Nii vähe meediat? — Sirp\nÜhel lõunasel tunnil astus meie korterisse vana noor tudeng. Ennemalt oli tavaline, et ülikooli astuti kohe pärast keskkooli lõpetamist. Praegu see enam nii ei ole, ülikooli võidakse minna ka siis, kui keskharidus hakkab juba ununema. Tänavuse suve hakul lõpetas Tartus tudeng, kes oleks võinud lõpetada juba poolteist aastakümmet tagasi. Pere-elu tuli peale, aga nüüd oli tal kraadi vaja, sest muidu ei liigu ta töökohal edasi. Justnimelt kraadi, mitte teaduslikku tööd – ja mulle meenus professor Villem Alttoa (1898 – 1975) õpetus ilma väliskirjanduseta: ülikoolis on kõigest kaks tsehhi, teaduse tsehh ja diplomitsehh.\nSee vana noor tudeng tahtis teada, kas meil on Langebrauni portselani. Kuna me mõlemad seda värsket üliõpilast tunneme, laskis Sirje Olesk ta meie söögituppa, mida nimetame seinavärvi järgi omletitoaks. Meil ei ole portselani ega Langebrauni, sest me ei kogu kumbagi ja mulle on alati meeldinud rohkem klaas ja keraamika. Milleks talle seda Langebrauni vaja on? Tema kirjutab – esimese semestri tudeng! – uurimust Langebrauni portselani kohta.\nMa ei tunne selle teema juhendajat, kuid jäin mõttesse. Internetist leiab vähemalt kümmekond lehekülge, kus kirjeldatud nii Nikolai Langebrauni portselanitööstuse toodangut kui ka allikaid tema elu ja töö kohta. Eraldi on meie portselani dekoreerimisest kirjutanud Eesti ajaloomuuseumi omaaegne teadur Ulve Rapp. Kes neid allikaid ei tunne, mismoodi saaks ta olla korraliku uurimuse autor?!\nNikolai Langebraun, kes korraldas 1928. aastast portselanile maalimist, alustas oma ettevõttega Tallinnas Ahju tänaval. Eestlane tunneb seda tänavat panoraamkino Kosmos järgi, mille taha see tänav välja jõuab. Säilinud on sellest tänavast vaid väike jupp algust, kõik muu pommitati Teises maailmasõjas sodiks.\nNõnda siis ei olnud minu esimene mõte sugugi rõõmus, ent sellele tuli uus juurde. Sadakond meetrit meie Tähtvere kodust lõunasse elab vanaproua, kes oli Ahju tänaval Langebrauni naaber. Maja, kus tema oma nooruses elas, sai pihta ja pärast sõda kolis ta Tartusse. Tema ja ta abikaasa kodus ei ole mingit Langebrauni, sest kõik hävis mõlemil. Kuidas see kõik aga umbes kolmveerand sajandit tagasi välja nägi, on tal meeles.\nSiit küsimus: kas ma oleksin pidanud selle täiesti väljaõpetamata tudengi saatma tema juurde? Mida ta oleks osanud küsida Eesti ajast pärit proualt, kellel on oma mured ja kes sellistele küsimustele vastamiseks tahab olla ette valmistatud ning peab küsitlejat kõigepealt usaldama?\nMa ei saatnud talle toda tudengit kraesse, aga probleem jäi vaevama. Kust alates me tõmbame lollusele kriipsu peale? Ja mitte üheks korraks, vaid võimalikult igaveseks. Ja seda ka siis, kui see pole mitte sinu lollus, vaid võõra oma.\nMis puutub siia nüüd meedia? On ainult kaks eduraportit, mida ma võtan tõsiselt, nii-öelda uskumisega. Üks on see, kui artikkel või uurimus on toimetamise käigus läinud paremaks. Teine on ravikaart patsiendi kohta, kust meditsiiniõe märkmete järgi ilmneb, et kriitilise olukorra asemele hakkab sugenema normaalne. Mõlemad märgivad edu. Muud eduraportid on poliitiline mäng. Keegi ei hakka koostama eduraportit selle kohta, mis on mäda Taani riigis ja kuidas vana hea Inglismaa on parem, sest esimesena ei juhtinud asjade halvale seisule Taani väinades tähelepanu mitte taanlane ise, vaid hoopiski Shakespeare.\nEi ole mulle kätte puutunud ega silma ette jäänud aga ainsatki normaalse inimese keeles, see tähendab tavaliste sõnade ja õige süntaksiga käsitlust selle kohta, kus, millistes käänupunktides me oleme oma kõrghariduskorraldusega läinud kui mitte viltu, siis libedale. Ometi peaks olema ju selge, et vanemat inimest peab õpetama teisiti kui noort. Noort inimest kasvatatakse, kuid vana inimest pole mõtet kasvatada, kui ta on noorena korraliku kasvatuse juba saanud. Õpetamist vajab aga vanagi inimene. Nagu näiteks siis, kui linnaliinibusside sõiduplaan on muutunud. Või kui kaupmees on hinda tõstnud.\nÜtleksin, et reportaažlikkus on kasvanud või ka laienenud, analüütilisus või uurimuslikkus langenud. Esimest nimetatakse kappamiseks, teist kannatlikuks tööks. Ratsanikule on kappamine arusaadav, lehmapidaja ei kappa oma Kirjakute jt seljas.\nIseseisvus ei ole mõeldud kappamiseks.


