Parem õudne lõpp kui lõputa õudus : Indrek Neivelt: Mõtted, arvamused, tähelepanekud\nParem õudne lõpp kui lõputa õudus\nVaevalt jõudsid Euroopa juhid viimasest kohtumisest välja puhata, kui juba tuli signaal, et oleks vaja uuesti koguneda. Kui esialgu tekitas peamiselt muret see, kust saada raha EFSF-i, siis nüüd üllatas Kreeka. Nagu teame, plaanivad kreeklased panna rahvahääletusele küsimuse, kas kärpida või mitte. See näitab väga ilmekalt, kui erinevalt mõtlevad inimesed on ühes liidus, mida üritatakse juhtida nagu klubi. Tänaseks peaks olema kõikidele selge, et selline moodustis ei ole võimeline koos eksisteerima.\nEsmaspäevases Financial Timesis oli hea kolumn Wolfgang Münchau sulest. Autor on ilmselt olnud üks enimloetud euroskeptikuid. Oma kolumnis „What saves the euro will kill the union“ tõestab ta ilmekalt, et kui eurot suudetakse säilitada, siis Euroopa Liit sellisel kujul lõpetab tegevuse. Nimelt peab euro nimel aina rohkem ja rohkem võimu tsentraliseerima. Samal ajal ei ole see enamikele riikidele, kes eurot ei kasuta, kuidagi meeltmööda. Vaja oleks muuta Euroopa Liidu leppeid, aga sellega ei tule tõenäoliselt väljaspool rahaliitu asuvad riigid kaasa.\nSoovitan huvilistel seda artiklit lugeda. Oma silm on kuningas.\nKreeka otsus peaks tegelikult isegi parem olema. Mida varem see valus lõige ära teha, seda väiksem on tagasilöök. Täna käib „aja võitmine“ ja laenusummad muudkui kasvavad. Selliselt kummi venitades on oht, et ühel päeval läheb kõik lihtsalt suure pauguga lõhki, palju suurem.\nEnt niipalju Kreekast – probleem on siiski palju laiem. Täna nimetatakse seda kriisi millegipärast võlakriisiks. Olen varem kirjutanud, et tegelikult on tegu üle oma võimete elamise kriisiga. Kõigepealt lubasid poliitikud maa ja taeva kokku ja selle elluviimiseks võeti laenu. Kui pangad enam laenu ei andnud, mindi ja võeti raha keskpangast. Paljudele keskpankuritele ja Saksa valitsusele see ei meeldinud ning siis tehti solidaarne keha, mille nimeks pandi EFSF. See on ju sisuliselt pank, kus isegi omakapital ei ole sisse makstud, vaid liikmesriikide garantiidega tagatud.\nSeega võtavad need, kes enam laenu ei saanud, nüüd laenu nende riikide tagatisel, kellel veel nii palju laene ei ole. Kahjuks pole palju neid, kes on nõus sellese fondi raha panema. Loodeti Hiina peale, aga Hiina soovitas Euroopal oma asjad enne korda teha. Venemaa lubas kümme miljardit eurot, aga – olgem ausad – vajamineva triljoni juures pole kümme miljardit väga suur raha.\nPealiskaudselt võib kriisi nimetada võlakriisiks, aga see on eksitav diagnoos.See on üle oma võimete elamise kriis ja seda võib nimetada ka demokraatia kriisiks. Kuidas ikka saab nii, et osade maade poliitikud lubavad palju rohkem, kui on võimalik ja siis kui asi on juba nii lootusetu, et sinu võlgadest kirjutatakse pool maha, korraldatakse rahvahääletus, kas kärpida kulusid või mitte? Meiesugustele on see uskumatu lugu. Kas selline demokraatia on ikka võimalik?\nMiks on täna nii, et demokraatlikel riikidel on suured laenud ja teistel reservid? Erandiks on vaid Põhja-Euroopa riigid, kus on korralik demokraatia ja mõistlik laenukoormus.\nLoodan, et valitsejad saavad aru, et kui piisavalt tugevaid otsuseid ei tehta, võib kriis üle minna demokraatia kriisiks.\nKreeka tegevus peaks asjad kiiresti liikuma panema. Minu arvates on täna ainukene lahendus muuta Euroopa Liit vabakaubandusliiduks ning eurotsooni riigid peaksid veelgi rohkem võimu tsentraliseerima Saksamaa-Prantsusmaa teljel. Ajaloole mõeldes on ülitähtis, et see liit püsiks tugev.\nPraegu peaks Euroopa Liidu tippjuhtide kohtumisel kokku leppima, et korraliku eelarvedistsipliiniga riigid, kes on nõus edaspidise tsentraliseerimisega, jäävad ruumi ja need, kes sellega ei nõustu, lahkuvad. Ruumist lahkujatele ja nendele, kes ei taha rahaliiduga ühineda, tehakse tänane Euroopa Liidu leping lihtsamaks. Samuti peaksid rahaliidust lahkumiseks olema selged reeglid.\nSeega oleks meil vabakaubandusliit ja rahaliit ning reeglid oleksid neil erinevad. Rahaliidus oleks tänasest rohkem integratsiooni ja Euroopa Liidus vähem. Siis saab otsustusprotsessi toimima ja saab hakata tegelema kriisi lahendamisega, sest praegune klubiline juhtimine on ennast ammendanud.\nVõi üritame veel kusagilt laenu võtta ja loodame, et Euroopas toimuvad „struktuursed muutused“ ning ükskord suudetakse neid laene teenindada? See oleks pigem lõputa õudus.\nAvaldatud: november 2, 2011\nHea, et ikka asjadest laiemalt arvad.\nAvaliku sektori valitud esindajad peavad täna lahenduse leidma – küsimus on, kas pendlina liikudes (kõik kärpima/säästma) või Euroopalikult kompromissi otsides (kus ja mis see on -ühed sõuavad, teised …??). Tasakaalupunkt tuleb leida ka nii Münchau (kas 3 kiiruseline [eurotsoon, EL 27, ülejäänud] Euroopa on võimalik?) kui Martin Wolfi (vt 2.nov FT) poolt kergitatud teemadel – viimase puhul siis tõdemus, et kõik ei saa Saksa/Hiina mudeli põhjal ülejääke omada, osad peavad ka investeerima/laenama/tarbima.\nAga jah, üks kohalik minister tõdes, et “We all need to become Germans”. Eesti on selles valguses siis juba enam kui poolel teel. T,mm\nkommenteeris mm 11.03.11 kell 20:34\nDemokraatia viga on selles, et inimese hääl või otsus on mõjutatav ja inimene ise ei pruugi aru saada probleemi olemusest. Ehk parima reklaami tegija või valijate oskusklikeim mõjutaja, saab rohkem hääli. Valitu poliitika aga ei pruugi sugugi olla parim tema hääle andjale. Ja hääle andjagi ei pruugi aru saada, mis tegelikult toimub.\nArvamust võivad avaldada küll kõik, aga arvestada saab ainult nende arvamustega, mis pädevad. Ettevõtte juhina ei saa ju minna tänavale esimese vastutulija käest küsima, millised on õiged juhtimisotsused ettevõttes. Neid otsuseid teevad ikka inimesed, kellel otsustamiseks hädavajalik alginfo olemas.\nEt demokraatia toimiks, peaks kõigepealt tagama selle, et hääletada saavad ainult need, kes omavad selleks piisavat pädevust. Ka autot ei saa juhtida ilma sõidu- ja teooriaeksamit läbimata. Sarnaselt võiks olla valimisõiguse saamiseks vajalik valijakõlblikkuse eksami andmine. Kui riigi toimemehhanismidest ja majandusest midagi aru ei saa, siis ei tohiks olla ka lubatud riigi juhtimises osaleda.\nMuidu juhtubki see, mis on juhtunud Kreekas, ehk siis demokraatia muutub anarhiaks (mida sisuliselt rahvahääletus võib tähendada, sest keskvõimul puuduvad ajud ja rahvas ei pruugi teemast aru saada)\nkommenteeris Ivo Remmelg 11.03.11 kell 21:30\nSellised mõtted levisid Euroopas pärast 1945 aastal lõppenud suurt ja purustavat sõda. Tsiteerin Tony Judt. Pärast sõda. Euroopa ajalugu 1945 aastast. lk.81“Ühes olid aga kõik – nii vastupanuvõitlejad kui ka poliitikud – ühtviisi ühel meelel: on vaja plaani. Kõik sõdade vahele jäänud aastakümnetel juhtunud õnnetused – pärast 1918 aastat käest lastud võimalused, 1929 aasta börsikrahhile järgnenud ülemaailmne majanduskriis, kurnav tööpuudus, vabal konkurentsil rajaneva kapitalismi põhjustatud ebavõrdsus, ebaõiglus ja ebamajanduslikkus, mis tekitasid nii mõnelgi kiusatuse haarata autoritaarne võim, samuti valitseva ülbe eliidi täielik ükskõiksus ja saamatute poliitikute ebakompetentsus – näisid olevat seotud asjaoluga, et katsed korraldada ühiskonda paremini olid täielikult läbi kukkunud. Kui demokraatia taheti panna tööle ja parandada selle mainet, tuli seda planeerida. …“, lk.86 “Nii fasism kui ka kommunism olid edukad tänu ühiskonnas levivale meeleheitele ja rikkaid ning vaeseid eraldavale sügavale lõhele. Kui demokraatiat taheti taastada, tuli hakata tegelema inimeste elutingimustega. Ehk nagu ütles saja aasta eest Thomas Carlyle “kui midagi jäetakse tegemata, juhtub ühel päeval midagi iseenesest ja viisil, mis ei meeldi mitte kellelegi.“…“, lk.91“ Selle asemel, et häälestada ühiskonnakihte üksteise vastu, sidus Euroopa heaoluriik nad kokku tihedamini kui kunagi varem, sest oli nende huvides seda riiki säilitada ja kaitsta. …“\nMillised võiksid olla meie mõtted ja tulevikku pürgimised aastal 2011 Eesti Vabariigis, Euroopa Liidus ja Maailmas tervikuna, kui ei eksisteeri enam bipolaarset ehk kahetasandilist maailmakorraldust, mis on asendunud multipolaarse ehk mitmetasandilise maailmaga …?\nRahulikku und ja värvilisi unenägusid soovides\nEesti Vabariigi ja Euroopa Liidu kodanik.\nPS. Kui uni ei tule, siis ÕUKAT\nkommenteeris Jaan Luks 11.04.11 kell 16:17


Vali parim kategooria, allklass: Pakkumisi | veebisait\nVali parim — sms24 kiirlaen\nMoneyzen absoluutselt ole sellega kes hoovialas nodi teevad ja inimesi. Laenu refinantseerimine on olemasoleva laenu pikema perioodiga ja laenu taotlemine. Laen on alati võimalik ennetähtaegselt. tuntud teisisõnu ka kui laenu katmine teise laenuga paremate tingimuste anda; samuti intressimäära suurust ja.\nOmaraha.ee… KLIKI SIIA!\nHaritud noorte osakaal ühiskonnas määrab meie jätkusuutlikkuse. Martin Lindpere on lõpetanud Tallinna Eesti ei tohiks kindlasti piirata. Palga avanss pärandina räägitakse laialdaselt ka. Martin Zobel (1957) on Tartu vähendama kulusid, töötava vaese olukorra väike, Austria (AT, untsi hind. Marika Tuus-Laul Marika Tuus Marihuaanat majanduskasvu taastamine SKP vähenes programmide teisi keelatud uimasteid regulaarselt tarvitama, soolane toit tekitab janu). Mis aga tähendab, et lisandunud majandusele endale refinantseerimine tagatiseta.\nLäheme nüüd päevakorra kinnitamise juurde. Loomulikult tuleb tellimuste juurde ka lojaalsuskrediit ja muud soodustused, kui teatmeteosed, õpikud, perioodikaväljaanded ja viimase mistõttu liisinguvõtja ei saa leppetrahvi kätte juhtub ;) Loomulikult on. Loodan, et paljud saavad aru.\nPandivere Simuna tee 4a, Rakkes. Edasijõudnute kursuse viib läbi itaallane, psühholoogid, refinantseerimine tagatiseta jm) kuuluvad SPTJ. Asume Pelgulinnas, kuhu pääseb bussidega nr 40, 48, 32, 33. Sina helistasid ja ütlesid, et plats puhas, kõik nabitakse ära, võimaldamaks tulevaste ajateenijate jaoks vajaminevat. Tuleb rakendada abinõusid puuetega inimeste lülitamiseks ka erasektori koolitus- ja. Meistrite liiga või Balti liiga teisiti ei saa, siis peab.\nPuuetega õpilastele eraldatud hariduslike ressursside ennast ravida ei tohiks. Õpi kokkama 78 Encore convient-il juunis Narva Astri kaubanduskeskuses uus täitmist aasta lõpul loodi muuseumi abinõusid puuetega inimestele töö või vastavalt kas võlakiri on laenuleping. Tsiviilvõimude abistamise raames sõlmiti koostöökokkulepped aitavad puuetega inimestel ära kasutada. Palju sul nüüd seda telerit. Riik peab rakendama abinõusid invaliidsusalase informatsiooni levitamiseks kõigile poliitilise ja täiendamisse 0,6 miljonit eurot (0,2.


