Käsitööprojekt, mis andis planeeritud tulemustest palju enam - Jõgevamaa Koostöökoda\n11. oktoober 2013 Kell 10:43\nProjekti lükkas liikuma Põltsamaa käsiteokoja perenaise Katre Arula ja Kokemäel tegutseva Juustola käsitööseltsi eestvedaja Hanna Hakala idee. Kaks tubli käsitööinimest olid juba mõnda aega koostööd teinud, ent senini olid selle suhtlemise tagajärjel saanud uusi käsitööideid ja kogemusi üksnes nemad ise ja lähemad mõttekaaslased. Nüüd taheti sama pakkuda laiemale huviliste hulgale. Selleks otsis kumbki üles oma piirkonna Leader-tegevusgrupi ning rahvusvaheline projekt „Handicraft” hakkaski kuju võtma. Kolmas projektipartner tuli juurde toreda juhuse tagajärjel: kui Põltsamaal toimus üks esimesi projekti ette valmistavaid kohtumisi, viibisid seal parasjagu sõpruslinna Skrunda esindajad, kes, saades teada, mis teoksil, avaldasid soovi samuti projektiga liituda. Tõsi, päris algusest nad kaasa lüüa ei saanud, sest lätlaste jaoks avanesid rahvusvahelistes Leader-projektides osalemise võimalused hiljem kui soomlaste ja eestlaste jaoks.\nProjekti „Handicraft” raames kohtusid kolme riigi professionaalsed käsitöömeistrid ja käsitööharrastajad ühtekokku viiel korral: 2011. aasta juunis ja 2012. aasta juunis-juulis Põltsamaal, 2011. ja 2012. aasta septembris Kokemäel ja 2012. aasta mais Skrundas. Põltsamaalased ja skrundalased kutsusid projektipartnerid külla oma linna päevade ajaks (Põltsamaal käisid 2011. aasta linnapäevade ajal üksiti üleriigilised käsitööpäevad). Kokemäelased korraldasid 2011. aasta septembris oma seltsimaja juures laada- ja aktiivsete tegevuste päeva. 2012. aasta septembris oli nende korraldada aga projekti lõpugala ja moešõu. Lisaks viiele põhikohtumisele olid partnerite esindused oma kaubaga väljas ka Põltsamaa ja Kokemäe jõululaatadel.\nPõhikokkusaamised püüti korraldada nii, et iga projekti osapool saaks seal midagi õppida ja teistele õpetada ning oma käsitöid näidata ja müüa. Igal kohtumisel oli mingi läbiv teema, mis valiti selle paiga vanemast käsitöötraditsioonist või tänapäeva tegijate profiilist lähtudes. Põltsamaal uuriti näiteks lapitehnika tänapäevase interpretatsiooni ja rahvuslike mustrite kaasaegses disainis kasutamise võimalusi, Kokemäel korraldati vaibakudumise õpitoad ning Skrundas võeti põhjalikumalt ette heegeldamisteema.\nKäsitööalaste kogemuste vahetamise projektis lõi kaasa 74 Eesti, Läti ja Soome käsitöömeistrit ja –harrastajat, projektikohtumiste aegseid avatud õpitube külastas aga ühtekokku umbes 350 last ja täiskasvanut. Jõgevamaa eri paikadest (Põltsamaalt, Jõgevalt, Puurmanist, Pajusist, Mustveest) lõi projektis kaasa umbes 30 inimest, kellest osale on käsitöö leivateenimise vahend ja osale lihtsalt meeldiv harrastus.\nProjekt täitis oma eesmärgi: selle käigus saadi uusi kogemusi ja oskusi ning süstiti uutesse huvilistesse käsitööpisikut. Ent tegelikult andis projekt oodatust tunduvalt rohkem. Juustola käsitööseltsi naised said Põltsamaal käies näiteks rahvusmustrite kasutamiseks nii palju indu, et tulid välja oma kohalikust traditsioonilisest triibukangast inspireeritud toodete sarjaga, millesse kuuluvad pliiatsid, märkmikud, kotid ja põlled. Sarja esitlesid nad projekti lõpugalal ning nüüd müüvadki nad neid tooteid kohalike meenetena.\nProjekti lõpugalal, mida austasid oma kohalolekuga ka Eesti ja Läti suursaadikud Soomes Mart Tarmak ja Juris Bone, serveeriti veel teinegi üllatus. Kohaliku ametikooli moedisaini ja õmbluseriala neiud, kes olid kutsutud kolme riigi moešõule modellideks, ei piirdunud sugugi neile kavandatud rolliga, vaid tõid šõule näha ka oma kohalikest mustritest inspireeritud rõivakollektsiooni. Nemadki said etnoteemast innustust ning mõistsid, et ka traditsioonist lähtuv võib olla põnev ja moodne.\nProjekti „Handicraft” teeneks on seegi, et Kokemäe ja Skrunda linna vahel toimib koostöö nüüd tunduvalt laiemas kui üksnes käsitööplaanis. Jõgevamaa eri piirkondade käsitööinimesed said aga omavahel tuttavaks, nende vahel tekkis hea koostöö ning nad said ideid ja julgust järgmiste Leader-projektide käivitamiseks.\nJõgevamaa Koostöökoja partneriteks rahvusvahelises koostööprojektis „Handicraft” olid Karhuseutu kohalik tegevusgrupp Soomest ja kohalik tegevusgrupp Darisim paši! Lätist. Projekti kogumaksumus oli 91 527 eurot, sellest Eesti osa oli 19 100 eurot. Omaosaluse projektis aitasid kanda käsitööinimesed ise.\nProjekt „Handicraft” pääses 2013. aastal korraldatud Põhja- ja Balitmaade rahvusvaheliste Leader-projektide konkursil 21 finalisti hulka ning valiti veebihääletuse põhjal publiku lemmikuks.


Kommentaarid: Narvalased tähistavad 9. maid orkestri mürtsudes: algul keelatud rongkäik ikkagi toimub\nKorraldajad ei pea linnavalitsuse peale vimma\nNarvalased tähistavad 9. maid orkestri mürtsudes: algul keelatud rongkäik ikkagi toimub\nAsso Ladva, 9. mai 2019 13:17\n10. mai 2019 18:26\nAga mitte vöidupäeva!\nAnts Rannula/ 10. mai 2019 07:59\nOlge ikka heatahtlikud. Need kultuura kandjad on ju oma kodumaale lähemal ja mingi jeestlane ei keelab kultuurat levitada. Vot tak!\nja / 10. mai 2019 06:49\nja kui palju hukkussüütuid inimesi NSVL-s pärast , kui sõda oli ametlikult lõppenud 1945.võitjate veriste kätega.\nHell 9 Mai/ 9. mai 2019 23:50\nMulle meeldis see osa...linn on süürepäraselt valmis, kõik on korrastatud ja lilled istutatud. Kas on veel midagi vaja teha???? Need rongkäigutajad võiksid ise koristada ja lilli istutada mitte oodata, et see lihtsalt ära tehakse. Pildil on üks crossbody kotiga noorhärra...käed taskus kõmbib kolonnis. Tohutu austus voolav isegi kõrvust välja...\nhuvitav/ 9. mai 2019 21:23\nEeslane mudku kraunab eluaeg!\nMuigega/ 9. mai 2019 21:10\nVenelane keerab talvel gaasikraanid kinni, ja ongi pool Euroopat külmas. Pole vallutada vajagi.\n9. mai 2019 20:44\nSee on/ 9. mai 2019 19:20\nParim näide, et võõrtöölised idast on kurjast.\nno/ 9. mai 2019 19:18\nEi saa Narvast mingit kultuuripealinna.\ntoimub/ 9. mai 2019 19:17\nRongkäik üle Narva silla Jaanilinna...\n9. mai 2019 19:13\nKuidas keelust üleastuti?Kus on mupo-politsei?\njok/ 9. mai 2019 18:57\nkultuuripealinn tähistab oma võite\nkultuuripealinn/ 9. mai 2019 18:55\nkultuuripealinn teab, ju , et võidupäevale järgnes okupatsioon ja küüditamised. Kas seda soovitakse tähistada?\nPidu?/ 9. mai 2019 18:15\nMinu arvates on see sõjaohvrite mälestamine, mida võiks teha kodudes ja ühingutes, mitte tänaval marssides!!!\nNarva vöiks kyll venemaale anda!\nSs/ 9. mai 2019 17:53\nVöitjad oleks vöinud koju minna mitte okupeerida riiki!\nsee ju/ 9. mai 2019 17:44\neuroliidu päev, katsugu keelata, küsige nüüd raha euro asjapulkadelt, vaevalt nad keelduda julgevad euro päeva puhul.\nno/ 9. mai 2019 17:14\nrongkäigu asemel võiks eesti keelt õppida...\nJuku/ 9. mai 2019 17:13\nMida rohkem ajakirjandus neid esile toob seda rohkem lumepall veereb.\n9. mai 2019 16:52\nLääne-Ukrainas Ivano-Frankivskis on tähistatud eile võitu natsismi üle ja natside Ukrainast väljaajamisee 75. aastapäeva http://www.if.gov.ua/news/pam-yatajmo-shanujmo-peremagajmo-v-ivano-frankivsku-vshanuvali-zagiblih-u-drugij-svitovij-vijni\nküsimus/ 9. mai 2019 16:39\nMillise Eesti riigi kultuuri juurde sobib selline asi, Tahab ju Narva saada Eesti riigi kultuuripealinnaks. Niisuguste marssimiste peale, ei usu, et eurorahad sellist kultuuri toetavad. Nii et ei saa Narvast Eesti riigi kultuuri pealinnaks.\n#kõigieesti on eriti tugev eesti200 toel just/ 9. mai 2019 16:38\n-/ 9. mai 2019 16:05\nVõidupüha rongkäik keelatud, halloo, mis siin riigis toimub? Võidupüha tähistab terve maailm, hukkus ju selles sõjas ca 65 miljonit inimest!\ninimesi on igasuguseid,/ 9. mai 2019 15:53\nkas tõesti usud, et kõik on ühesugused? Isegi eestlaste seas on Putini agente ja isegi võimul.\nleili/ 9. mai 2019 15:52\ntublid narvakad ,oskavad asju lahendada ,häid pühi\nmulk/ 9. mai 2019 15:19\njärjekordne näide "integratsioonist", pole mõtet sellest jahuda, mingit integratsiooni ei toimu. Integratsioon võiks pidada toimunuks, kui 9 mail jääks ära demonstratsioon punalippudega ja pronkssõdur jääks lilledeta. Ka mujal maailmas venelased nagu ka moslemid ei integreeru ühiskonda, elavad kõikjal oma kapseldunult oma kogukonnas ja tähistavad rõõmsalt 9-t maid suure võidu pühana.\nkribu/ 9. mai 2019 14:45\nvenemaa ei suutnud ka tervet Euroopat vallutada,õnneks jõudsid Jankid ennem jaole.Eks proovigu nüüd venelased ka oma puurubladega midagi vallutada.1 euro = 75 ruublikut,kõva valuuta.\nago/ 9. mai 2019 14:17\nTõesti veidi õõvastav\neestlane/ 9. mai 2019 13:34\n......ja Narva kultuuripealinnaks\nHurraa seltsimehed/ 9. mai 2019 13:32\n6nneks ei ela Eestis,häbi on


Inno ja Irja kohvik: No mida me siis nüüd peale hakkame!? Algab aktsioon „Inno ja Irja otsivad tööd!”\nNo mida me siis nüüd peale hakkame!? Algab aktsioon „Inno ja Irja otsivad tööd!”\nTäna õhtul arutasime Innoga, mida me edasi võiks teha. Sest õiget tööd (peale blogimise) meil ju kummalgi pole. Inno on töötu ja mina olen lapsehoolduspuhkusel.\nÜks variant oleks minna tagasi Võrumaa Teatajasse. Aga selle peatoimetaja on alkohoolik, kes on ülenädalati ja vahel lausa mitu nädalat jutti tsüklis. Enne Portugali minekut juhtus sageli sedasi, et toimetuse meililisti potsatas kirjavigadega kirjutatud meil, kus peatoimetaja andis teada, et tema täna tööle ei tule ja „koosoleku viib läbi Inno”. Inno siis muidugi viiski alati koosoleku tublilt läbi, juhendas teisi ja tegi ka oma kümme lugu kibens-käbens valmis, aga pikapeale trööpab selline mitme ameti pidamine sind vaimselt ja emotsionaalselt ära. Eriti kui selle eest mingit lisaraha ei saa.\nTeiseks on Võrumaa Teataja majanduslikult väga kehvas seisus ja Maksuamet võib iga kell arestida firma arved. Nagu läinud kevadel, kui raamatupidaja kandis Innole iga nädal ainult sada eurot. Sedagi pika hambaga. Meil on lapsed ja selliseid Ameerika mägesid enam ei taha. Vaja oleks midagi kindlamat. Vähemasti seniks, kuni blogid midagi sisse tooma hakkavad ja minu raamat ilmub.\nTeine variant - Lõunaleht. No Lõunalehte oleme juba kirjutanud ja seal makstakse honorari korralikult. Ka peatoimetaja on igati viks ja viisakas, ei ole teda kordagi purjuspäi ringi kakerdamas näinud. Aga seal on juba teised ajakirjanikud ees. Sinna annaks kirjutada heal juhul ühe loo nädalas. Sellest jääb väheks.\nKesknädal. Ka sinna oleme kirjutanud, aga jällegi - sinna annaks kirjutada - heal juhul - kaks lugu kuus. Teised tahavad ka kirjutada ja raha on vähe. Vaja oleks midagi enamat.\nSeega oleme avatud kõigile pakkumistele. Kui kellelgi oleks pakkuda kirjutavat tööd kas mõne lehe juures või kusagil mujal (või tõlketööd - oskame väga hästi soome ja inglise keelt), siis andke meile teada, eks. Võime ka elukohta vahetada, selles ei ole probleem. Samuti ei ole me poliitiliselt kuidagi kallutatud, nii et ka kõikide poliitiliste jõudude pakkumised on teretulnud.\nMis põhiline - tööandja võiks olla aus ning lubadustest kinni pidada. See on kõige tähtsam.\nPakkumised võib teha meiliaadressile: irja.tahismaa ät gmail. com.\nTinglikult öeldes võib öelda, et algab aktsioon „Inno ja Irja otsivad tööd!”. Kuidas meie tööotsingud kulgevad, sellest pajatame ka teile piinliku üksikasjalikkusega. Aga mõelge kaasa ka, eks! Kui mingi hea mõte tekib, siis andke meile teada :).\nkirjutas Irja at 22:45