Telecontrol F24-6d Tööstus-raadioside-kaugjuhtimise Ac/dc Universaalne Traadita Kontrolli Kraana 1transmitter Ja 1receiver et ~ misc / Humanrightswatch.news\nTelecontrol F24-6D tööstus-raadioside-kaugjuhtimise AC/DC universaalne traadita kontrolli kraana 1transmitter ja 1receiver\nPakendi Kaal: 2.68kg (5.91lb.)\nPakendi Suurus: 48cm x 24cm x 14cm (18.90in x 9.45in x 5.51in)\nMärkus: Pinge:18-65V ja 65-440V on kõik ok. VHF310, et 331 MHZ : Vastuvõtja Toide 18-65V / 65-440V AC/DC ja VHF sagedusala:310~331MHZ UHF425, et 446 MHZ: Vastuvõtja Toide 18-65V / 65-440V AC/DC ja Sageduse Vahemikus :UHF425~446 MHZ\nKirja Hiina tehase 1. Garantii on 12 kuud (Nr Kunstlik kahju) 2. Tänu transpordi piirangud, aku ei ole pakendis, sa peaks ostma AA patareid ennast ues see 3. Meil on tehas Hiinas, palun ärge muretsege, meie toodete kvaliteeti ja meie teenus. 4. Kui teil on küsimusi toodete kohta ja logistika, võite saada sõnum meile, me vastame nii kiiresti kui võimalik. 5. Tänan teid teie usaldust ja koostööd!\nMärksõnad: remote control, ac, Kaugjuhtimispult, tööstuslike raadio-puldid, Odavad remote control, ac, Kvaliteetne kaugjuhtimispult, Hiina tööstus-raadio puldid Tarnijad.\nVastuvõtja toide vabatahtlik: 18~65V AC/DC või 65~440V AC/DC\nVärv: VHF310, et 331 MHZ, UHF425, et 446 MHZ\nTemperatuuri Vahemik: -40℃~+85℃\nSaatja toide: Kaks AA patareid\nMudeli Number: F24-6D


Laagritasu maksmise tingimused – Tramburai\nLaagritasu maksmise tingimused\nLaagrikoha eest tasumine toimub kahes osas. Esimese arve laagrikoha broneerimise eest saadame teile järgmisel tööpäeval ning selle tasumine tagab lapsele laagrikoha. Teine arve saabub teie e-postkasti 14 päeva enne laagri algust.\nElus tuleb ikka ootamatusi ette: kui teie laps ei saa laagris osaleda ja annate sellest teada hiljemalt 21 päeva enne laagri algust, kanname broneerimistasu täies ulatuses tagasi. Hilisemal teavitamisel broneeringutasu ei tagastata.\nLaagrikohast loobumisel tuleb meeles pidada järgmisi tingimusi:\n6-14 päeva enne laagri algust hüvitame 70% laagrikoha lõppmaksumusest\n5 ja vähem päeva enne laagri algust hüvitame 50% laagrikoha lõppmaksumusest\nkui laps haigestub laagris, hüvitame 50% kasutamata jäänud päevade maksumusest\nÜhing: MTÜ Tramburai ja Bamba\nSelgitus: arve nr ja lapse nimi


www.militaar.net • Vaata teemat - "Langevarjur"\nTänane kuupäev 05 Dets, 2021 4:35\nTeema pealkiri: "Langevarjur"\nPostitatud: 14 Okt, 2012 16:43\nBaumgartner hakkab jälle üritama. Koduleht - www.redbullstratos.com\nTeema pealkiri: Re: "Langevarjur"\nPostitatud: 14 Okt, 2012 18:17\nPäris huvitav, aitähh lingi eest ... jälgin ka...\nPostitatud: 14 Okt, 2012 21:46\nJa hüppaski ära ja maandus õnnelikult. Pole kindel kas helikiiruse ületas, aga hüppamise kõrguserekordi küll. Muide sama kõrgel on ka üks eestlane viibinud. http://et.wikipedia.org/wiki/Ernst_Birnbaum\nPostitatud: 14 Okt, 2012 22:02\nMis mind paelub on see, et vennike on oma skafandrikeses ja ületab helibarjääri. Et kas pauk ka oli või (või oligi pidevalt "paugu" sees? Või mis tunne see on?\nKunagi kui usa oma x-1-ga esimest korda helibarjääri ületas siis kartsid nad, et õhutakistus rebib lennuki tükkideks.\nHuvitav kas heli levimise kiirus sõltub õhutihedusest? Võibolla ongi hõredamas õhus helikiirust ületada inimesel turvalisem?\nEks neid vastuseid kuuleb õige pea.\nAlguses ta tiirles ja loperdas seal päris kõvasti - kommentaator rääkiski, et nii kõrgel pole õhku ja õhutakistus on nõrk - ei õnnestu ennast juhtida.\nPärast sai kuidagi positsiooni sisse, seejärel kaebas visiiri uduseks minekut.\nPostitatud: 14 Okt, 2012 23:17\nHelikiirus sõltub temperatuurist ja õhutihedusest. Stratosfääri madala temperatuuri ja väikese õhutiheduse juures on heli kiirus väiksem kui maapinnal.\nKõrgel lendavate lennukite probleem - "coffin´s corner" ehk maakeeli "kirstunurk" väljendubki selles, et lennata saab vaid ühel kiirusel. Kui kiirust suurendada, ületad helikiiruse. Kui vähendada, lennuk variseb.\nAga helikiruse ületanu ise "pauku" ei kuule. Tema probleem on kuumenemine, kuna õhu molekulid ei jõua "kõrvale põigata" ja põrkuvad vastu ülehelikiirusel liikuvat objekti.\nPostitatud: 15 Okt, 2012 0:00\nKas ta ütles kah midagi vahetult enne välja astumist? Ülekandes oli helikvaliteet päris tagasihoidlik.