, makrell ja lesta saab nimetada tõeline imerohi, et meeste eluiga. Mere koorikloomad – kalmaarid ja austrid on sõna otseses mõttes vaja, et õnnelik pere-elu, lase kõige väiksemate kogustega, kuid iga päev.\nTäielik erektsioon on igas vanuses – ei legend ja see on täiesti reaalne asi, kui teatavad eeskirjad toidu. Eri sorti pähkleid ei tohiks vaadelda kui maiuspala, see on täiesti vajalikud tervisliku toitumise looduse ande. Rikkad nad on väga väärtuslik aminohape nimega arginiin, sisaldavad tõeliselt tohutul hulgal taimset valku, eeterlikku õli, full komplekt vitamiine, kiudaineid, mikroelemente ja mineraalaineid. Laiaulatuslik mõju seksuaalse funktsioonid võimaldavad saada seeder ja kreeka pähklid, mandlid, pistaatsiapähklid.\nKohustuslik toode toitumisspetsialistid õigustatult usuvad muna. Neid on ideaalne toetanud tasakaalu sisu valke, rasvhappeid, mikroelemente ja muid aineid. Vaatamata elava arutelu sisu kohta muna kolesterooli ja selle kasulikkust inimese jaoks, just, see toetab meestel piisavalt testosterooni tase.\nKasutamine lihtne ja tuttav igale petersell, rikas apigenin võimaldab blokeerida haridus meestel hormoonid naiste moodi ja on suurepärane, et vältida kõrvalekaldeid eesnäärme. Toidud on suure rasvasisaldusega spinat, koriander, hapuoblikas, murulauk värske – muutumatu ait aineid, mis kolleegidega meessuguhormooni.\nIngverijuurt ja seller on rikas rohke androsterone, mis aktiveerib meeste seksuaalse sfääri ja soodustab erektsioonitalitluse. Mitte vähem vaja süüa tuleb sibul ja küüslauk. Sisu on neile eluliselt oluline, et mehed mikroelementide – selena võimaldab suurendada vereringet vaagna. See omakorda tõstab potentsi, teostab antibakteriaalne valikud, ennetamise prostatiit ja mõjutab keha tootmise testosterooni.\nKõige kadedus tooted potentsi meestel kiiret tegutsemist – see on punane liha, erinevad sordid. Veise -, lamba -, vasika -, ja ka rohkem haruldasi sorte – liha metssiga, metskits, põder sisaldavad palju kasuliku, sealhulgas ka kolesterooli, mis on kergesti seeditav ja aitab aktiivselt toodavad hormoone meeste seksuaalse sfääri.\nIgapäevases menüüs tugevam sugu on vaja piimatooteid, mis sisaldavad teatud kompleks vitamiine ja mikroelemente, on vaja rakendada füsioloogilisi funktsioone erektsioon. Toidud, kuhu kuulub kohupiim, juust, jogurt, hapukoor, vahukoor olulisel määral suurendab sugutungi.\nVeel meie kauge esivanemad olid tuntud omadused naturaalse meega. Mesilased annavad meile ammendamatu allikas aminohapete, looduslike looduslikke hormoone ja looduslikke mikroelemente, suurendamine suured võimalused meessoost keha.\nEt ei soovita dr\nLoetelu meestele tooteid, kiiresti kõigi potentsi, on piisavalt suur. Arukale kokale seal on palju valida, et valmistada maitsev, tervislik, erinevaid roogi. Mehed, kes soovivad säilitada aktiivsust kõrge vanuseni, tuleb kategooriliselt välistada tooteid, mis avaldavad negatiivset mõju meeste organismile:\nToksilist mürgitamine keha ja süsteemi lüüa munandid põhjustavad suitsutatud liha ja kala\nImendumist pärsivad on vajalik organismi ainevahetust ja takistavad vee vahetus segment gaseeritud jookide sage tarvitamine kanget teed ja kohvi\nTõsta naissuguhormoonide põhjustab joomine toorpiima kõrge rasvasisaldusega\nVähendab potentsi pasta, pasta ja valge leib\nTõsta potentsi – piisavalt lihtne ja tõhus protsess tingitud süsteemsed uuringud on spetsialistide soovituste rakendamist arsti, kehtestamine kasulik ja erand dieedi kahjulikke tooteid. Oluline aspekt on luua normaalse režiimi päevast, välja arvatud närvi-koormused ja halvad harjumused. Igas vanuses mees on väga vajalik aktiivne elustiil.