Kalle Grünthal: maski kandmine ei ole jäigalt kohustuslik - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Kalle Grünthal: maski kandmine ei ole jäigalt kohustuslik\nKalle Grünthal: maski kandmine ei ole jäigalt kohustuslik\nKaja Kallase valitsuse üks peamisi võitlusvahendeid pandeemias. Pilt on illustratiivne.\nEKRE Riigikogu saadik Kalle Grünthal kirjeldab oma arvamusloos seda, kuidas Reformierakonna salastamisfetiš mõjutab riigivõimu tööd, ning täpsustab, et maskikandmise nõuet ei saa vaidlustamatu kohustusena võtta.\n„Esmaspäeval 23. augustilt sain Riigikantselei riigi situatsioonikeskuselt e-kirja, milles oli järgmise sisuga hoiatus.\n„Selles e-kirjas sisalduv teave (kaasa arvatud manused) on mõeldud ametialaseks kasutamiseks ning seda võivad kasutada vaid e-kirja adressaadid. E-kirjas sisalduvat teavet ei tohi ilma saatja selgelt väljendatud loata edasi saata ega mistahes viisil kõrvalistele isikutele avaldada. Juhul, kui Te olete saanud käesoleva e-kirja eksituse tõttu, teavitage sellest koheselt saatjat ning kustutage e-kiri oma arvutist“.\nTutvudes aga saadetud kirja sisuga, vajus mul piltlikult öeldes suu imestusest pärani. Asi nimelt selles, et saadetud kirjaga edastati mulle Vabariigi Valitsuse 23. augusti 2021 korraldus nr 305 koos seletuskirjaga, milles kehtestatakse uued piirangud ning muuhulgas selgitatakse ka 26. augustist kehtima hakkavat maskikandmise kohustuse üksikasju, mis hõlmab kõiki avalikke siseruume, kus ei kontrollita COVID-19 tõendit.\nEsimene mõte oli see, et kas nüüdseks on Vabariigi Valitsus oma tegevusega jõudnud juba nii kaugele, et Eesti kodanike jaoks on salastatud ka juba vastuvõetud õigusaktid. Mis siis järgmine samm on? Kas koonduslaagrite avamine, ehk kui kaugele on veel võimalik piirangutega iseseisvas „demokraatlikus“ Eestis minna.\nMinu poolt kiirelt kell 10.31 välja saadetud päring, miks e-kirjaga saadetud infot, sealhulgas valitsuse korraldust ja seletuskirja, võivad kasutada vaid e-kirja adressaadid, tõi esmalt väga huvitava selgituse.\nNimelt kell 11.14 laekus Riigikantselei mingisuguselt jupijumalalt vastus, muidugi jälle salastatuse templiga. „Saadetud e-kiri on mõeldud ametialaseks kasutamiseks. Siiski, kui soovite kasutada manusesse lisatud Vabariigi Valitsuse korraldust ja selle seletuskirja, siis need on avalikud ja Valitsuse kommunikatsioonibüroo avaldab korralduse ning seletuskirja kodulehel kriis.ee. Samuti avaldatakse uus korraldus Riigi Teatajas“.\nKell 11.37 sekkus asjasse juba Riigi Situatsioonikeskuse juht Lauri Luht, kes vabandas eksituse pärast ning selgitas, et ilmselgelt ei ole antud korraldus ega seletuskiri, vaid ametialaseks kasutamiseks ega kasutatav vaid e-kirja adressaatide poolt. Vastav märge e-maili alla läks ekslikult. Lubades samas edaspidiselt jälgida, et sellist laadi viga korrespondentsi puhul ei tekiks.\nEelmärgitu põhjal tahan retooriliselt küsida: KAS SELLIST EESTIT ME TAHTSIMEGI?\nNüüd aga selle loo kõige olulisema osa juurde, mida Eesti rahvas peaks teadma. Jättes kõrvale kõik õiguslikud põhjendused selle ilmselgelt ebaseadusliku korralduse osas, keskendun kõige olulisemale, mis puudutab vaid maskikandmise kohustust.\nKorralduse nr 305 punkti 8 järgi peavad avalikes siseruumides viibijad kandma kaitsemaski või katma suu ja nina. Piirangut ei kohaldata alla 12-aastastele isikutele või juhul, kui kaitsemaski kandmine või suu ja nina katmine ei ole tervislikel põhjustel või muid olulisi põhjuseid arvestades mõistlik.\nÕnneks selle ebamääraselt ja puudulikult sõnastatud korralduse 8 punkti sisu avab laiemalt seletuskiri, mis selgitab lahti selle korralduse mõtte, mis tegelikult oleks pidanud kajastuma juba otseselt korralduses.\nEtteruttavalt tahan märkida, et maskikandmise kohustus avalikus ruumis ei ole absoluutne. Lugege tähelepanelikult seletuskirja. „Maski ei pea kandma, kui maski kandmine ei ole võimalik TERVISLIKEL PÕHJUSTEL (nt hingamisraskuste, teatud psüühikahäirete, allergiate tõttu) või muid olulisi põhjuseid arvestades mõistlik, näiteks erivajaduse või puude tõttu.\nOluline on see, et korralduse seletuskirja järgi EI PEA ISIKUD TÕENDAMA MEDITSIINILIST NÄIDUSTUST või muud erivajadust, muu hulgas seda, et maski ei ole võimalik kanda, ERALDISEISVA TÕENDIGA. PIISAVAKS loetakse isikute ÜTLUSI selle kohta, et neil esinevad vastunäidustused maskikandmisele.\nSee tähendab tegelikult seda, et kaubanduskeskuste ja igasuguste muude avalike ürituste turvatöötajad ei tohi nõuda vaid maskikandmist. Nad on kohustatud täitma VV korraldust tervikuna, ehk leppima olukorraga, et isiku ütlused maskikandmise vastunäidustuste osas on piisavad selleks, et maski mitte kanda.\nLoomulikult ei saa neil inimestel, kes tervislikel põhjustel ei saa maski kanda eesseisev lahing oma õiguste eest seismisel olema kerge. Seetõttu soovitan nii korralduse kui ka seletuskirja välja printida ning endaga kaasas kanda. Konflikti tekkimisel turvatöötajaga kogu sündmus hilisema õigusvaidluse tarbeks salvestada ning vajaduse korral kutsuda ka appi politsei, kes peaks korralduse kõikide detailidega ikkagi olema kursis. Seda kõike selleks, et me ei näeks jälle kedagi verisena ostukeskuses vereloigus lamamas.“\nTeemad: esilugu Kalle Grünthal kuum maskikandmine


Minister Mailis Reps: muusikaharidus seob meid kokku Eesti riigiks ja rahvaks | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Minister Mailis Reps: muusikaharidus seob meid kok...\nMinister Mailis Reps: muusikaharidus seob meid kokku Eesti riigiks ja rahvaks\n12. oktoober 2019 - 19:36\nMinister Mailis Reps avaldas täna Kultuurikatlas toimunud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli 100. sünnipäevale pühendatud aktusel tänu kooliperele ja kõigile neile, kes on kooli väärikasse ajalukku oma panuse andnud ning tunnustas kooli muusikahariduse kõrge kvaliteedi eest.\n„Kooli edulugu ja tulemuslik muusikaharidus on võimalik vaid paljude inimeste ühise pingutuse tulemusel,“ sõnas minister Mailis Reps aktusel. „Professionaalse muusiku ettevalmistus on väga töö- ja ajamahukas, see nõuab tõsist tööd ja pühendumist koos motivatsiooniga. Meil on põhjust rõõmustada, et Otsa kooli lõpetajad on olnud edukad nii kodus kui ka välismaal,“ lisas minister.\nMinister sõnas veel, et professionaalse muusikahariduse traditsioon on Eestis juba sajandivanune tänu pühendumisele. „Nii Otsa kool kui ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia on pärit samast ajast ning mõlemal koolil on ühised juured. Kõrgetasemeline muusikaharidus on andnud suure osa meie muusikalisest emakeelest ja rahvuslikust identiteedist, mis seovad meid kokku Eesti riigiks ja rahvaks,“ ütles Reps.\nMinister meenutas kõnes ja tänas August Topmani, Mihkel Lüdigut, Estonia seltsi, Eesti Muusikaühingut, Raimond Kulli ja kõiki toetajaid, kes rasketel aegadel ja keerulistes tingimustes suutsid panna aluse professionaalsele muusikaõpetusele Eestis.\n01.10.2020|Haridus- ja Teadusministeerium\nVäike-Maarjas tähistatakse Wiedemanni keelepäeva\nReedel, 2. oktoobril tähistatakse Väike-Maarjas Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna keelepäeva. Auhinna tänavune laureaat, Tartu Ülikooli emeriitprofessor Helle Metslang esineb ettekandega “Mitmetahuline eesti keel” ning traditsiooni kohaselt istutab kohalikku keeletammikusse oma puu.\nTeadus- ja arendustegevuse korralduse seadus läbib põhjaliku uuenduskuuri\nHaridus- ja Teadusministeerium on koos partneritega alustanud teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse (TAKS) uuendamist. Seadus vajab korrastamist ja kaasajastamist, kuna see võeti vastu juba üle 20 aasta tagasi ja seda on muudetud rohkem kui 20 korda.


Otepää Kaubanduskeskus saab uue suurema kuue - Uudised ja teated - Otepää Vald\nOtepää Kaubanduskeskus saab uue suurema kuue\nElva Tarbijate Ühistule kuuluv Otepää Kaubanduskeskus läbib seitsme kuu jooksul põhjaliku uuenduskuuri, mistõttu ootavad poodlejaid ees mitmesugused muutused.\nSuurim muutus leiab aset hoone väljanägemise juures. Kogu hoone renoveeritakse ja laiendatakse 600 m2 võrra, mille tulemusena suureneb Konsumi müügipind 400m2 võrra. Rekonstrueerimistööde käigus uuendatakse ka hoone fassaad ja soojustatakse katus.\nHoone ehitati 1983. aastal, suurem renoveerimine toimus 1996. aastal. Praeguseks on hoone nii moraalselt kui ka füüsiliselt vananenud, vajades nii majasiseste kommunikatsioonide väljavahetamist kui ka interjööri ja fassaadi kaasajastamist.\nLaiendatud müügipind võimaldab suurendada Konsumi kaubavalikut ning pakkuda mitmekülgsemat ja paremat väljapanekut, kui see seni on võimalik olnud. Koos interjööri kaasajastamise ja tehnoloogia muutmisega lisandub müügisaali neli nutikassat.\nEhitustöödega teeb Elva Tarbijate Ühistu algust 2018.aasta oktoobri teisel nädalal. Vastavalt kinnitatud detailplaneeringule toimub hoone laienemine avaturu ja Postimaja suunas. Ehitustööde ajal on hooneesine läbisõit nii klientidele kui ka elanikele suletud.\nKaubanduskeskuse kauplused jäävad avatuks tänavuse aasta lõpuni. Selle aasta ehitustööde käigus rekonstrueeritakse välitrassid ja ehitatakse valmis juurdeehitus. Konsumi ja teise korruse kauplused sulgeme ehitustöödeks alates 2019. aasta jaanuari teisest nädalas. Majasisesteks ehitustöödeks kulub kolm kuud.\nProjekti hea sujumise korral soovime kaubanduskeskuse täies mahus avada uuesti aprilli keskel.\nE-Ehituskeskuse kaupluse kohta edastame teavet eraldi. Praegune plaan näeb ette, et püüame kauplust renoveerimistööde käigus avatuna hoida.\nOtepää suurima toidukaupluse remondisoleku ajal suurendame tööjõudu Otepää Nurga Konsumis, ühtlasi paigaldame sinna lisakassa. Soovime, et nii kohalikel kui ka külalistel mööduks kaubanduskeskuse rekonstrueerimisele kuluv aeg võimalikult leebelt.\nSellest nädalast on ajutiselt peatatud Otepää Konsumis taara vastuvõtt. Taarat saab ära anda Nurga Konsumis aadressiga J.Hurda tänav 1.\nOtepää Kaubanduskeskuse taaravastuvõtt avatakse uuesti koos rekonstrueeritud maja taasavamisega orienteeruvalt aprillikuu keskel.\nHoone rekonstrueermisprojekti autor on Tartu Arhitektuuribüroo OÜ, ehitab Embach OÜ.Omaniku järelvalvet teostab Prodecoro OÜ. Projekti kogumaksumuseks kujuneb orienteeruvalt kolm miljonit eurot.\n*Vastavalt kehtivale detailplaneeringule jääb jalakäijate promenaad alles, kus täpselt sõidutee olema hakkab, selgub edaspidiste koosolekute käigus.\nToimetaja: MONIKA OTROKOVA 08.10.2018 08.10.2018 326 Vaadatud