\nMuidu kui ta loperdama hakkas, siis arvasin küll, et nüüd on ta kutu ja olin juba mõtemas, et järjekordne vapper katsetaja on oma elu andnud.\n"Sometimes you have to go up really high to understand how small you are" Maa inimeste keeles siis: Mõnikord tuleb sul minna häästi kõrgele, et mõista, kui väike/tühine sa oled.\nKiirus oli 1342,8 kilumeetrit tunnis.\nKes on lugenud Gort Ashryni, siis tulevad ette teatud paralleelid.\nKurb on ainult see, et senine üks kosmosetehnoloogia eestvedajatest USA mitte ainult et ei saada enam oma süstikuid kosmosesse, vaid et nad ei oska isegi enam mõõdulinti kasutada. Ehk siis süstikut muuseumi vedades avastati, et tee on liiga kitsas...\nKui limonaaditootja viib inimese kosmose servale, siis peaks Eestile oma kosmosejaam täitsa jõukohane olema. Muidugi starte tuleks teha kuskilt ekvaatorile lähemast kohast. Ehk mõnelt Läti saarelt.\nPostitatud: 15 Okt, 2012 3:17\nEhk mõnelt Läti saarelt.\nKahjuks jääb asi ära, kuna Lätil pole ühtegi saart!\nPostitatud: 15 Okt, 2012 8:45\nPostitatud: 15 Okt, 2012 9:50\nNii kummaline kui see ka ei tundu, on Tobago tõepoolest olnud ka Kuramaa hertsogiriigi asumaa. 17 sajand, kui ma nüüd õieti mäletan\nPostitatud: 15 Okt, 2012 12:57\nPostitatud: 15 Okt, 2012 13:42\nKas on olnud, pole juhtunud lugema, küll on aga otsimisega usinast tegeldud... Nii kirjutati ajalehes Uus Eesti, 22. veebruaril 1936, et:\nVälis-Eesti almanakis nõutakse Eesti tervisparanduse kolooniale paika Vahemeres.\nPostitatud: 15 Okt, 2012 20:14\nKas meil mitte Vahemere ääres Marabellas juba väikest asurkonda ei ole?\nKuid Lätakatel on siiski saar. Isegi mitu. Võibolla ei ole nad nüüd geograafilises mõistes saared, aga mis neil siis Riia kesklinnas keset Daugavat on? Laiud või?\nKui jätta välja meretagused kolooniad, siis rannikul neil jah ühtegi saart ei ole. Kunagi käis keegi välja mõtte, et võiks pool Ruhnust Lätlastele anda ja siis seal piiritüli provotseerida. Mitte midagi ebainimlikku, aga et lätlased saadavad kohale paar sõdurit ja eestlased vastavad 24/7 mehitatud valveputka rajamisega, kust siis kahe riigi sõdurid üksteist vihaselt põrnitsevad. Siis saaks ehk NATOlt taodelda mõlemale riigile rohkem sõjalist abi ning seeläbi meie riikide sõjavägeseid väheke võitlusvõimelisemaks muuta.\nKas mitte Kreeka ei ole mingeid saari müüki pannud?\nPostitatud: 15 Okt, 2012 23:29\nKas Ruhnu kuuluvus esimese Eesti aja alul saarel rahvahääletusel polnud? Valiti Eesti sest nende põhilised hülgeküttimise piirkonnad Eestisse jäid.\nPostitatud: 27 Okt, 2012 23:52\nValiti Eesti, sest kuigi lätlased käisid 1919. aasta algupoole saarel ja kuulutasid selle Lätimaa osaks, oli maikuu lõpus kohale jõudnud eestlaste ekspeditsioonil kaasas umbes 100 000 marka sularaha, 100 liitrit piiritust ja 150 pudelit veini, mis vahetati 6444 puuda ja 25 naela hülgerasva vastu. Korralik kaubanduspartnerlus pluss väike ajupesu otsustasid asja meie kasuks.\nKokku ostetud hülgerasv läks aga kahjuks raisku ja tuli lihtsalt maha kanda, sest sellega polnud Tallinnas midagi teha. Seega, kokkuvõtteks - kui kodumaa on meie jaoks hindamatu, siis Ruhnu saare maksumus on päris täpselt teada...


CV Keskus tööpakkumine CNC treipingi ala koolitaja, Harjumaa\nTööpakkumise number #453511\nCNC treipingi ala koolitaja\nCUTform OÜ treipingi ala koolitaja vastutab CNC ala uute operaatorite ning treiala seadistajate sissejuhatava ning igapäevase tehnilise juhendamise eest. Töötajalt oodatakse nii iseseiva kui meeskonnatöö oskust ning nii eesti kui vene keele oskust vähemalt kesktasemel.\nIdeaalne kandidaat on eelnevalt töötanud cnc treipingil ning omab ka koolitamise kogemust. Ta oskab kasutada mõõteriistu, lugeda, muuta ja kirjutada programme. Ta on hea tervise ning aktiivse ellusuhtumisega karismaatiline liider, kes nautib nii üksi töötamist kui ka teadmiste kolleegidele jagamist ja panustab seeläbi CUTform OÜ cnc-meeskonna kollektiivse teadmuse kasvu. Ta oskab tuvastada ja juhtida pingelisi olukordi, sest keskendub lahenduste leidmisele, mitte probleemide võimendamisele. Ta hoolib ja hoolitseb nii masinate hoolduse kui töökoha korrashoiu eest, oskab täita tootmisdokumente ning järgib toodetele kehtestatud kvaliteedinõudeid.\nToetavaid kolleege, toredaid ühisüritusi, turvalist töökeskkonda ja lõunat.


