rally.ee ... > Rootsi > Rootsi ralli > Aava saavutas Rootsi MM-rallil loodetust enam\n... > Rootsi > Rootsi ralli > Aava saavutas Rootsi MM-rallil loodetust enam\n10. veebruar 2008 21:26 Loe kommentaare (0)\nUrmo Aava ja Kuldar Sikk, kes Citroen C4 võistlusmasinal jäid Rootsi MM-rallil kahe teelt väljasõidu tõttu üldkokkuvõttes 18. kohale, peavad ise tulemusest olulisemaks omandatud kogemusi.\nKui ralli esimesel võistluspäeval leidsid Urmo Aava ja Kuldar Sikk endid kahel korral lumevallist, siis laupäeval ja pühapäeval sõidetud kiiruskatsetel näitasid eestlased tippsõitjatega võrreldavaid aegu, mis kõik mahtusid üheksa kiireima hulka.\nMida enam kilomeetreid rallist läbitud sai, seda enam vähenes kaotus kiiruskatse parematele. Pühapäeval sõidetud 17. katsel sõitsid eestlased välja ja üldkokkuvõttes neljanda vaheaja, kaotades kiiruskatse võitjale vaid 0,56 sekundit kilomeetri kohta.\n"Iga läbitud kilomeetriga tundsin ennast kindlamalt, kuid ideaalist on see veel kindlasti kaugel. Viimase võistluspäeva väljasõidetud ajad rõõmustasid meid enim. Suutsime täita püstitatud eesmärgi, et mitte kaotada rohkem kui 0,7 sekundit kilomeetri kohta kiiruskatse võitjale. Nüüd on vaja saavutada ka stabiilsus. Pühapäeval muutsime ka auto seadistust, mis viis meid paremale tulemusele veelgi lähemale," rääkis Aava.\n"Siinsed keerulised teeolud panid proovile nii minu kui ka auto, kuid õnneks suutsime kõigile neile kohati ka võimatutele katsumustele vastu seista. Juba esimese ralliga olen meie valitud võistlusauto ja meeskonna valikuga rahul," lausus Urmo Aava. "Nüüd saame teha väikese pausi ja analüüsida veelkord läbi, millised olid meie tugevused ja nõrkused siinsel rallil. Peagi seisavad siis ka ees juba kruusal toimuvad testid, kus valmistume aprilli lõpus toimuvaks Jordaania ralliks."\nUrmo Aava kohad ja paremusjärjestus Rootsi rallil:\n1. 13 (12), 2. 11 (12), 3. 10 (10), 4. 58 (46), 5. 8 (38), 6. 7 (32), 7. – (39), 8. – (43), 9. 8 (38), 10. 8 (36), 11. 7 (32), 13. 9 (31), 14. 8 (28), 15. 8 (25), 16. 5 (25), 17. 4 (22), 19. 8 (20), 20. 5 (18)


Maasturite, lumesaanide ja ATV-dega sõitmine taliviljapõldudel tekitab suurt kahju - Põllumajandusuudised\nMaasturite, lumesaanide ja ATV-dega sõitmine taliviljapõldudel tekitab suurt kahju.\n„Paraku kahjustab lumistel põldudel sõitmine lume all talvituvat talivilja. Põldudele tekitatavad sõidukite jäljed jäätuvad, lumi pressitakse kokku ja kevadel sulab lumi nendelt kohtadelt aeglasemalt. See omakorda soodustab teraviljadele kahjuliku lumiseene nakkuse levimist,“ selgitab Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja teraviljatoimkonna esimees, Avispeamees OÜ juht Jaak Läänemets.\nLäänemets kutsub kõiki talispordihuvilisi üles austama põllumeeste tööd ja hoiduma põldudel sõitmisest. „Põllud pole sõitmiseks mõeldud teed või platsid. Ka mina ise viljakasvatajana ei lähe kindlasti ilma vajaduseta autoga põllule, vaid jätan auto põllu äärde ja kõnnin siis oma põlde üle vaatama,“ lisab ta.\n„Oma kogemusest võin öelda, et pigemini lähevad põllule paarutama noored uljaspead, kes kahjuks ei teadvusta, et selline tegevus tekitab põllumehe töö ja vaevaga külvatud taliviljale suurt kahju. Kuigi omaniku loata võõrale maadele sõitma minna ei tohi, siis asulalähistel põldudel juhtub seda kahjuks üsna sageli,“ rääkis Läänemets.


1 ETH et KRW ᐈ Hind 1 Ethereum sisse Lõuna-Korea vonn\n1 ETH et KRW\nTe olete konverteerinud 1 Ethereum et 🇰🇷 Lõuna-Korea vonn. Summa sõnades: üks (Ethereum). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 ETH et KRW. Kui palju 1 Ethereum et Lõuna-Korea vonn? — ₩462534.033 KRW.Vaata tagasikäik KRW et ETH.Võibolla võite olla huvitatud ETH KRW Ajalooline diagramm, ja ETH KRW Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nHind 1 Ethereum et Lõuna-Korea vonn\nHindamise järgi: ₩462534.033 KRW (4390.021)0.958%\nInverse: 0.0000020 ETH\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Ethereum et Lõuna-Korea vonn oli: ₩267247.067. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 195286.97 KRW (73.07%).\n0.0025 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.005 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.0075 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.01 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.0125 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.015 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.0175 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.02 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.0225 Ethereum et Lõuna-Korea vonn0.025 Ethereum et Lõuna-Korea vonn1000 Procom et USA dollar1 Bitcoin et Mbitbooks0.0000002 Bitcoin et Nigeeria naira150 euro et Taiwani dollar100 Ethereum et IslaCoin1 Ethereum et IslaCoin1 USA dollar et Liibanoni nael725 Procom et USA dollar2000000 Iraani riaal et USA dollar350 USA dollar et Bangladeshi taka100 USA dollar et Iraani riaal5 Telegram Open Network et Kuldse unts1 DimeCoin et Ida-Kariibi dollar1 Eclipse et USA dollar\nVahetuskursid uuendatud: Sat, 08 Aug 2020 14:20:02 +0000.


Maintenance - Avesco\nSee masin on hooldustehniku unistus: pikad hooldusvälbad on ideaalselt ajastatud, et masin ei peaks hooldamiseks alatasa tööst kõrvale jääma. Filtrite asukohad on loogilised. Hoolduskohtadele ligipääsemiseks ei ole vaja ronida üle kogu masina. Vaadake, kuidas Cat®-i uute ekskavaatorite lihtsat hooldust tagav konstruktsioon võib kulusid vähendada 15 PROTSENTI.\nHooldus on ju tülikas. Mitte ainult seisuaegade tõttu, vaid ka seepärast, et tuleb tellida varuosi, järgida kindlat tegevuskorda, utiliseerida vedelikke – kõike seda masinal, mis tundub täiesti korralikult töötavat. Ei ole siis ime, et mõni masinaomanik ei pea vajalikuks hooldusvälpadest kinni pidada. Kuid see otsus võib osutuda kulukaks.\nMe saame küll aru, miks hooldus nihkub tegemist ootavate tööde järjekorras lõppu, kuid oleme kindlalt veendunud, et hooldus aitab tegelikult kasumlikkust suurendada. Seepärast on uutel Cati ekskavaatoritel selline hooldusplaan, mida teile meeldib järgida. Tänu sellele saate rohkem töötada, vähendades seisuaegu ja kulusid kuni 15%.\nKÕIK ALGAB TÕHUSAMAST KONSTRUKTSIOONIST\nFiltrite pikem kasutuskestus ja väiksem arv, pikemad hooldusvälbad, parem ajastus, vähem vedelikke, mugavamalt paiknevad hoolduskohad – need on tõhusa hoolduse tingimused. Just seda me pakumegi. Allpool on loetletud vaid mõned neist täiustustest, millega oleme Cati ekskavaatorite uue põlvkonna paremaks muutnud:\nõhufiltri kasutuskestuse pikendamine 500 töötunnilt 1000 töötunnini\nhüdrosüsteemi tagasivoolufiltri kasutuskestuse pikendamine 2000 töötunnilt 3000 töötunnini\nlõppülekande ja pöördeajami filtrite vahetusvälba pikendamine 500 töötunnini\nfiltrite lähestikku paiknemine säästab aega\nkiirema ja ohutuma hooldamise tagab võimalus kõikidele igapäevastele hoolduskohtadele maapinnalt ligi pääseda.\nCat Link on ekskavaatorite 320 GC, 320 ja 323 standardvarustuses. Otse masina süsteemidelt saadud andmed võivad aidata teil hooldust teha ainult siis, kui vaja.\nProduct Link™ on riistvara, mis kogub töötamise ajal masinas andmeid asukoha, kasutamise, kütusekulu jms kohta.\nCat Daily on võrguliides, mis võimaldab andmeid mistahes nutiseadmega vaadata ja analüüsida, olles abiks hoolduste planeerimise ja masinate haldamise kohta otsuste tegemisel.\nVõtke ühendust Avesco esindajaga, et uurida lisa


Juulis tuleb Kaarmise järve pidu\n– 30/04/2014Rubriik: Kaarma Elu\nFoto: Indrek Teppan\nKaarmise järve saneerimistööd on koos kevade saabumisega lõpule jõudnud. Järve pidulik ametlik avamine on planeeritud siiski juulikuusse. Lisaks lipuheiskamisele ja kõnedele jagub palju tegevust nii väikestele kui ka suurtele.\nLapsed saavad lustida nende jaoks selleks päevaks loodud eraldi mängudealal. Kõigile huvilistele korraldatakse aga veeohutuskoolitus, mille viivad läbi professionaalsed vetelpäästjad. Õhtusel ajal on rahvas kutsutud jalga keerutama tantsumuusika saatel.\nSamal päeval toimub ka Kaarmise küla endiste ja praeguste elanike ning nende järeltulijate kokkutulek, kuhu oodatakse koguni 150 inimest. Kokkutuleku puhul on valminud ka kroonika, kuhu on talletatud iga külas elanud pere lugu.\nKes kokkutuleku vastu rohkem huvi tunneb või koguni korraldamisel kaasa aidata soovib, võib ühendust võtta külavanem Õie Kaeriga, kirjutades aadressil oie.kaer@mail.ee või helistades telefonil 56 157 012.\nLisatud: 30.04.2014 / 09:42\nJa mis kuupäevast on juttu? Kõik sündmused on ,,samal päeval,,\nLisatud: 30.04.2014 / 10:03\nÜritus toimub 12. juulil.\nLisatud: 30.04.2014 / 17:58\nPopulaarhariduslikus mõttes sooviks teada, kus see järv asub ja mis on selle lugu?\nLisatud: 30.04.2014 / 19:40\nGoogelmoogel, Kaarmise järv. Lihtne mis?


Hõimupäev võiks meid hõimurahvastega teretuttavaks teha - Saarte Hääl\nEelnõu algatajad soovivad paremini teadvustada eestlaste kuulumist soome-ugri rahvaste perre, väärtustada oma päritolu, emakeelt ja kultuuripärandit. On teada, et ajalooliselt tähistati hõimupäeva kolmekümnendatel aastatel, kuid traditsiooni katkestasid Teine maailmasõda ja okupatsioon.\n1988. aastast on tähtpäeva küll siin-seal tähistatud, kuid mitte iseseisva tähtpäevana ja enamjaolt on seda teinud nö asjatundjad. Mida aga rahvas uuest võimalikust riiklikust tähtpäevast arvab? Mida sel päeval teha võiks? Eelnõu algatajad ütlevad, et uus riiklik tähtpäev peaks olema rõõmupäev, mitte aga järjekordne kannatuste meenutamise aeg.\nIseenesest teeb headmeelt, et hõimupäev oktoobris tasakaalustaks meie tähtpäevakalendrit – on ju muidu sisuliselt 20. augustist kuni isadepäevani tähtpäevadereas tükk tühja maad. Ja muidugi teeb rõõmu, et tegemist on seaduseelnõuga, mis nö erakonnaülene – selle esitajate seas on inimesi kõikidest riigikogufraktsioonidest.\nEesti maanaiste ühendus Saare Naised\nHõimupäev meie kalendris oleks väga tore. Kahju ainult, et sellised asjad kampaaniatega peavad käima, sest seda tööd võiks süstemaatiliselt teha. Kui nüüd on aga mõeldud hõimupäevale, eks alustame siis teiste hõimude väärtustamisega ja endale selgeks tegemisega. Meie oma maanaiste ühendusega kohtusime ükskord mansi rahvaste esindajatega, see toimus meie luteri kiriku kaasabil. Väga huvitav kohtumine oli.\nHõimupäeva mõte on hästi tore, siis saab teiste kultuure tundma ja hõimude olemasolu tähtsustada. See rikastab ju kõiki inimesi, kui ka teiste kohta teadmisi saada. Ja eks teised hõimud saavad siis samamoodi meie kohta üht-teist teada. Sel päeval võiks kohtuda mingite rahvuste esindajatega, siis näeks, mis meil on nendega ühist, mis erinevat. Ka meie oma maakonnas elab ju erinevaid rahvusi, kellega kokkusaamine oleks hästi põnev – kuulata nende kommetest ja elusaatustest, mis pole ju ka paljudel teab mis meelakkumine olnud. Sel päeval peaks kandma ka oma rahvariideid.\nVäljapakutud oktoobri kolmas laupäev oleks hõimupäeva jaoks päris sobilik, sest suvine kiire on möödas ja aega selliste teemadega rohkem tegeleda. Ja ega oktoobris meil olegi ju mingeid teisi tähtpäevi. Iseenesest on see väga hea idee ning kuna selle on esitanud eelnõuna väga erinevate erakondade saadikud, on tegemist erakondadeülese teemaga ning et nad on seal omavahel kokku leppinud, on ka juba omaette hea asi.\nOlen hõimupäeva kohta lugenud ja tean, et enne okupatsiooni selline tähtpäev meie kalendris oli. Minu meelest muudaks hõimupäev kirkamaks ka üldist kalendripilti sellel kõledal sügisel. Kui vaadata kalendrit, siis sügisel on meil isadepäev ja enne seda taasiseseisvumispäev. Vahepeal ei ole aga midagi.\nMinu meelest võiks juurte otsimine meil olla tunduvalt aktiivsem. Arvan, et need on teemad, mis muutuvad aastatega tähtsaks ja ühel hetkel, kui inimese tööalane aktiivsus väheneb, siis läheb ta juurte juurde tagasi ja küllap see ongi loomulik. Samas peaks meie põlvnemise teemal tunduvalt rohkem rääkima, sest need teemad on huvitavad.\nMinu jaoks on praegu ainuke küsimus, et kuidas seda hõimupäeva võiks reaalsuses tähistada. Või kuidas seda omal ajal tähistati ja kas meil oleks neid traditsioone võimalik sealt kolmekümnendatest aastatest ka tänasesse päeva tuua või tuleb neid traditsioone looma hakata?\nNii on see olnud taasiseseisvumispäeva puhul, kus me ei oska ju tõesti midagi teha – kohustuslikku programmi nagu ei ole. Selliseid pühasid kunstlikult luua ei saa. Emakeelepäev ja vabariigi aastapäev, mis on sellised rahvuskesksed üritused, on meil ju olemas, aga hõimupäev on palju laiema tähendusega.\nSiis peaks vahest laiemalt mõtlema hakkama, kuhu need risoomid siis välja jõuavad, kust need uued pungad maapinnale tõusevad. Ehk peakski selle päeva eesmärk olema nende vadjalaste ja mordvalaste meile tuttavamaks tegemine – me ei tea ju nende elukommetest suurt midagi, nad on meist nii kaugel. Võib-olla peaks nendega kõigepealt teretuttavaks saama. Esialgu on see hõimupäev minu jaoks kuidagi võõras.