Eestis hakatakse valmistama idutoitu | Naisteleht\nEestis hakatakse valmistama idutoitu (5)\nToimetas Kristin Aasma, 21. august 2014, 12:13\nIdusalati valmistamine. Pilt on illustreeriv. Marianne Loorents\nSellel nädalal alustas tegutsemist idutoitu tootev ettevõte Idutoit OÜ.\nIdutoit on idandatud nisu põhjal valmistatud toode, millele on lisatud mesi, kuivatatud puuviljad, pähklid, seemned ning taimsed õlid. Idutoit ei sisalda suhkrut, konservante ega muid tehislikke lisandeid. Idutoitu ei töödelda termiliselt või keemiliselt. Kõik koostisosad on naturaalset taimset päritolu, teatas KredEx.\nToodangu säilivusaeg on 6 päeva.\n"Eestis puudub hetkel võimalus osta idandatud seemnetest valmistatud toite. Eestlaste hulgas on aga üha rohkem inimesi, kes eelistavad süüa igapäevaselt taime- ja toortoitu. Soovime laiendada nende toiduvalikut pakkudes tervislikke ning Eestis kohapeal valmistatud idutoitu," ütles Kuznetsov.\nIdutoit OÜ käivitamist aitas stardilaenuga rahastada riiklik finantsasutus KredEx.\nTohter 22. august 2014, 13:41\nIdutoit,idutoit,loen ja mõtlen,mõtlen ja ja loen,idud,kui idu saab valgust mis siis tekib,seda teab iga rumal.Valgust,valgust,tekib glorofüll ( chl ),läheb roheliseks.Ei,tuleb veel uurida,ülikooli päevikud lahti teha.Ühesõnaga,rahvas olge ettevaatlikud,täielik mürk,võib olla isegi eluohtlik.\nei nisule 22. august 2014, 12:01\nSisaldab nisu, st. gluteeni. Hoidke eemale. Idandamine ei eemalda nisust kahjulikke valke.\nSööge kodumaiseid köögivilju, ülearetatud teravili ei ole inimtoit.


KIM KARDASHIAN OTSIB ILUJUHATAJAT - CELEBRITY - MAKEUP - DAILYBEAUTY - ILUAMET - MEIK - 2019\nTundub, et peaaegu iga päev on üks Kardashian-Jenneri õdedest uudis midagi ilu puudutavat. Kylie huulekomplektid lõhkusid interneti peaaegu täielikult, Kendalli reklaamikampaaniad on kõikjal pragunenud ning Kim, Kourtney ja Khloé omavad naisi oma iga liigutuse pärast seoses meik, fitness ja heaolu. Kas nad värvivad juukseid või murdavad küünte, teab maailm sellest.\nSamuti võite meeldida: $ 6 toote Khloé Kardashian's meik kunstnik vannub\nSee kõik sobib ideaalselt Kim'i uue tegelikkuse näituse debüüdi juurde, mis vastavalt PopSugari poolt allkirjastatud kuulutusnumbrile (allpool) hõlmab järgmise superstaari ilu bloggeri või vloggeri otsimist Projekt Runway, aga meik. Kui arvate, et teil on reaalsus TV kuninganna (ja muidugi ka enesetunde) muljetavaldav tegur, on auhind ülim unistus miljonitele ilu junkidele kogu maailmas: Kardashia rakenduste ilujuht. Kui suudame arvata, tähendab see täielikku juurdepääsu meikide, juuste pikenduste, laserravi, küünte värvide, huule süstide jms juurde. Mitte kunagi igav päev kontoris - see on kindel!\nNäituse lavastaja, kes on veel nimetamata, kuid plaanib filmimist alustada oktoobris, ütles PopSugarile, et Kardashiani rakenduste taga olev meeskond otsib blogijaid, kellel on "tugev järgmine, nagu maailma vürtsid". Tal on YouTube'is rohkem kui 1,5 miljonit abonenti, seega näeme panuste kõrgust. Hoidke NewBeauty.com-i jaoks värskendusi!\nVaata videot: 25 very bad impressions by mikael (Oktoober 2019).\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Kim Kardashian otsib ilujuhatajat