Ilves: EL suurimaks puuduseks on ühtse digituru puudumine - ITuudised\nAutor: ITuudised.ee • 5. oktoober 2015\nEesti IT valdkonna eestvedajad tutvustasid Maailmapangas e-lahendusi.\nAutor: Katrin Eliste\nEuroopa Liidu üheks suurimaks vajakajäämiseks on riigipiiride üleste e-teenuste võrgu ehk ühtse digituru puudumine, mis näiteks Ameerika Ühendriikides toimib väga hästi, avas president Toomas Hendrik Ilves reedel Maailmapangas (World Bank) toimunud ürituse “Eesti IT päev – targad lahendused kestlikuks arenguks”.\n“Euroopa Liidu probleem seisneb selles, et meil on 28 erineva maksusüsteemiga digiturgu ja see mõjutab meie majanduslikku konkurentsivõimet. Euroopa ei suuda enam USA ega Aasiaga konkurentsis püsida ja me kaotame aastas sadu miljardeid dollareid,” ütles president Ilves.\nÜritusel räägiti meie tehnilistest lahendustest nagu digitaalne identiteet ja X-teeningtutvustati laiemalt Eestile omast mõtteviisi – avatusttehnoloogiale ja innovatsioonile, mis võib olla võtmeks teiste riikide arengule. Sündmuse eesmärk oli luua kontakte Maailmapangaga ja suurendada Eesti ettevõtete võimalusi olla kaasatud panga eri valdkondade projektidesse arenguriikides.


Akadeemik Tarmo Soomere: lonkavat vaimu ei tohi ühiskonnast ära tõugata! - Sakala\n25. veebruar 2017, 12:32\nTeaduste Akadeemia president akadeemik Tarmo Soomere on veendunud, et tegelikult on infokülluse tingimustes vallandunud kõiges kahtlemise sündroom progressiivne osa teest ideaalse demokraatiani.\nSäärased väited levivad ühismeedias aina julgemalt, leides üha sagedamini tee ka uudistesse. Kus säärane info sünnib, kes ja miks seda levitab ning kuidas sellele kõigele reageerida? Otsime vastuseid koos Teaduste Akadeemia presidendi akadeemiku Tarmo Soomerega.\nSellegipoolest jääb info liikumisest enamasti mingi jälg maha, kui tegemist pole just eriti tarkade kurikaeltega. Neid jälgi mööda liikudes saame üht-teist teada. Jäljekütiamet on aga keerukas ja kahjuks peab tõdema, et edu ei ole garanteeritud. Pigem vastupidi. See, et info allikat ei suudeta tuvastada, ei garanteeri ju, et tegemist on valega. Näiteks totalitaarses süsteemis saab paljusid olulisi fakte ohutult kommunikeerida vaid anonüümselt ja jälitamatult.\nVeebis ja sotsiaalmeedias leviva info mustreid ning seda, kuidas eristada tõepõhiseid uudiseid tõepõhjatuist, uurivad maailma tippteadlased. Üks keskseid küsimusi on, kuidas saaks infohulgas eristada tõest ja eksitavat informatsiooni. Selgub, et üldjuhul ei ole see võimalik. Enamgi veel: on kaalukaid tõendeid, et säärast algoritmi, mis seda suudaks, ei ole võimalik luua. Valeinfo eristamatus tõesest tundub olevat maailma toimimise põhireeglite peegeldus ühiskonnas. Nagu kuulus liblika tiivalöögi efekt, mille kohaselt võib liblika tiivalöök Brasiilias vallandada lumelaviini mujal maailmas, on valeinfo levik ja eristamatus maailma mehhanistlike komponentide lahutamatu olemus.\nÜhtlasi tundub, et see on ka ühiskonna käitumise lahutamatu olemus: võib vabalt olla, et me ei saagi leida ühtki algoritmi, mis kindlalt eristaks tõde valest.\nKui palju mängib selles rolli tõik, et peale on kasvanud esimene digitaalsete põliselanike põlvkond, kes on sündinud ja suureks saanud digitaalses maailmas ning tohutu infoülekülluse tingimustes?\nTeatavas mõttes oleme faktiliselt jõudnud ideaalsesse demokraatiasse: igaühe arvamus maksab, igaühe hääl loeb. See ei ole olnud kerge tee. Iidsetel aegadel oli lugemine ja kirjutamine väheste privileeg. Piltlikult öeldes: savitahvlitele kirjutamine oli kallis. Seetõttu pidi see olema kontrollitud ja kirjapandu pidi maksjale sobiv olema.\nEsimene jõuline tõuge seda tüüpi ideaalse demokraatia poole liikumiseks toimus Gutenbergi trükipressi leiutamisega, mis tegi võimalikuks informatsiooni anonüümse tiražeerimise.\nSeda kasutasid väga edukalt näiteks bolševikud, kes levitasid oma ideid Lenini nime all ehk märgilise tähendusega isiku kaudu, faktiliselt aga anonüümselt ning suunatuna kindlale ühiskonnakihile.\nSotsiaalmeedia on säärase infoleviku täiuseni viinud. Igaüks võib informatsiooni toota ja oma arvamust levitada. Ja see on tegelikult äärmiselt progressiivne. Esimest korda maailma ajaloos võib igaühe arvamus tõepoolest lugeda. See on tundmatu olukord ning seetõttu ei osata seda käsitleda.