McDonald'si kananagits maksab üle 40 000 euro, sest see meenutab tegelast videomängust "Among Us"\nUudised McDonald’si kananagits maksab üle 40 000 euro, sest see meenutab tegelast videomängust...\nMcDonald’si kananagits maksab üle 40 000 euro, sest see meenutab tegelast videomängust “Among Us”\n2. juuni 2021, 14:33\neBay portaalis on oksjonile pandud McDonald’si kananagits, mille kuju meenutab tegelast populaarsest videomängust “Among Us”. Selle kananagitsa hind on praeguseks hetkeks juba üle 50 000 dollari (41 000 eurot).\nPaistab, et populaarsed ei ole mitte ainult Jeesuse kujuga kananagitsad ja röstsaiad, vaid raha saab küsida ka selliste kananagitsate eest, mis meenutavad tegelasi videomängudest, antud juhul siis tegelast ülipopulaarsest videomängust “Among Us”.\n“Among Us” tegelast kujutav kananagits pandi eBay keskkonnas oksjonile eelmisel reedel ning oksjon lõppeb sel reedel, 4. juunil. Müüja lubab, et transportimise ajaks kananagits külmutatakse, pannakse vaakumkotti ja toimetatakse ostjani enne 11. juunit. Ostja soovil pannakse kaasa ka Szechuan kastmepakikesed.\n“Among Us” konsoolidele lükati edasi


KOKKUVÕTE: Laulusaate staarid Hardi Volmerist: tema laulud on ajatud ja iga valitseva riigikorra ajal aktuaalsed! - Kroonika\nKOKKUVÕTE: Laulusaate staarid Hardi Volmerist: tema laulud on ajatud ja iga valitseva riigikorra ajal aktuaalsed!\nTäna oli saate "Laula mu laulu" staariks Singer Vingeri solist Hardi Volmer, kelle kohta nii ta enda antud intervjuude, kui ka saatekaaslaste silmade läbi esitatud info põhjal paljastus vägagi palju.\nLenna Kuurmaa nentis, et Hardil on väga suur koht Eesti muusikas. "Tema lood on olnud hümnid teatud rahvahulkadele. Ta on võrdselt andekas nii filminduses kui muusikas ja väga intelligentne heasüdamlik inimene. Kuna ma olen nendega olnud tuuril, siis ma tean Singer Vingeri lugusid hästi," kirjeldas ta. "Nendega oli väga lõbus, mulle meeldib kuulata lugusid, mis olid 10 ja 30 aastat vanad," avaldas, valides esitamiseks surematu loo "Ära jahtu". Lavalt hingetuna maha astudes teatas ta punkarile, et tahtis laulda nii kiiresti kui suutis ja temast isegi kiiremini.\nTanel Padar andis mõista, et Hardi Volmeri halli massi sobituva kesta all on punkarist rokkar. "Ta nii artisti kui ka inimesena on heas mõttes pöörane. Kui ma teda esimeses saates minu lugusid esitades vaatasin, siis arvasin, et ta tuleb kallale, aga hästi rõõmsa näoga," naeris Padar. "Laval liigub kui noor sälg, tema laulud on aktuaalsed igal ajal ja ajastul, ei ole oluline, mis riigikord parajasti on," oli Tanel veendunud.\nHarry Kõrvits ehk Genka kirjeldas Hardit kui tarka inimest, kes on hea huumorisoonega ning Getter Jaani hindab teda elurõõmsaks inimeseks, kes on hästi energiline. "Esimese asjana tulevad mulle meelde ümarad prillid!" Jaan Pehk tunneb punkmeistrit rohkem kui teised: "Ta on hästi tore mees, ma olen temaga isegi paar ööd koos veetnud. Oleme pikki vestlusi maha pidanud." Marju oli veidi skeptiline Singer Vingeri lugude sõnade ja muusika osas. "Päris igas olukorras ja meeleolus ei lähe tema kontserdile, aga see sobib jube hästi mingisugustele festivalidele. Valisin loo "Jumalaga,puberteet", sest selle bändi loomingust iga lugu ei sobi naisterahvale laulda," on Marju väga otsekohene.


Putin: suures poliitikas ei tohiks olla sõpru, sest esindada tuleb vaid oma rahva huve - DELFI\nPutin: suures poliitikas ei tohiks olla sõpru, sest esindada tuleb vaid oma rahva huve\nHead suhted suures poliitikas aitavad lahendada kõige raskemaid probleeme, kuid peamine on kaitsta oma riigi huve, ütles Venemaa president Vladimir Putin telekanali Rossija-1 telesaates "Moskva. Kreml. Putin".\n"Kui rääkida suurest poliitikast, siis seal on riigi ja rahva huvid, mida esindab see või teine isik, kes tegeleb poliitilise tegevusega," ütles Putin, märkides, et suures poliitikas "ei tohiks olla sõpru".\nTema sõnul ei tähenda see, et poliitikutel oleks võimatu või kahjulik kolleegidega häid suhteid luua. "Vastupidi, head suhted inimeste vahel aitavad alati kõige raskemate probleemide lahendamisel ja vastupidi, kui nad, need suhted, isiklikult ei arene, raskendab see tööd just oma riigi huvides," jutustas Putin.\nTa jõudis järeldusele, et maailmareenil tegutsevate poliitikute vahel "võivad ja arenevad head suhted, nagu inimeste vahel ikka, kuid need võivad ka mitte arendada". "Aga ennekõike peab riiki esindav inimene mõtlema selle huvidele," lausus Putin.


Galerii: legendaarne Luule Komissarov läbi aegade ja rollide - Teater - Kultuur\n11. august 2017 10:58\nPäev ise kujuneb näitlejannale töiseks, sest sünnipäeva tähistatakse Vargamäel Ugala suvelavastusega «Kõrboja perenaine», milles Luulel on kanda Kõrboja vanaperenaise Madli vastutusrikas roll.\nLuule Komissarov, neiupõlvenimega Luule Proos, sündis 11. augustil 1942 Haapsalus. Ta lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 2. lennu 1965. aastal ja suundus koos mitme kursusekaaslasega tööle vastasutatud Noorsooteatrisse, kuhu jäi kuni 1992. aastani. Pärast mõneaastast vabakutselise karjääri liitus Luule 1996. aastal Ugala trupiga ning on jäänud Ugalale ja Viljandile truuks siiani.\nTeatri kõrval on ta mänginud ka filmides, telelavastustes ning mitmes seriaalis, millest kõige tuntum on loomulikult Laine roll seriaalis «Õnne 13». Komissarovi filmikarjäär sai alguse 1971. aastal peaosaga filmis «Metskapten». Järgnesid ridamisi filmid «Karoliine hõbelõng», «Metsluiged» ja «Jüri Rumm», kui mainida mõnda sellest pikast loetelust. Praegu on lõppjärgus mängufilmi «Tõde ja õigus» võtted. Film jõuab kinodesse 2019. aasta veebruaris.\nTeatri, televisiooni ja kino kõrval ei saa jätta tähelepanuta ka Komissarovi rohkearvulisi osalemisi Raadioteatri kuuldemängudes läbi mitme aastakümne. Publiku südamesse teed sillutada aitas ka aastakümnete pikkune töö estraadiprojektides, mille käigus pole Eestis ilmselt ühtegi metsalava või kultuurimaja, mida Komissarov laulu- ja sketšinumbritega poleks väisanud.\nLuule on pälvinud teatrirollide eest loendamatul arvul Ugala teatri publiku- ja kolleegipreemiaid. 2003. aastal sai ta Oskar Lutsu huumoripreemia, 2004. aastal Valgetähe IV klassi ordeni ning 2012. aastal Viljandi linna teatripreemia. Läinud aastal täitus Komissarovil 50 aastat teatris, mispuhul soovis tema loomingulist panust Eesti teatriloosse tunnustada Näitlejate Liit, kes pärjas teda kolleegipreemiaga, ning Eesti Kultuurkapitali Viljandimaa ekspertgrupp, kes tunnustas teda aastapreemiaga.


City TV sammub juba 20 aastat konkurentidest eespool | CityTV\nTänavu 20. tegevusaastat tähistav City TV plaanib jõulist laienemist innovatiivsete lahenduste pakkumisega Skandinaavia ja Baltikumi turgudele, olles möödunud aasta sügisel liitunud maailma ühe juhtiva ärikeskkonna ja hotellide tarkvarasüsteeme arendava Austria ettevõttega at-visions GmbH.\nCity TV alustas omal ajal hotelliteleviisorite müügiga, samuti osutati televiisorite renditeenuseid hotellides. Alates 1990. aastatest kerkis Eesti inimeste huvi filmiprogrammide ning spordi- ja muusikasaadete vastu plahvatuslikult, pannes ka hotellid aina rohkem mõtlema klientide meelelahutusele. Olulise osa firma äritegevusest moodustas teleprogrammide ning tasuliste filmiprogrammide (Pay TV) müük hotellides. Üks populaarsemaid telekanaleid oli Eurosport, samuti mitmed ingliskeelsed uudistekanalid.\n„Raskemaks pähkliks osutus filmide esitusõiguste saamine. Pikemad, kaks aastat kestnud läbirääkimised toimusid Londonis paikneva USA suurte filmistuudiote esindajaga – Filmbank Distributors. Olles hästi varustatud parimate filmidega ning tehes koostööd Hollandi ja Saksamaa firmadega tehniliste lahenduste jaoks, laienes City TV Pay TV teenustega ka Lätti ja Leetu,“ meenutab City TV asutaja Andres Ilves ettevõtte algusaegu. Meelelahutuse pakkumist külastajatele vajasid majutusasutuste kõrval ka laevafirmad, kellest esimesena sõlmiti leping Tallinkiga, et neile laevadel filmide näitamise seadmeid tarnida.\n„Telerist filmide vaatamine oli tõesti populaarne teenus,” nendib Ilves, meenutades üht pikantset seika, kuidas kord ületati isegi Soome ajalehe Ilta-Sanomat uudistekünnis. „Tolleaegsed telerid olid aeglased ning puldist kanaleid vahetades jooksis pilt vahepeal ikka kinni. Nii juhtus ühel Soome perel teleripilt kinni jooksma lastele keelatud kanali peal ning nad kirjutasid selle kohta kaebuse ajalehte. Võtsime siis klientide rahustuseks teatud tasulised programmid mõneks ajaks laevadelt maha.”\nAastad möödusid, tehnika arenes, turg muutus ja filmid hakkasid vabamalt levima. City TV juhatuse liige Martin Sarap räägib, kuidas umbes 2012. aastast hakkasid majutusasutused ja laevad mõtlema lisaks spordi- ja filmikanalite heale valikule ka interaktiivsele sisule, mis annaksid võimaluse kuvada ekraanidel klientidele informatsiooni ning reklaamida tooteid ja teenuseid. „Meie töö oli ja on tänaseni just seesama klientide soovide täitmine multimeediamaailmas – töötame välja vastava lahenduse, disaini ning tehnilised tingimused, mis looks meie partneri ja klientide vahel tugeva ja kauakestva emotsionaalse sideme,” selgitab Sarap.\nCity TV tegeleb samuti klientide koolitamisega, pakkudes laia teenuste valikut, rääkides seadmete erinevustest, krüpteerimisest, dekrüpteerimisest ning maatriksite lahendamisest. Võib ju tunduda pealtnäha keeruline, kuid tegelikult on nende töö Sarapi sõnul äärmiselt põnev. Professionaalsust näitab lisaks see, et City TV meeskond on pälvinud kõrgetasemelised sertifikaadid maailma tipptasemel tootjatelt, omades Samsungi partneri kõrgeimat liikmelisust ning Philips Premiere’i partneri staatust.\nDigitaalsed meelelahutusteenused ideest teostuseni\nCity TV igapäevatööst 95% sisaldab endas tehniliste nüansside lahendamist. „Enamasti jõuame meie ehitajate ning remondimeeste järel objektidele viimastena, ent peame samas pakkuma igale kliendile õiget teenust ja tehnilist lahendust maksimaalse kvaliteediga – see on päris arvestatav väljakutse,” tõdeb Ilves. „Aga võtame endale rõõmuga vastutuse, mis toimub meie hallatavate hoonete ja laevade meelelahutussüsteemidega. Sageli peame konsulteerima laevaehitajate, projekteerijate ning materjalitootjatega, et seadmete paigaldamiseks töötada välja spetsiaalne lahendus, kus oleksid integreeritud just sinna sobivad ekraanid, kaablid, puldid ja audiosüsteemid.” Muuhulgas on City TV ehitanud Baltikumi suurima videoseina, Thule kojale Saaremaal.\nKuna teenust pakutakse ideest teostuseni, sisaldades endas projekteerimist, seadmete tarnet, paigaldust, hooldus ning riist- ja tarkvara, on City TV suurepärane koostööpartner. Klientide jaoks on mugav ja lõppkokkuvõttes soodsam saada muretult kogu teenusepakett ühelt partnerilt, kes teab, millist tehnikat on optimaalne kasutada, kuidas erinevate tootjate seadmed omavahel integreeruvad ning kuidas lahendusi omavahel liita. City TV tuntumad koostööpartnerid Baltikumis on Tallink Grupp AS, Tallink Silja OY ja TLG Hotels OÜ, Hestia Hotels, Tallinn Hotels, Philips, Samsung, LG, Mood Media jpt.\nUus lahendus toob hotelliklientideni uskumatuid võimalusi ja personaalsuse\n„Rääkides tänastest trendidest, on maailm liikumas sinna, et inimesed ei vaata enam nii palju traditsioonilist televisiooni ning ei lepi piiratud või ajas muutumatute pakkumistega. Nad eelistavad kasutada erinevaid meelelahutusplatvorme, nende hotellikülastus peaks olema võimalikult personaalne, sujuma ladusalt ning kommunikatsioon hotelliga peab olema läbimõeldud ja usaldusväärne,” räägib City TV juhatuse liige Kristjan Täht. Just see oli üheks ajendiks, miks City TV otsustas ühineda innovaatilise Austria ettevõttega at-visions GmbH, mis 2019. aasta oktoobris laienes Balti ja Põhjamaade turgudele. Üle maailma enam kui 350 000 hotellituba teenindava ettevõtte klientide hulka kuuluvad IHG, Accor ja Marriot Bonvoy grupi hotellid, Kempinski, Hyatt, Wyndham (Ramada), Atlantis The Palm, Dubai (Kerzner Grupp), Ritz Paris jne.\n„at-visionsi kõige tugevam toode on unikaalne hotellitarkvara, mis seob omavahel kliendi, hotelli ja sihtkoha. Iga klient saab mugavalt läbi oma nutitelefoni suhelda juba enne hotelli saabumist vastuvõtuga, näha oma tuba, vaadata hotelli lisateenuste parimaid pakkumisi, tutvuda kohalike vaatamisväärsuste, muuseumite või toidukohtadega ning saada infot, kuidas tellida taksot, kuidas liigub ühistransport ning mis kell pakutakse hommikusööki,” tutvustab Täht. „Kliendi jaoks on see äärmiselt mugav, sest ta saab kogu infot sirvida enda keeles, ühtekokku on täna programm võimeline suhtlema rohkem kui 40 erinevas keeles. Hotell saab aga trükikuludeta reklaamida oma teenuseid, uuendada reaalajas pakkumisi ning kõike seda põhimõtteliselt teenindajate lisatööta.”\nTeleripuldist ja paberreklaamidest hotellitubades on saamas ajalugu\nHotelli saabudes on kogu informatsioon toa kohta kohe olemas telefonis, nutitelefonis oleva veebirakenduse abil saab avada hotellitoa ust, juhtida telerit, helisüsteemi, ruumi temperatuuri ja valgustust. Harjumuspärase „mitte häirida” või „palun koristada” teate saab ka saata hotellile nutiseadme kaudu. Kristjan Täht möönab, et terviklik tehnoloogiline lahendus, mis teenindab ja suhtleb hotelli külastajaga alates toa broneerimisest kuni hotellist lahkumiseni ja seda erinevate multimeediaseadmete kaudu, on täiesti uudne ning sellega on astutud suur samm edasi traditsioonilisest klienditeenindusest.\n„Külalise hotellikülastuse saab muuta võimalikult personaalseks. Hotellil on võimalik olla kliendi jaoks tõeliselt abivalmis ja lahke võõrustaja, jagades koheselt olulist infot ning teha parimaid ja asjakohaseid pakkumisi. Külastajale tagab see suurepärase elamuse ning hotellile võimaluse kulutusi kokku hoida ning samas müüa klientidele enamat kui lihtsat tuba! Ja paksu mapi asemel hotellilaual asub kõik teave ühes keskkonnas. Isegi teleripuldist on tänaseks saamas ajalugu,” märgib Täht.\nRääkides senistest kogemustest uudse süsteemi puhul, ütleb Martin Sarap, et hotellid tahavad kaasas käia tehnoloogia arengu ja uue, mobiilse generatsiooni pealekasvust tingitud tarbimisharjumuste muudatustega ning näevad uues lahenduses suurt kulude kokkuhoidu. Lisaks on see väga väärtuslik infokogumise viis klientide käitumise ja trendide kohta.\n“Paljud ettevõtted pakuvad hotellidele erinevaid klienditarkvarasid ning haldussüsteeme, kuid sellist, mis liidab kõik süsteemid üheks toimivaks, pole seni olnud. Meie tarkvara kasutavad kliendid, klienditeenindajad, müügi- ja turundusinimesed ning valdkonna juhid. Nii ei saa tekkida ülebroneeringuid ega klientide poolset pettumust, kus neil toas ripub tore reklaam, ent tegelikult pole sellist teenust hetkel saadaval. Läbi teleri saab iga klienti nimepidi tervitada ja külalisele, kes vaatab toas näiteks jalgpalli, saata teate, et tule lobby-baari teistega koos mängule kaasa elama või edastada hotelli eripakkumisi, võimalused on lõpmatud! Hotellide jaoks on see unikaalne võimalus luua kustumatu kliendikogemus, olles külastajaga otsesuhtluses kogu tema reisi vältel,” selgitab Sarap.\nLisaks jääb võimalike IT-probleemide lahendamine teenusepakkuja hallata, nii et hotell ei pea enam nii palju IT-inimesi palgal hoidma. Kogu keskkond toimib pilves ning tulevikukindlale tehnoloogiale omaselt seda ka pidevalt uuendatakse. Eestis on selle lahenduse vastu huvi väga suur ja mitmed lepingud juba ka sõlmitud. Esimesena saab siinmail innovatiivse digitaalse täislahenduse uus Hestia Hotel Kentmanni Tallinnas, pakkudes külastajatele parimat võimalikku kogemust. Lisaks peetakse läbirääkimisi erinevate Leedu, Läti ja Põhjamaade hotellikettidega.\nCity TV on samuti maailma suurima ärikeskkondadele mõeldud meedialaheduste pakkuja Mood Media ametlik esindaja Baltikumis. Mood Media on just turule toonud ainulaadse brändikogemuse platvormi Harmony, mis võimaldab äridel juhtida ühe süsteemiga kogu oma muusikat, sõnumiedastust ja digiekraane. Mood Media tegutseb 50 riigis ja pakub oma teenuseid rohkem kui 500 000 ärikliendile.