ETV toob vaatajateni Pärnu filmifestivali dokfilmid - Film - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n2. juuli 2015, 13:03\nETV toob vaatajateni Pärnu filmifestivali dokfilmid\nXXIX Pärnu Filmifestivali rahvusvaheline võistlusprogramm toob teravasse fookusse perekonna rolli inimese elutee kujundamisel. Filmidele eelneb kommentaar.\n6. juulil kell 22.10\n"Alati koos" ("Stale spolu", Tšehhi 2014)\nEbaharilik perekond, kus üheksa last ja nende vanemad elavad paradiisis, mis asub Lõuna-Boheemia mägistes metsades. Pereisa on väga distsiplineeritud mees ning juhib pereelu oma karmi käega. Ema on palju pehmem, kuid pooldab alati isa seisukohta. Kuigi mõlemad vanemad on haritud inimesed, on nad otsustanud elada väljaspool peavoolu raame. Näiteks lapsed ei käi koolis ja õpivad vaid vanematelt. Suvel elavad nad kodumaal, talvel aga ühe Andaluusia silla all Hispaanias. See on moodne kooselu, kus nauditakse liikumisvabadust Euroliidus.\n7. juulil kell 22.10\n"Igavesti õnnelik" ("Happily Ever After", Hollandi/Horvaatia 2014)\nFilmi looja, horvaaditari Tatjana autoportree. Elukogenud naine otsib üles oma varasemad mehed Moskvas, Hamburgis, Londonis, Zagrebis ja uurib, miks kooselu ebaõnnestus ning kas vana arm võiks uuesti elustuda. Õnnelik kooselu täieliku teineteisemõistmisega on sinilind, mida Tatjana kinni püüda igatseb.\n8. juulil kell 22.10\n"Kooselu" ("Razem", Poola 2014)\nKui eakas inimene jääb üksi ning ta ei leia uut elukaaslast inimeste hulgast, siis miks mitte veeta ülejäänud elupäevad mõne loomaga? Tema võib ju olla isegi suurem sõber ja tugi kui meie oma sookaaslane.\n9. juulil kell 22.10\n"Videvik" ("Prysmerk", Ukraina 2014)\nKauges Ukraina staniitsas elab 82-aastane Maria koos pimeda poja Saškoga. Pere ainsaks toitjaks on lehm. Maria ja Saško peavad lehma ning lehm neid. Ilma loomata nad hakkama ei saaks. Aga ka kõige kurvemas kooselus on oma õnnehetked.\n10. juulil kell 22.45\n"Midagi paremat on tulekul" ("Something Better to Come", Poola/Taani/Vene 2015)\nJulia on tavaline teismeline, kes proovib kosmeetikat, alkoholi, tubakat ja armub esimest korda. Ning saab varsti emaks. Tema elukoht ja perekond on aga ebaharilikud. Tüdruk elab Euroopa ühel suurimal prügimäel, kust paistavad Moskva elurajoonid. Prügimägi katab ja toidab nii Juliat kui ka tema ema, samuti teisi lapsi ja mehi, kes ühtekokku moodustavad suure kärgpere. Kas selline ongi 21. sajandi moodne kooselu, küsib filmi autor.\nRežissöör Hanna Polak on Moskva tänavalapsi filminud juba 14 aastat. Kahjuks pole siiani täitunud nende unistus leida omaette korter ja alaline elukaaslane ning kasvatada lapsi traditsioonilises kodus.\n11. juulil kell 22.20\n"Oodates augustit" ("Waiting for August", Belgia/Rumeenia 2014)\nGeorgiana Halmac on filmis 15-aastane ja elab koos kuue noorema venna-õega väikeses Rumeenia linnakeses Bacaus. Laste ema Liliana töötab Torinos ja tuleb koju alles järgmise aasta augustis. Kuigi ta juhendab telefonitsi vanemat tütart Georgianat nooremaid kasvatama, igatsevad lapsed ikkagi ema tagasi. Film avastab, kui taibukad võivad väikesed inimesed olla vanemate puudumisel. Huvitav, kui palju on juba maailmas taolisi XXI sajandi virtuaalseid kooselusid?\nLaupäeval, 11. juulil, toimub Pärnus filmifestivali lõpetamine, millest ETV teeb kell 23.20 otseülekande, kus tuntud eesti inimesed analüüsivad võistlusfilme ja selguvad festivali võitjad. Saadet juhib filmikriitik Tõnu Karjatse.


Tartu Ülikool palkas vaktsiinivastase peatreeneri?\nNikolajs Mazurs juhendas esmaspäeval juba Tartu Ülikooli esindusvõistkonna treeningut\nToimetas Viljar Voog, 8. november 2021 13:47\nPühapäeval senise peatreeneri Toomas Kandimaa vallandanud* Tartu Ülikool Maks & Mooritsa uueks juhendajaks on 41aastane kogenud lätlane Nikolajs Mazurs, kes on viinud Riia VEFi Läti meistritiitlini, juhendanud VTB klubisid ja viimasel kahel hooajal teinud head tööd BK Ogre meeskonnaga. Viimasest vallandati lätlane seetõttu, et ta ei olnud läbinud vaktsineerimiskuuri. Tartus kavatseb mees aga süsti kätte saada, kinnitab korvpalliklubi.\n„Mul on väga hea meel, et leidsime nii ruttu treeneri, kes on regiooni korvpalliga täielikult kursis. Mazursi senine karjäär on näidanud, et tal on ambitsiooni ja treeneritarkust panna erineva komplekteeritusega võistkonnad mängima ja võitma. Meie noor meeskond on aastate jooksul kõvasti tööd teinud ja mõnigi mees on siit end ka meeste koondise kandidaadiks mänginud. Nüüd on vaja see töö ka võitudeks ja medaliteks vormistada. Arvan, et Mazursi tuleks aitab sellele kaasa,“ sõnas Tartu Ülikooli Akadeemilise spordiklubi juht Gert Prants.\n„Mazursiga on sõlmitud 1+1 leping, mis tähendab, et näeme teda treenerina, kes aitab täita meeskonna ambitsiooni võita Eesti-Läti liiga ja Eesti meistritiitel hiljemalt kevadel 2024, mil Tartu on Euroopa kultuuripealinn. Võtame seda teekonda samm-sammult ja loodetavasti saab uue peatreeneriga astumine veelgi kiirem,“ lisas Prants.\nVärske peatreener Nikolajs Mazurs näeb uues ametis head väljakutset. „Esmalt tahan tänada klubi selle võimaluse eest. Usun, et Tartu meeskonnal on ambitsioonid, ajalugu ja korvpallikultuur. Tartu korvpall peab tõusma taas Eesti tippu ja mulle on hea väljakutse see ülesanne koos meeskonnaga ellu viia. Annan endast parima, et meeskonnana ja organisatsioonina näidata parimat tulemust,“ sõnas Mazurs.\nEesti-Läti ühisliigas on tartlased pärast viit mängu ainsa meeskonnana võiduta.\nMazursi treenerikarjäär algas Riia VEFis, kus ta pärast nelja abitreeneriaastat juhatas peatreenerina meeskonna hooajal 2014-15 Läti meistritiitlini. Sealt liikus mees karjääriredelil edasi Venemaale: hooajal 2015-16 töötas Mazurs peatreenerina Venemaa esiliigas Moskva Dünamo meeskonnas, seejärel lühiajaliselt Gruusias Tbilisi Vitas, kust ta kutsuti VTB meeskonna Saraatovi Avtodori peatreeneriks. Samal hooajal jõudis Mazurs pärast Avtodori hooaja lõppu olla ka Kaasani Unicsis abitreener ning seejärel siirdus kaheks hooajaks Permi Parma etteotsa. Alates hooajast 2019/2020 juhendas ta BK Ogre meeskonda, kellega möödunud hooajal saavutati pronksmedalid nii Eesti-Läti liigas kui ka Läti meistrivõistlustel.\nMazurs on juhendanud ka Läti noortekoondiseid ning möödunud suvel mängis tema käe all Läti U19 koondis.\nAlles paar nädalat tagasi vabastas BK Ogre Mazursi ametist seoses tegemata koroonavaktsiiniga. Portaal Sportacentrs.com kirjutas toona, et Mazurs on koroonavaktsiini vastane, kes ei kavatsegi end süstida lasta.\nTartu Ülikooli pressiteate kohaselt: „enne Tartusse tulemist on küsimus lahendatud ning Mazurs on läbinud kõik protseduurid, et olla valmis treeneritööks.“ Mida see keerukalt sõnastatul lause tähendab?\nSpordiklubi kommunikatsioonijuht Ivo Hunt selgitas Õhtulehele, et profispordis on lubatud ka vaktsineerimata isikute osalemine, kui neid regulaarselt testitakse, ja esialgu juhendabki Mazurs meeskond nõnda. Juba sel nädalal, äkki homme-ülehomme, peaks lätlane aga kätte saama ka ühedoosilise Jansseni vaktsiinisüsti, lubas Hunt.\nMazurs tegi esmaspäeva hommikul juba meeskonnaga esimese treeningu ning juhuse tahtel on asjad kujunenud nii, et oma debüüdi Tartu meeskonna peatreenerina teeb ta laupäeval, 13. novembril oma endise koduklubi BK Ogre vastu. Mäng algab Ogre spordihoones kell 15.00.\n*Ametlikult mindi lahku poolte kokkuleppel, aga seda tuleb võtta kui sõnakõlksu.\nTeoreetik 25. november 2021 12:09\nPakun, et kùllap see faktsiin lùkatakse kuhugi òuna ha kòik on jokk. Tartus ikkagi veel sel juhul mòistlikke inimesi on.\nJàlgija 11. november 2021 13:40\nSelle artikli ja pealkirja mõtles välja tõeline Covidioot. Covidioot: kodanik, kes peale vaktsineerimist arvab, et ta kuulub kòrgemasse klassi, alavààristab teisi, sildistab, lõhestab. Selliseid on vàga palju hetkel liikvel, kahjuks ka õl toimetuses ilmselgelt.


PARIM JUHEND: Laadige alla ja kasutage Winampi nahku - Appuals.com - Kuidas On\nPARIM JUHEND: Laadige alla ja kasutage Winampi nahku\nKui olite umbes siis, kui Windowsi operatsioonisüsteem hakkas veojõudu koguma, on mõned programmid ja rakendused, mis teile täiesti meelde jäävad. Nende programmide hulgas on ka Winamp - kõik ühes Windowsi meediumipleieris. Winamp pole mitte ainult üks vanimaid, vaid ka üks parimaid Windows OS-i jaoks saadaval olevaid meediumipleiereid. Klanitud ja stiilse kasutajaliidese, graafilise ekvalaiseri ja võimega mängida peaaegu igasugust meediumit - olgu see siis heli või video - on Winampil palju pakkuda. Winamp pakub puhast, nauditavat heli, päris väikest õppekõverat uutele kasutajatele ning mitmekülgset ja funktsiooniderikast kasutuskogemust üldiselt.\nSiiski on võimalusi, kuidas Winampi veelgi põnevamaks muuta, ja üks parimaid viise selleks on lemmikmeediumipleierile jumaldatava naha allalaadimine ja rakendamine, et muuta see veelgi oma stiiliks. Winampi välimuse muutmine naha pealekandmise teel on üsna lihtne protsess, kuna see hõlmab ainult teile meeldiva naha allalaadimist, installimist ja seejärel kasutamist.\nWinampi naha allalaadimiseks ja installimiseks peate:\nMinge veebisaidile, kus on Winampi nahad, mida saate alla laadida. Kui te ei tea, kuhu minna, klõpsake lihtsalt nuppu siin ja teid viiakse galeriisse, mis sisaldab üle 500 stiilse, lõbusa ja Winampi jaoks täiesti stabiilse naha.\nValige endale meelepärane nahk ja laadige see alla.\nTeie valitud nahk laaditakse alla ZIP-failina. Kui nahk on alla laaditud, pakkige ZIP-fail ajutises kaustas, kasutades tihendusprogrammi, näiteks WinRAR .\nKui laadisite alla klassikalise Winampi naha, sisaldab ZIP-fail a kõik Teiselt poolt, kui laadisite alla kaasaegse Winampi naha, oleks ZIP-fail sisaldanud a .wal fail või kaust, mille sees on lugematu arv faile. Kui ZIP-fail sisaldas a kõik või .wal faili, topeltklõpsake failil, et see käivitada, klõpsake nuppu Jah ja fail kopeeritakse automaatselt vastavasse kataloogi ( C: Program Files Winamp Skins ). Kui ZIP-fail sisaldas kausta, mille sees oli hunnik faile, peate failidega täidetud kausta käsitsi teisaldama järgmisse kataloogi:\nKui olete ülaltoodud toimingud läbi viinud, olete oma valitud Winampi naha alla laadinud ja installinud. Nüüd tuleb järgmine osa - allalaaditud ja installitud naha rakendamine Winampi. Selleks peate:\nKäivitage Winamp .\nKui näete Valikud meediumipleieri ülaosas asuva tööriistariba nuppu, klõpsake seda, klõpsake nuppu Nahad kontekstimenüüs sirvige nahale, mida soovite rakendada, valige see ja klõpsake nuppu Avatud (või midagi sarnast) tegevuse kinnitamiseks.\nKui te ei näe Valikud meediumipleieri ülaosas asuva tööriistariba nupp, paremklõpsake meediumipleieri akna tühjal alal, klõpsake Nahad Saadud menüüs sirvige nahka, mida soovite kasutada, valige see ja klõpsake nuppu Avatud (või midagi selle järgi), et oma valikut kinnitada.\nNiipea kui edukalt esinete 2. samm või 3. samm (olenevalt sellest, mis teie juhtumi puhul kehtib), kantakse teie valitud nahk Winampile ja meediumipleieri välimus muutub teie maitse järgi.\n2 mängijat mängivad jalgpall