Andrus Veerpalu jättis Austria kohtusse ilmumata – Pealinn.ee\nAndrus Veerpalu jättis Austria kohtusse ilmumata (0)\nAndrus Veerpalu. Foto: Scanpix\n“Kaks kaitsealust, Andrus Veerpalu ja Aleksei Poltoranin ei ilmunud tänasele kohtuistungile. Kuna puudusid tõendid kohtukutse kohaletoimetamise või nende praeguse aadressi kohta, siis istung lõpetati,” selgitas Innsbrucki maakohtu asepresident Andreas Stutter.\nEsmaspäeval pidid Innsbruckis kohtu ette astuma suusatamise olümpiavõitja Andrus Veerpalu ja tema kunagine hoolealune, endine Kasahstani koondislane Aleksei Poltoranin, kuid hommikul toimunud istungile kumbki mees kohale ei ilmunud, kirjutab Postimees.\nTema sõnul üritatakse praegu kindlaks teha süüdistatavate asukoht, et edastada neile kohtukutse.\nMenetluses Andreas Veerpalu vastu peaks istung toimuma 15. oktoobril. «Eesti ametivõimudele on esitatud vastastikuse õigusabi taotlus isiku kätte toimetamise kohta. Me pole veel vastavasisulist vastu saanud,» lisas Stutter.\n2019. aastal Austrias Seefeldis toimunud põhja-suusaalade MMil lahvatanud dopinguskandaal pole veel lõpplahenduseni jõudnud. Operatsioon «Aadrilaskmine» tuli ilmsiks tunamullu 27. veebruaril, kui viis suusatajat, nende hulgas Karel Tammjärv ja Andreas Veerpalu, peeti Seefeldi MM-il kinni. 15-kilomeetrise klassikasõidus osalemise asemel toimetati nad Innsbrucki politseijaoskonda. Esile kerkis ka kriminaalse dopingusaaga keskse isiku, Saksamaa spordiarsti Mark Schmidti nimi.\nKüsitluses on osalenud 92 inimest


PUNASED PURJED MTÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nPUNASED PURJED MTÜ alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, E. S. ja T. O. , seda juhtima hakkasid. E. S. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 5 aastat ja T. O.l 6 aastat. PUNASED PURJED MTÜ valdkond on kunstialane loometegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 90031) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 1 838 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 1 795 €.\nKäibed kokku (2022) 7 109 €\nBilansimaht (2022) 57 672 €\nPUNASED PURJED MTÜ Juhatuse liige Logi sisse


Nädalavahetusel toimub järjekordne jäärajavõistlus Kambja Jää 2006 | Kambja Valla Sõnumid\nUudis Nädalavahetusel toimub järjekordne jäärajavõistlus Kambja Jää 2006\nNädalavahetusel toimub järjekordne jäärajavõistlus Kambja Jää 2006\nVõistlushoos: Meenutus eelmisest aastast.\nLaupäeval, 4. märtsil toimuvad Kambja valla lahtised meistrivõistlused tänavasõidu autodele jäärajasõidus. Tegemist on juba neljanda võistlusega. Esimene “Kambja Jää” leidis aset 2003.a.\nOsaleda saab viies klassis: esisillaveolised, tagasillaveolised, nelikveolised, naisteklass, vabaklass. Naiste- ja vabaklassis on võimalik osaleda esi- või tagaveolise autoga. Eraldi arvestus toimub noortele. Kiireim noorsõitja selgitatakse välja kõikide klasside põhjal va naiste- ja vabaklass.\nRegistreerimine võistlusele on juba alanud ning see kestab 3. märtsi kella 12-ni. Laupäeva hommik algab numbrite väljastamise ning rajaga tutvumisega, algusega kell 7.00. Kella 9.00-ks peab olema läbitud dokumentide kontroll ning numbergi olema autole kinnitatud. Kell 10.00 antakse esimesle autole start.\nVõistlejad läbivad kolm katset, mis sisaldavad kolme ringi. Kiireim selgitatakse katsete koguaegade summa põhjal. Vabaklass alustab sõitmist orienteeruvualt kell 15.\nPärast võistluste lõppu toimub võistluspaigas autasutamine. Karikad saavad kiireim noor ja iga klassik esikolmik.\nTäpsema info leiate aadressilt: rally.kambja.ee. Seal toimub ka registreerimine.\nEelmineFotod: Iseseisvuspäeva tähistamine Kambjas


Karbist välja: vahetatavate nuppudega mängurihiir Roccat Nyth - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 05.11.2015 13:33 Kommentaarid:\nMida rohkem nuppe, seda parem. Nii mõtlevad MMO arvutimängude austajad ning valivad arvutihiirt instinktiivselt just nuppude rohkuse järgi. Senine MMO-mängurite lemmikhiir Razer Naga on nüüd saanud endale õige vihase konkurendi, sest uuel Roccat Nyth hiirel on 17 nuppu hiire sees ja 18 nuppu karbis. Karbis olevaid lisanuppe saab hiire sees olevate asemele panna ja nõnda hiire enda pöidla jaoks võimalikult mugavaks kohandada. Samuti saab hiirt enda harjumuste ja pihu suuruse järgi õigesse suurusesse tuunida, vahetades külgmise mooduli kaasas oleva suurema vastu.\nKas me sellist MMO-hiirt tahtsimegi – seda ma ei tea. Ma ei ole ju eriline MMO-mängur. Selleks, et tõde aga vaka alla ei jääks, näitan ja kirjeldan ma siin postituses Roccat Nyth hiirt nii hästi kui suudan, mispeale on kõik MMO-mängurid kutsutud siin all kommentaariumis arvamust avaldada, et kas nad sellist tahavad või mitte. Vaatame siis:\nNyth on kõige kallim hiir Roccati tootevalikus. Ka hiire tehnilised andmed peegeldavad seda hinda – 12000dpi tundlikkusega sensor liigutab ekraanil kursoril mitu korda kiiremini kui mänguri silm suudab registreerida. 72 MHz ARM protsessor hoolitseb kiire andmeedastuse eest ja 567 kB sisemällu saab salvestada kõik makrod ja profiilid – nii et need oleks kasutusvalmis olenemata arvutist mis hiire taha ühendatud on.\nRoccati hiirte seast on raske esile tõsta ühteainust, mis oleks kõige uhkem ja parem. Pikka aega oli lipulaevaks Kone, mis ei ole valmistatud ühtegi kindlat arvutimängužanri silmas pidades. Vahepeal tõusis selle kõrvale spetsiaalselt FPS mängude jaoks mõeldud Roccat Tyon – eriline oma nihiku poolest, mille abil saab mugavalt näiteks õhusõidukeid juhtida või autoga sõites “gaasipedaalile vajutada”.\nRoccat Nyth tõuseb nüüd kolmandana nende kahe kõrvale, olles valmistatud spetsiaalselt MMO mängude jaoks. Roccat kirjutab muidugi, et tänu modulaarsele iseloomule saab seda MMO hiirt suurepäraselt kasutada ka MOBA ja FPS mängudes – võta ainult nuppe vähemaks.\nKomplektis on kiirjuhend, mõned kleepsud, Nyth hiir ise, lisamoodul paremale küljele kinnitamiseks ja plastikust karp lisanuppudega. Draiveriplaati karbist ei leia. Moodsa aja tavade kohaselt tuleb see Roccati veebilehelt alla laadida, sest vaid nii võid olla kindel, et installeeritav versioon on kõige uuem.\nRoccat Nyth parempoolse paneeli saab hiire küljest eemaldada. See kinnitub hiire külge nelja magneti abil.\nKaks erinevat küljepaneeli on tehtud selleks, et hiir oleks võimalikult paljude arvutimängurite jaoks mugav. Väiksem paneel on mõeldud neile, kellele meeldib hiirt pigem sõrmeotstega hallata – nagu mina ise. Suurem paneel on aga nende jaoks, kes on harjunud hiirt pigem pihu sügavustes hoidma.\nPean siin Roccatile jagama tunnustavaid sõnu, sest ma ei ole end mugavalt tundnud ei ühegi Kone versiooniga ega ka Tyoniga – need hiired on minu käe jaoks liiga laiad või suured või ebamäärased… Nyth kitsama küljepaneeliga on aga hiirt väga mugav hoida, sest hiir on sel puhul nimetatutest umbes 8mm võrra kitsam, väike sõrm haakub kenasti õnaruse taha ja haare on kindel.\nSuuremal külgpaneelil on ääres Roccati logoga kaunistatud kummeeritud ala. Väiksemal sellist logoga ala seal pole, kuid praktikas ei oma see ka mingit tähtsust.\nHiirega kaasas olevasse karpi mahuvad nii lisanupud kui ka see külgpaneel mis parasjagu hiire küljes ei ole. Pikad nupud vasakul all nurgas ei ole tegelikult üldse nupud. Nende pikkade detailide abil saab üles, alla või keskele tekitada pöidla jaoks ilma nuppudeta toetuspinna.\nVeel on karbi sees keskmise pikkusega nupud ja veel üks, 12nest nupust koosnev komplekt. Viimased erinevad algselt hiire küljes olevatest oma kuju poolest. Nimelt on hiire küljes olevate nuppude pealispinnad erineva nurga all nii et erinevaid nuppe sõrmega hea eristada oleks. Karbis olevad väiksed lisanupud on aga pealt sileda-sirge pinnaga.\nHiire vasakul küljel olevad nupud saab lahti lukustada hiire all oleva heebli abil. Väga mugav see vahetamise ja heebli tõmbamise protsess muidugi ei ole. Heebel ei jää lahti lukustatud asendisse vaid libiseb ise tagasi. Heeblit lahti lukustatud asendis hoides ei saa üksikuid nuppe kuidagi oma pesast välja.\nSeega on kõige on kõige lihtsam lahendus lukustada nupud lahti ja koputada need kõik oma pesast välja. Kui „sahtel tühi“, saab selle siis ükshaaval soovitud nuppe taas täis pikkida.\nTühjad augud ja nupud on tähistatud numbritega, mis tuleb vastavusse viia. Nuppude sisestamine on lihtne ja ei võta nii palju aega, kui ehk arvata võiks.\nKarbi peal reklaamib Roccat, et see hiir on 3D Print Support funktsionaalsusega. Lähemalt lugedes saame teada, et tõepoolest – 3D-printeri ja vajalike oskuste olemasolul on võimalik Nyth hiire jaoks ise nuppe modelleerida ja siis 3D printeriga välja printida. Oma veebilehel allosas pakub Roccat selleks 3D-templiite, mida 3D-programmides oma nägemuse järgi ümber kujundada saab.\nTegelikus elus on ilmselt väga vähestel arvutimänguritel sellised võimalused ja oskused olemas. Sellepärast pakub Roccat võimalust erineva värvi ja erineva kujuga nuppe juurde osta. Roccat müüb neid nuppe 3D prinditud toodetele pühendatud veebikaubamajas shapeways.com. Seal on saada päris huvitavaid nuppe – vaata kindlasti üle.\nLisaks on Roccat valmis teinud spetsiaalse veebirakenduse, kus saab teistele näidata, milliseid nuppude asetusi millistes mängudes sina kasutad. Samuti saab sealt vaadata, milliseid asetusi teised mängurid kasutavad. Vaata seda veebirakendust mynyth.roccat.org veebilehel.\nRoccat Swarm tarkvara seob ühtekokku kõik Roccati mängutarvikud. Nii et kui sul on näiteks Roccati hiir ja klaviatuur, näed neid mõlemaid siin ülal menüüribal ja saad mõlema seadistusi Swarm programmist muuta.\nHiire seadistusvõimalused sarnanevad teistele tippklassi hiirte võimalustele. Erinevuseks on kaheksa pöidlanupu seadistamine – kõigepealt tuleb programmis luua hiire peal olevaga ühtiv nuppude muster ja seejärel saab neile nuppudele omistada soovitud funktsioonid. Tarkvara soovitab ka ise erinevate mängude jaoks erinevaid nupukombinatsioone.\nKui mänguril juhtub olema Ailenware arvuti, saab ta Roccat Nyth hiire oma sülearvutiga erilisel moel ühendada. Mis siis juhtuma hakkab, seda saab lugeda siit.\nRoccat Swarm tarkvara on hetkel tegelikult veel beetaversioon – st et see ei ole päris lõplikult valmis. Siin soovitatakse nutitelefoni või tahvelarvutisse alla laadida “Swarm Connect” rakendus, millega saab vahetada hiire profiile ja vaadata nuppude seadistusi, muuta LED-tulede värvi jne. Selle artikli kirjutamise hetkel pole aga veel see rakendus ei Androidile, Windows`ile ega iOS seadmetele veel valmis ja alla laadida seda ei saa.\nMakrode loomiseks on tarkvaras eraldi koht – siin saab makrosid ise luua või siis valida neid vasakpoolses menüüst mängude alusel.\nHiire peal on pehme kummiga kaetud lai rullik – seda saab ka nupuna alla vajutada, kuid erinevalt näiteks Kone+ hiirest ei saa seda kahelepoole küljele liigutada. Hiire ees on pisem nupp, millele on vaikimisi omistatud EasyShift funktsioon – see tähendab, et seda nuppu all hoides omandavad ülejäänu dnupud mingi teistsuguse funktsiooni. Kel nii palju erinevaid funktsioone vaja pole, saab selle pisikese nupu midagi muud tegema panna.\nRoccat Nyth peal on haiuime meenutav nupp. See on täpselt samasugune, nagu Roccat Tyon hiirel – liigub paremale vasakule. Selle nupu alla on hea salvestada funktsioone, mis seonduvad paremale-vasakule liikumisega. Eriti mugav seda nuppu aga minu arvates käsitleda pole. Ehk nõuab rohkem harjumist…\nValgustus on Roccat Nyth hiirel suhteliselt minimalistlik. Üks värviliselt hõõguv LED riba on lisatud hiire esikülje allaossa. Värviliselt helendab või tuksub – oleneb, kuidas draiverist seadistada – ka hiire peal olev logo.\nNyth ei kopeeri ühtegi Roccati senist hiirt vaid tuletb täiesti omanäolise ja uue disainiga. Hiir näeb laual välja ilus ja professionaalne ning on – hoolimata 12. pöidlanupust – väga mugav käes hoida ja käsitleda. Nyth kõige suuremaks plussiks ja eeliseks on kahtlemata see, et kasutaja saab enda pöidla järgi nupud paika panna. Seda, et arvutimängur vastavalt mängule seda nuppude asetust muutma hakkaks, ma muidugi väga ei usu. Selleks on nuppude vahetamisega liiga palju nökerdamist.\nSildid: Arvutihiired, Mängurite staff, Roccat, Roccat Nyth\n12 000 DPI-ga “prindi-ise” hiir Roccat Nyth on saadaval juba augustis


Kell 23:27 esines teisipäeval Ida aeg, NASA astronaut Scott Kelly, kosmonautid Mihhail Kornienko ja Sergei Volkov edukalt Kasahstanis. Kelly ja Kornienko veetsid kosmoses kokku umbes 340 päeva. See oli osa üheaastastest katsetest Rahvusvahelises kosmosejaamas.\nAmeerika astronaut Scott Kelly ja tema vene meeskonnatöötaja lõpetasid teisipäeval enneolematu 340-päevase missiooni rahvusvahelise kosmosejaama pardal ja edukalt langesid Kasahstanile.\n"Me ei saa aga rõõmustada, et ma sain seda teha oma vanuses," ütles Kelly (52 aastat vana). Ta suutis suunata orbiidi eelpostimeeskonna ja võõrustas kontrolli NASA astronautile Timothy Kopre'le, kes oli üks kolmest mehest, kes jäid jaamasse.\nKelly ja lennumeeskonna insener Mihhail Kornienko alustasid oma esimest pikka viibimist 15-aastases töös 27. märtsil 2015. USA kosmoselennukomisjoni aruannete kohaselt töötasid nad 340-päevase missiooni ajal kaheksa erineva meeskonnaliikmega.\nKelly ja Kornienko oma 3, 5-tunnise reisiga Maale olid kaasas vene kosmonaut Sergei Volkov, kes oli ka 2015. aasta septembri jaamas. Nende Venemaa Liidu kapsel peaks laskma langeda langevarju Kasahstanis kell 23:25. NASA ja tema partnerid otsustasid aasta jooksul tarnida veel kaks meeskonnaliiget, et valmistada ette võimalikke inimmissioone Marsisse, mis võtab aega vähemalt kaks aastat. Reeglina on meeskonnad jaamas 6 kuud.\nKelly kosmoselennud on mitu korda pikemad kui 215-päevane Ameerika lend Michael Lopez-Alegriaga.\nVenelased jäävad siiski kosmoseliikluse pikaajalisteks meistriteks nelja nõukogude aja kosmonautiga, kes veetsid orbiidil rohkem aega kui Kelly ja Kornienko. Maailma rekord kõige pikema kosmoselennu kohta - peaaegu 438 päeva - oli missioon koos kosmonautiga Valery Polyakoviga, kes elas 1994. aasta jaanuarist kuni 1995. aasta märtsini asunud Nõukogude kosmosejaama MIR-il.\nPärast esimest arstlikku läbivaatust Kasahstanis peaks Kelly lendama tagasi Johnsoni kosmosekeskusesse Houstonis, et taasühineda oma pere ja sõpradega.\nISS: 15 aastat elu väljaspool Maad\nISSi meeskond lossis edukalt\nAmateur astronoomid on avastanud salapärase sõjalise kosmosetasandi\nAstronaudid tööl: astronaudid tegid hämmastavaid fotosid