Auto testid pohjalik - Volkswagen Passat - What Car?\nVolkswagen Passat Üksikasjalik hinnang\nJuhtseadmed on käepärased, vajaliku nupu leidmiseks ei pea eraldi küünitama ning kõik vajalik on leitav maanteelt pilku pööramata. Pedaalid on samuti hästi joondatud ning kokkuvõttes läheks juhti puudutava ergonoomika osas väga raskeks Passatile võrdväärse vastase leidmisega.\nPassati normaaloludes 586 liitrit mahutav pakiruum on hiiglaslik, olles isegi suurem, kui põhirivaalist Ford Mondeol. Lisaks saab kõigis autodes tagaistmete seljateod pakiruumi laiendamiseks alla lasta, mis võimaldab autos vedada ka pikemaid esemeid.\nKa tagaistmel on kahele reisijale ruumi ülearugi ja seda nii pea- kui põlveruumi silmas pidades. Vaid keskel istuja peab tagaistmel taluma teatavat ebamugavust, sest istme keskkoht on kõrgemal ja mugavat äraolemist segab ka kõrge kardaanitunnel.\nMugavusvarustuse osas on baasmudelite olukord kaunis kesine. Püsikiirusehoidja, istmesoojendused, käed-vabad telefoniühendus ja isegi USB sisend on saadaval vaid lisaraha eest, mistõttu oleks autot valides mõistlik kiigata Comfortline varustuse suunas. See pakub juba märksa enamat, ent paraku on sellel varustustasemel ka võimsamad jõuallikad, ehk hinnavahe tuleb kokkuvõttes võrreldes baasmudeliga juba üsna suur.\nÕnneks on Volkswagenile omaselt kõik lisad eraldi tellitavad ning konkreetsete soovide korral tuleb süveneda vaid pikka lisavarustuse nimekirja. Tähelepanu tasuks pöörata ka mitmetele lisavarustuse pakettidele, sest neis sisalduvad asjad tulevad soodsamalt kätte kui eraldi ostes, tuues üht-teist ka boonusena kaasa.