Esileht » OstroVit ATP VEGE 60 caps\nOstroVit ATP VEGE 60 kork\nOstroVit ATP on kaasaegne toidulisand, mis varustab teie organismi ATP-ga – adenosiintrifosfaadiga dinaatriumi kujul. ATP on raku põhiline energiakandja, mis tagab keha funktsioonide paranemise treeningu ajal. ATP salvestab energiat, et seda saaks kasutada rakuhingamise protsessis. Kui otsite sportlastele kõikehõlmavat toidulisandit, mis aitaks teil parandada treeningtulemusi, tõsta vastupidavust ja lihasjõudu, parandada vereringet ja toetada taastumist, valige OstroVit ATP kapslid.\nAdenosiintrifosfaat (ATP) on osake, mis salvestab füüsilisel pingutusel kasutatud energiat. ATP-d kasutatakse teie organismis pidevalt. Selle taset jälgitakse pidevalt, et organism saaks jätkuvalt raku kõigiks funktsioonideks vajalikku energiat. Lisaks reguleerib ATP verevoolu organismis, et lihaseid paremini toita. Treenimisel kasvab nõudlus ATP järele ning selle väljastpoolt tarnimine võib tõsta organismi funktsioone ja vähendada väsimust.\nPikaajaline ATP lisamine võib põhjustada ATP metaboliitide suuremat tarbimist ja ATP sünteesi punaste vereliblede kaudu, mis võib avalduda vasodilatatsiooniga. Tegelikult varustatakse lihaseid rohkem hapniku ja toitainetega. Valige OstroVit ATP toidulisand, kui:\ntehke intervalltreeningut või jõutreeningut\nsoovid oma tulemusi spordis parandada\ntahavad jõudu suurendada\nROHKEM JÕUDU – Kui võtate ATP-d regulaarselt, saate oma treeningtulemust parandada. Tänu suurenenud energiahulgale rakkudes saate hõlpsalt tõsta oma lihasjõudu, eriti intensiivse pingutuse ajal.\nTÄIENDATUD REGENERATSIOON – Tänu ATP-le ei saa te mitte ainult rohkem jõudu ja vastupidavust, vaid ka pärast intensiivset treeningut kiiresti taastuda. ATP aitab vältida ületreenimist ja ülekoormust.\nKÕRGE BIOSAADAVUS – Adenosiintrifosfaat dinaatriumi kujul on hästi omastatav. Seega võite olla kindel, et ATP jõuab sihtkohta.\nMUGAV VORM - Toidulisand on saadaval lihtsalt kasutatavate kapslitena, mis muutuvad vee mõjul libedaks, samas kui neelamine muutub lihtsamaks.\nAdenosiin-5'-trifosfaatdinaatriumsool, maltodekstriin, katte koostis (täiteaine: hüdroksüpropüülmetüültselluloos).\nToote netokaal: 41 g\nVõtke 1 portsjon (1 kapsel) päevas, eelistatavalt koos toiduga.


CV Keskus tööpakkumine IT spetsialist-veebiadministraator, Tallinn\nTööpakkumise number #177213\nEesti Kunstiakadeemia kuulutab välja konkursi IT spetsialist-veebiadministraator ametikoha täitmiseks, kelle tööülesannete hulka kuuluvad:\nEKA arvutisüsteemide ja lisaseadmete tööks ettevalmistamine, paigaldamine, regulaarse hoolduse ja remondi teostamine, vajadusel remondi teostamise korraldamine väljaspool EKA-t ning teostatud tööde registri pidamine;\nEKA arvutisüsteemidesse riist- ja tarkvara hankimine, -tööks ettevalmistamine, paigaldamine, riist- ja tarkvara inventuuri korraldamine, riist- ja tarkvara konfiguratsioonihalduse ning teostatud tööde registri pidamine korraldamine;\nEKA arvutisüsteemide andmete varundamise ja vajadusel taastamise korraldamine;\nEKA arvutikasutajate infotehnoloogia alane nõustamine, tekkinud infotehnoloogiliste probleemide likvideerimine;\nEttepanekute tegemine EKA arvutisüsteemide ja lisaseadmete hankimiseks;\nEKA riist- ja tarkvara kasutuskorra rakendamine ja selle täitmise kontroll vastavalt kehtivatele seadustele ja heale tavale;\nEKA veebilehe haldus, arendus ning veebilehel sisalduva informatsiooni korrapärane uuendamine koostöös EKA struktuurüksuste ning veebilehe loonud firma esindajatega;\nOsalemine EKA veebilehe arendustöörühma töös, veebilehega seonduvate parendusettepanekute tegemine ning veebilehe kasutajate nõustamine ja abistamine;\nMuud vahetu juhi poolt antud töökohaga seonduvad ülesanded.\ninfotehnoloogia alane kesk- või kutseharidus, soovitavalt infotehnoloogia alane kõrgharidus;\nvähemalt 1 aastane töökogemus infotehnoloogia vallas;\npõhjalikud infotehnoloogia alased teadmised ja oskused;\npõhjalikud kontoritöö tarkvara (Microsoft Office) ja -graafikatöö tarkvara (Adobe Illustraator, Adobe PhotoShop) alased teadmised ja oskused;\nkogemus veebi sisuhaldusvahenditega töötamisel;\nhead suhtlemis-, meeskonnatöö ja ajaplaneerimise oskused;\niseseisvus, algatus- ja vastutusvõime;\npingetaluvus, kohusetundlikkus, korrektsus;\nriigikeele oskus kõnes ja kirjas kõrgtasemel, inglise oskus suhtlustasandil;\nlojaalsus ja orienteeritus EKA huvidele.\nmeeldivat töökeskkonda noorte ja loovate inimeste hulgas;\nvajalike töövahendeid ja seadmed;\nkoolitust ja enesetäiendamise võimalusi;


Hotellimajanduse alused -\nKategoorias hotellimajanduse alused leiti 5 faili\nTurism >> Hotellimajanduse alused\nTurismituru analüüs Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) esialgsetel andmetel kasvas välisturism 2012.aasta kokkuvõttes kogu maailmas. Euroopa turismis näitasid suurt kasvu Saksamaa, USA ja Jaapani turistide reisid Euroopa riikidesse. Eesti sissetuleva turismi arv samuti kasvas. Kõige suuremat kasvu näitasid ööbimised puhkusreisidel, mis moodustasid 2/3 kõigist välisturistide ö...\nRootsi Anastassia Krasulina 11A klass ROOTSI KUNINGRIIK ROOTSI KUNINGRIIK paikneb Euroopas Skandinaavia poolsaare idaosas. Ta piirneb idast Soomega ja läänest Norraga . Rootsi 449 964 ruutkilomeerisest pindalast on 410 934 km² maismaad ja 39 030 km² on sisevete all. Lääne- ja lõunarannik on sirged ja rannikumeri madalavõitu. Idarannikut liigestavad tugevasti skäärid ja väik...\nHotellimajanduse alused - Keskkool\nInfo liikumine hotellis\n) Tegevjuht annab osakonnajuhtidele ülesandeeesmärgi, osakonnajuht omakorda jagab ülesande oma alluvate vahel ja annab neile instruktsioonid nende täitmiseks. 2.) Personalijuht teeb muudatuse töösisekorraeeskirjades ja informeerib sellest meilitsi osakonnajuhte, kes omakorda teavitavad muudatusest oma alluvaid. 3.) Juhtkond informeerib osakonnajuhte hotelli majandusaasta tulemist ja sellest...\nHotellimajanduse alused - Kutsekool\nSoodustada tuleb usurännakuid, tervise-, haridus-, kultuuriturismi, samuti tutvustada igati turismivahetuse võimalusi. 3. Turism kui tasakaalustatud arengu tegur Turismi tuleb arendada keskkonnahoidlikult, et tänasega võrdsed võimalused jääksid ka tulevastele põlvkondadele; soodustada turismisuundi, mis säästavad loodusressursse, eriti vett ja energiat, jätavad võimalikult vähe jäätmeid. Turismivoogusid tuleb ajas ja ruumis hajutada, et vähendada koormust keskkonnale ning soodustada kohaliku turismimajanduse ja ettevõtluse tulusust. Turismi infrastruktuuri kavandades tuleb lähtuda ökosüsteemide looduslikust tasakaalust ja haruldaste liikide kaitsmisest, kinni pidada ke...\nLevinumate broneerimisportaalide võrdlus\nTavapakkumiste juures saab valida, kas soovitakse maksta kohapeal või ettemaksega. Kui hotelliveeb.ee pakettidel toatüüpi valida ei saa, siis booking.com pakette ei kuva, kuvatakse vaid majutusasutus ning selle erinevad toatüübid koos broneerimisvõimalusega üksteise all. Booking.com kasutajateekond on mugav, mulle meeldib, et kõik ühe majutusasutuse võimalused on toodud välja ühel lehel üksteise all. Airbnb.com pakub ainult lühiajalise rendivõimalusega kortereid ja maju. Veidi sarnane booking.com saidiga. Saab valida otsingus, kas soovitakse privaatset tuba, ühistuba või hoopis privaatset korteritmaja. Otsing jällegi populaarsuse alusel. Esimesena pakub sait ühte kahetoalist korterit, pakkumise on sisestanud eraisik. Hotelliveeb.ee ja booking.com eraisikult rentimise võimalust ei paku. Pakutakse...


päikesetoit: "Laste arengut toetav toit" 08. aprillil Tartus\n"Laste arengut toetav toit" 08. aprillil Tartus\nMilline toit toetab parimal moel meie laste arengut? Kas erinevat tüüpi inimesed vajavad erinevat toitu? Millist toitu vajab kiiresti kasvav organism? Kas ja kui palju vajame liha, piima ja jahutooteid? Kas mahetoit on ainuõige valik? Toidulisandite vajadus?\nNeile ja paljudele teistele küsimustele aitab vastust leida Sille Poola.\nSille on õppinud toitumisnõustamist Eestis, saanud taimedel põhineva instruktori tunnistuse Cornelli Ülikoolist. Laste toitumise kursuse läbinud Stanfordi Ülikoolis. Tervisliku toitumise teemadel on end täiendanud Harvardi, Colorado, Ohio ja Potsdami ülikoolides. Sille on mitmete raamatute autor ning tuntud lektor.\nToimumise koht: Hiina Keskus aadressil Turu 35, http://www.hiinakeskus.ee/asukoht-kaardilSissepääs majja Sõbra tänava poolt maja otsast. Parkimine: kõige lähem Sõbra tn, lisaks Nõva tn, üle tee asuvad Selveri parkla ja büroohoone parkla. NB! Maja hoovis alates 19 ainult lubadega parkimine\nRegistreerimine 84silleke@gmail.com - Grupi suurus 20 inimest. Hind 10 eur.\nPostitaja: päikesetoit kell 05:05


Killer NIC - mänguvõrgu kiirendajakaart - Arvutamine\nKiller NIC - mänguvõrgu kiirendi kaart\nEelmisel aastal kirjutas ET analüütik Loyd Case juhtkirja kohta mängijatele gouging kohta, kuidas mängijatel palutakse maksta „mängude” eest. Suure jõudlusega mänguarvutid võivad olla ülikallid, mis ei paku alati kõiki kogemusi seda palju parem kui midagi natuke maalähedasemat. Rääkimata sellest, ka kogu muu mängude värk on kallim: mänguhiired maksavad tavaliselt rohkem kui tavalised kontorihiired, mängukõrvaklapid ja kõlarid rohkem kui üldised analoogid jne. Muidugi saate selle hinna lisatasu eest tavaliselt midagi - mängude varustus toimib tavaliselt paremini, ergonoomika on parem.\nSellegipoolest tõusid mängukogukonna ühised juuksed kuklas sel möödunud kevadel püsti, kui Bigfoot Networks-nimeline ettevõte lubas, et tal on võimalus võrgumängudest kardetud mahajäämus kõrvaldada või vähemalt tõsiselt vähendada. See ei kuulutanud välja toodet, lihtsalt ideed, ja juba mängijad nutsid ebameeldivalt. 'Interneti-tingimuste vastu ei saa midagi arvuti riistvara teha,' kõlas levinud hüüd. See on muidugi tõsi, kuid Bigfoot Networksil oli veel mõningaid ideid, mis on juba mõtet, kui kuulete, kuidas need toimivad.\nNii et nüüd on nende toode turul Killer Network Interface Card (NIC) kujul. 279 dollari juures küsib see a kogu partii et mängijad saaksid nii tõsist raha välja käia, et asendada nüüd igal maailma emaplaadil tasuta saadaval olev NIC - kurat, mõned emaplaadid annavad teile kaks. Kas võrgukaart võib teie mängud tõepoolest sujuvamaks muuta? Kas ta saab seda teha 279 dollari ulatuses? Selle me oleme siin, et teada saada. Jätkub…\nkas mu koer võib lõhet süüa?\nkas kassid saavad lõunaliha süüa\nkas koertel võib olla kookosvett