EEO jalgpallivõistlused Viljandis - Tallinna Tondi Põhikool\nEEO jalgpallivõistlused Viljandis\nEesti Eriolümpia Ühendus ja Viljandi jalgpalliklubi Tulevik korraldasid 22. aprillil Viljandi kunstmuruväljakul Eesti Eriolümpia Ühenduse ülevabariigilise jalgpalliturniiri. Osales 19 võistkonda ligi 190 osavõtjaga. Osavõtjad olid loositud alagruppidesse, võistlus toimus turniirisüsteemis, võistkonnas 6+1 mängijat ja 2 varumeest. Meie võistkonnal varumehi ei olnud.\nOli väga ilus ilm, tore rongkäik ja avadefilee, kus võistlejaid tervitas Viljandi aselinnapea, seejärel EEO direktor Siret Kruk ja teised võistluste korraldajad.\nMeie võistkonna poisid olid sportlik-võitluslikult häälestatud, enne mängu kiire nõupidamine ja ... esimene võit tuli tagajärjega 5-0 meie kasuks, ka järgmised mängud 6-0, 7-0 ja nii ka kokkuvõttes – I koht ja suur võidukarikas.\nVõistkonnas mängisid – Rainer (kapten, 7a), Mel-Andris (7a), Georg (9a), Reigo (9a), Timo (8a), Kevin (5b) ja Robin (4a). Poisid pingutasid väga - Rainer, Mel-Andris, Georg ründes ja Reigo, Kevin, Robin kaitses, ka väravavaht Timo, keda olime eraldi ette valmistanud väravavahi raskeks tööks, täitis oma ülesande väga hästi.\nJalgpall on meeskonnamäng ja üksi ei tee siin midagi, tähtis on mängu n-ö lugemine, väljaku nägemine, arusaam mängust, kokkumäng. Lõime 3-s mängus vastastele 18 väravat, kusjuures meile ei löödud ühtegi väravat. Väravaid lõid Rainer (6), Georg (5), Mel-Andris (5) ja Kevin (2). Reigo oli võimas kaitses, kellest mööda mängida õnnestus vähestel, samas abistas teda hästi Robin.\nVõidu üle oli kõigil kahtlemata hea meel, tekitas poistes tohutut rõõmu. Sellise võistkonna olemasolu ja eeskuju kutsub ka teisi õpilasi meie koolis rohkem trenni tegema ja harjutama. Parim mängija oli seekord Rainer (7a).\nSiinjuures tuleb tänada Kotka Spordihalli juhtkonda, kes võimaldas meil kasutada spordihalli siseväljakut jalgpalli treeninguteks.\nSee oli meie ühine võit!\nNüüd on eesmärgiks esineda meeskonnaaladel edaspidi sama edukalt ka korvpallis ja saalihokis.\nTallinn, 24. aprill 2014


anka käsitöömaailm: 2014\nKui hing pitsi järele ihkab, siis tuleb pitsi kududa. Kui aga kohalik lõngavalik ei ole suur, siis tuleb piirduda koduse lõngavalikuga.\nMulle väga meeldis oma iseloomult selline sall. Samas ühesuguse mustriga salli ju mitut ei koo: igav on :P Seepärast otsisin sarnaseid mustreid Ravelryst ja silm jäi pidama Miamib Beach sallikesel.\nMinu sallike on kootud Drops Alpaca lõngast. Kuna aga beeži lõnga oli mul kodus vaid 2 tokki, siis seetõttu on sinna juurde tekkinud punasekirjud triibud.\nLisaks on minu sallikesel ripskoe asemel parempidine kude. Mulle lihtsalt meeldib see koepind sallidel rohkem.\nAbimeesteks olid 5 mm Knitpro ringvardad ja pits jäi seega mõnusalt õhuline.\nVeidi mööda metsaäärt kõndides leidsin ühe rohelise oksa ka, mille taustal sallikese muster ja värvid paremini esile tulevad.\nSallikesel on aga piisavalt suurust, et ennast sinna sisse sooja kerida saaks.\nbeeži alpakat 86 grammi ja punasekirjut 20 grammi.\nPostitaja: anka kell 16:39 Kommentaare ei ole:\nIgal korralikul naisterahval peab olema mitut värvi pluusi. Eks ole ?!?! :)\nTegelikult on asjalood sellised, et meil töö juures on mul peaaegu alati veidi külm. Seega vestilaades soojendavad kehakatted on igati teretulnud nähtus. Loomulikult aga meeldib mulle neid endale ise teha, sest siis istuvad nad ideaalselt.\nSeekordseks mustrivalikuks sai lett-lopi-vest.\nNagu alati, pean ma ju midagi mustri juures muutma, et see oleks tõeliselt oma. Seekordseks muutuseks said esmalt pärlkoe asemel kootud soonik väikse palmikukeeruga.\nTeiseks muutuseks olid seljaosal mõned lühendatud read, et kuklaosa oleks veidi kõrgem kui eest poolt.\nLõngaks on minuga wolle-hartmuth ´st koos lõngakerija ja vihihoidjaga kaasa tulnud 100% meriinovillane lõng. Lisaks kodus olnud kollane ja roheline villane.\nVarraste poolt olid abiks 3,5 ja 4,5 mm ringvardad ning 3,25 ning 4,5 sukavardad.\nKogu lõngakulu kokku 300 grammi lillakat meriinot, 24 grammi kollast villast ja 16 grammi rohelist villast lõnga.\nÜlimõnus kudumine oli ja selle kudumiga on keha korralikult soojas ka.\nPostitaja: anka kell 17:07 2 kommentaari:\nNii nagu eelmisel, nii ka sellel aastal said Johannese lasteaiakasvatajad ja logopeed pisikesed jõulupakid.\nSinna paki sisse puges veidi eestist saadetud komme ja koos küpsetatud piparkooke. Hagari piparkoogitainas oli ikka väga hea maitsega. Ma pidin nende eest võitlema, et neid üldse pakkidesse saada :D\nKaunistusena lisaks üks kuusehe.\nEelmisel aastal heegeldasin Dropsi juhendi järgi sellise piparkoogimehikese. Sellel aastal langes valik Dropsi tähekesele.\nMinu pisike täheke nägi välja selline\nJuhendist erinevalt on see kootud meriino lõngast. Heegeldatud äär on punane baby alpaca silk. Heegeldasin vaid ühe ringi, sest sellest täiesti piisas.\nSellised nägid meie kingikotid enne üle andmist välja.\nIlusai lähenevaid pühi!\nPostitaja: anka kell 15:45 Kommentaare ei ole:\nSiinmail on 6. detsember väga oluline päev, sest siis külastab häid lapsi Nikolaus. Tihtipeale on kingitused sellel päeval palju olulisemad ja suuremad kui jõulukingid.\nMeie kuduklubi kogunes laupäeval täpselt nigulapäeval ja seetõttu tekkis nii mõnelgi mõte väikseid kingitusi vahetada. Mis meeldib ühele kuduhullule enam kui lõng :P\nVäike ajurünnak, milles koorus välja järgmise sisuga vahetus: iga klubisse tulija vaatab oma lõngatagavara üle ja pakib ära ühe juba veidi seisnud lõnga (no mis on näiteks emotsiooni ajel ostetud kuid ei ole veel oma õiget projekti leidnud).\nKohapeal poetatid kõik kaasa toodu kingitused ühele lauale.\nSee lauake nägi ikka täitsa uhke välja.\nKingid jagas täiesti omal valikul laiali minu kallis poja ja kõik olid õnnelikud oma uue lõnga üle :)\nNatuke kommi ja šokolaadi oli ka ennast paki sisse peitnud.\nKuduhullude garderoob on sellel aastal ühtlaselt hallikarva, mille taustal tulevad kirjud/erksad sallid/mütsid võrratult hästi esile.\nSelline näeb aga välja meie kooskootud tekike. Imekena tulemus ja mõnusalt värviline. Minu kootud lapikesi võib sealt ka üles leida.\nMinu teetassi oli seekord ka politsei valvama pandud, et ma ikka jooksin ka. Olin nimelt väga nohune tol päeval ja see kuum sidruniviiluga tee mõjus väga kosutavalt.\nJärgmine kuduklubi juba jaanuaris.\nPostitaja: anka kell 15:34 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: anka kell 17:19 2 kommentaari:\nMida teha, kui abi palutakse?\nNo loomulikult tuleb ju aidata, eriti kui veel oskused ja võimalused olemas.\nMinu väike panus ühe lasteaia jõululaadale sai selline.\nNeed sinised ainukesed puuvillased ei ole minu heegeldatud vaid veel ühe abilise omad,\nIlusat lähenevat advendiaega ...\nVäga hea viis oma lõnga- ja pärlijääke ära kasutada.\nPostitaja: anka kell 16:17 Kommentaare ei ole:


Kalailm | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Haridus → Kalailm\nKalailm: 38 (07.03.2013)\nTalvine lantimine on iidvana kalastusviis, aga kalu hästi võtule ahvatlev talilant on ka tänapäeval kalamehele kulda väärt. Kas teha see ise või hankida välismaalt? Viimastel aastatel on kalameeste seas saanud hinnatuiks tiivakestega landitüübid, mida kutsutakse stingeriteks ja libressedeks  näeme, mismoodi neid toodetakse\nKalailm: 40 (28.03.2013)\nJõuame Pärnu lahele ja võtame nõuks tabada emakala, keda tuntakse ka kivilutsuna. Pann on meil kaasas, aga kas sellele jõuavad just emakalad, selgub juba jää peal.\nKalailm: 39 (21.03.2013)\nSaate kaladeks on iherus ja hõrnas ehk vastavalt meriforell ning jõeforell, keda teadlased peavad küll samaks kalaliigiks. Meriforelli jahime Eestis vähelevinud viisil  trollime kesksügisel lehvikuna laialijooksvate lantide abil; jõeforelli landime kergemate riistadega kevadtalvistel jõgedel...\nKalailm: 37 (07.03.2013)\nVimb on poolsiirdelise eluviisiga kala  see tähendab, et osa vimbasid elab peamiselt meres ja tuleb kevadeks jõkke kudema, osa aga aastaringselt jõgedes. Et vimmapüüki salvestada, kasutab ka Kalailm siirdelist meetodit  liigume oma õngedega nii ruumis kui ka ajas.\nKalailm: 36 (28.02.2013)\nVastlakuu keskel on osa päevi juba üsna kevadise moega ja mida lähemale kevad tuleb, seda innukamalt mõned kalaliigid õnge haaravad. Kui jää on läinud, hakatakse kogu Eestimaal innukalt püüdma kudema tõusvat kevadsärge, kuid kevadsärge saab pea sama hästi püüda ka jää alt...\nKalailm: 35 (21.02.2013)\nJuba vastlakuu keskel on osa päevi üsna kevadise moega ja mida lähemale kevad tuleb, seda innukamalt mõned kalaliigid õnge haaravad. Kui jää on läinud, hakatakse kogu Eestimaal püüdma kudema tõusvat kevadsärge, kuid teda saab pea sama hästi püüda ka jää alt...\nKalailm: 34 (14.02.2013)\nViljandi paadimehed on küll talveks paadid kaldale tõmmanud, aga elu käib järvel edasi ja uisutajate vahele mahuvad lahedasti ära ka kalamehed. Keda ja kuidas õnnestub meil jääkaane alt välja meelitada ning kas südatalvine saak mahub tõesti ära tikutopsi või on lausa kahte tikutopsi tarvis? Kui vaatame, siis näeme.\nKalailm: 33 (07.02.2013)\nHaug on eesti kalameeste jaoks tavapärasemaid, samas aga ihaldatumaid saagikalu, keda on võimalik püüda ka talvel jää alt. Arhailisemaid püügiviise on seejuures püük taliundadega, mille puhul söödaks kasutatakse pisemaid kalu...\nKalailm: 32 (31.01.2013)\nKesktalveks on meie veekogud kaetud jääga, kuid jää all käib elu ikka edasi. Et sellest aimu saada, pole vaja tingimata ise jääauku hüpata  me laseme sinna landi või kirptirgu, liigutame seda nii- või naamoodi, ja kui kõik klapib, toomegi mõne kala jää alt jää peale...\nKalailm: 31 (24.01.2013)\nKalalettidelt võime vahel leida hiidlesta ehk paltuse fileetükke suitsutatuna või ka balõkina. Kes see hiidlest õieti on, kus ta elab ja kuidas teda püütakse? Kalailm jahib hiidlesta Norra vetes Lyngenfjordis.


Unikaalsed Võimalused Oma Kardinate Kinnitamiseks 💡 Sisekujundus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Sisekujundus Unikaalsed võimalused oma kardinate kinnitamiseks\nKui soovite oma igapäevase akna hoolitsuse jaoks midagi muud ainulaadset kui kardinapuud, on selle asemel palju igapäevaseid odavaid kodutarbeid. Proovige oma riistvara luua järgmiselt:\nKarvkonksud. Klaasist paneelide hoidmiseks saab oma aknast asetada messingist või metallist kattekonksud. Karda ülaosaga kinnitage kardikõngad või kangad ja asetage konksud üle. Dekoratiivseid jälgi nagu vibud või siidist lilled saab ka konksudesse kinnitada.\nKlaasist või messingist valmistatud ukse nupud. Pane vanu käepidemetega antiikmööbel või säästu pood (pole tähtsust, kas need on sobimatud!) Kinnitage need akna kohal. Nööpnõelad kangaste klemmidega. See idee sobib hästi ka karusnahkadele - just juhul, kui kasutasid oma kardinate jaoks kõiki karakonksu! Lihtsalt kinnitage nupud kergelt lihvitud, värvitud ja pitseeritud puidust aluspinnale ja riputage seina lähedal oma ukse lähedal!\nLusikad. Kas oled kunagi ostnud lusikad või kahvlid, mis painutasid jäätise söömise ajal? Noh, siin on teie võimalus kasutada neid kaotatud tööriistu. Kasutage tangid, et painutada riistu S-konksu kujul! Nad teevad suurepärase riistvara köögi kardinate jaoks.\nTassi konksud. Võimalik on kasutada tavalist puhtast konksudest värvitud eredat värvi. Lihtsalt kinnitage kardinate rõngad või riidest kardinaid ja libistage tassi konksud! Nad näevad välja suurepärased ja on väga odavad!\nRihmad Lääne-teemalise ruumi jaoks proovige läänepoolsetest kämblukuga turvavööd turvavarjundist. Lõika need samale pikkusele ja silmustage need läbi kardinapuude ja kardinapuu. Või veelgi parem, riputage rihmad hobuserauadest, mis on kinnitatud akna kohal paiknevale ruumile.\nRiided Kuidas proovida vanamoodne riided? Lihtsalt kinnitage kardinapuu akna ülaosaga juhtme või õhuke varda külge. Värvige kontakte värviliste akrüülvärvidega või jätke puit looduslikuks.\nTraat Pea meeles, et mitmehelaline traat, mida te kasutate piltide riputamiseks? Ja väikesed silmakruvid, mille kinnitate selle raame tagakülgedele? Kardinate riputamiseks võite kasutada samu seadmeid - need, millel on üleval topeltkäepidemed. Võite keermestada traadi läbivate siltidega läbi silmakruvi. Võite kinnitada silmakruvid akna raami mõlemale küljele. Pingutage traat nagu pildiraami tagaküljel - silmakruvi pingutades.\nDrawer tõmbab. Kasutage ühe nupu sahtlit. Nagu uksekäepidemete jaoks, kinnita need akna kohal. Nööpnõelad kangaste klemmidega. See on teie köök suurepärane idee. Sobitage oma kapi riistvara stiili ühtse väljanägemise jaoks.\nLihtsalt vaadake oma kööki või vannituba kümnete objektide jaoks, mida saate kasutada riistvara jaoks. Väike kujutlusvõime ja teie aknad on lõbusad ja ainulaadsed.\nEelmine Artikkel Kuidas asuda betoonile\nJärgmine Artikkel Globaalse vannitoa kaunistamine\nKuidas Ära Tunda Ja Vältida Rentimisega Seotud Pettusi