Kasvuhoone automaatika | libahunt.ee\n06/19/2014 - 02:21\nKui maakodus tahaks kasvuhoonet pidada, aga ise seal igapäevaselt ei viibi, siis tuleb ehitada midagi, mis sinu eest luuke avab ja sulgeb.\nVideo kõigepealt, aga allpool on ehitusprotsessist põhjalikumalt kirjutatud.\nOlen lugenud paari variandi kohta, mis põhinesid kas õli ruumala või vee oleku muutumisel temperatuurile vastavalt (raamatust "Nupuka aiapidaja väikesed kavalused", Endel Holm). Tore, aga mul on selline tunne, et vähesed kasvuhooned kannatavad tormi käes lahtiste luukidega seista ja puhtalt temperatuuri järgi töötav süsteem võib sel puhul mitte reageerida vajalikul viisil.\nKuigi kuupäevi juures ei ole, on alljärgnevad tekstilõigud kirjutatud eri aegadel 2014 kevadest sügiseni, kuidas jupid parasjagu valmisid.\nLuukide liigutamise mehhaanika\nMul on äraproovimisel elektrilise luugiavaja idee, mille kesksed jupid oleksid põhimõtteliselt prügi staatuses kasutatud asjade hulgast pärit. Nimelt luuke liigutav mootor saab olema akutrellist, mille akud on ää surnd. Toide tuleks auto akust, mis automootorit pikalt vedada enam ei jõua, aga trell on talle hoopis lahjem koormus. Sisenditeks saab olema temperatuuri (ja niiskuse) sensor kasvuhoones sees, temperatuuri (ja niiskuse) sensor õues ning anemomeeter tuule kiiruse hindamiseks. Arduinot on hea lihtne programmeerida, seetõttu ajuks saab ATMega168 või midagi sellist, millele Arduino IDE suudab koodi kompileerida.\nOma kasvuhoone ehitasin juba luugiavamisüsteemile ette mõeldes. Sel on kummaski otsas kerge suur luuk, mis avaneb ülespoole. Minu süsteem koosneks trossidest, postidest ja blokkidest, mis luugi lahtise serva üles tõstavad. Trosside teisi otsi veaks trell keermelatti mööda liikuvast kinnitusest. Luukide tuule käes kinni püsimiseks peab neile siiski lisama raskused, kuna haake või muud taolist ei saa kasutada.\nDoonor trell on juba hangitud osta.ee kaudu. Trelli eelis niisama mootori ees on, et vedava elemendi, keermelati kinnitamine on imelihtne ja laagritega on palju vähem jändamist. M8 latti kasutades sobib selle teist otsa hoidma rulluisulaager.\nAuto aku on veel tarvis hankida. Kuna mul on juba varasemalt ehitatud mahtuvuslik akulaadija-desulfaator (mis see on?), mis on väga suurt ettevaatust nõudev seadeldis, aga aitab ära koolenud pliiakusid ellu äratada, siis loodan sobiva aku kuskilt lausa niisama saada. Mitte igast akust ei saa selle laadijaga asja, aga mõni, mis autole liiga nõrgaks jäänud ja võibolla aastakese niisamagi seisnud, võtab natuke eluvaimu sisse küll.\nTemperatuurisensorid on hiinast tellitud, alustan ehitust anemomeetrist, et kõik sisendid kokku saada. Kaalusin algul ka varianti, et tormi tuvastataks selle järgi, kui päevasel ajal on kahtlaselt pime - mis vajaks kell-kalendri mikroskeemi ja valgustundlikku takistit, aga leidsin lõpuks, et see on liiga kaudne ja võib liiga palju valepostiivseid tulemusi anda, kui inimese või looma, linnu vari sensorile langeb. Seega anemomeeter.\nAnemomeetri olulised osad on:\nVardad, millele topsikud kinnituvad\nVõlli pöörlemise andur, näiteks Hall'i efekti sensor ja magnet\nKinnitusdetailid võlli ja varraste (ülemine) ning tervikmehhanismi ja selle asukoha vahel (alumine)\nSattus kätte CD draivist pärit stepper mootor, millel tundus potentsiaali olla anemomeetri toorikuks. Sel on olemas laager, võll, Hall'i efekti sensor, magnet ja võrdlemisi normaalsed kinnitusvõimalused peal ja all.\nMootori lammutasin lahti ja eemaldasin mootori mähised, sest magneti juures need pidurdavad vaba liikumist. Juurde hankisin alumiiniumist vardad ja mingid toiduainetopsikud. Lisatavate detailide kaalu suhtes kavatsen olla nõudlik, sest laager oma algses funktsioonis kandis ainult CD-plaadi raskust ja väikest vedru vastusurvet.\nHall'i sensorid olid ilma tähistuseta, peale mootori tükeldamist kaardistasin multimeetri abiga nende ühendused ning sain teada, millised kaks väljaviiku peavad olema toitepinge või maa, kuna need olid kõigi sensoritega ühendatud. Halli sensoritel võib olla üks või kaks väljundit, nendel on kaks, pöörlemiskiiruse hindamiseks piisab ühe jälgimisest küll. Jootsin toiteotstele ja ühele suvalisele väljundile juhtmed külge. Ühendasin need arduinoga ja panin käima AnalogReadSerial koodinäite (tundus mugavam, kui multimeetri jälgimine, ja ostsilloskoopi mul käepärast pole). Asi töötas olenemata sellest, kumba pidi toide oli ühendatud. Kummaline, sest Hall'i sensoritel peaks sees olema võimendid, mis kindlat toite polaarsust tahaksid, aga kontrollisin veelkord - mõlemat pidi töötab. Magneti pööramine kutsus esile väikese väljundpinge muutumise, nagu peab. Surkisin ka teisi väljundeid ja leidsin, et kahel Hall'i sensoril kolmest oli väljund üsna äärmuse lähedal ja varieerus magneti asendiga vähe, aga ühel oli skaala keskpaigas ja varieerus rohkem. Jootsin juhtme sinna ümber.\nJärgmiseks lisasin operatsioonivõimendi komparaatorina ja potentsiomeetri, et väikese pingevarieeruvuse asemel saada digitaalsignaalina loetavaid impulsse. Paigutasin skeemi kohe sellisesse kohta, kuhu ta lõplikult jääb, aga lisasin 3 asemel 4 isast pinheaderit - signaal, maa, toide, maa. Lõppversioonis ühenduvad kolm esimest, aga teine maa pistik laseb testimis- ja seadistusfaasis lükata otse sinnasamma mingi toite ja LEDi ning mugavalt väljundi pulseerimist jälgida (takistiga kokkujoodetud LEDe on mul robootika katsetuste aegadest). LEDi pealt nägin ära, et ühe täispöörde jooksul teeb komparaatori väljund 6 high-low tsüklit.\nVahepeal panin anemomeetri peamised mehaanilised osad ka kokku. Problemaatilisem, kui ma oodanuks, oli varraste kinnitamine CD draivi "hoidiku" külge. Sinna ei mahtunud kuidagi poldid ära. M4-d olid liiga jämedad, aga M3-de pead jälle liiga väljaulatuvad. Ja aukude puurimine läbi nende kahe metalldetaili oli pikk nüri töö (võibolla oli nüri hoopis puur...) Kuna poldid ei mahtunud, siis tõmbasin asja alustuseks traadiga kokku. Võibolla saan ta jäigemaks "mütsi" lisamisega, mis võlli ja elektroonikat katma hakkab, võibolla leian mingi muu kavalama kinnitusvahendi, jõuab veel ümber teha küll. Vardad tegin alumiinium proofiilist (ehituspoest 0,8€ eest saab), seda oli lihtne käevahel kõveraks painutada, nõnda et "müts" võimalikult hästi ilmastikuõrnasid juppe kataks. "Mütsi" ennast veel otsin.\nKäisin tuulisemas kohas katsetamas, ja töötabki! Video ka. Seda on halvasti näha, aga LED vilgub. (Arduino on seal maas seetõttu, et kasutasin selle 5V regulaatorit, muudmoodi ta veel asjasse ei puutu.)\nVäga ümmargused arvutused, kui palju süsteem voolu võtaks ja kui tihti akut laadima pean:\n12V akutrell võtab kerge, ühtlase koormuse juures 3-4 amprit (allikas: minu enda mõõtmised)\nLuukide avamiseks või sulgemiseks kuluv tööaeg ... ütleme 1 minut operatisoon. Enamikul päevadel avatakse üks kord ja sultakse üks kord, mõni päev tormi või muu ilmamuutuse tõttu paar korda, ütleme keskmise 2,5 operatsiooni päevas. Energiat kulub mootoris päeva kohta 4A * 2,5 * 1/60h = 0,17Ah\nKontrolleri voolutarve. Leidsin allika, kus väidetakse, et barebones Arduino voolutarve on 6 mA, kui see midagi ei tee, aga ei ole ka magamisrežiimil (http://hwstartup.wordpress.com/2013/03/11/how-to-run-an-arduino-on-a-9v-...). Võtame ümmarguste aervutuste jaoks kontrolleri enda voolutarbeks 25 mA tegustemise ajal ja magavas olekus 100 uA - see on küll korraliku varuga. Energiakulu vastavalt 5V*0,025A = 125mW ja 5V*0,0001A = 0,5 mW.\n7805 lineaarse toiteregulaatori energiakulu.\n(sisendpinge - 5V)* väljundvool -> (12-5)*0,025 = 175 mW aktiivses olekus, (12-5)*0,0001 = 0,7 mW kontrolleri magavas olekus.\nKontroller ja regulaator kahepeale kokku vastavalt olekule 0,3W ja 0,0012W.\n12 voldisest pingeallikast sellise võimsuse võtmine tähendab, et voolu suuruseks on I = P/V 0,3/12=0,025A ja 0,0012/12=0,0001A.\nAktiivses olekus peab kontroller veetma ööpäevas 2,5 minutit akende asentit muutes ja 48 korda (iga poole tunni tagant) mõõtmisteks 5 sekundit (anemomeetrile tasub natuke aega anda). Kokku ca 5 min. Ööpäeva voolutarve 5/60/24*0,025 + 24*0,0001 = 0,0025 Ah.\nSee autoaku peal mingi eriline kulu ei ole, isegi, kui ma alahindasin voolutarvet. Seega teen oma elu lihtsamaks (energiakulukat) 7805 regulaatorit kasutades.\nÄra visatud autoakult, mille algne mahtuvus võis olla 40+ Ah, ootaksin ma peale ära viskamist ja mahtuvusliku laadija teraapiat näiteks huupi 10Ah mahtuvust. Sellega saaks süsteem toimida mahtuvus/päevakulu = 10/(0,17+0,0025) = 58 päeva. See tuli üllatavalt palju ... aga samas ma olen oma akutrelli juba pikka aega kasutanud sellise vana autoaku toitel, ilma seda kordagi laadimata. Loodetavasti ei teinud ma pingeregulaatori arvutustes mingit lolli viga.\nJa järgmisel suvel võiks võibolla ette võtta ka väikese tuulegeneraatori ekperimendi, mis süsteemi hooldusintervalli veel harvemaks venitaks, aga see ei ole praegu skoobis. Mul oleks hea meel saada valmis kasvõi kord nädalas laadimist vajav luugiavaja.\nVÄRSKENDUS: Mõõdetud voolutarve (kood ilma DEBUG funktsioonita, st ei suhtle USB kaabli kaudu arvutiga ja kontroller on vähem aega ärkvel). Mu DIY Arduinol on toidet indikeeriv led, samuti SD kaardi moodulil - need võtavad voolu ka kontrolleri magamise ajal.\nKontrolleri magavas olekus 5mA st 12*0,005 = 0,06W - kohutavalt palju rohkem kui arvestatud. Tuleb need LEDid sealt ära korjata, sest väga suur osa peab olema nende kulu.\nMõõtmiste ajal 10mA või tsipa vähem. 12*0,01 = 0,12W - vähem kui varemalt arvutatud, aga see olek kestab ainult ca 12 sekundit iga mõõtmise kohta, seega pikas perspektiivis ei anna kokkuhoidu.\nLuukide lahti ja kinnikerimist teeb akutrell, mille padrunisse on kinnitatud ühemeetrine keermelatt. Keermalati teine ots on kinnitatud laagriga. Latti mööda jookseb mutriga klots, millele kinnituvad luuke tõmbavad trossid. Trossid jooksevad üle blokkide, et sobivas suunas luuki sikutada.\nRulluisulaager on üsna lihtsalt leitav jubin, tema avasse mahub M8 keermelatt. Meeterkeermega lati halb külg on see, et keermed on üsna tihedalt ja katse näitas, et selle ühemeetrise lati peal mutri ühest otsast teise kerimiseks kulub mu trellil tervelt poolteist minutit. Plussiks aga on muidugi kättesaadavus. Algul mõtlesin kasutada pikemat jätkmutrit, aga kuna tavalise suurusega mutrit oli lihtsam klotsi külge kinnitada (kui keevitamisvõimalust ei ole), siis võtsin ikkagi tavalise. Kogu selle keermelati kupatuse plussiks on aga väga väikese jõumomendi vajadus. Kui blokid ja tross vastavad valida, siis saaks ka palju-palju raskemaid asju nõnda liigutada. Ning tagasivajumine on samal põhjusel välistatud.\nLatil jookseval klotsil peab olema veel mingi "rööbas" või juhtlatt või asi, mis hoiab teda koos keermelatiga ringi keerlemast, aga võimaldab piki keermelatti liikuda. Pika mõtlemise peale leidsin, et kõige lihsam on ehitada "vanker" mis sõidab mööda keermelatiga paralleelset seina. Kogu konstruktsiooni kooshoidmiseks oli mingit korpust vaja ja mul leidus paksu vineeri, millest tagasein teha. Ühtpidi keeramisel on üks ratas kõvemini maas, teistpidi keeramisel teine, aga üldiselt püsib asi seal seina lähedal. "Rataste" kasutamisega sain hõõrdumise väikeseks. Ideaalne oleks jäik tugilatt, mis istuks peaaegu lõtkuta igast küljest liikuva klotsi sisse, aga sellise hankimiseks mul ei tulnud ühtki head ideed. Minu tehtud kahest või õigemini korraga ühest punktist keerlemist takistava süsteemi häda on, et keermelatt ei ole ideaalselt jäik ja hakkab liikumisel võnkuma, kaasa võngub ka klots ning hüpleb oma tugiseina vastas. Müra on märgatav.\nKlotsi jaoks kasutasin tammepuidu jupikest. Selgitasin välja selle mõõdu, kui kaugel kinnituspinnast saab olema akutrell-doonori pöörlemistelg ja märkisin klotsil sellest paar millimeetrit väiksema kauguse servast. Puurisin keermelatist jämedama augu. Võtsin poldi, millel pea sama suur, kui klotsi sisse mineval mutril, mähkisin natuke teipi ümber, et ta augu keskpaika satuks ja märkisin poldipea järgi mutri nurgad klotsile. Märkisin maalriteibiga mutri paksuse peenikesel puuril ja puurisin klotsi sisse augud, mis mutri nurkasid näitaks. Mutripesa peitliga väljalöömisel oli mul üks selle tööriistaga osavam inimene abiks, aga arvatavasti ka see ei ole eriti keeruline. Mutter mahtus üsna täpselt pesasse. Pikemaks kasutuseks oleks ikkagi hea liimi ka vahele panna, mida veel ei teinud.\nNüüd ühelt poolt takistab mutri väljakukkumist vähemalt sentimeetripaksune tammepuit. Teiselt poolt panin vastu metallitüki ja kinnitasin peenemate poltidega. Oleks saanud ka kruvidega, aga kaht polti saan lisaks kasutada trossiotste kinnitamiseks ja need kannatavat mitmekordset lahtivõtmist, kui vaja.\n"Rataste" jaoks otsisin ühed suuremad seibid. Et metall-metalliga kontakt on minu intuitsiooni järgi väiksema hõõrdega kui metall-puiduga, siis lisasin väiksemad seibid - välimine on vajalik ka seetõttu, et kruvipea oli suure seibi augu jaoks liiga väike, sisemine on peamiselt hõõrdumise vähendamiseks. Päris telje ümber see asi pöörle, kuna seibi auk on omajagu suur, aga meenutab siiski veeremist liigub üsna kergelt. Kuna rattaid hoidvad kruvid kinnituvad väga klotsi ääre läehdale, siis siin on tammepuu tublisti kasuks võrreldes tavaliselt kättesaadava pehme broilerpuiduga. Kruve jõuga kinni keerata ei saa, selle kompenseerimiseks panin kruviauku liimi. Jääb loota, et seibiservad vineeri, mida mööda nad veerevad, väga ära ei räsi. Kui see peaks juhtuma, siis hangin mingid laiemad rattad.\nEt keermelatt kindlamalt trellipadrunis püsiks, viilisin talle otsas kolm kanti sisse, iga padrunimoka jaoks. Laager kinnitub keermelati teise otsa kahe nylock ehk lukustuva mutriga. Laagri korpuse küljes hoidmiseks tegin augusae abil vineerist kolm kihti - kaks sellise auguga, mis laagri välisserva ära katab, aga mutter mahub sees pöörlema ja ühe sellise kuhu laager ise täpselt sisse istub. Vineer oli 8mm paks, aga laager on 7mm, seetõttu võtsin peitli abiga keskmisel tükil ühe spoonikihi maha. Nede tükkide lõikamisel tuleb ka tähele panna, et pöörlemistelg jääks seinast sama kaugele, kui trelli juures. Keskmise kihi kinnitasin tuginurkadega tagaseina külge, pealmine ja alumine on eemaldatavad kahe kruvi väljakeeramisega - see koht võib hiljem sättimist vajada.\nTrellist viskasin välja (varuosade kasti) lüliti ja akuklemmide osa, sest releedest tulevad juhtmed hakkavad otse mootorisse ühenduma. Käepideme saagisin maha (läks ka varusade kasti - kes teab, mida ma järgmiseks ehitama hakkan...). Kinnitasin plastikkorpuse kruvide ja toetavate seibidega seina külge. Seejuures tuli ühele kruvile panna ka plastiku ja seina vahele seib, et liikuvad osad ilusti sirgel joonel oleks. Keerasin korpuse ta kruvidega kinni, aga kindlasti lisan väljapoole veel ühe tugeva kinnituse, sest ainult see plastik kaua sellist vibratsiooni ei talu.\nMehaanika ja elektroonika piirimailt käivad selle konstruktsiooni küljes ka piirangulülitid. Üleval kinnikerimise oma ja all lahtikerimise oma. Tegin neid lausa topelt - üks paar lüliteid on ühendatud mikrokontrolleriga ja nende lülitumisel peab kontroller kerimise peatama. Kuna need ei ole mul kõige töökindlamal viisil tehtud - kui juhe läbi lõigata, siis kontroller arvaks lihtsalt, et nuppu ei vajutata ja kogu lugu - siis tegin tagavarasüsteemi ka. Nimelt vedasin trelli ühe juhtme läbi nii klotsi ülemise kui alumise asendi juurest ja tegin sinna plekiribadest selllised kontruktsioonid, et kui klots oma tavaliselt lõpu andurist edasi sõidab, siis lükkab ühe plekiriba paigast ja katkestab sellega trellis voolu. Niimoodi ei saa trell kogu mu puusepatööd seal ära lõhkuda. Kontrolleriga ühendatud lõpu anduriks kasutasin suuremat sorti nupp-lüliteid, millele lisasin peale vetruvat materjali (see oli motoriiete kahtlase kvaliteediga kaitse, sarnaneb matkamadratsi materjalile). Vetruvust on vaja, sest peatumine ei toimu hetkega ja tugevalt surudes ilmselt läheks lüliti katki. Kui mul neid nuppe sahtlis poleks olnud, siis oleksin ostnud hoovaga lülitid, millele ei peaks midagi omaltpoolt juurde ehitama. Kui hädapeatuse lülitid plekitüki asemel osta lülitid, siis need peavad olema normaalasendis sisselülitatud tüüpi ja kannatama suuremat voolu, 5 amprit võiks ikka ära olla. Minu eksperimendi järgi akutrell võtab kerge koormuse ajal ühtlaselt töötades 3A, aga startimise hetkel üle 10A (vaata videot http://libahunt.ee/battery-drill-revival).\nSelle peatüki juures ma tunnen end võimetuna selgelt ja süstemaatiliselt asju seletama. Teen oma parima. Alustame sellest, et milliseid elektri/elektroonika juppe üldse vaja läheb:\nKrokodilliotsikud või akuklemmid\n30A kaitse - võibolla sobib ka väiksem, võibolla sõltub doonor-drellist, mul 30A ja töö käigus läbi ei põlenud.\n12 voldine akutrell. Mootor peab korras olema, lüliti pole vajalik.\nRelee moodul 4 releega, soovitavalt 12V mähiste pingega, aga skeemi väikesel muutmisel peaks toimima ka 5V oma. Neid saab dx.com või ebay-st hinnaklassis 6-8 EUR. Minu koodiga klapib "high level trigger" tüüp, kui on "low level", siis vaja koodi tsipa muuta.\nArduino kontroller - Arduino arendusplaadi hind jääb 20-30 euri kanti. Aga seda ei pea kasvuhoone sisse panema, peale prototüüpmist ja ärakatsetamist saab hankida ATMega328 kontrolleri ja mõned lisajupid, kasutada Arduinot uuele kontrollerile bootloaderi kirjutamiseks ja koodi üleslaadimiseks ning ainult selle kontrolleri sinna sisse panna. ATMega328, mis tuleb kasvuhoonesse jätta, maksab 5 EURi kanti (Oomipood) ja muud jupid mõne euri. Aga Arduino kalli arendusplaadiga saab siis muid asju edasi mängida. Ma ei jõua siin kohe kõike ära seletada, kuidas need Arduinod paljunevad, aga guugledamiseks vihje "barebones Arduino". Ja minu piltidel nähtava pool-arduino, ehitamise juhend on ka inglisekeelsena olemas - http://www.instructables.com/id/Small-form-factor-DIY-Arduino-on-stripboard/.\nÜhe tähtsa asja siiski ütlen DIY (odavate) Arduinode kohta, sest kui seda esimest korda uurima lähed, siis ilmselt tekib segapuder. Täismõõdus Arduino arendusplaat suhtleb arvutiga lihtsa USB juhtme kaudu - sellega programeeritakse ja jälgitakse seeriamonitori. Pisemas vormis Arduinod ja DIY Arduinod (ka minu oma) vajavad arvutiga suhtlemiseks FTDI kaablit. Aga FTDI kaabel funktsioneerib ainult siis, kui kontrolleril on peal bootloader - et DIY Arduinole seda peale saada, on vaja programmaatorit. Programmaatorina on võimalik kasutada töökorras Arduinot. Nüüd mine ja loe Arduino kohta, kui see teema on sulle uus.\nTemperatuuri ja niiskussensorid DHT11 - 2 tükki. See on kõige odavam sensor, peaks jääma 2 EURi kanti tükk ebays või dx.com. (DHT22 ei tööta sama koodiga, aga kindlasti võimalik ühtima panna.)\n5 K takistid 2 tk.\nSD kaarti osa (valikuline, seadeldis töötab ka ilma selleta):\nSD-kaardi moodul. (Mooduli saab ka ise ehitada SD kaardi pesast, 3,3V regulaatorist ja mõnedest passiivkomponentidest.)\nSD kaart (piisab väikesest mahust).\nLõpu andurid - et kontroller teaks, millal kerimine lõpetada:\nKaks mitte kõige pisemat nupp-lülitit, sellist, mis ei jää ON asendisse pidama. Pika vetruva hoovaga oleks paremad, kui minul leidunud.\nMingi vetruv materjal ... kui on nupp lülitid, siis tuleb sinna midagi juurde leiutada.\n10 K takistid 2 tk.\n10uF kondensaatorid 2 tk, minimaalselt 10V jaoks.\nHädakaitse lülitid - igaks juhuks. Kui kontrolleri ei peaks mingil põhjusel lõpu anduritele reageerima ja jätkuv kerimine ähvardab asja tükkideks lennutada on parem vooluahel lihtsalt katkestada.\nPlekiribasid või 10A taluvad lülitid 2tk\nAnemomeeter, mille ehitamist on kirjeldatud eespool:\nCD draivi mootor (see, mis plaati keerutab) koos ta sees oleva Halli efekti sensoriga.\nOperatsioonivõimendi LM358 (vajab ühepolaarset toidet, muundab Halli sensori analoogväljundi digitaalseks)\n10 K potentsiomeeter komparaatori seadistamiseks.\nJämedad 2-soonelised juhtmed akust relee moodulini, relee moodulist trellini. 1-sooneline läbi kaitselülitite ning releede omavahel ühendamiseks.\nPeenikesi mitmesoonelisi juhtmeid. Telefoni ja CAT5 kaablid on hea taaskasutusmaterjal.\nPiikribasid (pinheader) ja kruviklemme et juhtmeid saaks lahti ühendada. (Kruviklemmidega saab ka peenikest trossi, mis aknaid sikutab, kinnitada.)\nPrototüüpplaati, kus eri sensorite signaalijuhtmete juurde pistikuna (või otse juhtmetega) +5V ja GND ühendused teha. Lõpu andurite jaoks on vaja ka pull-up takistid ja häirete silumise kondensaatorid kuhugi kinnitada.\nKomponente on paras posu ja mulle tundub lihtsam, kui üks suur elektriskeem, asju osade kaupa selgitada.\nMis kuhu Arduinoga ühendub?\nArduino I/O nr\n2 DHT11 temperatuurisensor, kasvuhoones sees. 5K pull-up takisti.\n3 DHT11 temperatuurisensor, õues. 5K pull-up takisti.\n4 Anemomeeter - komparaatori väljund.\n6 Relee, sulgemise + (nr1)\n7 Relee, sulgemise - (nr2)\n8 Relee, avamise + (nr3)\n9 Relee, avamise - (nr4)\n10 SD mooduli chip select\n11 SD mooduli MOSI\n12 SD mooduli MISO\n13 SD mooduli SCK\nA3 Lõpu andur sulgemisel. 10K pull-up takisti. Kondensaator (10uF?) GND-le, kontrolleripoolses otsas.\nA4 Lõpu andur avamisel. 10K pull-up takisti. Kondensaator (10uF?) GND-le, kontrolleripoolses otsas.\nAllpool piltidel on pull-up takistid ja moodulite ühendused joonistena näidatud.\nTemperatuurisensorite pull-up takistid on parem panna sensori poolsesse juhtme otsa - sensorini peavad niikuinii jooksma lisaks infoedastus juhtmele ka +5V ja GND. Kokku kolm juhet.\nAnemomeetrini on peavad jooksma 3 juhet: +5V, GND ja komparaatori väljund (Arduino sisend).\nLõpu anduritega oli igavene jama, kuni neil ei olnud kondensaatoreid - pikk anduri juhe toimis antennina ja korjas üles häireid, mistõttu kerimine liiga vara seisma pandi. Võimalik, et 10-st mikrofaradist oluselit väiksem väärtus toimiks ka, aga just sellised leidsin tol hetkel kolakastist, kui veaga maadlesin. Need igatahes toimivad minul. Nende lülitite pull-upid võivad olla Arduino poolses otsas (kulub vähem juhet), kondensaator peab seal olema. Kummagi lülitini jookseb Arduino sisendi ühendus ja GND - 2 juhet.\nRelee moodulile on vaja anda mähiste toide 12V, GND, mis võib tulla läbi Arduino ja neli Arduino väljunti, iga relee jaoks. 12V käib VCC1 nimelisse kohta, jumperit VCC ja VCC1 vahel ei kasuta. 5V-d ei ole releede toimimiseks vaja minu katsete järgi. Aga kui testid midagi nõnda, et releedes voolu ei ole ja 12V on keerukas anda, siis 5V paneb indikaator LEDid põlema.\nSD kaarti moodul on valikuline, selle ära jätmine ei sega midagi. Aga kui tahad seda kasutada, siis sellele läheb neli ühendust Arduino I/O-delt nagu tabelis ja +5V ja GND.\nKoodi saad alla laadida Githubist\nhttps://github.com/libahunt/greenhouse ("Download ZIP" nupp paremal pool)\nLisaks on vaja teiste autorite librarysid:\nDHT11 sensorite jaoks https://github.com/niesteszeck/idDHT11/archive/master.zip. (Sensorite jaoks on ka teisi librasid, see konkreetne nõuab, et sensorid oleksid ühendatud I/O-dele number 2 ja 3. Arduino Mega puhul on rohkem valikuid.)\nSD kaarti jaoks https://github.com/greiman/SdFat/archive/master.zip - selle libra võtsin kasutusele, kui üritasin kompileeritud koodi ATMega168 peale mahutada, seal nimelt kriitiliselt vähe ruumi, kui hiljem loobusin sellest üritusest. Mõne koodirea muutmisega peaks saama SD kaarti tööle panna ka IDE-ga kaasas oleva sd libraga, aga ma hetkel ei viitsi seda ümber teha.\nIDE versioon 1.0 puhul tuleb libraryd lahti pakkida ja paigutada kausta sketchbook/libraries ning IDE taaskäivituse järel on need olemas. Ma loodan, et ma nüüd midagi ära ei unustanud ja teised kasutatud librad on IDEga kaasas.\nMinu kood on jagatud eri failide vahel (vahekaartid Arduino IDE-s). Kui kõike ei viitsi uurida-puurida, siis Settings on fail, mis tasub läbi lugeda, sest seal saab asju endale meelepäraseks muuta. Ja greenhouse.ino failis on seeriamonitoris debugimine sisse-välja lülitatav. Peale asjade korrasoleku kontrollimist tasub see välja lülitada, hoiab energiat kokku kontrolleri ärkvelolekut lühendades. (Koodi kommentaarid on inglise keeles, vabandan.)\nTänan tähelepanu eest ja soovin kõigile julget pealehakkamist ehitamisel-leiutamisel!\nAknad said korraliku vastukaalu, mis neid kinnises asendis hoiab.