\nKusagil on olnud eliit või keegi, kes peab end selleks, keegi, kes on seni öelnud, mis on õige ja mis väärtuslik, ning ülejäänud arvamused lahterdanud ekstremistlikeks või muidu rumalateks ja ebaolulisteks. Sellise infokontrolli ideaalvarianti kirjeldab George Orwelli «1984» ning see realiseerus Nõukogude Liidus ja Ida-Saksamaal. Seniajani kestab see Põhja-Koreas. Suur osa arvamustest lihtsalt elimineeriti.\nDemokraatia arengut saab kaudselt mõõta selle kaudu, kui suur osa arvamuste spektrist on olnud tegelikult kaasatud otsuste kujundamisse. Tänapäeval on sotsiaalmeedia andnud võimaluse oma arvamust avaldada isegi lastele, kes valimisõiguseta isikutena varem otsustusprotsessist kõrvale jäid.\nJust seetõttu peangi praegust olukorda progressiks ja üheks teeks ideaalse demokraatia poole. Et sellega kaasnevad teatud konvulsioonid, on loogiline. Meenutagem kas või autode tulekut ja Inglismaal nendega kaasnenud seadust, mille kohaselt pidi iga auto ees kõndima lipukesega mees.\nVarem orwellilikus vaikusevaakumis asunud ja ekstremistlikeks või ebaolulisteks lahterdatud rühmad on saanud ideaalse demokraatia tingimustes kõlapinna ja infovabaduse, kuid süüdistavad nüüd omakorda valitsevat korda orwellilikus kohtlemises ja ebatõdede kuulutamises.\nKüsite, kas varem arvestamata jäänud spektri arvamused võisid tegelikult olla õiged.\nSee on kogukonna moodustumise probleem. Varem nende hääl lihtsalt ei kostnud ning mõttekaaslaste leidmine oli seetõttu piiratud. Aga nüüd: lisaks sellele, et meil on sotsiaalmeedia, kus igaüks saab oma arvamust esitada ja kuhu oma loodud sisu paigutada, on meil tekkinud unikaalne ja pretsedenditu võimalus suhelda eri ruumipunktides asuvate inimestega. Tõik, et mõttekaaslased saavad ajast ja ruumist üle hüpata ning moodustada homogeenseid kogukondi ja arvamusrühmi, on fundamentaalne muutus. Sellist olukorda pole varem olnud. Meil puuduvad teadmised, kuidas sellega ümber käia.\nValeinfo leviga tegelevate teadlaste arvates on teatavad homogeensed, aja- ja ruumiülesed kogukonnad peamine kanal, mida mööda moonutatud informatsioon liigub. Selliseid kogukondi nimetatakse kajakambriteks. Need võimaldavad valeinformatsiooni levikut vaadelda perkolatsiooniteooria kaudu. Näiteks võib tuua poorse kivimi, millest hakkab maapõues nafta läbi tungima. Nafta leiab edasiliikumiseks ebakorrapärased teed, täites vahepeal kivimis ettetulevaid urkeid ja tühimikke, et uusi teid leida.\nMainitud kajakambrid moodustavad valeinfo jaoks selle poorse kivimi, mida mööda liikuda.\nKokkuvõtvalt: mingis mõttes on meil nüüd ideaalne demokraatia, mille puhul kogu arvamuste spekter asub ühes ajas ja ruumis, ning meil on võimalus suhelda meile lähedase mõtteviisi ja sarnaste arvamustega inimestega üle aja ja ruumi. Need kaks nähtust ei ole seni saanud probleemiks Eestis, on aga selleks muutumas maailma arengus.\nEbatavaliste mõtteviisidega inimeste ringikesed on meilgi alati olemas olnud. Tuletagem meelde kas või prohvet Maltsvetit ja valget laeva. Eesti ühiskonna suhteliselt hajus paiknemine ja suured vahemaad inimeste vahel on seni olnud erandlike ja arvamuste spektri ääremaadele kalduvate arvamuste mahasurujaks, positiivseks piduriks.\nNaaberriikides on see probleem juba olemas, näiteks Rootsis seoses migrantide vooluga. Spetsiifiliselt, religiooni või muude taustade kaudu homogeniseeritud rühmad kogunevad sageli pagulaskeskustesse või getotaolistesse asumitesse. Seal on nad ajas ja ruumis koos, mitte nagu oma hajusates kodukülakestes. See on soodne keskkond, kajakambri näide, milles saavad plahvatuslikult levida väärinformatsioon, müüdid, meemid – justkui viirused, millesse äkki nakatutakse. Kui säärane info juba kajakambrisse jõuab, on seda väga raske positiivselt mõjutada.\nMõjutamise all ei peagi ma silmas otsesõnalist väärinfo ümberlükkamist, vaid reaalsuse kaasamist. Ma ei taha öelda, et see oleks lootusetu, küll aga keerukas. Samas näen selles unikaalset võimalust inimkonnale, uut arengukiirendit.\nKas Eesti moodsad maltsvetlased on siis soodaravijad, MMS-imedesse uskujad ja muude konfliktsete ideedega kaasaminejad?