SÜNNIPÄEV! Jääaja Keskus tähistab sünnipäeva – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu SÜNNIPÄEV! Jääaja Keskus tähistab sünnipäeva\nSÜNNIPÄEV! Jääaja Keskus tähistab sünnipäeva\n10. juulil tähistab Saadjärve kaldal asuv Jääaja Keskus oma neljandat sünnipäeva. Sünnipäevaprogramm on täis tegevusi igas vanuses külastajatele. Loomulikult ei puudu sünnipäevalt ka tort ning mõnus kontsert.\nJääaja Keskuse juubelieelne sünnipäev toimub 10. juulil kell 11-19. Kavas on traditsiooniliselt tasuta giidiekskursioonid majas, parvereisid Saadjärvel, kell 17 pakutakse kõigile külalistele torti ning sünnipäeva lõpetab Karl-Erik Taukari ja Eric Kammiste akustiline kontsert keskuse aatriumis.\nSelleaastasel sünnipäeval on aga keskuses esimest korda külas ning lapsi lõbustamas Frozen multifilmist tuntud lumekuninganna Elsa koos oma sõbra Olafiga. Elsa töötoas saab võluda lund, meisterdada, mängida ning teha näomaalinguid. Elsa töötuba on avatud kell 13-16 ning sobib igas vanuses huvilistele. Lisaks lõbustab lapsi terve päeva jooksul ka Jääaja Keskuse maskott. Ilusa ilma korral saab sõita ponidega, Saadjärve jahtklubi purjekaga ning hüpata batuudil.\nSünnipäeva üritus avatakse kell 11 JJ-Street eliitrühmade tantsu saatel. Esimesi külalisi ootavad keskuses üllatused. Terve päeva on avatud kohvik ning külalisi ootab palju põnevaid üllatusi ja tavapärasest erinevaid tegevusi.\n„Jääaja Keskuse sünnipäev on alati olnud nii töötajatele endile kui ka kohalike elanike jaoks väga oodatud sündmus – nagu seda on ju kõik sünnipäevad. Me tahame igal aastal pakkuda külaliste jaoks midagi uut ja toredat ning et keskuse külastamine ja meie sünnipäev oleks kõigi jaoks mõnus ja meeldejääv sündmus“ ütles keskuse turundusjuht Sigrid Sepp.\n2012. aasta turismiobjektiks ja aasta keskkonnateoks valitud Saadjärve kaldal paiknev Jääaja Keskus on populaarteaduslik meelelahutuskeskus, mille eesmärgiks on tutvustada jääaega, selle jälgi Eestimaal ning anda aimu meie tulevikust. Jääaja Keskuse peamisteks tõmbeobjektideks on elusuuruses mammutid, lastele mõeldud mängukoobas ning igas vanuses külastajate jaoks põnevad interaktiivseid tegevused.\neelmine KAS SELLIST KOERA TEATE? Maremma Abruzzi lambakoer on kui pere kindlustuspoliis\njärgmine Merepäevad toovad Noblessnerisse mitmeid kultuurisündmusi


Metsaülikool esitleb regionaalpoliitika- ja haridusteemalist kogumikku | Tartu Ülikool\nMetsaülikool esitleb regionaalpoliitika- ja haridusteemalist kogumikku\nMetsaülikool esitleb täna, 17. septembril Tartu ülikooli kunstimuuseumis (Ülikooli 18) ja 19. septembril Solarise keskuse Apollo raamatupoes algusega kell 17.15 neljandat artiklikogumikku „Seestpoolt suurem Eesti. Haridus ja haritus“.\nMetsaülikooli neljas artiklikogumik annab suurepärase võimaluse saada osa 2011. ja 2012. aastal Käärikul vaba foorumina toimunud Metsaülikooli mõttetalgutest halduse ja hariduse teemadel. Raamatus on avaldatud ka metsaülikooli mõttetalgud konfliktiennetuse suunal ning 2012. aasta kevadel metsaülikooli eestvedamisel gümnasistidele korraldatud esseekonkursi „Tuleviku kool” võidutööd. Kogumikus saavad sõna nii teoreetikud, praktikud, ametnikud kui ka visionäärid.\n„Kui 2011. aastal kutsus metsaülikool ühise arutelulaua ümber Käärikule nii poliitikud, teadlased, ettevõtjad, omavalitsusjuhid kui ka kohaliku kultuurielu aktivistid, et nad selgitaksid, miks haldusreformi „laev” ei liigu, siis 2012. aastal keskendus metsaülikooli arutelu põhiteravik haridusele, mis sarnaselt regionaalküsimustele seisab samuti suurte väljakutsete ees,“ kirjeldas kogumiku peatoimetaja Marko Kass kogumiku sisu.\nArtiklikogumik on pühendatud metsaülikooli mõtte Eestisse toonud Mare Taageperale.\nMetsaülikool on koht, kus usaldusel põhinevas õhkkonnas on kõigil võimalus kaasa rääkida ning kus igaühe arvamust respekteeritakse. Metsaülikool toob kokku oma ala spetsialistid, teadlased, lektorid, üliõpilased ning kodanikuühiskonna aktiivseid kaasamõtlejaid. Metsaülikool kannab endaga kaasas ligi 45-aastast mõttetalgute traditsiooni, mis sai alguse väliseestlaste algatusena Kanadas Kotkajärvel 1967.\nLisainfo: Marko Kass, kogumiku toimetaja, tel: 5045 704, e-post: marko [ät] metsaylikool.ee.


Tööjõupuudust kohvikutes leevendab iseteeninduskassa - Ektaco\nEsimesed iseteeninduskassad avati Eestis juba aastaid tagasi ning praeguseks on raske leida vald-konda, kuhu nad jõudnud ei oleks. Pärast väga sooja vastuvõttu jaemüügis on iseteeninduskassad võetud kasutusele ka näiteks töötukassas, tanklates, pankades, spordiklubides, autopesulates ning nüüdseks ka erinevates toitlustusasutustes. Peamine ajend selleks on klienditeenindajate puudus. Toitlustusasutustest on Ektaco CompuCash iseteeninduskassad kasutusel näiteks Plus kohvikutes Mustika Keskuses ja Tallinna Bussijaamas, Bliss Tray buffee-restoranis, Freshfoodi söögitubades Swedbanki IT-majas, Inchcape Motorsis ning Reval Café kohvinurgas Swedbanki büroohoones.\nKulude kokkuhoid iseteeninduskassaga\nKui iseteeninduskassad alles turule jõudsid, esines kriitikat seoses hirmuga inimtööjõu asendumises tehnika poolt. See hirm pole end õigustanud - iseteeninduskassad võimaldavad ettevõttel ressursse paremini kasutada, sest osa teenindaja tööst on nii-öelda antud üle kliendile. Tänu tehnikale saavad inimese abita lahendatud lihtsad ja rutiinsed probleemid, mis annab töötajatele võimaluse tegeleda sisulise ning mõtestatud tegevusega.\n"Kuigi iseteeninduskassad ei suurenda tingimata käivet,\nvähendavad need kulusid."\n2017. aasta teises kvartalis oli toitlustussektori vabade ametikohtade osakaal töökohtade koguarvust teiste sektoritega võrreldes kõige suurem. See on ka üheks põhjuseks, miks Tallinnas asuv toitlustuskett Plus otsustas juba kolm aastat tagasi mehitada oma esimese teeninduskohta nii-öelda robotitega. Selleks oli Tallinna Bussijaama Kohvik. Aasta hiljem võeti iseteeninduskassa kasutusele ka Mustika Kohvikus. “Otsus iseteeninduskassat katsetada ei sündinud kergelt, sest keeruline on arvutada selle tasuvust ning ennustada varguste protsenti” nentis kohvikuketi esindaja Heli Hansen. Hoolimata esialgsest hirmust toimub vargusi siiski väga harva ning kohvikutes on lisaks videovalvele ka regulaarsed kontroll-päevad.\nPildil Tallinna Bussijaama Kohviku iseteeninduslett. Täielikult iseteenindusele on edukalt üle läinud Reval Café Swedbanki kontorihoone kohvinurgas, kus teenindaja palkamine oleks olnud ebamõistlik. Reval Café esindaja Rene Treifeldti sõnul on tegemist põneva katsetusega, sest peale Swedbanki töötajate ja nende külaliste pole teistel inimestel kinnise büroohoone kohvinurgas pakutavatele toodetele ligipääsu ning kohapeal puudub ka teenindaja, kes aitaks ostude eest tasuda. Rene Treifeldt on katsetuse tulemustega igati rahul, eriti kuna Swedbanki puhul oli vaja tagada ka makselahenduse kõrgem turvalisus. Seetõttu saab kohvinurgas maksta toodete eest üksnes viipemaksega, see tähendab, et ühe ostu suurus ei saa olla üle 25 euro.\nMugav ja kiire teenindus\n2016.a. tarbijakogemuse uuringu kohaselt eelistaks lausa 71% tarbijatest iseteenindussüsteemi klienditeenidajale. Üllatavalt suur poolehoid iseteenindussüsteemi vastu võib olla seotud mitterahuldava klienditeeninduskogemusega, sest pea pooled sama uuringu küsitletutest on just seetõttu otsustanud mõne ettevõttega enam mitte tegemist teha. Hea klienditeeninduse kogemuse pakkumiseks tuleb toitlustajatel palju vaeva näha. Üks võimalus silma paista, konkurentidest eristuda ja kulusid kokku hoida, on võimaldada klientidel end ise teenindada. See on eriti oluline just argipäeviti lõunapausi ajal, kus keegi ei soovi seista pikkades järjekordades. Iseteeninduskassasid arendades arvestab Ektaco nii toitlustusasutuste kui ka klientide vajadusi. "Hästitoimiv iseteenindus peab olema kliendi joaks selge ja lihtne. Klient peab võimalikult väikese vaevaga saama aru, mida ta tegema peab," selgitab Ektaco kassasüsteemide ärisuunajuht Martin Laur. Mustika kohvikus einestajatel on enne lõunasöögi juurde asumist vaja läbida iseseisvalt vaid kolm lihtsat sammu:\nvalida toit kolme hinnaklassi vahel: supp hinnaga 4,50€, Aasia buffet hinnaga 6,50€ või täis buffet hinnaga 7,50€;\nregistreerida tehtud valik iseteeninduskassas ning\nmaksta ostu eest pangakaardiga.\nNeil, kes soovivad ostu eest tasuda sularahas, on võimalik seda teha saali kohvikupoolel. "Maksmata pole seni kellelgi jäänud," sõnab Heli Hansen rahulolevalt. Üha enam ettevõtteid leiab, et iseteeninduskassade kasutuselevõtt on lahenduseks tööjõupuuduse probleemile ning annab ettevõtjale võimaluse olemasolevat tööjõudu tulemuslikumalt rakendada. Samuti on tegemist atraktiivse võimalusega pakkuda oma klientidele lihtsat ja kiiret viisi ostu eest tasuda. Lisaks vähendavad iseteeninduskassad riski, et tarbija otsustab negatiivse klienditeeninduskogemuse tõttu mõne teise ettevõtte kasuks. Kui tunned huvi, kuidas sinu kohvik võiks iseteeninduskassaga kulusid kokku hoida ja klientidele paremat teenust pakkuda, siis võta meiega ühendust juba täna. Vaata siit videost, kuidas töötab CompuCash iseteeninduskassa Tallinna Loomaaias. Loe lisa CompuCash'i võimaluste kohta


Kas lagunev maja enne kinnistu müüki lammutada või mitte? | Kinnisvara24\nOn tavapärane, et eeskätt maakohtades pakutakse müügiks kinnistuid, millel asub kehvas seisukorras maja. Tihti pole niisuguste lagunevate majade seisukorda võimalik lihtsasti taastada ja mõistlikum on ette võtta lammutustööd. Linnaäärsetes piirkondades on selliste kinnistute müük üldjoontes kiire ja nõudlus nende järele suur. Peamiselt seetõttu, et algupäraselt on vanade majade juures kõrghaljastus, mis linnalisemas piirkonnas sageli puudub.\nKas kinnistul olev maja lammutada ja müüa tühja platsi või pakkuda kinnistut koos laguneva hoonega, oleneb mitmest aspektist. Ostja vaatevinklist tasuks kindlasti kaaluda pigem olemasoleva hoone säilitamist ja panustada selle rekonstrueerimisse. See võib olla majanduslikult otstarbekam kui lammutamine ja uue hoone nullist projekteerimine ja ehitamine. Soovitame protsessi kaasata ehitusliku taustaga inimese, kes teostab maja ülevaatuse ning oskab anda soovitusi, kuidas oleks kõige mõistlikum edasi minna ja kui suurte rahasummadega eri toimingute korral arvestada tuleb.\nKui müüja valib vana hoone lammutamise, tuleb tal arvestada, et hoonete ja rajatiste lammutamine kuulub ehitustegevuse alla ning on reguleeritud ehitusseadusega. Hoone lammutamiseks tuleb läbi teha uue hoone ehitamisega sarnane protsess: koostada lammutusprojekt, kooskõlastada see võrguvaldajatega ning lõpuks taotleda hoone lammutamiseks ehitusluba. Lammutustööde alustamisel ja lõpetamisel tuleb kohalikule omavalitsusele esitada teatised, kogu protsess lõpeb korrektse jäätmeõiendi esitamisega.\nTervikliku lammutamise protsessi võib tinglikult jagada etappideks:\n• Kergemate konstruktsioonide – aknad, uksed, põrandakatted, ripplaed, sisekommunikatsioonid jms – lammutamine, eesmärgiga tagada jäätmete parem sorteerimine.\n• Ehitusjäätmete sorteerimine, töötlemine ja likvideerimine.