VIDEO │ Jarmo Matikainen: võtmesõnad on julgus, fookus ja eneseusk - Uudised\nVIDEO │ Jarmo Matikainen: võtmesõnad on julgus, fookus ja eneseusk\nEesti naiste jalgpallikoondis alustab reedel, 30. augustil EM-valiksarja, kui A. Le Coq Arenal võõrustatakse Hollandit. Kohtumise eel jagas mõtteid koondise peatreener Jarmo Matikainen.\n„Ma arvan, et võtmesõnadeks on julgus, fookus ja endasse uskumine. Ma arvan, et see saab olema väljakutse, kui mängime parimate vastu, et see sündmus ei heidutaks meid või et me ei tarduks, sest mängime parimate vastu. Ma arvan, et see saab olema väga määrav. Me peame naiskonnana väga head kaitsetööd tegema, sest ükskõik millise nurga alt vaadates, selliste koondiste vastu tuleb teha palju kaitsetööd. Ja seda tuleb teha kõik 90 minutit ilma hetkekski keskendumist kaotamata. Teine väga tähtis asjaolu on see, et kui pall on meie käes, siis me mõistaksime, et need hetked on sama olulised kui kaitsetöö ja me peame palliga väga kavalad olema ja me peame seda hästi kasutama,” sõnas koondise juhendaja.\nMatikaineni sõnul on kohtumine valitseva Euroopa meistri ja sellesuvise MM-i finalistiga oluline ka suuremas plaanis. „Ma arvan, et see on väga hea võimalus Eesti jalgpallile üldiselt, mitte ainult naiste jalgpallile, vaid kogu Eesti jalgpallile. Kui tihti on meil võimalik mängida ametlikes valikmängudes valitsevate Euroopa meistrite vastu ja Euroopa parima naiskonna vastu, sest nad olid MM-il teised? Seda ei juhtu väga tihti. See on suurepärane võimalus mängijatele, see on suurepärane võimalus treeneritele, kõikidele klubitreeneritele, see on suurepärane võimalus noortele mängijatele ja kõigile toetajatele. See on fantastiline võimalus näha, millisel tasemel meie oleme jalgpalliriigina. Loomulikult see võib olla raske, aga sellest hoolimata mina näen seda võimalusena,” lausus koondise soomlasest peatreener.


2019. aasta maksumäärad - Finantsuudised\nAutor: Finantsuudised.ee • 2. jaanuar 2019\nKogumispensioni makse määr on 2%. Kogumispensioni makse kinnipidamise kohustust saab kontrollida isiku isikukoodi järgi või masspäringuga veebiaadressil goo.gl/fXZQ3F. Samal aadressil tuleb eakate töötajate puhul kontrollida kohustusliku kogumispensioni makse kinnipidamise lõpukuupäeva (kohustusliku kogumispensioni makse tasumise kohustus lõpeb II samba pensionifondi osakute esimese tagasivõtmise päeva aasta 31. detsembril).\n2018. aasta detsembri eest töötasu ja muude tasude ning sellelt kinnipeetavate ja arvestatavate maksude (maksete) arvestamisel tuleb meeles pidada, et vastavalt maksuarvestuse kassapõhisele printsiibile juhul, kui töötasu detsembri eest makstakse välja jaanuaris, siis tuleb maksud ja maksed arvestada 2019. aasta määrades (sealhulgas sotsiaalmaksu miinimumkohustus 500 eurolt ehk 165 eurot) ja deklareerida jaanuari eest esitataval vormil TSD. Kui aga detsembri töötasu makstakse välja 2018. aasta detsembris, siis tuleb maksude ja maksete arvestamisel/kinnipidamisel rakendada 2018. aasta määrasid ning deklareerida maksud ja maksed 2018. aasta detsembri eest esitataval vormil TSD.


KÜLVAMISE JA ISTUTAMISE AEG | Substral\nKÜLVITURBAST JA -MULLAST\nKüvi- ja istutusmulda ostes tuleb pöörata tähelepanu ka pisut nn mulla koostisele. Müügil on nii sobivas fraksioonis aianduslikku freesturvast kui ka päris aiamullale sarnanevaid koostisi. Lähtudes hinnast võib vaid oletada mida kotist leiab. Ühte korralikku külviturbasse on lisatud kindlasti ka liiva või perliiti, et külvisegu ei oleks nii tundlik niiskuse suhtes. Pisut kergem on külvidega hakkama saada kui need sarnanevad pigem mullale kui turbale nagu Substral® külvi ja maitsetaimede muld Naturen loodusliku kompostiga. Külvamiseks võib kasutada ka maitsetaimede kasvatamiseks mõeldud muldasi Substral® Maitsetaimede ja külvimuld Terra Humusega. Nii külvi- kui maitsetaimede kasvatamiseks mõeldud kasvusubstraadid sisaldavad vähesel määral toiteelemente, et vältida tärganud taimede väljavenimist või maitsetaimede halba kommet lämmastikuga liialdada ning lõhn ja maitse kaotada.\nSelleks, et külv õnnestuks kasuta puhast külvimulda. Keldrist, kuurist ja ka poest toodud külviturvas/muld nuusuta üle: kui tunned iseloomulikku seenelõhna, siis jäta see parm ostmata ja kasutamata. Reeglina sellistest külvidest asja ei saa. Aiast toodud muld kuumuta ahjus või auruta potis läbi paar päeva enne külvamist. Külmunud mullakott sulab päevi ja hea oleks enne külvamist kontrollida mulla temperatuuri. Tomat idaneb kõige paremini 20–25 ˚C juures, kõrvitsalised tahaksid veel viis kraadi soojemat mulda.\nMulla pinnale tekkib valkjas kirme, puudub seentele iseloomulik lõhn:\n· Kasvusubstraadi neutraliseerimiseks kasutatud lubiaine jõudmine liigkastmise ja aurumise tõttu pinnale. Optimeeri kastmist ja kui külv on tärganud kobesta ettevaatlikult substraadi pinda. Väikeste taimede vahel saab pinnast kobestada tiku või väikese kahvliga.\nMullale tekkib pärast külvi seenniidistiku kirme:\n· Kobesta pinnas võimalikult ruttu ja eemalda suuremad kolded. Substraadi pinnale tekkinud tihe seenniidistik ei lase korralikult läbi ei vett ega õhku. Pisut aitab seenniidistiku tekkimist vältida külvi katmine pestud liiva, perliidi või vermikuliidi õhukese kihiga. Hallika kirmega kattunud külvimulda tuleb kindlasti töödelda mõne seenhaiguste tõrje vahendiga (müügil olevatest mürkidest sobib näiteks Previcur). Külve võib kasta ka tavalise koduaia- või vihmaussikomposti vesilahusega ja taimekääritise vesilahusega. See ei peata küll otseselt seenhaiguste levikut kuid viime mulda lisaks häid mikroorganisme ja looduslikkeühendeid, mis suruvad alla taimekasvu takistavate organismide, sh ka külve rikkuvate pisiseente arvukuse.\n· Langetades pärast idanemist paari kraadi võrra õhutemperatuuri, väheneb mulla seenetamine.


Kultuuriministeerium kuulutas välja raadiolubade konkursi — Sirp\nKultuuriministeerium kuulutas välja konkursi, mille tulemusel leiab omaniku kokku 31 raadioringhäälinguluba, sealhulgas nii kohalikud, regionaalsed kui ka üks rahvusvaheline ringhäälinguluba.\nKultuuriministeeriumi meedia- ja autoriõiguse osakonna juhataja Peeter Sookruusi sõnul on suure konkursi põhjus, et tänavu hilissügisel kaotavad peaaegu kõik ringhäälinguload üheaegselt kehtivuse. „Uued load antakse välja kõigile praegustele sagedustele, lisandub ka neli täiesti uut raadioringhäälinguluba.“\nTäna alanud konkursiga väljaantavad ringhäälinguload on nii eesti- kui venekeelse programmi jaoks ja katavad kõiki Eesti piirkondi. Lisaks antakse välja üks rahvusvaheline raadioringhäälinguluba.\nRinghäälinguorganisatsioonid peavad esitama taotlused ministeeriumisse 22. juuniks 2009. Seejärel koguneb ringhäälingulubade komisjon, mis kaalub kõik sooviavaldused läbi ja teeb ministrile ettepaneku ringhäälingulubade määramiseks. Uute lubade alusel lähevad raadiojaamad eetrisse alates 17. novembrist 2009.\nKõik täna väljakuulutatud konkursiga antavad raadioringhäälinguload kehtivad kuni viis aastat.\nKonkursi kohta lähemalt: http://www.kul.ee/index.php?news=5743


Alex Wilsoni 100 meetri imeaeg kustutati, sprinter langes maailma edetabelis 418. kohale - Delfi Sport\nAlex Wilsoni 100 meetri imeaeg kustutati, sprinter langes maailma edetabelis 418. kohale\nFoto: MANUEL GEISSER via www.imago-images.de/Scanpix\nMaailma kergejõustikuliit otsustas Šveitsi sprinteri Alex Wilsoni 100 meetri jooksu üllatustulemuse 9,84 edetabelist kustutada. Jamaikalt pärit sprinter langes seetõttu hooaja pingereas 10,38-ga alles 418. kohale.\nŠveitsi väljaanne Tages-Anzeiger kirjutab, et kui algselt lisas maailma kergejõustikuliit Wilsoni USA-s joostud suurepärase aja edetabelisse - ta tõusis ameeriklase Trayvon Bromelli (9,77) järel teiseks -, siis nüüd on see sealt eemaldatud. Seega on alaliit vähemalt praeguseks jõudnud järeldusele, et Euroopa rekordaeg ei joostud määrustepäraselt. Samas olevat uurimine endiselt pooleli.\nTages-Anzeiger lisab, et Šveitsi kergejõustikutreener Laurent Meuwly on oma Twitteri kontol näidanud ekraanipilti, kust selgub, et Wilson on finišis hoopis ajaga 9,89.\nKergejõustikuringkondades hakati kohe pärast Wilsoni imejooksu kahtlema, kas see aeg saab õige olla, sest jamaikalane parandas oma tippmarki koguni 0,34 sekundi võrra. Spekuleeriti, et ajavõtt ei pruukinud olla korrektne ning väideti, et Georgia staadionil puudus stardi infosüsteem.\nWilson on ka ise endale pahanduse kaela toonud, sest Šveitsi ajaleht Tagesanzeiger avaldas selle nädala alguses video, kus Wilson treenib koos Raymond Stewartiga, kes kannab dopinguskandaali tõttu eluaegset tegutsemiskeeldu.\nHetkeseisuga jääb Euroopa rekordiks endiselt 9,86, mille on jooksnud nii Francis Obikwelu kui Jimmy Vicaut.