Naised, ettevaatust! Need on kolm kõnekat märguannet, et kallim kavatseb su maha jätta - DELFI Naistekas\n“Endine mees kritiseeris mind pidevalt — minu keha, välimust, harjumusi, seda, kuidas ma söön ja milliseid filme valin. Ta ei olnud millegagi rahul,” kirjutab 26-aastane Ashley.\n“Olime koos elanud pool aastat, enne kui tal kadus huvi seksi vastu ning ta püüdis vältida ka suudlusi. Mind pani see muretsema, ma ei saanud aru, mis on juhtunud: kas ta ei armastagi mind enam, kas tal on armuke või ta ei olegi enam hetero?” kirjutab oma blogis Twanna. “Minu küsimuse peale vastas ta, et tema pole kunagi mind sundinud seksima, kui mina ei tahtnud. Jah, nii see on, aga mina tahtsin alati!”\nÜhe abielu algus | Kaardimoor ennustas, et kohtun noore ja loomingulise mehega, eks ma jäin siis ootama 05.03.2020\nTundub üsna loogilisena rääkida temaga. Kuid see ei pruugi õige olla. Võimalik, et ta ainult ootabki seda, vastastikused pretensioonid võivad olukorda halvemakski muuta ning mis veelgi ohtlikum — riivata tema enesearmastust.\nSelle asemel püüa ravida oma suhet nii, et muutud tema unistuste naiseks — ole tähelepanelik, õrn ja kannatlik. Ainult selline taktika suudab armastust taas ellu äratada.\nMuidugi pole välistatud võimalus, et ta siiski armastab sind ning tal on lihtsalt probleemid tööl — ära kiirusta järelduste tegemisega\nAllikas: Kirss.net/Alkeemia arhiiv\nLugeja ilus armastuslugu: ma polnud iialgi midagi sellist kogenud — mees, kes julgeb olla...\nEesti mehe pihtimus: naine muutus diivanikaunistuseks ja mul tekkis tunne, nagu elaksin koos...\nMehed, on üks suurepärane selgitus sellele, miks naised nii väga lilli saada soovivad


Mis saab eesti keelest tulevikus? - Uudised ja teated - Harku Vallavalitsus\nMis saab eesti keelest tulevikus?\n12.03.2021 369 Vaadatud\nTabasalu ühisgümnaasiumi 12. klaasi õpilane Ingel Carolin Peensalu arutleb emakeelepäeva eel eesti keele tuleviku üle.\nSel aastal sai Eesti Vabariik 103-aastaseks. Inimesed teavad Eesti ning eesti keele ajalugu, kuid tulevikku on raske ennustada. Aegade jooksul on keel muutunud ning üle elanud mitmeid sõdu. Nii Põhjasõda, Vabadussõda kui ka Liivi sõda tõid Eestisse teisi rahvuseid, kuid nad sulandusid ühiskonda ning eesti keel sai edasi areneda.\nOn pakutud, et meie keel on langenud väljasuremisohtu liigsete peensuste, keerulisuse ning väikse kõnelejaskonna tõttu. Ka araabia keelt peetakse keeruliseks ning teatud dialektide oskajaid on vähe, kuid siiski on see väga jätkusuutlik. Miks peaks just eesti keele keerulisus meile saatuslikuks saama? Vaadates eesti keele lähimate sugulaste, liivi ja vadja keele olukorda, võib jääda mulje, et meie emakeele kadumine on üpris tõenäoline. Nii liivi kui ka vadja keel on peaaegu täielikult kadunud. Sama saatus on tabamas isuri keelt. Kuidas saaks vältida eesti keele kadumist? Kas see on üldse võimalik?\nEesti keele kadumine on vähetõenäoline\nSelle olukorra vältimiseks tehakse väga palju ennetustööd. 2010. aastal sai Toomas Hendrik Ilvese algatusel alguse sõnakonkurss Sõnaus, kuhu on oodatud keelehuviliste ettepanekuid uute sõnade jaoks. Konkurss aitab kaasa keele arengule, et ka noored tunneksid end eesti keelt rääkides mugavalt ega peaks kasutama liiga palju ingliskeelseid väljendeid.\nLisaks konkurssidele on ka mitmeid saateid loodud keele edendamiseks. Saade "Keeleminutid" on ka praegu ERRi digihoidlas alles ning seda saab kuulata nii ajaviiteks kui ka enda harimiseks. Kahjuks on Henn Saari, saate autor, meie seast lahkunud, kuid see ei tähenda, et rohkem selliseid saateid keele rikastamiseks pole.\nVikerraadiost on võimalik kuulata Piret Kriivani raadiosaadet "Keelesaade", mis käsitleb eesti keelt ajas ja ruumis. Jakob Hurt on öelnud: "Kui me ei saa suureks rahvaarvult, peame saama suureks vaimult!" Arvan, et Jakob Hurda lause eeskujul oleks võimalik eesti keelt päästa. Kui igaüks kuulaks või osaleks mõnel keelega seotud aktsioonil, saaksime just haridusega oma emakeelt hoida, sest Eesti rahvaarv ei ole veel kasvamas nii kiirelt, et see kindlustaks emakeele edasikandumise järgmistele põlvkondadele.\nLaenamine kui ohumärk?\nLeidub inimesi, kes arvavad, et teistest keeltest sõnade laenamine on ohumärk ning näitab, et keel on kadumas. Tegelikkuses ei ole asi nii hull. Anna Verschik, TLÜ üldkeeleteaduse professor, on öelnud: "Kõik keeled laenavad, laenamine on keelele omane ja on toimunud alati." Paljud sõnad, mis tunduvad tavalised ja eestipärased, on tegelikult laensõnad. Näiteks rand, hammas, mets, sild, nädal ja aken. Laenamine ei kahjusta eesti keelt, sest sõnad, mida laenatakse, põimitakse meie keelde just nii, nagu on meie keelele omane. Näiteks on TLÜ lehel ilmunud artikkel, mis toob näiteks sõna vabariik. See sõna koosneb kahest laentüvest, sõna vaba on slaavi päritolu ja riik rootsi päritolu, kuid sõna vabariik, millel on just selline tähendus nagu meil, on ainult eesti oma.\nPidades keelt oluliseks ja kasulikuks\nKeeled hääbuvad sageli põhjustel, millel pole seost keele struktuuri või laenamisega. Nimelt hääbub keel siis, kui kõnelejad ei pea seda enam oluliseks ja kasulikuks. Keele kasutus langeb ja emakeelt ei pruugita enam järgmisele põlvkonnale edasi anda ning nii võibki juhtuda, et eesti keelt tabab samasugune saatus nagu liivi keelt.\nSamuti võib eesti keele tulevikku mõjutada nooremate põlvkondade harjumused internetis ja sotsiaalmeedias. Mida rohkem aega noored ja lapsed nutirakendustes veedavad, seda rohkem õpivad nad võõrkeelseid sõnu ja hakkavad unustama emakeelseid vasteid. Kui eesti keelt kasutada igapäevaselt ning oma lastega samuti eesti keeles rääkida, on kindel tulevik eesti keelele olemas. Nagu on öelnud Lev Tolstoi: "Keel on rahvuse hing."\nINGEL CAROLIN PEENSALU\nVikerraadio kuulutab välja keelemeemide konkursi. Kuulajatel on võimalus jagada põnevaid ja tabavaid meeme keelest ning elust enesest.\nMeelespea keelemeemi konkursil osalejale:\nmõtelge välja tabav meem eesti keele ja/või emakeele etteütluse kirjutamise ainetel;\nlisage pildile tekst;\nsaatke valmis keelemeem Vikerraadio Facebooki lehele või Instagrami sõnumina; kasutage ka teemaviidet #keelemeem, #vikerraadioetteütlus;\nVikerraadio jagab meemivõistlusel osalevaid meeme oma FB-lehel. Konkursi võidab meem, mis on kogunud kõige rohkem meeldimisi.\nEmakeelepäeva e-etteütlus toimub Vikerraadios 15. märtsil algusega kell 10.25.


Nordeat vaadates poleks justkui mingit kriisi olnudki - Äripäev\nNordeat vaadates poleks justkui mingit kriisi olnudki\nEesti Panga endise presidendi Vahur Krafti juhitav Nordea Pank Eesti tegi meeldiva üllatuse oma omanikele ja klientidele: pank teenis eelmisel aastal oma ajaloo suurima kasumi - 25 miljonit eurot. Saada selline tulemus ajal, mil ettevõtted, sealhulgas ka pangad, alles tohterdavad majanduskriisi löödud haavu, on märkimisväärne saavutus ja samas ka kinnitus, et selle panga tervis on väga hea. See on pank, kust ettevõtjail on võimalik investeeringuiks raha laenuks saada.\nNordea Eestilt võis selliseid tulemusi ehk pankadest kõige rohkem oodata. Kuigi Vahur Krafti juhitav pank algatas laenuralli ja ajas konkurendid võidu laenutingimusi järjest lahjendama, lõpuks laenu suisa kandikul soovijaile ette kandma, jäi Nordea ise konkurentidega võrreldes siiski võrdlemisi konservatiivseks - astus piltlikult laenukarussellist maha. Selle tulemusena on Nordeal praegu oma laenuportfellis halbu laene vaid ühe protsendi jagu, võrdluseks konkurentide 10-15 protsenti.\nVõimalik, et üks selle põhjusi oli asjaolu, et sel pangal ei olnud ettevõtjatega nii häid sõbrasuhteid, kui olid näiteks Swedbanki ja SEB eelkäijail Hansapangal ja Ühispangal.\nVahel on väiksusest ka kasu. Nordea Eesti eelkäija Merita kontor oli tegelikult esimesi välispanga kontoreid Eestis, ent Hansapanga ja Ühispanga kõrval oli see kääbus. Turg oli tegelikult jagatud ning väikesele väljasttulnule ei paistnud turul kohtagi leiduvat. Tegutses vaid mõne töötajaga, tasa ja targu.\nNordea on siin Hansapanga omandanud Swedbanki ja Ühispanga üle võtnud SEBga võrreldes ka praegu väiksem tegija. Põhjamaades on olukord vastupidine - Nordea on suurimaid kontserne, teised on tublid tegijad. Suurema kärata on filiaalist saanud pank, mis on kasvatanud oma klientide arvu enam kui 120 000-le ning tegutseb suurte konkurentide kõrval edukalt täpselt samades valdkondades, 2008. aastast ka pensioniturul.\nNordea Eesti ei suutnud buumi ajal küll märkimisväärselt turgu kasvatada, ometi sai väiksusest talle mõnes mõttes isegi eelis. Suure kontserni tillukese osana olid Nordea siinsete juhtide käed vabamad kui nende konkurentidel - pank ei pidanud kogu siin teenitud laenuraha omanikpanka edasi saatma ning sai sellal, kui konkurendid agoonias vaevlesid, rahulikult igapäevast tööd jätkata.\nErinevalt siinseist suurtest võistlejatest ei ole Nordea Eestil pahandusi. Ei pensioni- ega teiste fondidega (loodame, et see ei ole meedia kehva töö tulemus, vaid ikka ja ainult panga korrektse, kliente hooliva käitumise tulemus). Pangast kuuleb majanduse arengute kohta asjalikke analüüse. Panga tulemused näitavad, et neid võib usaldada. Kuuldavasti jälgib isegi Swedbank seda, mida teeb väiksem Nordea ees. Endine Eesti tipp-pankur Indrek Neiveltki nimetab Nordeat Eesti kõige mõistlikumaks pangaks.\nKõige edevamad sõnad, mida tollest pangast on kunagi kuuldud, ütles eile Nordea Eesti seni väga väljapeetult käitunud pangajuht Vahur Kraft ise - et neid võib teatud mõttes pidada Eesti majanduse päästjaiks. Lubame Kraftile täna veidi ülemeelikust, Nordea tuli kriisist välja tugevama kui kunagi enne. Või õigemini - Nordeat vaadates poleks justkui mingit kriisi olnudki.