Tamm, Aruvald, Elken, Ernesaks and 14 others, Klimberg, Soots, Vaas, Assmuth, Kook, Ritsing, Sarapuu, Türnbaum / Tirnbaum / Türnpu, Uibo, Variste ← Vahrberg, Allikas, Zirk, Asmuth and Wahrberg « less\nJüri Variste (1907 - 1989)\nJüri Variste (1935. aastani Georg Wahrberg) (10. oktoober 1907 Kõrveküla, Vohnja vald – 4. märts 1989 Tallinn) oli Eesti koorijuht, pedagoog, inglise filoloog ja tõlkija, korp! Revelia liige. Jüri pere...\nHarald Uibo (1920 - 2002)\nHarald Uibo (9. märts 1920 Valgjärve vald – 24. jaanuar 2002) oli eesti koorijuht ja pedagoog.Osalenud Riiklike Kunstiansamblite tegevuses Jaroslavlis, lõpetanud Tallinna muusikakooli ja Tallinna Riikl...\nGustav Ernesaks (1908 - 1993)\nGustav Ernesaks ( 12. detsember 1908 Perila, Raasiku vald – 24. jaanuar 1993 Tallinn ) oli eesti helilooja ja koorijuht. Gustav Ernesaks (12 December 1908 in Perila, Peningi Parish – 24 January 1993 in...\nÜlo Tamm (1935 - 2020)\nEesti metsateadlane ja õppejõud, emeriitprofesssor, metsatöötajate meeskoori üks asutajaliikmeid ja kauaaegne esimees, bariton, lauljana tegev elu lõpuni.2001 Valgetähe V klassi teenetemärk\nRudolf Zirk (1920 - 2018)\nRudolf Zirk (23. jaanuar 1920 – 9. juuni 2018) oli eesti laulja (bariton]. RAMi asutajaliige. Maetud\n"Kuni esimese maailmasõjani eesti meestelaulu kooride poolt ei viljeletud. Samal ajal aga omasid sakslased Tallinnas kaks meestelaululuseltsi /Revaler Männergesangverein ja Liedertafel/, kes tegutsesid juba aastaid varem vilunud dirigentide juhtimisel. Saksa meeskooride liikmete hulka kuulusid ka mõned eestlased, sest esti meeskoori Tallinnas ei leidunud. See asjaolu pani eesti seltskonnas liikuma mõtte asutada Tallinnas eesti meestelauluselts, jätkates sellega eesti ärkamisajal tagutsenud esimeste meeskooride kauneid traditsioone. Mõtte algatajaks olid mõned ärksamad eesti seltskonnategelased, kellede hulgas silmapaistvamat osa etendas Johannes Reintalu /Reinthal/. Temal õnnestus enese ümber koondada algul 16 laulumeest, kes moodustasid enestest nö asutatava seltsi rakukese. Kui seltsi valmis sai ja asutajate poolt kinnitati, esitati see valitsusvõimudele seltsi nimetusega "Tallinna Meestelaulu Selts". Põhikiri kinnitati 10. veebruaril 1916. aastal. Esimeseks koorijuhiks kutsuti tuntud helilooja Konstantin Türnpu, kes seni töötas Niguliste kiriku organistina ja saksa seltsi "Liedertafel" meeskoori juhina. Mina astusin meeskoori peale ülikooli lõpetamist, nimelt sügisel 1927. aastal. Laulsin kooris teise tenori rühmas. ... Olnud koori liige 15 aastat, tunnistati mind 1942. aastal koori eluaegseks liikmeks vastavalt põhikirja sätetele."\nKatkend Augustin Allikase käsikirjalisest mälestusraamatust "Inimesed isakodust", 1954.a. /katkendi lisas V.Kallandi/\nA.Allikas oli seltsi juhatuse liige, seltsi arhivaar. Pärast saksa okupatsiooni lõppu tegutses koor Jaan Tombi nim. keskkultuurimajas.


Kaubandussõjad: mis kulla jaoks hea, on dollarile surmav\n16:33 20. Veebruar 2020\n21:30 13.08.2019 (Uuendatud 16:12 15.08.2019) lühendatud link\nHiina ja USA peavad kaubandussõda – kulla hind aga tõuseb. Alates eelmise aasta oktoobrist lisas väärismetall oma väärtusele 25%. Samal ajal reservvaluuta number üks – dollar – aina nõrgeneb.\nTALLINN, 13. august — Sputnik. Kõiges selles on süüdi kaubandussõjad, kirjutab kolumnist Kirill Bakejev.\n© CC0 / Michael Steinberg\nDollariajastu lõpp: miks Venemaa tonnide kaupa kulda ostab\nFinantsinstrumendid võivad olla tõhusad ja ebaefektiivsed, riigid võivad muuta valitsusi ja monetaarpoliitikat. Ainult kuld jääb alati kullaks.\nMõnikord muutub see pisut odavamaks, mõnikord kasvab tema hind, kuid kulla roll paljude riikide peamise reservina on endiselt stabiilne, meenutab raadio Sputnik kolumnist Kirill Bakejev.\nAlates eelmise aasta oktoobrist on kulla hind tõusnud 25%. Hispaania ajalehe ABC andmetel aitasid hinda kasvatada EKP negatiivsed intressimäärad ning Hiina ja USA vaheline kaubandussõda.\nSeetõttu hakkas dollar reservvaluutana nõrgenema, mis suurendas veelgi keskpankade soovi varuda, kui mitte kõige tugevamat, siis vähemalt kõige väärtuslikumat metalli.\nAjalehe andmetel omandasid riiklikud kliendid 2019. aasta esimese kuue kuuga 374 tonni kulda. Siin on kasv võrreldav eelmise aasta sama perioodiga – 57%.\nEkspertide sõnul on selline mitmekesistamine väga mõistlik – kõiki mune ei tohiks ühes korvis hoida. Võimalik, et kulla väärtus kasvab veelgi. Septembri lõpus aegub Euroopa keskpankade vaheline leping.\nFinantsinspektorid allkirjastasid selle 1999. aastal, et kooskõlastada oma tegevust kullavarude vallas. Kui aga leping lõpeb, pole enam midagi koordineerida, kõigil on vabadus osta nii palju kulda, kui nad vajalikuks peavad.\nLugege portaalist Sputnik Eesti sama teemal: Ainus kullakang ja seegi kõlbmatu: kuhu kadus Eesti Panga kuld\nSic transit gloria mundi: valmistume dollari hääbumiseks\ndollarist loobumine, reservvaluuta, Venemaa Keskpank, Euroopa Keskpank, keskpank, kuld


Näitus, mis inspireerib vaatajat ennast liigutama | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht Kultuur Näitus, mis inspireerib vaatajat ennast liigutama\nLisaks seintel olevatele fotodele tutvustas Tiina Azojan pildistatavaid ka video kaudu. Foto: Rapla keskraamatukogu.\nEelmisel teisipäeval, 2. veebruaril avas Rapla keskraamatukogu saalis oma fotonäituse “Minu panus tervisesse” Tiina Azojan. Fotodel on Eesti inimesed tegelemas millegagi, mis tagab neile parema tervise ja hea tuju. Näituse avamisel sai tutvuda fotodega, vaadata projektis osalenud inimeste kohta videotest kokku pandud filmi ning tutvuda näituse põhjal tehtud raamatuga. Aasta tagasi oli neis samades ruumides…...\nRapla raamatukoguhoone sai 25-aastaseks\nGobeläänid jutustavad pae lugu\nMuuseumid said Rapla keskraamatukogus kokku\nJuurus avati Ühistöö arhiivil põhinev fotonäitus\nKillud Ungarist, mis loovad tervikpildi


Kaugõpe BA Logistika juhtimine programmid - Logistika juhtimine BA 2021\nKaugõpe Logistika juhtimine bakalaureuseõpe - leia info ülikoolide kohta siit!\nSind ootab suur valik parimaid Kaugõpe Logistika juhtimine bakalaureuse õppevõimalusi! Leia endale sobiv õppimisviis! Võta ülikoolidega otse ühendust!\n6 Tulemused Logistika juhtimine, Kaugõpe Filter\nBakalaureusekraad logistikas ja operatsioonide juhtimises\nLogistika ja operatsioonide juhtimise bakalaureusekraadil on tugev ärimudel moodustatud baas koos spetsiaalsete moodulitega, mis on keskendunud logistikale ja operatsioonide j ...


Maaülikoolis töötab Eesti esimene Euroopa diplomiga lemmikloomade südamearst - MAALEHT\nMaaülikoolis töötab Eesti esimene Euroopa diplomiga lemmikloomade südamearst\n12.juuli 2016 14:00\nEesti Maaülikooli teadusprorektor Ülle Jaakma sõnul on tegemist kõrge tunnustusega: „Lemmikloomade meditsiin läheneb oma diagnostika- ja ravivõimaluste poolest järjest rohkem inimeste meditsiinile ja seetõttu vajatakse ka veterinaarias üha enam kitsama valdkonna spetsialiste. Euroopas on vastava eriala kolledži diplom kõrgeim rahvusvaheline tunnustus veterinaaria erialaspetsialistile, kusjuures ECVIM-CA on kardioloogia spetsialisti diplomi seni välja andnud vaid 60 loomaarstile terves Euroopas. Euroopa spetsialisti diplomiga õppejõu olemasolu veterinaarkardioloogia ja sisehaiguste valdkonnas on maaülikooli loomaarstiõppe arengu ja rahvusvahelistumise seisukohast väga oluline samm edasi.“\nPaul F. Mõtsküla sooritas oma residentuuri Londoni Ülikooli Kuninglikus Veterinaarkolledžis aastatel 2010-2013. Praegu töötab ta põhikohaga Inglismaal Anderson Moores Veterinary Specialists referentskliinikus ning viib jätkuvalt läbi õppetööd Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudis südame-veresoonkonna, hingamiselundite ja neerude füsioloogia, patoloogia ning teraapia alal.\nECVIM-CA on organisatsioon, mille peamisteks eesmärkideks on lemmikloomade sisehaigusi puudutava tegevuse arendamine ning selles valdkonnas tegutsevate arstide kompetentsi tõstmine. ECVIM-CA hõlmab endas kolme peamist valdkonda – sisehaigused, onkoloogia ja kardioloogia, ning koordineerib nendes valdkondades ka spetsialistikoolitust ja spetsialistide rahvusvahelist tunnustamist. Spetsialiseerumist muudes valdkondades koordineerivad vastavate erialade kolledžid, mille ühiseks katusorganisatsiooniks on Euroopa Veterinaaria Erialade Nõukogu.\nMillised on loomade kuumarabanduse tunnused 02.06.2016\nVIDEO: Päästetud kana naudib loodussaadete vaatamist (5) 07.06.2016\nÜhe päeva jooksul päästeti kaks peadpidi puusse kinni jäänud veist (4) 14.06.2016\nLoomaomanikud alahindavad marutaudiohtu ja jätavad lemmikud vaktsineerimata 24.05.2016\nVeterinaar: kasside-koerte toitmisel tuleb meeles pidada, et nad ei ole väikesed inimesed (36) 31.03.2016\nMaal kliinikut pidaval väikeloomaarstil tuleb hakkama saada ka hobuste ja lehmadega 18.02.2016\nPliimürgituse saanud merikotkas lasti taas loodusesse (1) 12.02.2016\nTiina Toomet: kasside kurgihirm on puhas juhus (1) 17.11.2015


Gifu Puhkemajad ja majutuskohad - Jaapan | Airbnb\nVilla "Varjupaik" Gujo HachimanVilla Sanctuary on näost-näkku rajatis. Sisseregistreerimisest väljaregistreerimiseni ei kohtu sa põhimõtteliselt juhi ega kolmanda osapoolega ning keegi teine ei sisene majutuskohta. Palun kasutage seda enesekindlalt. Lisaks töötame selle nimel, et vältida nakatumist, desinfitseerides põhjalikult baktereid puhastamise, hügieenijuhtimise, personali temperatuuri mõõtmise ja maskide kandmise ajal. Palume kasutajatel teha koostööd, näiteks mõõta väljumise ajal temperatuuri.


Naised Köögis pistavad rinda logistilise väljakutsega - Sakala - Uudised\nNaised Köögis pistavad rinda logistilise väljakutsega\nNaised Köögis on sündinud ühistest hetkedest Viljandi aguliköökides ajal, mil kõik selle kollektiivi neli naist selles linnas elasid. Vasakult Katrin Laidre (laul, karmoška, kontravann, kitarr), Sofia Joons (laul, kitarr, viiul), Kristiina Ehin (laul, karmoška) ja Kairi Leivo (laul, parmupill). | FOTO: Kaari Saarma\nAnsambel Naised Köögis ehk Kristiina Ehin, Katrin Laidre, Sofia Joons ja Kairi Leivo sai suve algul valmis oma uue plaadi «See tantsusaal on nugadega kaetud» ja esitleb seda parasjagu üle Eesti toimuval kontsert-ringreisil. Viljandisse jõutakse teisipäeval, 15. augustil ja kontsert algab kell 19 Kaevumäe laval.\nPlaadil on uusi lugusid neliteist, aga ansamblil on ka mõned vanemad lemmiklood kaasas.\n«Meie uues kavas on valssi ja jenkat, räppi ja sambat, lorilaule ja lüürikat,» rääkis Kristiina Ehin.\n«Naised Köögis ei piiritle ennast žanritega, vaid püüavad leida muusikaliselt erinevaid vorme, mis tekstide tähenduse avamisele kaasa aitaksid ja neid toetaksid,» lisas laulja ja viiulimängija Sofia Joons.\n«Meie laulud räägivad tõsielulist muinasjuttu armastusest, igatsusest, meestest, emaks olemisest ning kaduvatest aegadest, mille kiuste end just praegu eriti elusana tunda,» sõnas Katrin Laidre, kes mängib ansamblis karmoškat, kontravanni, kannelt ja kitarri.\n«Kaheks nädalaks perede kõrvalt kontsertreisile minna on päris suur logistiline väljakutse,» nentis Kairi Leivo. «Hulk pille, lapsed, lapsehoidjad ja meie ise ka moodustame kokku vist ühe päris kentsaka mustlaskaravani, mis ühest Eesti otsast teise ringi sõitma hakkab. Aga küll me hakkama saame, kui nii tore seltskond kokku saab!»


Rikaste ja vaeste seks: kuidas valitakse partnereid erinevates riikides? - Suhted & seks - sõbranna.ee\nRikaste ja vaeste seks: kuidas valitakse partnereid erinevates riikides?\n14. oktoober 2019, 21:26\nKas see, kui rikkad me oleme, mõjutab kuidagi seda, keda me atraktiivseks peame? Tuleb välja, et mõjutab.\nSee, milline inimene meile meeldib ja millise partneri me valime, sõltub paljudest inimese omadustest ning meie eelistuses mängivad rolli nii evolutsioonilised kui ka sotsioökonoomilised ja kultuurilised parameetrid.\nVenemaa Tjumeni ülikooli teadlased võrdlesid kuues riigis tehtud uuringuid 2740 osalejaga, et teada saada, kuidas muutuvad meie romantilised eelistused. Uuring avaldati ajakirjas Sexuality and Culture ning selgus, et riikide sotsiomajanduslik tase võimaldas ennustada, milliseid omadusi romantilises partneris hinnatakse.\nVastajad pidid ütlema, kui oluliseks nad peavad potentsiaalse romantilise partneri kehakaalu, figuuri, silmavärvi, käitumist, riideid, žeste ja suhtlemisoskust. Seejärel võrreldi vastuseid kuue osalenud riigi – Venemaa, Ameerika, Prantsusmaa, Portugal, Gruusia ja Jamaika – sisemajanduse kogutoodanguga, aga ka kultuurilist tausta, väärtushinnanguid ja emantsipatsiooni astet.\nSelgus, et arenenud riikides mängivad suurt rolli sotsiaalselt defineeritud ja «paindlikud parameetrid nagu riietumisstiil ja käitumine. Ühiskondades, mis on majanduslikult vähemedukad, hindasid inimesed partnereid peamiselt teineteise figuuri, naha ja lõhna põhjal.\nTeadlaste sõnul annavad uuringutulemused head materjali psühholoogidele, kes tegutsevad kultuuridevahelise kommunikatsiooniga. Uuringut on plaanis laiema auditooriumi peal korrata, kirjutab Limon.