Fantaasiajuttude muljed: The Outcasts, John Flanagan\nPostitaja: Indrek Kelder kell 13:47\nPihel 10. jaanuar 2012 09:29\nKõlab toredasti, tellisin juba Krisost ära, aga hakkasin siis korra kõhklema - ega selle lugemiseks eelnevalt Rangers Apprentice sarja lugemine vajalik pole?\nIndreq 12. jaanuar 2012 02:26\nEi ole väga suur probleem ma usun. Otseselt tegevusi üle ei tule, kuigi viiteid varasematele juhtumustele mõned on. Need siis jäävad ilmselt veidi udusemaks lihtsalt. Omaette teema on et kui hästi uus lugeja sellest maailmast aru saab, kui varasemaid pole lugenud.\nRaamatutes Icebound Land ja Battle for Skandia joonistati too maailm päris kenasti valmis ja minu jaoks oli see juba tuttav. Samas usun et väga suuri probleeme vast ei ole. Võibolla jääb veidi segaseks et miks nad nii suurt rõhku võitlusoskusele panevad, kuna nende põhilisest elukutsest rannikukülade rüüstajate ja palgasõduritena ei ole selles raamatus eriti juttu..\nKadri 15. jaanuar 2012 21:45\nMa kusagilt lugesin, et see raamat on soovitatav kõikidele, kel vanust üle kaheteistkümne :) Nii et ma kavatsen kindlasti seda kirjatükki lugeda (kuigi kahetsusväärne on muidugi see, et kallistuste ja musudega ollakse kitsid). Mul olid ka Pihlaga sarnased muremõtted, et ehk tuleks tema "The Lost Stories" siiski enne kätte võtta ja ilmselt ma Su kommentaari lugedes ikka võtangi.\nIndreq 16. jaanuar 2012 15:49\nMa ei usu et see Lost Stories selles kontekstis hea mõte on. See on ikkagi järg Rangers sarjale, rohkem nagu desserdiks neile kes varasemad osad on läbi lugenud, st ta seob kokku varasemast ripakile jäänud niidiotsi. Esimese raamatuna ma seda kindlasti ei võtaks, sest kõigil neil lugudel on seal mingi varasem taust. Seal on side eellugudega palju tugevam kui Outcasts ja Rangers sarja vahel ja Skandidel pole seal Lost Stories lugudes kuigi suurt rolli.\nKui mingit ühte raamatut eellooks võtta, siis ma võtaks Battle for Skandia. See on kah küll nüüd sarjast välja rebitud aga valgustab Skandide olemust ilmselt kõige paremini.\nKadri 16. jaanuar 2012 16:02\nMa puterdasin jah natuke eelmises kommentaaris. See "The Lost Stories" on Rangers Apprentice sarja 11 raamat. Selle lugemisest ei ole tõesti mõtet alustada :P\nIndrek Kelder 25. juuni 2012 20:56\nOtcast'ide järgmine osa on müügis :)\nIndrek Kelder 25. juuli 2012 00:45\nBrotherban: The Invaders, ehk siis Brotherband triloogia teine osa on mul nüüdseks loetud. Noormehed koos vanast sõdalasest mentori Thorniga on asunud retkele heastamaks ühte apsu millega nad eelmise raamatu lõpuosas hakkama said. See raamat jätkab kirjeldust poiste täiskasvanuks saamisest, seekord aga mitte suhteliselt ohutute sõjamängude raames vaid tormistel meredel ja reaalsete vaenlastega võideldes. Raamatu keskel liitub seltskonnaga ka üks tarmukas neiu, kes paari noormehe südame juba kiiremini põksuma paneb ja ennustab senisest tugevamat romantilist liini triloogia kolmandas osas.\nLugesin raamatu läbi vähem kui 24 tunniga, ma arvan et see peaks soovituseks sobima ;)\nIndrek Kelder 10. detsember 2012 18:47\nKolmas osa The Hunters kah nüüd loetud. Noored viikingid said oma seiklusega õnnelikult ühele poole ja pahad said karistatud. Eelmises kommentaaris ennustasin tugevamat romantilist liini aga selle jaoks paraku selles osas eriti aega ei jätkunud, actionit oli liiga palju. Päriselt ta siiski ei puudunud, lõpupoole puistati vihje tuleviku suhtes, ehk siis kinnitati südamete jätkuvalt kiiret põksumist, kuigi selle osas mingit progressi selles raamatus ei toimunud. Autor on vihjanud, et see Brotherband sari saab ilmselt sama mahukas kui Rangers Apprentice sari (10-12 raamatut), nii et kindlasti jõuavad tegelaste suhted veel areneda. Autoril olla juba valmis lood veel kahe "seikluse" tarvis, kumbki mahutatakse kahte raamatusse, nii et kindlasti tuleb veel vähemalt 4 raamatut.\nTähelepanu väärib see, et kui Rangers Apprentice sarjas esimest korda skandidega kohtudes oli tegu suht barbaarsete rannakülade rüüstajate ja palgasõduritega, kes muuhulgas pidasid veel orjasid ja olid üleüldse suht kahtlasevõitu kamp, siis järk-järgult on nad arenenud vägagi tsiviliseeritud, kuigi oma "kiiksudega", rahvaks. Veidi veider on lugeda kuidas vanem skand kutsub noori korrale kui nood laulu sees "kick his ass" tahavad laulda - kuna seltskonnas on naisterahvas. Ei ole justkui sama kamp, mis Icebound Land raamatus. Aga ilmselt siis autor ei leidnud võimalust nii primitiivsete barbarite peale sarja üles ehitada ja oli sunnitud neid tsiviliseerima. Ega see tsiviliseerimine nii ootamatult tulnudki, see toimus järk-järgult läbi mitmete raamatute, nii et häirivat arenguhüpet ei olnud.\nPihel 5. märts 2013 08:37\nMul nüüd "Outcasts" loetud. Miskipärast torkab pähe selline sõna nagu "naivistlik". Noored poisid olid siuksed naiivsed ja inimeste vahelised suhted olid naiivsed ja naljad olid naiivsed ja pahalased olid naiivselt pahad. Natuke harjumatu kirjutamisstiil minu jaoks oli see autoripoolne pidevalt ühe tegelase mõtetest teise tegelase omasse hüppamine. Tavaliselt piirdutakse peategelase või paari peas olemisega, aga siin võis vabalt kolme lause jooksul kolme erineva tegelase mõtteid külastada. Selline poistekas seiklusjutt. Omamoodi tore lugemine, ega ei kahetse küll, aga minu jaoks jäi justkui miskit sügavust ja vaimuteravust puudu. Sarjaga jätkata tõenäoliselt ei kavatse.


Tagasi koju ning üllatus naabrilt |\nTagasi koju ning üllatus naabrilt\nEelmisel kolmapäeval (9. september) oli lõpuks aeg tagasi Eestimaale pöörduda. Ma üldse ei oodanud seda rändamist, sest lapsega kahekesi on see ikka tükk tegemist.\nMuidugi eelneval ööl ma taas magada ei saanud, alles vastu hommikut tukkusin paar tundi ning ärkasime kella 11 ajal Kaido kõne peale ülesse. Peale seda ajasime ennast maast lahti ning käisin pesemas ja pakkisin veel viimased asjad ära. Siis jäi veel paar tundi vaba aega, kuniks lennujaama pidime hakkama liikuma.\nVeerand 3 ajal suundusime lõpuks värava taha taksot ootama. Isa aitas kohvrid välja tassida ja saatis meid ilusti ära. Matu muidugi ei tahtnud Papa kaela ümber lahti lasta enam. Lõpuks saime teele asuda lennujaama poole. Sõit sujus kiirelt ja lennujaamas õnnestus käru ka kohe taksopeatusest saada, ehk ei pidanud seda otsima minema. Ladusin oma kohvrihunniku kärule ning suundusime kolmekesi terminali.\nEsimese asjana külastasin tualetti ning siis viisime kohvrid ära. Peale seda saime veel veidi emaga juttu ajada ning oligi aeg meil Matuga turvaväravatest läbi minna. Matu üritas vanaema muidugi jälle kaasa sikutada, paraku ei õnnestunud. Kõik sujus kenasti, sest lapsega lastakse järjekorra väliselt kohe eraldi turvalindi juurde. Selle läbisime puhtalt ja kiirelt ning olimegi ootesaalis. Poest haarasime veel pudeli vett ning näksimist lennukisse ning jäigi üle vaid pingile istuda ning värava välja kuulutamist oodata.\nKuna mul oli ostetud lisaks Priority boarding, saime ka väravas kohe teisena trepist alla suunduda ning esimeste seas ka kiirelt lennukisse. Lennukisse minnes tuli meie taga üks meesterahvas, kes sõnagi lausumata mu käsipagasi kohvri kätte haaras ning trepist üles tassis. Ukse peal ulatati kohe lapse jaoks rihm ning päästevest (tavaliselt tuuakse need alles siis, kui lennuk liikuma hakkab) ning meil oli taas aega end rahulikult lennukis sisse seada. Meie õnneks istusime jälle Matuga kahekesi kolmeses reas, seega sai Matu peale õhku tõusmist uhkelt eraldi istuda (kuni 2 aastane laps reisib vanema süles) ja saime mõnusalt laiutada.\nLennureis möödus raskelt, sest Matu oli väsinud aga magama ei jäänud, seega oli vaja tal koguaeg tegutseda. Vaatas multikaid, sõi vahepeal, turnis minu otsas ja oma pingil. Siis jõi ja sõi taaskord. Korra külastasime koos ka tualetti. Küll ma olin õnnelik, kui lennuk lõpuks maandus. Õnneks saime lennukist välja ka kiirelt, kuna meie kohad olid eelviimases reas. Stjuard oli nii tore, et aitas kohvri mul trepist alla tassida. Kiirelt dokumendikontrillist läbi, kohvrid lindilt maha ning kärule ja suundusimegi lennujaamast välja.\nVälja jõudes helistasin Kaidole, ta palus meil oodata ja tuli kiirelt lennujaama ette. Üllatusena oli isa ka tal kaasas, seega nägi Matu kohe nii issit kui vanaisa. Matu muidugi ei tahtnud issi kaela ümbert enam lahti lasta, kuid lõpuks pika veenmise peale saime ta siiski autosse pandud. Kiirelt kohvrid ka veel auto peale ning võisimegi suuna kodu poole võtta. Isa suundus sealt juba tagasi oma kodu poole.\nMatu jäi autos suht kiirelt magama, oli ju vaeseke päev otsa magamata ja kell oli juba ca pool 11 õhtul. Muidugi koju jõudes ärkas ta kohe üles ning asus kohe kõigi mänguasjadega mängima ja neid mööda põrandat laiali laotama. Köögist avastasin aga üllatuse. Ehk siis laual ootas mind pudel punast veini ja juures silt: “Tere tulemast koju, armsad Sigrid ja Matu! Ps. VT külmkappi ka :) Liina ja Kristjan”. Külmkapist leidsin aga Pavlova koogi, mida ma tõeliselt armastan! Ehk siis minu armas-kallis naabrinaine oli mulle koju tuleku puhul koogi küpsetanud ja vaikselt meie juurde poetanud, isegi Kaido ei teadnud asjast midagi. Kas saab veel armsam olla? :)\nüllatus, Eesti, naabrinaine, pavlova kook, Tagasi koju\t2 Comments\n« Augusti kokkuvõte\nInimkonnas pettunud »\n2 thoughts on “Tagasi koju ning üllatus naabrilt”\nNii armas :) selliseid naabreid tahaks endalegi !\nEksole, mul on naabritega ikka tõesti hullupööra vedanud! :)


- Liigeste turse haigused\nSee võib valmistada raskusi, kui näiteks üks põlv kasvab teisest kiiremini. Kõige iseloomulikumal juhul ongi reumatoidartriit varvaste ja labakäte liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse, aga ka lõualiigestesse ja lülisamba kaelaossa. Sel korral tuli lumes sumbata ja siis ta külmetas.\nKõigi selliste ilmingute esinemisel on vaja last näidata arstile. Kiiresti tuleks Liigeste turse haigused poole pöörduda siis, kui tugiaparaadi kaebustega koos ilmneb palavik ning halvenevad lapse üldine enesetunne ja söögiisu.\nSelle väljakujunemises etendavad oma osa väliskeskkonna tingimused, pärilik eelsoodumus, läbi põetud infektsioonid ja Liigeste turse haigused muud tegurid. Sagedamini haigestuvad tütarlapsed, suhteliselt tihti algab protsess 1—3 aasta vanuses või puberteediperioodis. Selle haiguse korral on väga oluline alustada ravi võimalikult varases staadiumis.