\nSelge paralleel ja ühised jooned on olemas. Üldjuhul on sellistes seltskondades väga tugev liider või juhtrühm, suure isikliku sarmi ja mõjujõuga. Lisaks idee, mis ei ole reaalsusest kaugel ja mille mõnele – aga ainult mõnele – komponendile on võimalik leida faktilist tuge. Edasi kipub asi minema iseenesest, sest inimestel on siiski kaasasündinud soov tunda end kuulumas mingisse kindlasse kogukonda, kust nad leiavad tuge oma arvamusele. Sageli kohenduvad inimeste endi arvamused grupi omadega veidi sarnasemaks.\nSiia võib kõrvale tuua ka positiivse näite – fanaatiliste teadlaste seltskonna, kelle liider on tulnud mingile ideele, mis tundub seisvat väljaspool aega ja ruumi ning mille realiseerumine tundub olevat aastakümnete taga. Ometi suudab liider selle seltskonna motiveerida tööle nii, et sellega saadakse hakkama. Üks säärastest puntidest on Eesti Biokeskuse populatsioonigeneetika seltskond. Paarikümne aasta eest, kui Eestis hakati teadusraha jagama, ei oleks nad tollaste kriteeriumide põhjal rahastuseks kvalifitseerunud. Nende tausta teades ja uskudes, et nende idee on viimase peal, neid muidugi rahastati. Nüüdseks on nende ideest lähtunud tulemused maailma kümne säravama teadussaavutuse hulgas.\nSeega töötavad säärane fanatism ja kuuluvustahe mõlemal poolusel. Me ei saa rääkida ainult MMS-ist ja lapiku Maa teoreetikutest. Küsimus on, kas ühiskond leiab idee positiivse külje ja kuidas seda võimendab.\nLibainfo areng sai viimati uhke tõuke 20. jaanuaril, kui ametisse vannutati USA president Donald Trump ja käibele tuli väljend «alternatiivsed faktid». Kui palju peaks nüüd uskuma, et terve mõistus lõpuks ikkagi võidutseb, ja kui palju hirmu tundma kõigi seniste väärtuste hävimise ees? Mainitud väljend viitab üheselt sellele, et tõde polegi enam olemas.\nSee oli üle hulga aja taas kord, kui seda väljendit kasutati suurriigi juhtimisel. Sama paralleeli kasutas alles 80 aasta eest Stalin, kui ütles: «Факты – упрямые вещи.» («Faktid – jonnakad asjad.»)\nTegelikult oleme alternatiivsete faktide maailmas elanud viimased sada aastat, alates bolševike võimuletulekust 1917. aastal. Nende jaoks ei olnud fakt küsimus, samamoodi ajalugu. Kõik olevat imperialismi moonutatud. Hitlerist ja Teisest maailmasõjast ei tasu eraldi rääkidagi.\nKui lubate kohatu võrdluse, siis toon näiteks kliima soojenemise. Vaadeldes sadu miljoneid aastaid maailma ajalugu, võime öelda, et jäävaheajad on haruldus. Veelgi suurem haruldus on aga demokraatlik maailmakorraldus. «Alternatiivsete faktide» kasutamine võimulepääsemiseks ja võimul püsimiseks on olnud normaalsus – nagu jääaeg. Võib-olla kõlab see veidi karmilt.\nOleme jälle Orwelli juures tagasi. «Sõda on rahu. Vabadus on orjus.»\nDemokraatlik ühiskonnakorraldus tundub maailma ajalugu vaadeldes olevat anomaalia. Rooma keisririigist teame nii-öelda mõistlike keisritena Marcus Aureliust ja veel mõnda, märgilistena aga meenutame ikkagi Nerot ja temasuguseid. Antiik-Kreekat teame vaid toonaste üleskirjutuste järgi, aga me ei tea peaaegu mitte midagi tolleaegsest sotsiaalmeediast, mis kindlasti eksisteeris, lihtsalt suulisel kujul.\nOn asju, mida ei ole võimalik avalikult vaidlustada. Ja seda teavad väga hästi ka need, kes ütlevad, et sõda on rahu. Alternatiivsed faktid on segastel aegadel kasutust leidev võte.\nMina olen siiski positiivselt meelestatud, sest meil on ühiskonnas asju, millele toetuda. Üks neist on kahtlemata teaduse üheselt kontrollitav ehk täppisteaduslik osa ning sellest tulenevalt ka suur osa klassikalisest teadusest. Teine tugi on kultuur oma mitmesugustes väljendusvormides.\nOma kultuuri üle on eestlased uhked. Nagu ka kirjaoskuse üle, millega oleme aastasadu maailmas silma paistnud. Meie mulluse raamatumüügi edetabeli esikolmiku moodustavad aga mandariinikoortega ravija, soodaravi propageerija ja pendliekspertide raamatud. Mida peab sellest järeldama?\nNende raamatute müügiedu ei ole maailma mastaabis midagi anomaalset. Kui aga tekib võimalus, et auditooriumis levivad kogu spektri arvamused, peab auditoorium olema võimeline filtreerima tõeväärtuslikku infot ja eristama seda tõeväärtuseta infost. See on väljakutse haridussüsteemile.\nPiltlikult öeldes on legoklotsidega kasulik mängida, aga tuleb mõista, et neist ehitatud ekskavaator ei hakka tööle. Seda vahet tegema praegune haridussüsteem ei õpeta. Saan aru, et see on tühjasõnaline kriitika, kuid just seda puudujääki peangi praeguse olukorra pudelikaelaks ning meie vastutus noore põlvkonna ees on see likvideerida nii kiiresti kui võimalik.