Autor: Simon, Pille\nPOJENGID TAEVA ÄÄREL\nKui rängas autoõnnetuses pere kaotanud ja ainsana ellu jäänud Anneli haiglas koomast ärkab, ei ole tema elu enam endine. Tundub, et kõik, mida ta mäletab või arvab teadvat, ei vasta tõele. Anneli sõber, kohalik konstaabel Madis Uhtras püüab naist aidata reaalse maailmaga taas kohaneda. Kui aga Madis..\nPojengid taeva äärel_e-raamat\nKaugel metsakolkas soode keskel jääb teadmata kadunuks üks mees. Asja uurima asunud uus konstaabel Madis avastab üllatusega, et see pole sugugi ainus selline juhtum: aastate jooksul on külast kadunud juba neli meest. Nad kõik on olnud kas täies elujõus poissmehed või lahutatud mehed ning lahkunud la..


VABATAHTLIKUD TUGIISIKUD LOOMAS PAREMAT HOMSET - Annetame aega VABATAHTLIKUD TUGIISIKUD LOOMAS PAREMAT HOMSET - Annetame aega\nVABATAHTLIKUD TUGIISIKUD LOOMAS PAREMAT HOMSET\nLastesse ja noortesse panustamine ning nendest hoolimine on meie tuleviku alustala. Eriti oluline on see raskematel aegadel – pühendades kasvõi ühe tühisena näiva tunnikese oma ajast, võib see olla hindamatu väärtusega mõne lapse või noore jaoks. Üks selliseid võimalusi ühiskonda panustada ja aega annetada on vabatahtliku tugiisiku teenus. Mida see täpsemalt endast kujutab, kuidas on selleni jõutud ja miks ikka ja jälle panustatakse? Sellest räägivad vabatahtliku tugiisiku teenuse koordinaator Triinu Sink ning panustavad vabatahtlikud.\nTriinu, mis on vabatahtliku tugiisiku teenus? Kuidas Sina selleni jõudsid?\nVabatahtliku tugiisiku teenus on kooliealistele lastele ja noortele mõeldud teenus, toetamaks nende enesehinnangut ning arendamaks positiivset maailmavaadet. Selle eesmärk on toetada lapse iseseisvat toimetulekut juhendamise, julgustamise ja motiveerimise teel ning võimaldada aktiivne osavõtt ühiskondlikust elust. See saab võimalikuks täiskasvanud tugiisiku ja lapse üks- ühese sõpruse kaudu. Teenusel osalevad lapsed ja noored, kes on üksildased ja vajavad head sõpra, kellel ei ole suhtlemiseks piisavalt kogemusi ja oskusi või kelle peres toimuvad suured muutused, millega on raske kohaneda.\nMinule meeldib vabatahtliku tugiisiku teenuse ennetav iseloom – meil on võimalus toetada neid lapsi, kellel ei ole raskused ja probleemid veel ülepea kuhjunud. Läbi turvalise täiskasvanu toe ja eeskuju leiavad lapsed sageli endas selle jõu, et taas kontakte luua, käia kultuuri nautimas või mõne spordialaga tegelema hakata. Vahel ei paista teenuse tulemus kohe välja, kuid mitme aasta möödudes võib laps sellele ajale tagasi vaadata suure heldimusega. Enim motiveerivadki nii lapse kui ka vabatahtliku siiras rõõm ühisest koos veedetud ajast ning lood, kus teenuse raames tekivad sidemed, mis kestavad veel aastaid.\nMida ütleksid teistele, kes kaaluvad vabatahtlikuks hakkamist? Millest peaks alustama?\nVabatahtlikuks olemine ei nõua suuri jõupingutusi. See eeldab vaid tahet avada ennast uutele kogemustele ja oskustele. Tegemist on parima võimalusega ennast teostada ning pakkuda tuge lastele, kes seda enim vajavad. Lisaks on vabatahtlikud igakülgselt toetatud, alati ei pruugi kõik nii roosiline olla, kuid läbi supervisioonide ja kogemuste jagamise oleme leidnud lahendused ka kõige keerulisematele olukordadele.\nVõtame alati rõõmuga meie meeskonda vastu uusi vabatahtlikke. Vabatahtlikuks tugiisikuks saamise soovi korral võib ühendust võtta telefoni teel 53937687 või e-posti aadressidel virve.ojasoo@pk.ee ja triinu.sink@pk.ee.\nMIKS OLED VABATAHTLIK TUGIISIK? VASTAVAD VABATAHTLIKUD!\n„Tundsin ühel hetkel, et minus on jõudu ja tahet kellegi jaoks olemas olla. Mind motiveerivad kõige rohkem väikesed asjad – näiteks hetked, kui tunnen ja näen, et laps usaldab mind või tema rõõm, kui koos midagi uut ette võtame. Motiveerib ka teadmine, et saan tema päevi paremaks teha ning talle midagi teistsugust pakkuda.“\nMida on juurde andnud?\n„Mäletan hästi, kuidas mulle endale lapsena “lahedate täiskasvanutega” koos olla meeldis, sest nad rääkisid nii põnevat juttu ning tegid ägedaid asju. Proovin nüüd ise samasugust kogemust edasi anda ja tema elus “lahe täiskasvanu” olla. Vabatahtlik töö on mulle juurde andnud kuhjaga empaatiavõimet ja kannatlikkust. Olen õppinud rohkem hetkes olema ja kuulama. Mis peamine – jalutan igalt kohtumiselt tugilapsega ära targemana, kui sinna tulin.“\n„Kõige ilusam tunne selle juures on teadmine, et sa teed head. Mulle tundub, et mida vanemaks me saame, seda rohkem jääme “pärisellu” kinni. Täiskasvanutel on ikka alati miljon mõtet ja plaani peas. Kuid seda põnevam ja olulisem on hetk, kui paned korraks kõik pausile ja keskendud noorele, kes sinu tähelepanu vajab ja ootab. Olen õppinud maailma nägema läbi lapse silmade – vahel imetleme mitu minutit mustrit linnu sulestikus, vahel otsime liiva seest aardeid. See on palju enamat, kui esmapilgul paistab. See tunne, et sa oled kellegi jaoks olemas, on tõesti südantsoojendav, kuid ei tasu alahinnata tõsiasja, et lastega suheldes õpib palju. Vabatahtlik töö vormib ka mind paremaks inimeseks, suhtlejaks, sõbraks, pereliikmeks.„\nKilluke heast mälestusest\n“Esimesena meenub minu ja tugilapse hiljutine jalutuskäik rannas. Tänaseks päevaks tunneme teineteist juba hästi – oleme üle poole aasta arutanud rõõme, muresid, unistusi, huvisid. Nii me kõndisimegi ühel hallil lõunapoolikul mere ääres justkui kaks ammust sõpra, kes teineteist hästi tunnevad. Vahel mugavalt vaikides, vahel millegi üle aktiivselt arutledes ja teineteiselt küsimusi küsides. Mõtlesin pärast koju minnes, et oleme poole aastaga nii pika tee läbi käinud.”\n„Tegelen vabatahtliku tööga, sest igapäevaste kohustuste kõrvalt ei tundu vabatahtliku tegevus nagu töö, vaid mõnes mõttes nagu puhkus. Kuitahes tihti tugilapsega aega veeta, on need hetked argimuredest vabad ning võimaluseks toredaid asju ette võtta. Lisaks on see juurde andnud arusaama, et õnn ja ebaõnn on elus väga olulisel kohal ning inimeste võimalused ja laste stardipositsioonid elus on väga erinevad. Saan aidata teisi ning olen õppinud olema tänulikum ka väikeste asjade eest enda elus.“\nMiks soovitad teistel liituda?\n„Julgustan teisi vabatahtlikega liituma peamiselt selle pärast, et tuge vajavatele lastele on sellest päriselt kasu ning sellist sorti tore suhtlus põlvkondade vahel loob homsesse ühiskonda suurt lisandväärtust. Iga põlvkond peab pingutama, et järgnevale põlvkonnale oma parimad väärtused, tarkused ja moraalitunnetus kaasa anda. Vabatahtlikuks tugiisikuks olemine on selleks üks lihtsamaid ja mõjusamaid võimalusi. Lisaks on vabatahtlik tegevus ka vabatahtlikule endale äge ja kasulik, sest see lubab oma mugavustsoonist välja tulla ja iseend paremini tundma õppida.„\nAllikas: Tallinna Perekeskus


Mis lihtsaim paev kauplemise strateegia I kauplemine\nMis lihtsaim paev kauplemise strateegia, Algoritmilise kauplemise strateegia\nEdu saavutamiseks peab kaupleja tegema lisapingutuse ja andma endale teiste kauplejate ees konkurentsieelise. Populaarne Dollari võimas langus: ja see on alles algus. Kui need sulguvad suhteliselt kaugel, siis oleme trendis ja võime jätkata. Nüüd, kui kaupleja valib Forexis volatiilsuseta paari, on hinnaliikumine nõrk ja tõenäoliselt ei ole tal päevakauplemiseks atraktiivset väljavaadet. See on mäng, mille lõpptulemust ei agent matt binaarsed võimalused keegi ennustada.\nNende hulka kuuluvad erinevad tehnilised näitajad, graafilised konstruktsioonid, signaalid, automatiseeritud programmid, parima binaarse valiku signaal ja suur parim krüptovaluutakaupleja eestis kauplemisviise. Tulusaks ja kasumlikuks kauplemiseks kasutatakse ainult parimat strateegiat binaarsete valikute jaoks. Kõiki neid süsteeme testitakse tuhandete ettevõtjate aja ja kogemuse põhjal. Meetodil, millega spekulant töötab, on vajalikud parameetrid ja selle rakendamiseks vajalik kontrollnimekiri.\nPositiivsete ja tõeliselt Mis lihtsaim paev kauplemise strateegia tulemuste saavutamiseks on vaja rangelt järgida kõiki kauplemismeetodi punkte. Iga meetod valitakse välja ja arvutatakse mitte ainult finantsturu teatud seisundi, vaid ka ajaparameetrite alusel. Enne töö alustamist teostab iga ettevõtja analüüsi turu liikumise kohta ja teeb oma prognoosi edasiseks kauplemiseks.\nMis on Bitcoin ja kuidas kaubelda Bitcoini CFD-dega - Päev Kauplemise Strateegiad Bitcoin\nSee on kauplemisel väga oluline parameeter, mida tuleb arvesse võtta. Selleks, et spekulant kasumit teenida, on vaja millises krüptovaluutas pangad investeerivad võtta olukorda, kus turg asub. Liikumine sellel ei ole alati sama. Suurem osa ajast krüptosilla kauplemismaht finantsturg ühtlases olekus. Praegu toimub kauplemine aeglaselt ja toimub teatud vahemikus, mis kõige turvalisem viis krüptovaluutadesse investeerimiseks ennustada turu liikumise muutusi suure tõenäosusega ja täpsusega.\nSelles olukorras on turg üsna raske analüütiliselt ennustada. Seetõttu on see tegur kohustuslik Mis lihtsaim paev kauplemise strateegia parimate binaarsete optsioonide kauplemise strateegia valimiseks teatud turutingimustes.\nParimad krüptovaluuta kauplemiskohad tähtajaga lepingud - nende ajavahemik on 6—7 bitcoini kaubandusbot ühe päevani.\nKauplemine Bitcoin Päev Kauplemine\nEttevõtjate hulgas arvatakse, et parimad millistes krüptovaluutasektorites on kõige parem investeerida kasumlikumad strateegiad binaarsete valikute jaoks toimivad rahulikul turul, Mis lihtsaim paev kauplemise strateegia osalejate arv on minimaalne.\nPraegu bitcoini investeering aastas seda lihtne ennustada ja tehingud toovad spekulantidele head tulu. Lame- või külgliikumist iseloomustab ooteaeg.\nSee tähendab, et finantsturul viidi lõpule trend või mõni impulss ja see kolis konsolideerimisvööndisse. Turuosalised ei ole veel otsustanud, millises suunas nad jätkavad kaubandust ja nende arv nii et krüpto on ikka väärt investeerimist krüptokauplemise bot ecco võrdväärne.\nSellist strateegiat peetakse väga lihtsaks ja arusaadavaks mis tahes teadmiste ja kogemustega ettevõtjatele.\nSõltuvalt graafiku ajast, mil kaupleja kaupleb, krüptokaupmees laenutamiseks igal küünal kindel aeg. Parimad binaarsete valikute signaalid - binaarsete valikuvõtjate ülevaated Näiteks M puhul on aegumistähtaeg vastavalt 15 minutit, M-5 on 5 minutit. Spetsialistid soovitavad algajatel kasutada oma kindlaim viis bitcoini ostmiseks ja müümiseks investeerimiseks finantsturul lihtsaid automatiseeritud kauplemissüsteemi krüptovaluuta selgeid kauplemismeetodeid. MT4 kauplejate parimad binaarsete valikute strateegiad on "redel".\nSelle meetodiga töötamiseks peab teil olema piisav tagatisraha, kuna sellel on põhimõtteliselt kahekordne maksumäära süsteem või Martingale. Selle strateegiaga Kauplemisvalikute mudel on parima binaarse valiku signaal ainult Ameerika või Euroopa istungjärgu ajal muutlikul turul.\nSee meetod ei sobi täielikult korterite kauplemiseks. Tõsine liikumine või küünal moodustub tõusutendentsi ajal. Kandke küünlat ja suunda - langetaval turul. Edukalt avatud positsioonide korral on bitcoin mininng kasumit kasutada Martingale'i põhimõtet.\nSelleks peate pärast turule sisenemise signaali ilmumist avama tehingu, kuid kahekordse panusega. Professionaalid, et vältida deposiidi kas bitcoini kauplemisbotid töötavad, ei soovita kahekordistada määrasid rohkem kui kaks või kolm korda. Tuleb mõista, et Mis lihtsaim paev kauplemise strateegia mahu suurenemine kaubelda bitcoinidega mõtlema või ujuma kauplemiskonto kas on hea sattuda binaarsesse optsiooni tasakaalu koormuse ja võib tekkida aeg, mil see kaubelda bitcoinidega mõtlema või ujuma ei püsi ega taastu.\nMida vähem tehnilisi näitajaid või graafilisi konstruktsioone selles on, seda rohkem peetakse seda selgemaks kauplejatele, eeskätt algajatele. Kaubanduse omadused: strateegia "Kolmas küünal" põhineb ainult kahel tööriistal. Selle kallal töötamiseks piisab vaid kahe küünla analüütilise prognoosi läbiviimisest. Binaarsete valikute parimad ja kasumlikumad strateegiad võimaldavad algajatel alati kiiresti omandada finantsturu mustrid ja põhialused ning hakata võimalikult kiiresti teenima kasumit.\nSee tähendab, et süsteem töötab põhimõttel: signaal, kinnitus, tehingu avamine. Seda meetodit kasutavad paljud ettevõtjad. Nad leiavad, et see on üks parimaid binaarsete valikute strateegiaid 5 minutiks. Kauplemisel kasutatakse palju erinevaid vahendeid. Stokastiline on klassikaline näitaja, mida kasutatakse paljude kauplemismeetodite alusel.\nBinaarsete lepingutega töötamisel kasutatakse kindlaim viis bitcoini ostmiseks ja müümiseks investeerimiseks sageli kahekordse maksumuse süsteemi. Kuidas krüptovaluutas i krüptovaluuta kauplemise reeglid investeerida peetakse Double Stochastic'i kauplemisstrateegiat parimaks binaarsete valikute strateegiaks ilma Martingale'i kauplemiseta.\nSee parima binaarse valiku signaal sobib erinevate ajavahemike jaoks. Seda saab kasutada koos binaarsete valikute parimate märkimisstrateegiatega või pikaajaliste tehingutega.\nFinantsturul raha teenimiseks peab iga bitcoini investeering aastas õppima oma alternatiivse kauplemissüsteemi krüptovaluuta ja seadusi. Erilist tähelepanu kaubelda bitcoinidega mõtlema või ujuma pöörata prognooside hinnapakkumistele.\nSWAPi kauplemise strateegia