Optimaalne pulsisagedus rasvade põletamiseks - kalkulaator Suur rasva poletamine\nSeetõttu on kogu kõrge intensiivsusega kardiotreeningu vältel tavaliselt 20—30 minutit keskmine pulss kas anaeroobse läve lähedal või ületab seda. Südame löögisagedus on põhiparameeter, mis mõjutab füüsilise tegevuse ajal kulutatud kalorite hulka. Nii satutaksegi nõiaringi, sest tahetakse rasva põletada, aga samas ollakse kogu aeg näljane. Kuna organism kasutab rasva energiaallikana madala intensiivsusega treeningu ajal, siis on lihtsaimaks viisiks energiat saada süüa enne trenni rasvast toitu. Rahulik treening võib olla kehale vähem koormav kui intensiivne ning seda jõuab rohkem teha, kuid ajaühiku kohta on see vähem produktiivne.\nNõiaringist välja aitab probleemi teadvustamine ja tasakaalustatud toitumine. Mehed suur rasva poletamine naised Kuhu rasv ladestub, sõltub inimese kehatüübist, mille määravad geenid.\nKilpnäärme alatalitluse korral toodab kilpnääre normist vähem hormoone. See põhjustab organismi funktsioonide, sh ainevahetuse aeglustumist, mis võib viia suur rasva poletamine.\nOluline on tuvastada võimalikud toidutalumatused ja koji je najbolji rasvapoletaja just enda jaoks õige ja tasakaalustatud toitumisviis, mis tagab hea tervise ja väljanägemise. Söö regulaarselt, sest see hoiab ainevahetuse töös ja soodustab rasvade põlemist.\nEelista mono- ja polüküllastumata rasvu, sest need on kasulikud südameveresoonkonnale, ajule ja liigestele. Kasulikud rasvad tekitavad täiskõhutunde pikemaks ajaks ja muudavad toidud maitsvaks. Parimad kasulike rasvade allikad on näiteks pähklid ja seemned, avokaado, kvaliteetne oliiviõli ja rasvane kala. Toidulisandina võid juurde võtta oomegarasvhappeid ja talvisel ajal D-vitamiini.\nLite burn koik looduslikud rasvapoleti ulevaated


Andres Kollist: March 2012\nKõne Tallinna linnavolikogus\nÜle-eelmisel volikogul kõnelesin Eesti keele õpetamisest nendes koolides, kus valdava osa õpilaste emakeeleks on vene keel. Teema käsitlus pakkus huvi kaasvolinik Tarmo Kruusimäele, keda loodetavasti teda häirimata heal meelel ja hellitlevalt Kojameheks nimetaksin. Kojamehe sõnavõtust sain aru sedaviisi, et ta küsis etteheitvalt, et kuidas ja miks on meil mittekodanikud. Kasutaksin võimalust siinjuures seda koos teatava ajaloolise taustaga veidi selgitada.\nOlen oma vanadest märkmetest järgi vaadanud, et Rahvarinde poliitiliste reformide toimkonna liikmena esitasin 1988 aastal seisukoha, et kaaperdatud Eesti riik tuleb pärijatele ja nende järglastele tagasi anda. Sedaviisi moodustuval kodanikkonnal ja ainult nendel on õigus otsustada, millistel tingimustel ja keda eneste hulka veel lisaks kutsuda.\nMu vaatenurk siis ja seda enam tänasel päeval on, et selle kutsumise puhul oleks lahkuse aste pidanud oluliselt suurem olema, kui tegelikud arengud on kujunenud, õigemini kujundatud.\nKodanikkonna määratlemine on käinud ju erakordselt ranget ja vaid nö pärijatele õigusi andvat joont silmas pidades. Lahkuse aste teisi kaasa kutsuda on olnud kohati lausa piinlikust tekitavalt napp.\nSellise suhtumise üks ja äsja ka laiemat tähelepanu leidnud “õieke” iseloomustab kehtiva kodakondsusreeglistiku disainerite ilmseid liialdusi päris kenasti. Mõtlen kodakondsuse äravõtmist ühelt vene päritolu tüdrukult, kelle isa oli kodakondsuse saanud kaks nädalat peale neiu sündi, või juba mitte esimeses nooruses olevalt eesti mehelt, kes, tuleb välja, ei ole suutnud paarkümmend aastat tagasi tuua adekvaatset dokumenti oma ema sünnipaiga kohta.\nPeale piinlikkuse tekitamise meie riigi ametliku poliitika suhtes näitab see veel seda, et Siseministeeriumis on piisavalt “sisulisele” tööle pühendunud inimjõudu, et detailselt läbi uurida sadade tuhandete kodanike toimikuid, et leida sealt 150 – 200 sellist, kelledele kodakondsuse omistamise alused on ehk küsitavad.\nMittekodanike asjus meenutaksin suurt vastasseisu Mart Nuti ja enda vahel. Selle põhiline sisu oli, et kuidas määratleda taastatud Eesti Vabariigis need endised N. Liidu kodanikud, kes ei ole nö pärijad, ehk need kes pole ennesõjaaegse Eesti Vabariigi kodanikud või nende järglased.\nMart Nuti ja tema võitluskaaslase arusaam oli, et need inimesed, kui nad ei saa või ei taha Eesti\nkodakondsust, on Vene Föderatsiooni kodanikud. Lõpuni väljaarendatuna oleks see lahendusviis viinud selleni, et tänasel päeval oleks Eestis olnud umbes pool miljonit kuni 600.000 Venemaa kodanikku. Narvas oleks meie naaberriigi kodanike arv ulatunud 90-95 protsendini ja terve Ida-Virumaa elanikkond oleks koosnenud valdavalt Venemaa kodanikest.\nMinu arusaamine oli ja on tänaseni, et see oleks tähendanud väikese Vene riigi ehitamist Eesti riigi sisse ja oleks olnud ilmselgelt meie riigile julgeolekuohuks. Mõelgem kasvõi Gruusia –Venemaa 2010 aasta augustikonflikti ajal kõlanud argumentatsioonile tarvidusest oma kodanikke kaitsta.\nEt Venemaa kodanike arvu suurendada, püüti omal ajal kasutada mitmeid vahendeid. Üks selliseid oli ajutine reisidokument. Kui Eestis asuv endise N. Liidu kodanik polnud veel enesele vormistanud Venemaa kodakondsust ja soovis sõita välismaale, pidi ta asuma järjekorda ja taotlema ajutist reisidokumenti. See paber andis õiguse riigist ühe korra lahkuda; Eestisse naasmisel tuli see tagastada. N. Liidu aegse välispassi kasutusreeglistikust inspireeritud meetod meie kaasmaalaste väntsutamiseks kuulub samaviisi piinlikust tekitavate ettevõtmiste rivisse.\nKõnealune olukord lahenes lõpuks nii, et Tiit Vähi poolt juhitud KMÜ valitsuse ajal suutis riigikogu 1996. aastal vastu võtta reeglistiku, mille kohaselt hakati välismaalase passe massiliselt välja andma ja surve, lausa paratamatus siirduda Venemaa kodanikuks kadus.\nTulemus on see, et N. Liidu aegne Eesti elanikkond jaguneb kolme suurde rühma: Eesti Vabariigi kodanikud, Venemaa kodanikud ja rõhutan eriliselt – määratlemata kodakondsusega inimesed, ehk “halli” ehk Välismaalase passi omanikud.\nKuna olin nendel aegadel lahendusteede üks disainereid, tunnen nende, välismaalase passiga Eestis elavate, inimeste ees tõepoolest nagu isiklikku vastutust. 1996 aasta lahendus oli maksimum, millisele oli võimalik meie parlamentaarses vabariigis enamuse toetus saavutada.\nKahetsusväärne on, et oleme selle juurde jäänud nüüd, 16 aastat hiljem. Ammu oleks aeg neid inimesi riigi poolt tänada nende meelekindluse eest survele vaatamata jätta võtmata Venemaa kodakondsus ja leppida nende dokumentidega, milliseid suutis neile pakkuda eesti riik.\nJa muidugi tuleks neile pakkuda Eesti kodakondsust ilma lisatingimusi esitamata. Juhul kui veel huvilisi leidub, olukorras kus välismaalase pass tagab vaba reisimise Euroopas ja viisavaba sisenemise Venemaale.\nEesti riigi strateegiline huvi on hoolida kõigist meie riigis elavatest inimestest.\nSooviksin määratlemata kodakondsusega inimesi tänada nende poolt umbes 15 aastat tagasi Eestile eriti lojaalsete otsuste tegemise eest.\nPosted by Andres Kollist at 12:19 PM No comments:\nLabels: 2012, volikogu


TÜ kehakultuuriteaduskonna dekaaniks valiti Mati Pääsuke | Tartu Ülikool\nTÜ kehakultuuriteaduskonna dekaaniks valiti Mati Pääsuke\nTartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna nõukogu valis oma 24. septembri istungil teiseks ametiajaks tagasi senise dekaani prof Mati Pääsukese.\nMati Pääsuke lõpetas 1976. aastal TÜ kehakultuuriteaduskonna. 1987. aastal kaitses samas bioloogiakandidaadi kraadi füsioloogia erialal. 2002. aastast alates töötab ta kinesioloogia ja biomehaanika professorina. Professor Pääsuke on olnud kehakultuuriteaduskonna dekaan ka aastatel 1989 - 1998 ja 2007 - 2010.\nAastatel 1998 - 2004 juhtis ta TÜ spordibioloogia ja füsioteraapia instituuti ning 2002 - 2007 oli kehakultuuriteaduskonna prodekaan. Tema peamised uurimisvaldkonnad on närvi-lihassüsteemi adaptatsioon kehalisele treeningule, lihasväsimus, laste motoorika areng, motoorse võimekuse muutused vananemisel, osteoartroos ning füsioteraapia.\nTema teaduspublikatsioonide üldarv on 440, sealjuures rahvusvahelistes teadusväljaannetes on ta avaldanud 83 artiklit. M. Pääsukese juhendamisel on kaitstud 6 doktori- ja 44 magistriväitekirja, seejuures üks doktoritöö on suunatud kaitsmisele. Praegu on M. Pääsukesel juhendatavaid doktorante (kokku 17) kehakultuuriteaduskonnast, arstiteaduskonnast, Eesti Maaülikoolist ja Bologna Ülikoolist (Itaalia).\nProf Pääsuke on paljude rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide liige ning erialaajakirjade toimetuskolleegiumi liige ja retsensent.\nMati Pääsuke, kehakultuuriteaduskonna dekaan, tel 737 6286, 518 4874


Aurora Park | Metropoli Ehitus\nUued unikaalse park-hoovialaga korterid järve ja metsa vahel, linnasüdame lähedal. Aurora Pargi teeb tõeliselt ainulaadseks avar roheline park-õueala, kus on piknikupaigad ja grillialad, mänguväljakud väikelastele ja rulapark noortele, uisu- ja hokiväljak, korv- ja jalgpalliplats, lemmikloomaala ning külluslik haljastus. Kaasaegse viimistlusega korteritest avanevad imelised vaated Harku järvele, metsale ning hoovis asuvale pargile. Korterite juurde kuuluvad rõdud, terrassid ja panipaigad, hoiukoht on nii lapsevankritele kui ka jalgratastele. Ainulaadne asukoht kombineerib looduse ja väljakujunenud taristu, mis loob Aurora Pargist suurepärase elukeskkonna.


Praktika Politsei- ja Piirivalveameti kommunikatsioonibüroos - karjeravestonii.ee\nPraktika Politsei- ja Piirivalveameti kommunikatsioonibüroos\nPraktikant saab proovida ise, kuidas sõna jõuga turvalisust tagatakse: kirjutada politsei pressiteateid ja uudiseid suurima lugejaskonnaga siseveebi, vastata ajakirjanike päringutele, valmistada ette kõneisikuid intervjuudeks, harjutada kätt sotsiaalmeedia postituste tegemisel, lüüa kaasa ürituste või teavituskampaaniate korraldamisel. Ükski praktika päev ei ole eelmisega samasugune, iga päev toob midagi uut ja põnevat.\nPraktika asukoht sõltub sellest, kus paigas ta Eestis elab. Oleme valmis praktikandi võtma nii Tallinnasse, Jõhvi kui ka Tartusse. Vajadusel saab teha ka tööd kaugelt, kuid kõige parema kogemuse saab praktikant ikka iga päev kohal käies.\nPraktikandil võiks olla kommunikatsiooni või filoloogia haridus või varasem kokkupuude selle valdkonnaga. Samuti peab ta oskama end väga hästi väljendada nii kõnes kui kirjas, samuti olema julge ning pealehakkamist täis. Lisatingimusena peab praktikandil olema kehtiv COVID-tõend (s.o vaktsineerimise või läbipõdemise tõend) ja valmisolek, et tema suhtes viiakse läbi taustakontroll.\nPraktikajuhendaja: Kontaktisik Kaie Roop, kaie.roop@politsei.ee\nPraktika hinnanguline aeg ja kestvus: Praktika toimuks septembris, kestus 1 kuu


Tammiste Personalibüroo I Värbamine - Koolitus - Coaching | Mis motiveerib erineva põlvkonna inimesi?\nPäris riskantne on teha üldistusi põlvkondade vaates. Olen olnud kindlalt seda meelt, et isiksuslikud erinevused on suuremad kui põlvkondade ja rahvuste vahelised erinevused. Kuid kuulates Maaja Vadi esinemist Tripodi 20. sünnipäeva konverentsil, mille teema oli „Töö ja karjäär tulevikus“, saan nõustuda – on teatud trendid, millega tööandjad peavad arvestama.\nArusaamist, et erinevaid põlvkondi motiveerivad väga erinevad asjad, tuleb kasutada nii töötajate värbamiskuulutust koostades kui ka personalipoliitikat kujundades.\nTeadmised erinevate põlvkondade motivaatoritest aitavad koostada värbamiskuulutust\nRääkides personaliotsingust – peaksime mõtlema, millises vanuses inimest soovime tööle palgata. Kui soovid leida noort spetsialisti – näita pakkumises seda, mis teda kõnetab. Kui elukogenud töötajat – too välja see, mis talle võiks rõõmu pakkuda. Tavapärane pakkumine – pakume motiveerivat töökeskkonda ei ole erinevas vanuses inimestele sugugi sama tähendusega. Sellises sõnastuses pole mõtet seda üldse kirjutada, see ei anna mingit olulist teadmist, mis paneks just Sinu ettevõtte jaoks sobival inimesel kandideerima. Pakkudes pikaajalist töösuhet me noori ei kõneta, nende jaoks pole see üldse oluline. Soovides noore tähelepanu peaks kuulutuses olema sellised sõnad nagu põnevad väljakutsed, uued võimalused ja võimalus projekti/ettevõtte käekäiku mõjutada.\nNoortega koostöös tuleb arvestada, et nemad tulevadki tööle lühemaks ajaks\nPeep Aaviksoo ütles konverentsil, et 18 kuud on noore põlvkonna keskmine tööstaaz ühe tööandja juures. Kui ettevõttes on tööl raudvara, kes varsti sätib pensionile jäämist, on viimane hetk valida noori tegijaid. Kuid nende sidumine ettevõttega on sootuks teistsugune kui eelmistel põlvkondadel. Noored tahavad elada põnevat elu – tegelikult on see soov juba 1970-ndatel sündinud põlvkonnal oluliselt kõrgem kui neist vanematel. Kui võtad tööle tubli noore, siis arvesta, et ta ei näe end töötamas ühes ettevõttes mitukümmend aastat. Ta võib rahulikult minna maailma seiklema ja proovima, kuidas on mujal töötada – ta ei karda muudatusi ette võtta.\nNoore andeka palkamisel jaga tunnustust ja paku eduelamust\nKuigi tunnustus ja eduelamus on kõigile olulised, räägitakse tänapäeval sellest järjest kõvema häälega. Varasemad põlvkonnad ehk mõtlevad, et hea töö on normaalne ja sellest pole vaja rääkida. Kui küpses eas juht annab tagasisidet vaid eksimuste ja probleemide korral, nagu see meil „heaks“ tavaks on, jääb ta noortest varsti ilma. Kui noor spetsialist teeb pikki päevi ja ta saab kuulda vaid seda, kuidas ikka kõik pole tehtud, võib ta otsustada lahkuda ka siis, kui talle makstakse väga korralikku palka. Elu nautimine, mitte vaid tööle-koju ringis tormamine, on see, mis noori järjest enam köidab.\nNoor võib jääda, kui kaasad ta kiiresti tähtsate otsuste juurde, võtad kaasa kliendikohtumistele ja annad talle pingutust nõudvaid ülesandeid. Loomulikult ei tohi see ettevõttele kahju tuua – vaja on juhendada ja toetada, et noor kogeks edu elamust. Talle on vaja näidata, et temasse usutakse, teda õpetatakse.\nElu pole mitte selleks, et tööd teha\nMõned aastad tagasi räägiti personalikonverentsil USA tööandjate kogemusest – kui palkad surfari ja tuleb ida tuul, siis ta läheb surfama. Tagasi tuleb siis, kui tuule suund muutub. Tööandja peab sellega arvestama. See kõlas naljakalt, vähemalt mulle. On ju hobid ikka vaba aja teema. Nüüd on see meilgi kohal – just noored tööotsijad küsivad, kuna on puhkus. Kui ta on purjetaja ning puhkust suvel Väinamere regati ajal ei saa, siis tööpakkumist vastu ei võta, sest regatil osalemine on elus oluline. Nii on ka paljude teiste hobidega. Nii et see pole ühe-kahe inimese kapriis, pigem uue põlvkonna muutunud mõtteviis.\nNoored on näinud, kuidas nende emad-isad end töösse matavad, haigeks jäävad, kuluvad. Nad ei soovi ise sama rõõmutut rada käia, nad on targemad. Nende mõtteviisi kõrgema palgaga ei muuda. Uus põlvkond pole mitte tänulik, et nad tööd saavad, vaid tööandja peab olema tänulik, et noored tema juurde tulla tahavad. Sellega on igapäevaelus raske harjuda. Nii võib mõtteviisi muutus olla ka suure väljarände põhjus – minnakse otsima elamusi, põnevust. Tagasi tullakse siis, kui on pere, laste kooli mineku aeg. Kui tähtsaks muutuvad juured ja stabiilsus.\nKui Sinu meeskonnas on noored, on heade sõnade ütlemata jätmine kui 50-ndates aastates töötaja ilma palgata jätmine. Teame küll – paljude jaoks on see, et palka saab õigel päeval, ettevõtte tugevuse näitaja. Kuid noored peavad seda iseenesest mõistetavaks.\nElu peab olema nauding – see polegi ju üldse halb mõtteviis! Peaksime ehk ka rohkem sellele mõtlema?