\nKui loodi Nabala looduskaitseala, oli seal dokumentatsiooni seas paber väitega, et looduskaitsealal on mitu maa-alust jõge, millest üks voolab 18 meetrit ülesmäge. Kirjutasime toona peaministrile sellekohase kirja, aga see vist ei jõudnud temani. Eks meil olnud seal kirjas sees liiga palju asju ja selle tõttu võis sõnum jääda häguseks.\nKõige valusamalt on väljendunud Jürgen Ligi, kes ütles, et Eestis ei tehta teaduspõhiseid otsuseid.\nLihtsalt kurb on, et näeme teie viidatud raamatumüügi edetabeli vilju ka riigitüüri hoidjate hulgas ja mitte kellelgi ei löö selle peale häirekellad helisema.\nVeebruari alguses käis üks lapiku Maa teooriat toetav inimene Tartu kooliõpilastega kohtumas. Sellest tõusis suur pahandus, aga kooli juhataja väitis, et tema arvates ei tuleks õpilasele öelda, mis on õige ja mis vale, vaid juhatada talle kätte tee, jõudmaks tõeni. Kas peaksime siis lihtsalt usaldama nende 17–18-aastaste loengut kuulanute intuitsiooni?\nEga sellest pääsu ole. Kui me stigmatiseerime homogeensed rühmad, kes seisavad mingi sõnumi taga, siis lükkame nad ühiskonnast välja ja kaotame nendega sidemed. Siis ei saa me enam ka informatsiooni selle kohta, kuidas nad arenevad. Inimest, kel on üks jalg lühem kui teine või pole üht jalga sootuks, ei lükka me ju ühiskonnast välja. Blaise Pascal on öelnud: probleem on selles, et lonkav vaim ei saa ise aru, et ta lonkab.\nMul ei ole kindlat seisukohta, kas kõrvuti darvinismiga peaks pidama loenguid kreatsionismist või mis tahes alternatiivõpetusest. Kui aga ignoreerime midagi, mis meie arvates ei ole teaduspõhine, suurendame ainult tekkivat kahju.\nJääb inimese valikuks, kas langetada oma otsused teaduse või teadvuse pinnalt.\nIgaühele meeldiks, et otsustataks nii, nagu just talle sobib. Vaid treenitud otsusetegijad suudavad kaaluda kõiki argumente adekvaatselt ja objektiivselt. Seetõttu on tippjuhi võimekusega inimesed väga väärtuslikud.\nTavainimene aga pole harjunud otsuseid tehes otsima mitte niivõrd argumente, kuivõrd kinnitust oma sisemisele häälele. See ongi konflikti allikas, mis võib olla tingitud poliitilistest valikutest või väärtussüsteemist, milles elatakse.\nKui toimub poliitiliselt motiveeritud valik faktide vahel, ei saa teadus selles osaleda. Kui asi läheb juba nii kaugele, et teaduslikust andmepagasist valitakse poliitilistel kaalutlustel välja vaid sobivad tükid, siis see on koht, kust teadlased kohe ja teadlikult taanduvad.\nSamas seisneb äärmusrühmade peamine põhjendus oma sõnumi levitamisele just väites, et teadus on kallutatud ehk oma valiku teinud, ta pole sõltumatu ja vaba. Viitan siinkohal teaduse ja suurkorporatsioonide seostele.\nAhel rahastaja–teadlane–insener–tootja–kasum on praegu väga tugev ja ajalooliselt veelgi tugevam. Aga see ahel on kindlasti vajalik. Kui seda ahelat poleks, kaoks korporatsioonidel huvi teadust üleüldse toetada. Ärimehe ülesanne on kasumit teenida. Seetõttu on selge, et ettevõtja finantseerib vaid seda teadusvaldkonda, mis toob talle mingis perspektiivis kasu.\nPigem on küsimus eraettevõtluse ja riigi finantseeritava teaduse tasakaalus. Väide, et teadus on suurkorporatsioonide teenistuses, on õige sellises ulatuses, millises korporatsioonid teadust finantseerivad. Ja nii peabki olema.\nKorporatsioonid mitte ainult ei ekspluateeri teadust, vaid panustavad sellesse ka väga suuri summasid. Näiteks vähiravimite puhul on protsessi pikkus idee tekkimisest kuni kliinilise ravini heal juhul kümme, kehvemal juhul paarkümmend aastat. See on meeletult kallis ning kui seda raha tagasi ei teenita, jääb järgmine ravim tegemata.\nJa ikkagi: ka grupil, kes jutlustab teaduse ja korporatsioonide seostel põhinevaid vandenõuteooriaid, on õigus eksisteerida. Sellised grupid on teadlastele konnasilm, mis kogu oma eksistentsi jooksul ei luba neil ennast lõdvaks lasta. Ainuüksi selle kaudu on säärase grupi olemasolu õigustatud ja vajalik.\nAusa teaduse põhimõtted on moraalsed ja väärtuspõhised. Kui see nii poleks või neid põhimõtteid kogu aeg meelde ei tuletataks, võiks nimetatud grupi jutlustatavad teooriad lõpuks ka tõeluseks saada.