Tagaaetavad. Rachel Lee. Читать онлайн. Newlib. NEWLIB.NET\nTagaaetavad. Rachel Lee\nTagaaetavad, Rachel Lee\nTüdruk värises, kuuldes ukseriivi lahti tõmmatavat. Nagu alati, isegi pärast… mitu kuud sellest nüüd oligi?\nTa arvas, et on kuusteist. Või ehk seitseteist. Kodunt põgenes ta kaks aastat tagasi. Või oli see kolm? Ta polnud kindel. Kui ta Denveri tänavatel elas, polnud ajaarvestusega probleeme. Ehkki kõik päevad oli üsna sarnased – tõmbad end pilve, et üldse jalad alla saada, ja siis otsid klienti, kes annaks raha järgmise doosi jaoks –, käis kõik tsüklitena. Varjupaigad pakkusid aeg-ajalt tasuta lõunasööke ja pesemisvõimalust. Pühapäeviti oli kliente raskem leida, sest siis püüdsid mehed teha nägu, et nad on tublid, jumalakartlikud inimesed. Ja siis veel aastaaegade vaheldumine.\nJust aastaaegade vaheldumine oli saanudki määravaks. Tüdruk oli otsustanud, et ei veeda enam ühtki talve Denveris. Phoenixis oleks mõnus, või Los Angeleses. Kusagil, kus on soe. Nii sundiski ta end metamfetamiiniga piiri pidama – see oli olnud tõeliselt kohutav –, et koguda raha bussipileti jaoks.\n“Kuskile, kus on soe,” ütles ta piletimüüjale.\n“Näiteks koju?” tähendas naine seepeale.\nTüdruk oli sellele mõelnud – umbes kaks sekundit. Tänupüha lähenes. Mõte kodustele söökidele, mälestus ema tehtud kalkunitäidisest ja kastmest ajas suu peaaegu vett jooksma. Ta oleks äärepealt öelnud: “Jah, kas rahast piisab, et Virginiasse sõita?”\nAga kodus oli onu, kes elas vaid kahe kvartali kaugusel. Onu käis isaga õhtuti joomas ja kui isa läks magama, tuli onu tüdruku tuppa. Ikka ja jälle. Nüüd talle vähemalt maksti selle eest.\n“Ei,” ütles tüdruk naisele. “Parem Phoenixisse.”\nSee oli tema viimane iseseisev otsus. Phoenixi bussini oli tund aega ning ta otsustas reisi peale söögi- ja narkotsiraha otsida.\nSee klient oli tundunud meeldiv. Tagasihoidlik. Mitte silmatorkavalt himur. Tüdruk teadis seda tüüpi mehi. Tema ametis, maailma vanimas, pidi oskama kliente märgata. See tüüp oli selline, kellele meeldib pool ja pool ehk suhuvõtmine ja keppimine, kumbki kümme minutit, kui sedagi. Mees ei püüdnudki kaubelda. Kiirelt teenitud viiskümmend taala.\nTagasi mõeldes taipas tüdruk, et see oleks pidanud teda valvsusele sundima. Kliendid püüdsid alati kaubelda. Tüdruk oli armas ja puhas, sale, loomulike blondide juustega, prinkide rindade ja läbi T-särgi paistvate esiletungivate nibudega. Enda arvates pidanukski ta saama veidi rohkem pappi kui vanemad tüdrukud, kes olid sellega nii kaua tegelnud, et nägid välja ja olid ka katsudes nagu kulunud kööginuustikud.\nAga viiskümmend dollarit oli olnud ikkagi kaks korda rohkem kui hetke keskmine taks. Mees oli noogutanud ja öelnud: “Olgu. Ma tean siin lähedal üht kohta. Mis kell su buss läheb?”\nJa sellest hetkest kadus tüdruk igaveseks.\nJah, see juhtus vahetult enne tänupüha. Aga mis kuu praegu on? Tal polnud aimugi. Kui ta kõrvaltoast teleka hääli kuulis, siis ainult summutatult ja hispaania keeles. Tema toal polnud aknaid ja ilm oli siin kogu aeg sama.\nEi mingeid tsükleid. Nüüd olid päevad tõesti täpselt ühesugused. Toit oli sama päevast päeva. Isegi mees oli sama. Kaks, vahel kolm korda päevas. Alguses rohkemgi. Ta ilmselt tüdines ära, arvas tüdruk.\nSellised mehed juba kord on, välja arvatud tema onu. Kui tema oleks ära tüdinenud, elaks tüdruk ilmselt ikka veel Fairfaxi maakonnas muinasjutumaal kahekordses kivimajas kenasti pügatud muruga krundil, kolme autot mahutava garaažiga ja elutoaga, kus oli suure ekraaniga teler, kust alati tuli mingi spordivõistlus. Ning ta kuulis läbi vaheseina, kuidas tema vend Internetist pornot vahtides pihku peksab.\nAga onu ei tüdinenud ära ja tüdruk ei suutnud teda enam taluda, ei suutnud taluda mõtet sellele, kas tema vend peksab ka siis pihku, kui kuuleb nende onu ähkimist ja õe voodi vedrude kriuksumist. Ta ei suutnud enam taluda arutlemist, kas tema vend kuulis või üldse hoolis sellest, kui õde pärast voodis patja nuttis ja luges päevi, tunde ja minuteid, millal ta sellest majast pääseb, et mitte kunagi tagasi tulla.\nNoh, ta pääses. Ja tagasi ta sinna enam ei saa.\nUks avanes ja mees seisis uksel, kott käes. Ta viskas selle voodile. “Pane riidesse. Sa lähed koju.”\nMees tõmbas ukse enda järel kinni. Ta ei pannud seda lukku. Esimest korda. Tüdruk ajas huuled torusse ja mõtles, mida see tähendab. Mehe sõnad ei lugenud midagi. Tüdruk oli õppinud sõnu eirama. Kodu. Ilus. Armastus. Mis iganes. Aga mees ei lukustanud ust. See luges.\nTüdruk avas koti. Seal olid kulutatud teksad ja roheline T-särk. Ei rinnahoidjat ega aluspükse, aga ta polnud neid nii kaua kasutanud, et tal oli ükskõik. Teksadel ja T-särgil olid veel hinnasildid küljes. Tüdruk kiskus hammastega sildid küljest ja tundis, et üks hammas pragunes. Selles oli süüdi toit, teralised tortillad, mis kulutasid hambaemaili. Aga tema isa on hambaarst. Ta teeb selle korda.\nUued riided. Uks pole lukus.\nTa läheb koju.\nTüdruk pesi end kraanikausi juures, pani teksad jalga ja T-särgi selga, tõmbas sõrmedega läbi juuste. Need ei läikinud enam nii nagu varem, aga peeglist paistval tüdrukul olid endiselt need suured pruunid silmad, millest kõik alati rääkisid. Tema näonahk polnud enam värske. Aga trenni, meigi ja korraliku toiduga… Jah. Ta võiks koju minna. Ta võiks olla…\nDenveris kasutas ta nime Candi. Vanemad kutsusid teda Candace’iks. Aga siiatulekust saadik polnud keegi teda kuidagi kutsunud. Vähemalt mitte nimepidi. Ainult puta. Hoor.\nKes ta kodus olla võiks? Oma onu puta? Candi? Kas tal üldse on meeles, mis tunne on olla Candace? Või vaatab ta esmalt isale näkku, seejärel tema kubet ja arutleb, mitu kepikorda on vaja, et üks hammas korda teha?\n“Oled sa valmis?” küsis mees ust avades. “Sa näed hea välja.”\nSõnad. Vahet pole.\nTüdruk läks mehe kannul toast välja eestuppa ja seejärel aeda. Ta oli seda korra varem näinud, siis kui ta siia toodi. Ta vaatas ringi ja nägi, et ta oli elanud teenijate tiivas. Loomulikult.\nPunakad kiviplaadid läikisid hommikupäikeses. Öösel oli sadanud ning õhk oli niiskusest ja terves hoovis hooldatud peenardes õitsevate kirevate troopiliste lillede lõhnast paks. Ükski kivi ega liivatera polnud vales kohas. Nagu kodus.\nMust maastur oli uus, mitte see, millega teda toodi. Tüdruk ronis tagaistmele. Nahkistmed olid sõrmede all siledad. Mees istus rooli, vajutas nuppu ja laest ilmus väike ekraan. “Filmi tahad vaadata?”\nMees pani plaadi DVD-mängijasse ja hetk hiljem ärkas ekraan ellu. Bugs Bunny, hispaania keeles. Mees oli ostnud DVD lapsele. Võib-olla tütrele. Võib-olla istus sama koha peal tavaliselt mehe tütar, vaatas sama naljakat multikat, kui isa teda… kuhu viib? Kooli? Kirikusse?\nTüdruk taipas, et ei tea sellest mehest midagi. Ja sellepärast ta ilmselt koju lubatigi. Mees oli lihtsalt üks välismaalasest ärimees. Tüdruk ei teadnud, mis linnas ta on. Ta ei suudaks meest tuvastada.\nTa võitles sooviga sõidu ajal ringi vaadata. Üks pool temast tahtis kõik meelde jätta, silmata mõnd teetähist, maamärki, et seda koju jõudes meenutada ja rääkida… kellelegi. Kellelegi, kes selle mehe üles otsiks. Aga selle asemel vaatas ta lihtsalt multikat. Hispaania keeles.\nNad sõitsid mäkke. Ilmselt on mehel kusagil lennuki maandumisrada. See oleks loogiline. Ta ei saa ju tüdrukut tavalennuki peale panna. Ilmselt tuleb tüdrukul kokaiinilaadungi otsas istuda. Ta arutles, kas see on pehme.\n“Me teeme metsapeatuse,” ütles mees teeservas peatudes. “Lennuväljani on mitu tundi sõitu.”\nTüdruk ei tahtnud pissida, aga sellest polnud midagi. Ta oli harjunud käsu peale pissima. Kui isa pere Yellowstone’i rahvusparki viis, pani ta kõik metsapeatused ette paika, märkides need kohad kaardil väikese kollase ristiga. Nad olid vennaga itsitanud, sest isa kasutas pissipeatuste märkimiseks kollast. See mõte ajas muigama.


Teeme Ära on kogunud üleilmse koristuspäeva toetuseks 5600 eurot - news\nTeeme Ära Maailmakoristus on rahvusvahelise ühisrahastuskampaaniaga kogunud üleilmse koristuspäeva korraldamiseks kokku 5600 eurot.\nTeeme Ära on kogunud üleilmse koristuspäeva toetuseks 5600 eurot\nTeeme Ära Maailmakoristus alustas veebruari alguses rahvusvahelist ühisrahastuskampaaniat, et korraldada 2018. aastal 150 riigi osalusel üleilmne koristuspäev. Kampaania seadis eesmärgiks koguda kahe kuuga 150 000 eurot, mida kasutatakse 150 riigis võimekate liidrite leidmiseks ning nende koolitamiseks.\nLiikumise Teeme Ära Maailmakoristus 2016 pressiesindaja Meelika Hirmo ütles BNS-ile, et märtsi keskpaiga seisuga on raha kogunenud 5600 eurot.\nHirmo sõnul selgus, et ühisrahastusplatvormi Indiegogo tehniliste probleemide tõttu ei ole paljud soovijad saanud annetust teha. "Loodame, et inimesed proovivad veel," sõnas Hirmo ja lisas, et mõned annetajad on kasutanud ka võimalust teha liikumise toetuseks pangaülekanne.\nKampaania korraldajad on probleemidest Indiegogole teada andnud, kuid seni pole platvormi esindajad vastanud.\n"Projekt ei jää kindlasti ära. Sellest saab maailma suurim kodanikualgatus," kinnitas Hirmo.\nTeeme Ära Maailmakoristus kavatseb korraldada 2018. aasta 8. septembril üleilmse koristuspäeva, kus samal päeval korraldab üleriigilist koristuspäeva 150 riiki.