Pärnu linna vapimärgid antakse üle riigi pidulikul aastapäeval – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Pärnu linna vapimärgid antakse üle riigi pidulikul aastapäeval\nPärnu linna vapimärgid antakse üle riigi pidulikul aastapäeval\nPärnu linna vapimärgi saavad tänavu Mart Sookand, Jüri Saar, Riina Müürsepp ja Margus Tammekivi.\nPärnu linnavolikogu otsustas neljapäeval anda Pärnu linna vapimägi Mart Sookannale pikaaegse ühiskondliku tegevuse eest ning sõprussidemete arendamise eest Pärnu ja Vaasa linna vahel. Sookand töötas aastaid Pärnu Metsakombinaadi direktorina. 70-ndatel aastatel rajati tema eestvedamisel Pärnu Inseneride Maja. Aastatel 1995-1996 oli ta Pärnu Lions klubi president. Sookand on Pärnu Vaasa Seltsi üks loojaid ning aastaid oli ta seltsi juhatuse esimees. Ta arendas aktiivselt koostööd Pärnu ja Vaasa linna erinevate seltside vahel.\nJalgpallitreener Jüri Saar pälvis vapimärgi pikaaegse ja tulemusliku töö eest linna spordielu edendamisel. Saar on jalgpalluri ja meeskonna treenerina mitmekordne medali- ja karikavõitja ning 1985. aastal ka Eesti meister. Saar on üks Pärnu Jalgpalliklubi asutajaliikmetest ning töötab klubi treenerina alates selle loomisest 1989. aastal. Alates 2009. aastast osaleb ta aktiivselt Pärnu Spordiliidu juhatuse töös. Ta on andnud märkimisväärse panuse linna spordirajatiste korrashoiuks ja arendamiseks.\nRiina Müürsepale omistati vapimärk panuse eest Pärnu linna arengusse ja haridusellu. Müürsepp on aastaid töötanud Pärnus koolijuhina. Esmalt Rääma põhikooli, seejärel Pärnu majanduskooli direktorina. Viimasest arenes välja Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž, mille esimene direktor Müürsepp oli. Aastatel 2000-2005 oli ta abilinnapea ametis ning alates 2005. aastast on ta Pärnumaa kutsehariduskeskuse direktor. Müürsepp on Valgetähe IV klassi teenetemärgi kavaler. Talle on omistatud tiitel Pärnumaa aasta haridusasutuse juht ning haridus- ja teadusministeeriumi poolt välja antav tunnustus Aasta õppeasutuse juht. Pärnu linn on Riina Müürseppa tunnustanud Aasta naise tiitliga.\nMargus Tammekivi pälvis linna vapimärgi pikaaegse ja tulemusliku töö eest volikogu esimehena ja abilinnapeana. Tammekivi on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna juristina. Linnavolikogu esimehena on ta ametis olnud kahel korral, järjepidevalt on ta olnud valitud volikogu koosseisudesse. Kahes linnavalitsuse koosseisus on ta olnud abilinnapea ametis. Kogenud omavalitsustegelasena on Margus Tammekivi olnud osaline paljude Pärnule oluliste otsuste tegemisel ja elluviimisel. Ta kuulus ka Eesti Linnade Liidu taastajate hulka ja on olnud selle juhatuse liige . Varasemalt on Pärnu linn tunnustanud Margus Tammekivi teenetemärgiga.\nTunnustuste üleandmine toimub 23. veebruaril Eesti Vabariigi 97. aastapäeva pidulikul kontsert-aktusel Pärnu kontserdimajas.\nPärnu linna vapimärke on välja antud alates aastast 1993 kokku 88 inimesele.\neelmine Riik toetab Kredexi kaudu elamute rekonstrueerimist\njärgmine Pevkuri sõnul on Kagu-Eesti tegevuskava suunatud õigetele teemadele


juhendid | Arvutiturve\n14. mai 2012 — Priit Arhiivifailide ZIP, RAR,TAR, 7-ZIP, ISO jne failide koostaja ehk failide kokkupakkija ja avaja HaoZip on tasuta saadaval nii firmadele, ettevõtetele, riigiasutustele, õppeasutustele, igasse kontorisse kui eraisikutele. Failide arhiveerimine tuleb kasuks siis, kui soovitakse suuremahulisi faile väiksemaks mahuks kokku pakkida, et nad võtaksid arvutis vähem ruumi, samuti on arhiivifaile lihtsam väiksemamahulistena edasi saata Windows Live Messenger, Skype või teiste suhtlusprogrammide teel oma sõpradele, töökaaslastele ja laadida üles veebilehtedele või saata e-posti teel.\n24. dets 2010 — Priit Arvatavasti kuni aasta lõpuni pakub theinpaint.com oma tasulist 40 dollarit maksvat Inpaint vanemat programmiversiooni 2.4.1 kõigile tasuta allalaadimiseks. Programm eemaldab suurema vaevata fododelt vesimärke, soovimatuid objekte, kuupäevi jne. Visuaalne vaatepilt, kuidas see fototöötlusprogramm tööd teeb, on muljetavaldav.\n22. okt 2010 — Priit Olen sellest suhteliselt heast fotomontaaži ja –viimistlusprogrammist kirjutanud lühidalt artiklis – Foto või pildi töötlemine Xtreme Photo Designer abil. Paraku pole selles lühiülevaates kirjutatud ühestki programmi funktsioonist ja võimalustest fotode töötlemisel. Püüan nende kohta infot näidata video-ülevaates.\nTeistest fototöötlejatest leiab infot teema all - Fototöötlus, pilditöötlus\n24. dets 2009 — Priit NB! Artikkel on varem juba avaldatud Arvutikaitse.ee-s.\nSiis tahtsin veel päästeplaatide kohta teada. Seal ühel on selline funksioon nagu Fix it now või Start update. Aga sellisel juhul on vist püsiühendust vaja. Mul on Elisa EDGE ühendus see küsib iga kord pin koodi ja siis pean veel connect ka vajutama et netti pääseda. Aga päästeplaadiga alglaadimisel vist seda teha ei saa. Fix it now ja Start update on esindatud päästeutiliidis Kaspersky RescueDisk. Utiliidi andmebaasidega värskendamiseks on tõepoolest vaja püsiühendust. Elisa EDGE-ga pole kursis, aga kui peab veel eraldi sisse lööma pin koodi ja vajutama ühendamise nuppu, siis tõenäoliselt läbi utiliidi värskendusi ei saa. Aga see ei ole ka oluline, kui jätta need uuendused läbi utiliidi tirimata. Kaspersky kodulehelt tuleb lihtsalt tirida viimane versioon päästerakendusest, mis on niikuinii viimaste viirusevastaste signatuuridega värskendatud. Last-modified näitab, et utiliiti on viimati täiendatud 01.Dec 2009, ehk siis minu siia kirjutamise momendist kaks tundi tagasi, 23. Jun 2009 on aga viimati lisatud utiliidi versioon, mida tirimiseks pakutakse. Jällegi, kui kasutatakse korduvkirjutatavaid plaate, siis on lihtne vanad andmed kustutada ja alati uued asemele kõrvetada.


Õpilasrühm/klass | Keskkonnatunnustused\nLiikuri lasteaia rühmas toimetamise põhimõteteks on: käelistes tegevustes kasutame looduslikke ja taaskasutatavaid materjale ning nendest valminud originaalsete meisterdustega kaunistame rühmaruume, lasteaia koridore, valmistame kingitusi ja kaarte sõpradele jne, sest taaskasutus on ressursi- ja keskkonnasõbralik.\nNaerutriinud on aktiivsed ja loovad loodusesõbrad, kes leidsid uudse lahenduse ühendada keskkonnateemad ja tänapäeva tehnoloogilised võimalused ning vahendid. Jõulude eel valmistati rühma aknalauale looduslikest vahenditest „võlumets“, mis sai võtteplatsiks toredatele multifilmidele. Eesmärgiks oli leidlike ja loovate vahenditega kaunistada rühmaruum, arendada ja laiendada animatsiooni loomise oskusi ning pakkuda põnevust ja avastusrõõmu õppeprotsessis.\nKasemahl lasteaia perele oma kaskedelt - Tallinna Rännaku lasteaia Lepatriinude rühm\nTallinna Rännaku Lasteaed on puude keskel, kus tegutsetakse loodusega ühes rütmis. Oleme lapsi õpetanud märkama ja hoidma loodust. Selleks et teada saada, millest saavad kevadel puud jõudu, et lehepungad puhkeksid, võtsime puult mahla ning tegime seda vastutustundlikult.\nAitame neid, kes end ise aidata ei saa - Tallinna Liikuri Lasteaia 10.rühm\nLiikuri lasteaia 10.rühm viis läbi 3 keskkonnaalast projekti eesmärgiga aidata neid, kes ise end aidata ei saa. Üheskoos kingiti Tallinna Loomaaiale juurvilju, toimetati talvel Linnusööklas ja toetati aktsiooniga “ Aita neljajalgset sõpra“ MTÜ-d Loomade šanss.\nBioloogia tunni raames tegid õpilased taime-lillekastid kooliõue, et kinnistada läbi praktilise tegevuse õppeaasta jooksul õpitud teadmisi taimedest ja selgrootutest loomadest.\nEt keskkonnateadlikkus saaks alguse juba noores eas on vaid tarvis õpetada lapsi loodust mõistma ja sellesse säästlikult suhtuma. Prügi ja selle sorteerimine on oluline teema, mis annab hea võimaluse juhtida laste ja lastevanemate tähelepanu säästmisele. Taaskasutaja ei ole enam ammu prügikoll, vaid teadlik, tark ning tunnustust väärt inimene.\nMeil tõrust sirgub tammeke - Tarvastu Lasteaia Muumide rühm\nTarvastu lasteaia kõige pisemad lapsed vanuses 1,4 - 3 aastat mängisid sügisel tammetõrudega ja tekkis mõte panna tõru potti ja kasvatada suureks puuks.\nVõsarühm 2021 - Tarvastu Lasteaia Naksitrallide rühm\nNaksitrallide rühma võsapäevadel puuduvad kunstlikud mänguasjad. On ainult võsa, künkad, puud, pori ja kõik see, mida metsik loodus aastaaegade vaheldudes lapsele pakub.\nSumm- summ lendab mesimumm - Kiviõli lasteaia Kannike Meelespea rühm\nMeelespea rühm tegi tutvust mesilastega saades teada nende töökast eluviisist ja kasulikkusest inimesele ning loodusele. Tutvustati mesiniku tööd ja töövahendeid ning selgitati, et mesilane pole kuri nõelaja, vaid oluline eluslooduse liige.\nOlen nagu jahimees, kes prügile peab jahti - Viljandi valla lasteaia Päikesekiir Lepatriinu rühm\n19.-25. oktoober 2020 oli Viljandi valla lasteaed Päikesekiir Lepatriinu rühma teemaks "Olen nagu jahimees, kes prügile peab jahti". Aktiivselt, innovaatiliselt, mänguliselt koguti kokku keskkonnaalaseid teadmisi ja jagati neid edasi ka kaaslastele.\nLoodushuvilised lapsed - Nurmenuku lasteaia Võilille rühm\nVõilille rühma laste igapäevaste tegevuste juurde kuuluvad loodusvaatlused, ilmastiku vaatlused, loodusliku ja taaskasutatava materjali kasutamine õppe- ja kasvatustöös. Läbi vaatluste ja loodustunnetuse mõistavad lapsed paremini ümbritseva maailma terviklikkust.\nÕnnetriinude rühm tegutseb metsas koos oma õpetajatega. Metsa alla jäetud okstest ehitasid lapsed onni ja said ka jõulukuused.\nIse paberi valmistamine - Jüri Gümnaasiumi 1.d klass\nJüri Gümnaasiumi 1.d klassiga viidi läbi paberi valmistamise töötuba, kus lastel tekkis arusaam ning kujutlus, kuidas paberit valmistatakse. Selle asemel, et vanad munakarbid või ajalehed prügikasti visata andsime neile uue võimaluse ning laste silmad lõid särama nähes, millised kaunid paberid tekkisid.\nIse külvame, ise kastame ja rohime, ise kasvamist jälgime, ise saagi koristame, ise supi keedame! - Aruheina lasteaia Tegusate Mesilindude rühm\nAruheina lasteaia Tegusate Mesilindude rühma lapsed koos õpetajatega tulid ideele kasvatada ise supimaterjal. Selleks supiks valisime borši ja kevadel 2020 panime seemned mulda. Terve kevade, suve ja pool sügist kastsime, hooldasime ja jälgisime taimede kasvamist. Sügisel koristasime saagi ja isadepäevaks keetsime supi. Algusest peale meie enda kätetöö.\nÕues õppides olen õnnelik, sest saan tugevaks ja targaks - Viru- Nigula valla lasteaia Kelluke Kiisude rühm\nKiisude rühm õpib aktiivselt õues. Väärtustades värske õhu ja õues viibimise kasulikkust tervisele viisid õpetajad õppetegevused läbi loomulikus looduskeskkonnas - lasteaia õuealal, metsas, maakodudes, linnakeskkonnas. Koostöös lapsevanematega loodi lastele võimaluste rohkem õues õppimise keskkond.\nVanadest t-särkidest istumisaluste heegeldamine õuesõppeklassi - Paldiski Ühisgümnaasiumi 7.-8. klassi tüdrukud\nPaldiski Ühisgümnaasiumi 7. ja 8. klassi tüdrukutel valmisid käsitöötunni raames vanadest t-särkidest vahvad istumisalused meie õuesõppeklassi puupakkudele.\nVanadest kappidest jäätmete sorteerimiskappide valmistamine - Paldiski Ühisgümnaasiumi 8. klass\nProjekt valmis 8. klassi õpilaste loovtöö tulemusena. Eesmärk oli kolmele vanale kapile anda uus elu ning meisterdada jäätmete sorteerimiskapid koolimaja kolmele korrusele.