Ikea asutaja Ingvar Kamprad sureb 91-aastaselt - Kirjeldused - 2020\nIkea teatas täna Instagrami vahendusel oma asutaja Ingvar Kampradi surmast. "Ikea asutaja ja kahekümnenda sajandi üks olulisemaid ettevõtjaid Ingvar Kamprad on surnud 91-aastaselt," selgitasid nad oma postituses. Nagu nad teatasid, suri ta pühapäeval, 28. jaanuaril "rahulikult kodus Lõuna-Rootsis". Praegu on Ikea maailma suurim mööblimüügiettevõte, mille äritegevus on 36 miljonit eurot, töötajad on 190 000 ja esindused asuvad 49 riigis. Kuid selle asutaja algus oli väga tagasihoidlik.\nIngvar Kamprad on sündinud 1926. aastal Smålandis, Rootsist lõunas Elmtaryd, talu Agunnarydi küla lähedal. Rootslane näitas juba väga noorelt oma ettevõtlikkust ja viieaastasena hakkas ta naabritele tikke müüma. Kell seitse laiendas ta oma jalgrattale kinnitatud müügipinda. Ta mõistis, et saab Stockholmis osta tikke lahtiselt ja väga madala hinnaga ning müüa neid siis jaemüügihindades ka madala hinnaga, kuid teenides suurt kasumit. Tikkude müük täiendas seda seemnete, postkaartide, jõulupuude kaunistuste ja hiljem pastakate ja pliiatsite müügiga. Kell 17 andis isa talle raha õpingutes saavutatud heade tulemuste eest ja Ingvar kasutab seda raha oma ettevõtte asutamiseks, mille ta paneb oma initsiaalide (I.K.) nimele IKEA, millele lisanduvad tema talu esimesed tähed, Elmtaryd (E) ja tema linnast Agunnaryd (A). Alguses müüs see pliiatseid, rahakotte, pildiraamid, lauavaibad, käekellad, ehted ja nailonid. See tähendab, et see rahuldas inimeste vajadusi madalama hinnaga toodetega.\n1945. aastal hakkas ta meedias teatama oma ettevõttest ja kolm aastat hiljem tutvustas ta oma müügis oma maja lähedal asuvate metsade kohalike tootjate valmistatud mööblit väga positiivse vastuvõtuga. 1951. aastal tõi ta turule oma juba kuulsa kataloogi ja 1953. aastal avas ta oma esimese poe, kus oli näitus "oluline hetk IKEA kontseptsiooni väljatöötamisel, kuna kliendid saavad esimest korda kodukaunistamise tooteid enne nende ostmist näha ja puudutada". , selgitage. 1956. aastal hakkasid nad oma transporditavat lahtimonteeritud mööblit tootma lamedates pakendites (esimene tükk oli mõne aasta eest uuesti välja antud Löveti laud) ja kaks aastat hiljem avasid nad oma esimese poe Rootsis.\nJärgmisi aastakümneid iseloomustab peatumatu müügikasv ning uute ärivaldkondade ja -ettevõtete avamine uutes riikides, saades maailma kõige olulisemaks mööbliettevõtteks. 1986. aastal lahkus Kamprad aadressilt, ehkki ta jätkas nõunikuna, kuni 2013. aastal teatas ta oma otsusest lahkuda juhatusest, mille ta jättis ühele oma kolmest lapsest Mathiasele. Kamprad uhkustas alati oma kokkuhoiuga (ta ostis kõik kasutatud rõivakauplustes olevad riided ja peagi lõppev toit), lihtsate maitsete ja iseõppinud ettevõtlikkuse vastu.\nVideo: Founder of Ikea passed away, tribute to Ingvar Kamprad (Märts 2020).\nAlgne jõulupuu, mis on valmistatud papist\n10 mustade lilledega taime, mis sobivad ideaalselt gooti aeda\nRetro inspireeritud magamistuba\nCopyright 2020 \_ Kodu kaunistamine - suurepärased uued ideed \_ Ikea asutaja Ingvar Kamprad sureb 91-aastaselt


Tahvelarvutid pole kunagi olnud nii kallistavad!\nCuddle Case - teie iPadi või Galaxy Tabi lisavarustus - aitab tahvelarvutitest 3-aastaste ja vanemate laste jaoks lõbusamad ja ohutumad. Pehme välisküljel, mis on saadaval erkroosa (Pinky Promise) või sinise (Bluebeary) kujul , on mängukaru pea, jalad ja käed, mis on kahekordsed silmused, et haarata hõlpsaks kandmiseks ja hoidmiseks.\nLisaks sellele, et Palus on absoluutselt jumalik, pakub see tahvelarvuti kaitset ka juhul, kui juhtum võtab trummelkuivati. Ehkki sisseehitatud ekraanikaitset pole, on servade ümber olevad polsterdused loodud selleks, et ekraan ei puutuks põrandaga.\nKott on valmistatud sobivaks mitmesugusteks täismõõdus tahvelarvutiteks, sealhulgas iPad Pro 9.7; iPad Air ja Air 2; iPad 2, 3 ja 4; ja kõik 9.7 Galaxy Tabi mudelid.\nTahvelarvuti sisse ja eest ära toomine pole liiga keeruline, kuid selleks on vaja täiskasvanu abi. Kui tablett sees on, hoiab tahvelarvuti kindlalt kinni kahe takjapaela abil. Tagakülg on ka velcrosi abil, et luua kickstand-asend, võimaldades lastel käed-vabalt videoid vaadata või tahvelarvutit jalgadele libistada.\nTahvelarvuti laadimiseks ega kõrvaklappide panemiseks ei pea te muretsema kamarakoti eemaldamise pärast, kuna juhtmes olevad korpusesse on korpusesse eelnevalt tehtud augud. Kui teie kaisukott määrdub, on seda kerge pesta ka õrna tsükli korral.


Mis vahe on andmekaevandusel ja statistilisel analüüsil?\nMõne tausta jaoks on minu statistikaharidus olnud minu arvates pigem traditsiooniline. Esitatakse konkreetne küsimus, kavandatakse uuringuid ning kogutakse ja analüüsitakse andmeid, et sellest küsimusest veidi aru saada. Seetõttu olen alati olnud skeptiline minu arvates "andmete süvendamine", st mustrite otsimine suures andmekogumis ja nende mustrite kasutamine järelduste tegemiseks. Viimast kipun seostama andmekaevandusega ja olen alati pidanud seda mõnevõrra põhimõtteliseks (koos selliste asjadega nagu algoritmilised muutujate valiku rutiinid).\nSellegipoolest on andmekaevanduse kohta laialdane ja kasvav kirjandus. Sageli näen seda silti viidates konkreetsetele tehnikatele nagu klastrite moodustamine, puupõhine klassifikatsioon jne. Kuid vähemalt minu vaatenurgast saab neid tehnikaid andmete kogumis "lahti lasta" või kasutada struktureeritud viisil küsimus. Nimetaksin esimest andmekaevanduseks ja teist statistiliseks analüüsiks.\nTöötan akadeemilises halduses ja mul on palutud teha mõned "andmekaevandused" probleemide ja võimaluste tuvastamiseks. Kooskõlas minu taustaga olid minu esimesed küsimused järgmised: mida soovite õppida ja millised on asjad, mis teie arvates kaasa aitavad? Nende vastusest selgus, et minul ja küsimuse esitajal olid erinevad ideed andmekaevanduse olemuse ja väärtuse kohta.\nKui see on duplikaat, võin arvata, et andmete kaevandamine ja masinõpe on sama asi!\n@George Dontas Jah, ma tulin siia kommentaaride lingilt, kui teine küsimus lootuses näha ML-i ja ML-i vahel oli erinev.\nJerome Friedman kirjutas mõni aeg tagasi referaadi: Data Mining and Statistics: What's the Connection? , mis on minu arvates huvitav.\nAndmekaevandamine oli suures osas äriline mure ja ajendatud ärivajadustest (koos müüjate vajadusega müüa tarkvara- ja riistvarasüsteeme ettevõtetele). Üks asi, mida Friedman märkis, oli see, et kõik hüppeed "funktsioonid" pärinesid väljaspool statistikat - alates algoritmidest ja meetoditest, nagu närvivõrgud, kuni GUI-põhise andmete analüüsini - ja ükski traditsioonilistest statistilistest pakkumistest ei tundunud olevat osa neist süsteemidest (regressioon, hüpoteeside testimine jne). "Meie põhimetoodikat on suures osas ignoreeritud." Seda müüdi ka kasutaja juhituna vastavalt sellele, mida märkisite: siin on minu andmed, siin on minu "äriküsimus", andke mulle vastus.\nMa arvan, et Friedman üritas provotseerida. Ta ei arvanud, et metoodikal on andmekaevandamisel tõsiseid intellektuaalseid aluseid, kuid et see muutub ja statistikud peaksid selles pigem rolli mängima kui seda ignoreerima.\nMinu enda arvates on see enam-vähem juhtunud. Jooned on hägused. Statistikud avaldavad nüüd andmekaevandusajakirjades. Andmekaevuritel näib olevat tänapäeval mingisugune statistiline väljaõpe. Kuigi andmekaevepaketid ei lase endiselt üldistatud lineaarseid mudeleid, on logistiline regressioon analüütikute seas hästi teada - lisaks klastrite ja närvivõrkudele. Optimaalne eksperimentaalne ülesehitus ei pruugi olla osa andmekaevanduse tuumast, kuid tarkvara saab p-väärtuste sülitamiseks lohutada. Edusammud!\nSee on suurepärane paber ja on kooskõlas minu seisukohaga, mis on andmekaevandamine ja kuidas see erineb statistikast. Saak on, see on aastast 1997! Pange tähele dokumendi süüdistust või soovitust, kuid seda, kuivõrd olen andmete kaevandamisega sammu pidanud. Tundub, et järele jõudmiseks pean haarama praeguse andmekaevanduse raamatu.\nHeh, hoidsin kuupäeva meelega väljas, sest arvasin, et ajavahemiku märkamine oleks lõbus. :) Michael Berry ja Gordon Linoffi raamatud on päris head ja meeldivad statistikutele (pigem laiema eksponeerimise kui statistiliste tehnikate õppimise jaoks). Kui soovite tunda selle valdkonna hägusat, "ettevõtlikku" poolt, võib abi olla mõne pakkuja toote raamatu sirvimisest, näiteks SAS-i Enterprise Miner või SPSS-i Clementine. Ma ei soovitaks neid osta, kui te ei hakka tootega ise tegelema.\nStatistika ja andmekaevanduse erinevus on suures osas ajalooline, kuna need tulid erinevatest traditsioonidest: statistika ja arvutiteadus. Andmekaevandamine kasvas paralleelselt tööst tehisintellekti ja statistika valdkonnas.\nWitten & Frank jaotises 1.4 on minu seisukoht kokku võetud, nii et tsiteerin seda pikemalt :\nMis vahe on masinõppel ja statistikal? Küünikud, vaadates pahaselt selle valdkonna ärilise huvi (ja hüppe) plahvatust, võrdsustavad andmekaevanduse statistika pluss turundusega. Tõepoolest, te ei tohiks otsida eraldusjoont masinõppe ja statistika vahel, sest andmete analüüsimise tehnikatest on olemas pidev - ja mitmemõõtmeline. Mõned pärinevad tavalistel statistikakursustel õpetatavatest oskustest ja teised on tihedamalt seotud masinaõppega, mis on tekkinud arvutiteadusest. Ajalooliselt on mõlemal poolel olnud üsna erinevad traditsioonid. Kui sunnitud osutama ühele rõhuasetuse erinevusele, võib juhtuda, et statistika on rohkem tegelenud hüpoteeside testimisega, masinõpe aga pigem üldistamisprotsessi sõnastamisega otsinguna võimalike hüpoteeside kaudu ...\nVarem on masinõppes ja statistikas paralleelselt arenenud väga sarnased meetodid ...\nKuid nüüd on need kaks vaatenurka lähenenud.\nNB1 IMO, andmekaevandamine ja masinõpe on väga tihedalt seotud mõisted. Ühes mõttes kasutatakse andmekaevanduses masinõppe tehnikaid. Ma näen neid termineid regulaarselt omavahel asendatavatena ja niivõrd, kuivõrd need erinevad, lähevad need tavaliselt kokku. Ma soovitaksin uurida nii paberit "Kaks kultuuri" kui ka muid algse küsimuse teemasid.\nN.B.2 Terminil "andmekaevandamine" võib olla kõnekeeles negatiivne varjund, mis tähendab mõnes algoritmis andmetele lahti laskmist ilma kontseptuaalse arusaamiseta. Asi on selles, et andmete kaevandamine toob kaasa võltsitud tulemusi ja sobitamise üle. Tavaliselt väldin selle termini kasutamist mitteasjatundjatega rääkimisel ning kasutan sünonüümina masinõpet või statistilist õppimist.\nN.B.2 kohta - arvan, et teil on andmekaevanduse konnotatsiooni osas täpselt õigus ja ma ei olnud masinaõppega ühendust loonud. Minu koolitus rõhutas alati liigse sobitamise, võltsimise ja juhuse ärakasutamise probleeme ning sellisena olen olnud DM-i suhtes skeptiline - ja olen siiani, võib-olla seni, kuni keegi mulle tegelikult ütleb, mida nad teevad ja KUIDAS. Aitäh.\nMinu ainus küsimus ML / DM vahet tehes oleks see, et minu arvates on DM laiem. Näiteks sisaldavad OLAP ja sellega seotud tööriistad kaevandamistehnoloogiaid. Kuid need pärinevad pigem arvutiteaduse andmebaasipoolest kui masinõppest. Kaubanduse rolli andmekaevanduse "tähenduse" kujundamisel on raske eirata - see toob vajadusel sisse juhtimisteaduste, operatsiooniuuringute, masinõppe ja statistika elemente. See jätab ka mulje millestki õhkõrnast, kuid tavaliselt on see probleem puristidele, mitte praktikutele.\n@ars: Olen nõus. Püüdsin seda veidi öelda öeldes: "andmekaevanduses kasutatakse masinõppe tehnikaid" (st. Andmekaevandamine on ülihulk). Teie seisukoht kommertsrakenduste kohta on samuti tähelepanelik. Ehkki mõni kommertsrakenduses võib mõni päev oma tööd nimetada millekski muuks (nt "andmeteadus").\nEks ma oleksin pidanud ütlema, et üritasin erinevusi täpsustada, selle asemel, et tegelikult teie kirjutatuga mõlgutada. Vabandused vale suunamise eest. Hea punkt aegade ja terminite muutmisel, näiteks "andmeteaduse" kasutuselevõtt. Kas üks Gelmani raamatutest ei alga midagi sellist nagu "statistika on andmeteadus"? Nii et nad varastavad statistikute käest. Jälle. :)\nAndmekaevandus on statistika, mõningate väikeste erinevustega. Võite seda mõelda kui kaubamärgi ümberkujundamise statistikat, sest statistikud on suht imelikud.\nSeda seostatakse sageli arvutusstatistikaga, st ainult asjadega, mida saate arvutiga teha.\nAndmekaevurid varastasid märkimisväärse osa mitmemõõtmelistest statistikatest ja see on nende endi oma. Kontrollige mis tahes 1990. aastate mitmemõõtmelise raamatu sisukorda ja võrrelge seda uue andmekaeviraamatuga. Väga sarnane.\nStatistika on seotud hüpoteeside testimise ja mudeli koostamisega, andmekaevandamine on aga pigem seotud prognoosimise ja klassifitseerimisega, olenemata sellest, kas on olemas arusaadav mudel.\nMis on duplikaat? Ma ei näe midagi ilmset.\nÜsna sarnane sellele, mida ma arvasin:\nOkei. Otsisin andmekaevandust, mitte masinõpet. Palun hääletage sulgemiseks, kui arvate, et see on duplikaat.\nHmm, nii et andmekaevandamine == masinõpe?\n1) Ma ei näe comp stat vahet. Statistikud ei tee palju, mis ei vaja arvutit. Oletan, et mõtlete arvutuslikult intensiivseid protseduure, nagu iteratiivsed lahendused jne? Kuid siis on need levinud ka tänapäevases statistikatöös, mis pole andmete kaevandamine. 2) Olen enda (statistika) töös olnud huvitatud mudeli loomisest selgituste ja prognoosimiseks, olenevalt probleemist - ma poleks seda andmete kaevandamist kaalunud. 3) Jään järeldusele, et tänapäevane DM on statistika konkreetne rakendus, mis minu arvates on hea järeldus.\nAndmekaevandus on liigitatud kas kirjeldavaks või ennustavaks. Kirjeldav andmekaevandamine on massiivsete andmekogumite otsimine ja andmete ootamatute struktuuride või seoste, mustrite, suundumuste, klastrite ja kõrvaliste kohtade avastamine. Teisest küljest on ennustav ülesanne luua regressiooni, klassifitseerimise, mustrituvastuse või masinõppe ülesannete mudelid ja protseduurid ning hinnata nende mudelite ja protseduuride ennustavat täpsust, kui neid värsketele andmetele rakendada.\nMehhanism mustrite või struktuuri otsimiseks kõrgemõõtmelistes andmetes võib olla käsitsi või automatiseeritud; otsimine võib nõuda andmebaasi haldussüsteemi interaktiivset pärimist või see võib hõlmata visualiseerimistarkvara kasutamist andmete anomaaliate tuvastamiseks. Masinõppe mõistes on kirjeldavat andmekaevandamist kutsutud järelevalveta õppeks, ennustavat andmekaevandust aga juhendatud õppeks.\nEnamik andmekaevanduses kasutatavaid meetodeid on seotud statistikas ja masinõppes välja töötatud meetoditega. . Nendest meetoditest on kõige olulisemad regressiooni, klassifitseerimise, klastrite moodustamise ja visualiseerimise üldised teemad. Andmekogumite tohutu suuruse tõttu keskenduvad paljud andmekaevanduse rakendused mõõtmete vähendamise tehnikatele (nt muutuja valik) ja olukordadele, kus kahtlustatakse kõrgemõõtmeliste andmete paiknemist madalamate mõõtmetega hüperlennukites. Hiljuti on tähelepanu pööratud mittelineaarsetel pindadel või kollektorites paiknevate kõrgemõõtmeliste andmete tuvastamise meetoditele.\nAndmekaevanduses on ka olukordi, kus statistilisel järeldusel - selle klassikalises tähenduses - kas pole mingit tähendust või see on kahtlaselt kehtiv: esimene juhtub siis, kui meil on kogu populatsioon vastuste otsimiseks ja viimane toimub siis, kui andmekogum on pigem mugavuse valim kui juhuslik valim, mis on võetud mõnest suurest populatsioonist. Kui andmeid kogutakse aja jooksul (nt jaemüügitehingud, börsitehingud, patsiendi andmed, ilmaandmed), ei pruugi proovide võtmine olla mõttekas; Vaatluste ajaline järjestus on andmete genereeriva nähtuse mõistmiseks ülioluline ning kui vaatlusi käsitletakse sõltumatutena, kui need võivad olla väga korrelatsioonis, saab tulemusi kallutada.\nAndmekaevanduse kesksed komponendid on - lisaks statistikateooriale ja -meetoditele - arvutus- ja arvutustõhusus, automaatne andmetöötlus, dünaamilised ja interaktiivsed andmete visualiseerimise tehnikad ning algoritmide väljatöötamine.\nAndmekaevanduse üks olulisemaid probleeme on mastaapsus . Standardsete uurimis- ja kinnitusstatistiliste meetodite arvutamiseks väljatöötatud algoritmid töötati välja nii, et need oleksid väikestele ja keskmise suurusega andmekogumitele rakendatult kiired ja arvutuslikult tõhusad; ometi on näidatud, et enamik neist algoritmidest pole suurte andmekogumite käsitsemise ülesanne. Andmekogumite kasvades näitavad paljud olemasolevad algoritmid kalduvust dramaatiliselt aeglustada (või isegi peatuda).\nKirjutasin varem postituse, kus tegin paar tähelepanekut, milles võrreldi andmete kaevandamist psühholoogiaga. Ma arvan, et need tähelepanekud võivad haarata mõningaid teie tuvastatud erinevusi:\n"Andmekaevamine näib olevat rohkem seotud prognoosimisega täheldatud muutujate abil kui latentsete muutujate põhjusliku süsteemi mõistmisega; psühholoogia on tavaliselt rohkem mures varjatud muutujate põhjusliku süsteemiga.\nAndmekaevandamine hõlmab tavaliselt massilisi andmekogumeid (nt 10 000 + rida), mis on kogutud muul otstarbel kui andmekaevandamise eesmärk. Psühholoogilised andmekogumid on tavaliselt väikesed (nt vähem kui 1000 või 100 rida) ja kogutud selgesõnaliselt uurimisküsimuse uurimiseks.\nPsühholoogiline analüüs hõlmab tavaliselt konkreetsete mudelite testimist. Mudelite automatiseeritud väljatöötamine ei ole teoreetiliselt huvitav. " - andmekaevandamine ja R\nMa arvan, et punktid 2 ja 3 on kasulikud kommentaarid ja on kooskõlas minu arvates kahe SA ja DM vahetegemisega. Ma pole nii kindel teie esimeses küsimuses. Olen teinud statistikatööd, kus mind huvitas põhjusliku seose mõistmine. Kuid olen teinud ka statistikat, kus ülesandeks oli võtta teada seoseid ja arendada mudeleid, mille ainus eesmärk oli ennustamine, kuid mis jagasid muid "andmekaevandamise" funktsioone.\nMa ei usu, et teie tehtud erinevus on tegelikult seotud andmete kaevandamise ja statistilise analüüsi erinevusega. Te räägite erinevusest uurimusliku analüüsi ja modelleerimise-ennustamise lähenemise vahel.\nMa arvan, et staatika traditsioon on üles ehitatud kõigi sammudega: uurimuslik analüüs, seejärel modelleerimine, siis hinnang, seejärel testimine, siis prognoosimine / järeldamine. Statistik teeb uurimusanalüüsi, et välja selgitada, kuidas andmed välja näevad (funktsiooni kokkuvõte R all!). Arvatavasti on andmepõhine haldamine vähem struktureeritud ja seda saab tuvastada uurimusliku analüüsiga. Kuid see kasutab statistikas olevaid tehnikaid, mis pärinevad hinnangust, prognoosimisest, klassifitseerimisest ...\nMa oskan seda osta. Andmekaevandamine on statistiliste võtete uurivam rakendamine. Ma arvan, et sellest eristamisest ei piisa. Kui ma teen EDA-d oma kavandatud katse 100 vaatluse komplekti põhjal, ei usu ma, et keegi seda andmete kaevandamiseks nimetaks?