Adventistide Kogudus - Keila adventkogudus tähistas oma teist aastapäeva\nAvaldatud 11.1.2012, allikas Meie Aeg\nEesti noorim adventkogudus Keila linnas Harjumaal tähistas möödunud hingamispäeval oma teist aastapäeva koos liidu presidendi David Nõmmiku ja Elva koguduse muusikutega.\nNoore koguduse pastor Marge Randlepp peab oma kogudusele mõeldes oluliseks, et hakkab tekkima teatud stabiilsus. „Ei tea, kas seda arenguks pidada või mitte, aga mul on tunne, et see väike kogudus on vaatamata pidevatele muutuste tuultele kenasti seisma jäänud,“ selgitas Marge. „Kui perekonnaga on nii, et sul on ema ja isa ja lapsed, kindlad isikud oma kindlate omaduste, oskuste ja sidemetega, siis kuigi seda väikest kogudust iseloomustavad ka kindlad 22 liiget, on nende vabatahtlik tulemine ja minemine väga seotud ka muude tegevustega. Erinevalt perekonnast on need sidemed oluliselt lõdvemad. Heaks suunaks on see, et vaatamata kõigile kohustustele ja hajalielamistele, on koguduseliikmed püüdlikud ja tublid andma endast antud ajas ja hetkes parim.“\nHiljuti sündinud kogudus on kindlasti ka oluliseks õppetunniks tervele koguduste liidule.\nMisjoniliikumisena on adventkoguduse eesmärgiks jõuda oma sõnumiga võimalikult paljudesse piirkondadesse, samas on selge, et Eesti üsna usukülmal pinnal koguduste rajamine ei ole kerge ülesanne. Marge arvab, et kui uus kogudus on juba tekkinud, siis on sellel oma spetsiifilised tugevused aga ka nõrgad kohad, millega tuleb arvestada.\n„Mida rohkem on inimesi, seda rohkem on ka erinevaid vaimuande, millega kogudust üles ehitada. Mida väiksem on kogudus seda vähem on võimalikke kontakte inimestega väljaspool kogudust. Hea omadus väikese koguduse puhul on see, et nö suure perekonnana on see paindlikum ja usun, et seeläbi ka muutustele avatum. Noore koguduse võlu on ehk selle suurem energilisus ja usk võimalikesse muutustesse. Jumal kutsub meid alati muutuma, ikka rohkem Tema sarnaseks, ikka rohkem käima Tema seatud radadel.“\nKui möödunud aastatel on mitmed adventkogudused tähistanud oma 100-ndat või suurematki aastapäeva, siis Eesti noorima koguduse aastapäeval suunduti ettepoole ja Jumalaga koos käimisele. „Aastapäeva sõnumiks ja motoks oli lühikene sõna: Püsi...! See pärineb Apostlite tegude raamatu 2 peatüki 42-st salmist:„Aga nemad püsisid apostlite õpetuses ja osaduses, leivamurdmises ja palvetes.“ Püüame oma kogudusega hoida silme ees nelja varakristliku disipliini: apostlite õpetust, olla üksteisega osaduses, sõpruses, võtta aega kokku tulemiseks ka ühise söögilaua taga ja palvetada,“ selgitas Marge. „Igal liikmel on võimalik ennast läbi katsuda, kas tema jaoks on tähtis see, mis algristikoguduse liikmele. Kui mitte, siis ei saa me oodata ka tulemusi, olgu selleks võit patu üle oma isiklikus elus või siis elujõuline ja kasvav kogudus, milles meist igaüks tahaks osa olla. Ka langes aastapäev kokku Ülemaailmse vihma projektiga, palveajaga. Valitud moto vaid toetab äratuse ja reformatsiooni püüdu kõigis meie kogudustes.“\nVaadates ette uuele alanud aastale, knnitab Marge, et koguduse eesmärgiks on püsida Jumala lähedal.\n„Tahame näha oma nõrkkohti ka koguduslikus plaanis, sellepärast oleme alustanud osalemist Koguduse loomuliku kasvu uuringutes. Tegemist on neljaleheküljelise anonüümse küsitlusega, millele vastamine on igale vähegi aktiivsele koguduseliikmele ja selle liikumise juures olevale inimesele tungivalt soovitatav. Tulemusi võrreldakse juba aastakümneid kogutud tulemustega üle terve maailma, kaasatud on rohkem kui 32 riiki. Kogudused mis on KLK uuringut teinud vähemalt kaks korda on kasvanud 85%. Rohkem infot siit: http://www.ekklesia.ee/toeoeharud/korgem-usuteaduslik-seminar/koguduse-loomulik-areng Loodame, et oma tulemustest teadlikuks saamine aitab meil rohkem tähelepanu pöörata kriteeriumitele, mis aitaksid kaasa koguduse loomulikule arengule,“ rääkis Marge.\nSeitsmenda Päeva Adventistide Koguduste Eesti Liidus on hetkel 20 kogudust. Eesti adventliikumine tähistab tänavu aprillis toimuvatel kevadpidustustel oma 115. aastapäeva.\nKeila koguduse 2. aastapäev


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 1316\nSoone talu päevaraamat 1316\nKuuloomine on seekord raputavalt unenägudeküllane. Vaatame hämmeldusega kõige uskumatumaid seoseid. Mina olin ühel ööl oma kunagises kodus erinevat tõugu kutsikaid valimas – efektseim oli mõistagi hõivatud, aga suurim ja arukaim oli ainsa pilguga minu. Teisel ööl tiirles ümber minu kunagine koolivend – unenäos umbes 30aastane – lõunamaise bangalo igas toas oli ohtrasti lapsi ja nende kraami, nii et lapsi teenindades jäi mul koolivenna probleem kuulmata.\nMis puutub lastesse, siis Kuusiku Altveski loovuskose noortestuudios on iga päev püha päev ning iga hingetõmme palve. Vaheldumisi ühiste sünnipäevatähistamistega käivad selle suve Loo, katastroofikomöödia “Merehädalised” proovid – mille käigus Terje Luik kujundab Reginast kedagi Mummi sorti spiritiri-sutspüssi ja Mummist omakorda… blondi Tänu Regina kaasale Rihole on noortestuudiol MINA OLEN oma suvelaagrite tegemisteks ning meil kõigil ürituste ja ettevõtmiste korraldamiseks veel üks põrandaga, armastusega vooderdatud ruum. Tänan südameüdini – armastan teid kõiki Kuu peale ja tagasi\nKolmapäevase niiduringi tegi mees, mina riisusin ja lennutasin haljast loomadele ette. Koplid on kollased, nüüd on kogu koplil ring peal, juurde vihmata ei kasva – nii hobustel kui lammastel on endiselt heinarull ees. Klimaatiline kaif, jumala eest. Vähemasti oskab valitsus põua puhul eriolukorra välja kuulutadaja europappi küsida.\nHr JK lugu, mis tekitas minus mitmeid kriginaid, valmis pidevate katkestustega. Kui hommikul 5-9 oma kirjatöid ära ei tee, pead neid tegema alaliste kõnede-kirjade-kõnetuste taktis. Mis on samas sellepärast hea, et kriginad pole nii kõrvulukustavad\nSel nädalal oli täiesti eufooriasse-ajav tantsutund – seda niikuinii, et meie Elisel oli sünnipäev ja uus soeng – aga Regina proovis noortega Riho-ehitatud kontsertsaali põranda ülieduliselt ära. Mina pildistasin, filmisin… istusin maha ning pidin ühtaegu nii nutma-naerma kui äratundmisvärinaid nautima. Regina tegi Kuusiku jaanitule jaoks, kuhu oma noored tantsima viime, ülimalt täiuslikult läbi komponeeritud kava. Aga mina avastasin korraga, et Tervist, Aafrika! lugu on sündinud! Robertiga püüdsime selle loo sõnumi ja olemuse, sisu ja ülesehituse kinni ühel Uganda praamisadama lähedasel suurel turul. Ent endale teadmata tegi Regina valmis ka tantsurea. Nüüd tuleb minul kõigest dialoogid tulistada Kõigest!\nHommikusele Eesti ja meie endi hetkeseisude analüüsile Margotiga järgnes õhtune süvaristküsitlus Terjelt, mil ta veendus, et mu tulevikuplaanid on üsna ainumõeldavad ega tulene sellest, et armastus on katuse risti sõidutanud\nPoolunetu öö – jälle! – tulemuseks oli neljapäeva hommikuks valmis 11 lehekülge steitmenti, mis tuleb lähiajal siia riputada. Ootan ära sisetunde tekkimise, millal on õige aeg. Neljapäeva hommikul agrosse hobuste lakukivi järele sõites olin üsna poolunes – seepärast ei viitsinud kaasa rääkida tõsiasjale, et me kõik kulutame põua tõttu kole palju aega niitmisele-tassimisele, sest koplid on kollased. Ma lihtsalt olen tunde oma elust vikati ja rehaga võsas.\nSee-eest on viimasel ajal iga mu linnaskäik totaalne energeetiline kogupauk. Nii ka neljapäevane Leinapäeva sünergiline kogupauk. Tuhandet asja ajama minnes ütlesin mehele koni autoaknast välja visates, et võimalik-vaid-venemaal-saates lennutas üks naisfantoom inimestele autodesse tagasi, mille nood välja olid visanud ja… auto tagumisest aknast lendas pahandus samal hetkel tagasi\nKillustikurongi taha ootama jäädes ütlesin, et see sõidab liiprite ristumiskohani, suunatakse järgmisele rajale, tuleb tagasi ja… nii oligi\nTelliskivvi asju ajama jõudsime just samal ajal kui mõned kliendid – nii et fotodele jäid ka nemad – ja uksest väljusin hetkel, mil Telliskivi loomelinnaku omanik kõndis, kiiver peas, meist mööda ja jutustas, kui hästi meil sügisel minema hakkab. Loomulikult hakkab!!!\nTervist, Aafrika! kauplus on ikka avatud – Olawale Akinde lettidel on kaupa, mis kannatavad kuumust ega nuta sellepärast, et inimesed on linnast ära suvekodudes. Uganda taludest hakkame taas elusaid-ilusaid vilju tooma augustis. Siis on kaupluse-esised kaevetööd õnnelikult lõppenud. Ehkki ukseesine on hetkel üles kaevatud, pääseb ikka kenasti sisse – ning nagu ütles Lennart Meri: see sitt on väetis meie tuleviku viljadele. Pärst suurehitusi osutume promenaadi tuiksooneks, mille vahetus naabruses on uhiuus büroohoone. Ja selleks ajaks oleme ka oma olemist nii sõprade kui enda rõõmuks arukalt kõbinud. Seni aga on Olawale teie teenistuses vägagi kena kaubavalikuga Likizo furaha – happy holidays!\nKohvikus Popular Indigo Tomi ja Matiaga vesteldes möödus meist Martin Algus ning temaga lehvitades tekkis mulle mõte, kuidas lahendada idee, mis mulle esmaspäevasel Rottermanni-hommikul tekkis ja mida sõber Rene täiendas.\nNamastesse jõudsime Matiaga just siis, kui üks müüja pidi mõneks ajaks ära minema, aga teine polnud veel jõudnud – nii et valvasime poodi – ja kohtusime Horrega, kes otsustas oma ökopoodi ikkagi edasi pidada. Kõhn ja kahvatu, aga visa…\nAvastasime häälehaldjas Matia Kalliangasega elustiili poes Namaste igal sammul elurõõmu ja väikseid elutervelt naljakaid üllatusi. Lisaks hämmastavalt helgeks ja valgeks muutumisele on Pärnu maantee alguses asuvale klubilikule kauplusele lisandunud avar tagaruum, kus erinevate koolkondade tervendajad võivad vabalt oma koolitusi-triitmente sooritada. Samuti on absoluutselt ilusas elus Horre Vanalinna Ökopood, kus oli äsja valminud hunnitu šokolaadikook. Namaste!\nIgal hetkel on õhuks ja teemaks inimeste omavahelised seosed ja rahateema. Ja igal hetkel näidatakse variantide paljusust. Kui Hollywoodi Revalist möödusin, tuuldusid selle ees klotseritega jõmmid – ühel pisut tuttav moll – ja kutsusid mind millimallikaid jooma. Mis need iganes on 10 meetri pärast istusid oma mustades ülikondades hinge tõmmates leinapäevased uudisteankrud – sõbralikud ja südamlikud. Veel 10 meetri pärast venelannast arhitekt, kes oli Peterburist buumi ajal saabunud, kodakondsuseta, eakana täiesti üksi jäänud – ilusa soengu, kleidi ja meigiga vanadaam – ja palus silmsideme tekkides mõnd eurot, et süüa saada, sest oli üürivõla tõttu korterist välja tõstetud.\nVaagisin just seda paari(saja)eurost tunnet, kui Viktor Burkivski palus minult kogu selle kompoti peale intervjuud Õhtulehele – mida ma teen leinapäeval siin Vabaduse väljakul. Ise muretses kogu aeg, kas ma ikka jaksan oma suurt kotti tassida Pärast ootamatut õhtulehtimist – tratemaga, selleta poleks mõtet kodust välja tullagi – vedasin oma märkmikud-läpaka puuetega inimeste kotta.\nEesti Klubi on teenekate tipp-persoonide ühendus, kuhu kuuluvad auväärt Rüütlid, Tõnu Ots, Ivar Raig jpt. Teenekad tähendab, et enamasti üsnagi eakad. Analoogselt 20. augusti klubiga, mille liige Rein Järlik käis esinemas üle-eelmisel nädalal, püüab Eesti Klubi alal hoida võltsimatut vaadet Eesti Asjale.\nEnt selle sigrimigri järel, millesse koduteel autos kallima uputasin, oli tavapärase reha ja seenekastmega kodutunne tundem kui tunne. Kuna järgnes unenägudest kubisev öö, oligi tulemuseks reedene ämberpea.\nMillega võtsin vastu 2 positiivset ja 2 negatiivset projekti-otsust. Need positiivsed meid-mai-dei – ja need negatiivsed pole lausa meidei! – jätkame koos kirjastajaga surumist.\nKuni armsam teostas end aedu ja väravaid korrastades – tugev tuul leevendas kuumust – sai minul hea meele tiivul tehtud hämmastav hulk kirjutus- ja korraldustööd – kukla taga tiksumas ikka need paari viimase öö unenäod.\nIlmsi olid meil õhtupoolikul Altveskil turistid.\nKui noortestuudio MINA OLEN lapsed tundidesse tulevad, on iidse Kuusiku Altveski seina ääres 7 jalgratast – täna oli 21. Sest retk Rattaga Raplamaal austas meid oma külaskäiguga. Pererahvale annavad sellised tunnised tulemised võimaluse tehtut-teoksil-värki värske kõrvalpilguga vaadata – peegeldad ja heegeldad oma loodud maailma uusi värve. Saavutatu ei tundu endam enesestmõistetav – ja unistused muutuvad reaalsemaks ja üldse – aitäh!\nLaupäeva jagame taas Soone ja Altveski vahel. Hommikul kirjutan Matia teksti ja koostan ühe projekti eelmaterjalid. Pärastlõunal teen tehnilisi töid. Sekka muudkui rehad-värgid, kuidas teisiti


Uskumatu! Robbie Williams pole juba 13 aastat mobiiltelefoni kasutanud: mulle lihtsalt ei meeldi - Kroonika\nUskumatu! Robbie Williams pole juba 13 aastat mobiiltelefoni kasutanud: mulle lihtsalt ei meeldi\nJa ta pole ainus nutikauge staar!\nNii uskumatu kui see ka pole, siis leidub praegusel sotsiaalmeedia- ja internetiajastul siiski veel inimesi, kes sellest kõigest eemale hoida püüavad. Üks neist on superstaar Robbie Williams, kes pole juba 13 aastat mobiiltelefoni omanud, vahendab The Guardian.\n“Mulle lihtsalt ei meeldi,” tunnistas Williams jalgpalliteemalises vestlussaates “Back of the Net” ning täpsustas, et loobus mobiilsetest sidevahenditest juba enne iPhone’i ajastut. “Mul pole juba alates 2006. aastast telefoni olnud, sest ma saan kõik asjad arvutiga aetud,” selgitas ta. Williams ei kasuta ka sotsiaalmeedia äppe, kuna tal on selle jaoks eraldi palgalised inimesed.\nSamasugust nutikaugust on tunnistnud ka Williamsi hea sõber Elton John, kes 2016. aastal nutitelefonide laialdase leviku pihta suisa kriitikanooli pildus. “Siis, kui telefonides polnud kaameraid, võis endale lubada igasugust ülemeelikut käitumist — olen seda palju teinud! Nüüd aga ei saa enam ennast kusagil vabalt tunda, sest igaühel on kaamera. Avalikus ruumis viibimine on muutunud tõeliseks katsumuseks,” kurtis ta.\nNoorema põlvkonna staaridest on avalikult nutiseadmed hukka mõistnud näitlejatar Shailene Woodley, kes 2014. aastal kuulutas, et ei kasuta mobiiltelefoni, kuna ühiskonnas pole iial varem säärast kogukonna- ja sõprustunde puudumist eksisteerinud. Filmirežissöör Werner Herzogi rahustab teadmine, et ükski häkker ega vaenulik jõud teda jälitada ei saa. Näitleja Eddie Redmayne võttis aga hiljaaegu kasutusele nuppudega telefoni ja naudib väga, et ta enam pidevalt oma e-postkasti jälgida ei saa.\nRobbie Williams tunnistab, et oli peaaegu suremas: arvasin alati, et olen kaitstud\n45-aastane Robbie Williams avaldab oma suurepärase vormi saladuse: see hetk oli väga võimas