Tartu Ülikooli Delta keskus ja väliruum\nArhitekt 11, VÄLI\nEesti Maastikuarhitektide Liidu aastapreemia nominent 2020 avaliku ruumi kategoorias\nNarva mnt 18/20, Tartu\nIllimar Truverk, Sander Aas, Timo Titma, Eero Endjärv, Janar Toomesso, Sander Paljak (Arhitekt 11)\nKaur Käärma, Illimar Truverk, Sander Aas (Arhitekt 11)\nKadi Nigul, Kristian Nigul (VÄLI)\nEhitustrust, Rand & Tuulberg Grupp\nTartu Ülikool, TÜ Kinnisvaraosakond\nMaris Tomba, Ragnar Vutt\nLinnaruumis paikneb Delta keskus Emajõe kaldal kolmnurgana Narva maantee ja Ülejõe pargi vahel. Hoone igast küljest avaneb uus perspektiiv. Peamine sissepääsuala hoonesse on kaetud looduskiviplaatidega. Parkimisala on liigendatud haljasribade ja -aladega ning kõrghaljastusega. Sisehoovi on loodud kodune ja lihtne keskkond, mida ilmestavad taimestik ja puitpindadega pingid. Hoone väliruum on loodud kooskõlas jõe ja pargiga. Hoonega on seotud terrass kohviku tarbeks ja vee äärde laskub istumistrepistik, mis ühineb Ülejõe pargist kulgeva pargirajaga. Viimane on ideaalseks kohaks, kus nautida puhkehetki, vabaõhukontserte või välikino. Visuaalselt peegelduvad jõepinnal nii hoone metalne fassaad kui öine valgustus, mis on loodud dialoogis looduskeskkonnaga.\nViljo Vider, Tartu Ülikooli arendustalituse juhataja\nVäliruumi seisukohalt oli oluline projekteerimise alguses saavutatud kokkulepe, et Delta keskuse ette sõidukite parkimist ei tule. Nii sai hoone ette kavandada astmeliselt keskosa suunas langev kõrghaljastusega puhkeala. Puud loovad väljakule täiendavat vertikaalset mõõdet ning puhkeala lubab mõningast distantseerumist kõrvalasuvast sõidukite liiklussõlmest ja Konsumi parklast. Astmetesse integreeritud valgustus rõhutab peasissepääsu suunda ning õppehoone infograafikaga kokku mängiv sillutiskivide muster lisab uue killu tervikusse.\nKasutajate seisukohalt on kindlasti atraktiivsem Delta keskuse Emajõe-poolne külg, kus on enam päikesevalgust ning võimalus Tartu tuiksoone ehk Emajõega lähemasse kontakti astuda. Varasematel aastatel on Emajõe äärde lisandunud väiksemaid platvorme ja astmestikke, mis tänuväärselt rikastavad jõe kallast ja samas mitmekesistavad kasutajate kogemust. Delta keskuse kõrvale oli võimalik kavandada laiem astmestik ning algusest peale sündis ka otsus minna täiesti veeni välja, et jõgi oleks käega või hoopiski varbaga katsutav!\nTekst: Kadi Nigul


Suurenda Pisyun Maja - Kas nohu ajal on trenni teha ok??\nSuurenda Pisyun Maja. Kuidas teha seljamassaaži - Lülisammas\nTegin ellipsil erinevaid treeninguid - lihtsalt rahulik treening poolteist tundi pulsil — Varasemate kogemuste põhjal hindan rasva erinevust vähemalt kilogrammi. Isegi praegu tahan. Mitte midagi tegemine on friik, tee seda vaeste jaoks - kaval friik, tee seda kõigile - kuradi friik. Sageli areneb gripp sel viisil SARS-iga.\nFüüsiline aktiivsus, kui see ei koormata keha üle, soodustab immuunsussüsteemi stimuleerivate hormoonide vabanemist. Keha kuumutamine treeningu ajal tekitab palaviku, mille käigus surevad viirused ja bakterid. Vereringe tugevdamine aitab leevendada ninakinnisust.\nMida ütleb teadus - teostatud uurimistöö Teaduslikult öeldes ei ole kerge külmaga treenimine kasulik ega kahjulik. Ühes Ameerika ülikoolis viis Ball State läbi uuringu, millest võttis osa 50 inimest.\nKõik osalejad nakatati hingamisteede viirusega ja seejärel jagati nad 2 rühma. Tulemuste kohaselt paranesid mõlemad rühmad samal ajal ja nende haigus kulges umbes samade sümptomitega. Teistpidi väitsid teadlased, et looduses ei nakatu inimesed isoleeritud viirustega.\nTavaliselt ründab külmaga mikroorganismide rühm, mis tähendab, et uuring viidi läbi vigadega ja seda ei tohiks usaldada. Treeningu reeglid külmetuse korral Kui otsustatakse treenida iga hinna eest, on oluline komplikatsioonide oht minimeerida. Selleks peaksite järgima lihtsaid reegleid. Jälgige oma pulssi - see ei tohiks ületada — lööki minutis.\nPiirake klassiaega 40—45 minutini. Vältige konditsioneeri all viibimist. Pärast väljaõpet vahetage riided ja jahutage enne välja minekut maha.\nMiks ei peaks rasedad naised juukseid värvima? Juukselõikus ja juuksehooldus?\nJärgmise 4 tunni jooksul vältige hüpotermiat ja muid stressifaktoreid, kuna sel perioodil on keha eriti haavatav. Kokkuvõtteks võib öelda, et kerge külmaga sportimine pole vastunäidustatud, kuid selle eelised on pigem kaheldavad. Kui te ei soovi treenida ja te ei pea võistlust võitma, on parem lükata töökoormus edasi.\nOn palju produktiivsem kulutada ravile 3—4 päeva, kui treenida poole tugevuse juures või maksimaalselt oma võimaluste juures, kus on suur oht täielikult välja kukkuda. Kas on võimalik sportida külmetushaiguste ja gripi Suurenda Pisyun Maja Alustuseks tasub välja selgitada, mis juhtub inimese kehaga, kui ta haigestub, kuid samal ajal jätkab oma sporditegevust?\nArvukate uuringute kohaselt on teadlased suutnud kindlaks teha, et intensiivne füüsiline koormus viib inimese keha seisundi nõrgenemiseni ja seetõttu ei tohiks te talvel kohe külma välja Suurenda Pisyun Maja ega viibida kohtades, kus on inimeste massiline ummik. Ja see on siis, kui inimene on normaalses seisundis, terve, tervise üle ei kurda. Ja kui mõni viirus teda ületas, peab immuunsüsteem vastu pidama palju tõsisematele koormustele kui regulaarne treenimine.\nMis tahes külma tagajärjel vähenevad kehas anaboolsed protsessid ja lihased pole erandiks, lihaskoe hävitava kataboolse hormooni kortisooli tootmine suureneb. Natuke teooriat Kortisool on kataboolne hormoon, mis lagundab valke, sealhulgas lihaseid, ning suurendab vere glükoosisisaldust ja rasva ladustamist.\nKülmetushaiguste korral võimlemine\nSelle tootmist soodustavad ületöötamine, stress, hirm, treenimine, nälg või haigused. Üllatav, kuid selle hormooni eesmärk on aidata kehal eriti toitainete ja "vajalike" ainete mobiliseerimisel.\nNii toimub valkude lagunemine aminohapeteks ja glükogeen glükoosiks. Tänu sellele saab keha täiendavaid ehitusmaterjale, mis aitab tal taastuda selle jaoks negatiivsel perioodil, näiteks haigus. Seda teades, kui olete haige ja mõtlete, kas minna trenni külma saamiseks, tasub meeles pidada, kuidas kortisool toimib, ja vastus on ilmne.\nNohu pole mõtet treenida! Sporditegevused ei kaota praegu mitte ainult positiivset mõju inimkehale, vaid võivad hävitada ka tema enda lihased! Kuid seda ei saa ikkagi nimetada aktiivse spordi kohutavaks tagajärjeks haiguse korral. Sirvige internetis mitmesuguseid artikleid, mis käsitlevad üles kaela reeglit.\nNeile, kes pole veel teadlikud, teavitame teid, et reegel "kaela kohal" on järgmine: "kui haiguse sümptomid on kaelast kõrgemal näiteks kurguvalu või nohusiis saate treenida!\nNagu teate, esindavad inimese lümfisüsteemi spetsiaalsed kapillaarid, mis on täidetud lümfisõlmede ja lümfiga, mis on vedelik, mille abil kuded eemaldavad lagunemise ja ainevahetuse kahjulikke aineid, mitmesuguseid baktereid ja toksiine. Mis puutub lümfisõlmedesse, siis neid esindab immuunrakkude komplekt. Absoluutselt tervel inimesel pole lümfisõlmed nähtavad, kuid kui need suurenevad ja kaelas on tunda, on see signaal, et kehas toimuvad mõned patoloogilised protsessid.\nRasketel treeningutel on immunosupressiivne toime - st see surub alla immuunsussüsteemi. Mõõduka intensiivsusega sporditegevused ei avalda immuunsussüsteemile masendavat mõju.\nMõnikord on neil vastupidi positiivne mõju. Teadlased on leidnud, et mõõdukas treenimine madala intensiivsusega ja keskmise kestusega kardiotreeningu vormis on kerge haiguse korral ohutu.\nKas peaksin jätkama treenimist külmaga?\nKuid rasket ja intensiivset treenimist tuleks edasi lükata kuni täieliku taastumiseni. Tuleb märkida, et mitte Suurenda Pisyun Maja raskeid haigusi ei tuvastata õigeaegselt - näiteks gripp näeb esimestel tundidel välja nagu lihtne külmetus, kuid gripi ajal spordiga tegelemine on väga kasutu!\nOlge ka ettevaatlik, kui peaksite kokku puutuma viiruse kandjaga ja tundma kerget halba enesetunnet, lükake kindlasti intensiivne treenimine edasi ja laske kodus pikali heita, kuni taastub! Millal trenni teha pärast külma On kategooriliselt vastunäidustatud treenida temperatuuril, joobes, hingamisraskuste, kurguvalu või tonsilliidi ägenemise korral!\nVeel üks oluline punkt, mida tuleb arvestada - haiguse korral "häälestub" inimkeha kataboolseks - ta vajab energiat haiguse vastu võitlemiseks. Seetõttu toodetakse palju stressihormoone, mis hävitavad glükogeeni, valgu ja rasva varud. Muidugi võite pärast sportimist unustada kvaliteetse taastumise - jõutreeningu veel üks puudus. Äärmiselt oluline on ka see, kui raske haigus möödub, ja tõepoolest, kas jääte haigeks või mitte, sõltub suuremal määral sellest, milline on teie sisemine hoiak.\nJust see võib seletada nii palju külmetusravimite edukat müüki, mis imelisel kombel ravivad külmetushaigusi, mis tavaliselt kaovad lihtsalt iseenesest. Nii et kas on kasulik sportida külmaga või on see vastupidi ohtlik? Esmapilgul võib tunduda, et see lihtne külm ei põhjusta kehale midagi tõsist, kuid kui see kuulub ka intensiivse treenimise alla, siis võite ennast tõsiselt kahjustada!\nMiks raseduse ajal tõmbab soolane?\nKui sport on aga inimese jaoks muutunud tema elu lahutamatuks osaks, et ta ei taha vähemalt ühte õppetundi vahele jätta, siis on tal hirm mõelda nädala või isegi pikema treeningu vahelejätmisele! Ja siis haigus! Kas külma ajal on võimalik sporti teha? Igal füüsilisel tegevusel on alati positiivne mõju inimese üldisele heaolule ja see aitab tema kehal vastupidavamalt keskkonna kahjulikule avaldumisele vastu seista.\nSiiski selgus, et see reegel ei toimi alati! On aegu, kus tasub loobuda igasugusest kehalisest aktiivsusest. Ja selliseid hetki juhtub külmetushaigustega.\nEnamik inimesi haigestub nohu igal aastal 2—4 korda ja vastavalt viimaste aastate trendile märgitakse, et fitnessiga tegeleb igal aastal rohkem inimesi, seetõttu võib seda teemat pidada asjakohaseks. Kui inimene läheb jõusaali või hakkab jooksma, siis seab ta endale konkreetse eesmärgi - muutuda atraktiivsemaks: kaotada kaalu, ehitada lihaseid, pumbata jne.\nAlateadvus dikteerib meile siiski veel ühe eesmärgi - olla terve! Tõenäoliselt ei mõtle kõik Suurenda Pisyun Maja alustades sellele, kuid see pole vajalik, kuna see on meeles.\nJa külmaga on sporditegevusel täiesti vastupidine mõju.\nKüsimusele, kas on võimalik gripiga treenida, on kategooriliselt eitav vastus! Gripp on ARVI tüüp, kuid sellel võivad olla tõsisemad tagajärjed ja tüsistused. Gripp võib olla raskem ja põhjustada letargiat ja kõrget palavikku. Ja kui temperatuur tõuseb, on treenimine üldiselt vastunäidustatud, et mitte põhjustada neerude, südame või kopsude tüsistusi. Seega peate olema eriti ettevaatlik ja vähimagi gripitunnuse korral katkestage õpingud ja külastage arsti. Sel juhul on ta kasulikum kui teie lemmiktreener.\nJa kui haigus taandub, võite kolme kuni nelja päeva pärast alustada oma regulaarset sportimist.\nMillised spordid külmetuse ajal ei kahjusta?\nSiiski tasub meeles pidada, et koormust tuleks suurendada järk-järgult, ilma et peaksite kiirustama "peaga basseini". Ärge kurnake oma keha raske Suurenda Pisyun Maja.\nTäielikuks taastumiseks on kehal vaja veel vähemalt nädal ning seetõttu säästke oma jõudu ja aidake end tavapärasesse treeningrežiimi siseneda. Kas on võimalik sporti mängida külmaga: parimad ja halvimad võimalused Kui tunnete, et olete külmetanud, võib treenimine ja sportimine olla viimane asi, mida soovite teha. Selle põhjuseks on asjaolu, et kui teie keha on juba haiguse tõttu palju stressi all, pole täiendav füüsiline aktiivsus alati hea mõte. Kas teil on küsimus, kas külmaga on võimalik sporti teha?\nMõnel juhul võib kerge või mõõdukas aktiivsus aidata teil end paremini tunda.\nUus Artefacts Patch 7 07 DOTA 2\nEkspertide sõnul kasutage "kaelareeglit", kui teie sümptomid algavad kaelast kõrgemal - aevastamist, siinuse survet ja ninakinnisust peetakse üldiselt ohutuks. Kuulake oma keha ja kaaluge järgmisi parimaid ja halvimaid treeninguvõimalusi. Parim: kõndimine Külm võib alandada teie Suurenda Pisyun Maja taset, mistõttu tunnete end tõenäolisemalt oma kehas nõrgana. Kuid isegi 20 minutit kõndimist võib teil end paremini tunda ja leevendada külma sümptomeid.\nKui teie siinused on blokeeritud, julgustab kõndimine teid sügavamale sisse hingama ja aitab neid avada. Muidugi, kui leiate, et kõndimine või mõni muu füüsiline tegevus oma seisundi parandamise asemel raskendab olukorda, peatuge ja keskenduge puhkamisele. Kuigi on vähe uuritud, kuidas treenimine võib mõjutada külmetuse kestust, on Suurenda Pisyun Maja näidanud, et regulaarselt treenivad inimesed kipuvad üldiselt vähem haigeks jääma.\nMiks ei saa usaldada kuulujutte ja kinnitamata müüte?\nParim: jooksmine Kas ma saan külmaga joosta? Vastus on jah.\nKuni sörkimine on teie igapäevase rutiini osa, pole ühtegi põhjust, miks peaksite selle lihtsalt kerge külma tõttu vahele jätma. Saate vähendada treeningute intensiivsust, väidab Hughes, kuna teie keha on juba tugevalt stressis, kuna võitleb nakkuse vastu. Eksperdid soovitavad lõpetada jooksmise täielikult, kui teil tekivad gripp või kaela alaosa sümptomid, nagu iiveldus või oksendamine.\nParim: Qigong Seda tüüpi aeglane, teadlik liikumine ristub võitluskunstide ja meditatsioonidega. Neid madala intensiivsusega harjutusi on tuhandeid aastaid kasutatud stressi ja ärevuse vähendamiseks, vereringe parandamiseks ja energiataseme tõstmiseks. Hiina meditsiinis nimetatakse seda keha "Qi" ehk energiajõu reguleerimiseks. Praegu on tõendeid selle kohta, et qigongil on immuunsust tugevdavad omadused: Virginia ülikoolis tehtud Halvim: vastupidavusjooks Kui treenite maratoni, peaksite võistluse edasi lükkama, kui olete haige või isegi siis, kui olete juba taastumas.\nRegulaarne sörkjooks stimuleerib immuunsussüsteemi ja aitab säilitada head tervist, kuid liiga palju regulaarseid kõrge intensiivsusega treeninguid võib anda vastupidise efekti. Parim: jooga Kas joogat saab teha külmetuse korral?


Martinson: tahan lennata hommikul ja naasta õhtul - Äripäev\nMartinson: tahan lennata hommikul ja naasta õhtul\n26. aprill 2011, 13:18\nEelmine artikkel: Ligi 60% Eesti peredest jääksid sissetuleku katkemisel hätta\nJärgmine artikkel: Defendec lõpetas edukalt äriinkubatsiooni\nRiskikapitalisti Allan Martinsoni sõnul ootaks ta pigem olemasolevatel lennuliinidel paremat ühendust kui uute liinide avamist.\n„Ilmselt on meie ärimeestel Euroopas viis-kuus linna, kuhu nad sagedamini reisivad ning kuhu nad tahaksid lennata hommikul ja õhtul tagasi saada,“ ütles ASi Martinson Trigon Venture Partners juhtiv partner Allan Martinson. „Mõnda neist linnadest on võimalik nii lennata, aga enamikku ei ole kahjuks võimalik.“\nMartinsoni enda jaoks on sellisteks linnadeks näiteks Moskva ja London, kuhu ta sageli lendab. „Minu teada peaks Riiast saama suvise graafiku järgi lennata Moskvasse seitse korda päevas, aga Tallinnast saab vaid 4 korda nädalas,“ lausus Martinson. „Londoniga on minu jaoks samuti ebamugav ühendus. Odavad lendavad lõuna paiku ja Estonian Air lendab harva. Londoni ühendus on peamiselt orienteeritud mitte ärimehele.“\nÄripäev küsis täna päevaküsimusena, mis liini avamist vastaja Tallinnast pikisilmi ootab. Päevaküsimuse ajendiks on see, et EasyJet avab täna regulaarlennud Tallinna ja Liverpooli vahel.\nAllan Martinson ei osanud soovitada ühtegi uut lennuliini „Liverpooli liin jätab mind täiesti külmaks, ma pole elus seal käinud ja näe ka põhjust, miks ma peaksin minema,“ lisas ta.\n26. aprill 2011, 14:53\nRait Hiiepuu: Põhjamaad on lennuliinidega hästi kaetud\n26. aprill 2011, 14:33\nAsekantsler: zombielennud on kurnavad\n26. aprill 2011, 11:57\nIllimar Toom: õnneks saab Helsingist lennata igale poole\n26. April 2011, 15:00