\nEnt konnasilmad on ju ravitavad?\nPraegu on aktuaalne küsimus, kas teadlane peaks võtma punase pliiatsi ja hakkama korrigeerima internetis levivat informatsiooni. Sel teemal käib teadlaste hulgas diskussioon. Osa neist on seisukohal, et seda peaks tõepoolest tegema. Samas peavad teised seda tsensuuriks ja seeläbi teadusega põhimõtteliselt vastuoluks olevaks.\nMõistetav on näiteks gravitatsioonikonstandi õigeks parandamine või ilmselgele loogikaveale tähelepanu juhtimine. Kui näen, et ajaleht on midagi hullusti segamini ajanud, saadan talle kirja ja üldjuhul ta teeb paranduse. Aga minna ütlema, et kellegi teooria on põhimõtteliselt vale ja eluõiguseta, on väga Orwelli «1984» stiil. Enamik teadlasi muidugi kipub hinnangute andmise rolli jätma ajakirjandusele, püüdes oma käsi sellest puhtaks pesta. See on kergema vastupanu teed minek.\nSamuti jätab see valiku õigustamise võimaluse näiteks inimesele, kes pöördub oma lapse või abitu kaaslase peal alternatiivmeditsiini rakendamise teele.\nMida teadlane saab teha ja peab tegema, on see, et tal tuleb öelda: teadaolevalt ei ole alternatiivravimeetodil seda toimet, mida talle omistatakse, ning on ülisuur oht kõrvalnähtudeks. Selleks on teadlane kohustatud. Inimest keelata või käskida tähendab teadlasele vastutuse võtmist elu ja surma üle.\nSäärase katsetamise eest vastutuse võtmist sageli ei teadvustata. Vastuvõtlikkus katsetamisele on aga hoopis elujõulisem. Miks see paradoks nii visa on?\nInformatsiooni leviku mustrid on erinevad. Teadusuudised, mille sisu on põhjendatav ja tagasiviidav teatavatele eelduste süsteemile ja eksperimentidele, võetakse omaks suhteliselt kiiresti. Need uudised levivad kiiresti ja püsivad pikka aega elavana, sealjuures suures kogukonnas. Vandenõuteooriaid, libainfot võetakse tegelikult omaks aeglaselt, aga need teooriad kipuvad mingitel aegadel hüppeliselt kasvama, kuni järgmine kajakamber on hõivatud.\nSee näitab, et tõenduspõhine info kohtab väiksemat vastupanuvõimet, imbudes nagu vesi läbi liiva. Vandenõuteooria aga vajab levides iga järgmise kajakambri aktsepti. Kui ta on selle saavutanud, on tema elujõud mõneks ajaks tagatud.\nTeadlased, poliitikud ja riigijuhid ei tohi informatsiooniga mängida, sest nende kohustus on tagada stabiilne süsteem. Kajakambrid aga saavad seda teha, sest neil puudub vastutus. See on väga sügav ebasümmeetria.\nSamas saavad kajakambrid eksisteerida just ja ainult tänu sellele stabiilsele süsteemile, mis nende olemasolu tolereerib.\nTäpselt nii. Väga vähe aega on möödas sellest, kui teisitimõtlejad saadeti tuleriidale, sest neis nähti ohtu süsteemile. Aga mitmes riigis võib teisitimõtleja veel tänapäevalgi sõna otseses mõttes pea kaotada.\nSee on demokraatliku riigi väga tugev asümmeetria: kajakambrite rühmitused võivad teha mida tahes. Teatavas mõttes on selle taga eeldus, et ühiskonnakord jääb stabiilseks ja neid ei kiusa oma arvamuse avaldamise eest keegi taga.\nValitsev kiht teab, et tema peab tegelema tagajärgedega, kuid ei tohi samas süsteemi stabiilsust häirida.\nSee on põhjus, miks ei saa piltlikult öeldes anda lapikmaalastele niisama lihtsalt valitsemise mandaati. Kontakt nendega tuleb siiski saavutada.\nAga mida siis ikkagi teha?\nTeadusuuringud viitavad, et vaid selliste kajakambritega, mille taga on tahtlikult kurja sooviv seltskond, ei ole võimalik teada olevate meetodite abil diskussiooni saavutada. Teistega on see üldiselt võimalik. Tuleb ehitada sümmeetriline diskussioon, püüda lapiku Maa teooria inimestele, libameditsiini fanaatikutele, vandenõuteoreetikutele ja teistele kajakambritele selgitada väitlusklubi reegleid ja nad väitlema tuua.\nOn vaat nii palju tõendeid, et Maa on lapik, ja vaat nii palju tõendeid, et see on ümmargune. Kumbki pool ei saa enne väitlust sajaprotsendilise kindlusega oma seisukohta absoluutse tõena esitleda, sest see ei käi väitlusklubi reeglitega kokku.\nKui suudame viia diskussiooni sümmeetrilise väitluse kujule, on meil võimalik koos edasi minna. Kui kaotame diskussiooni võimaluse, on asjad halvasti. See tähendab, et oleme mingi osa kaaskodanikest partneritena kaotanud, ühiskonna sidusus on katkenud. Paljudel juhtudel alternatiivmõtte esindajad keelduvad diskussioonist, aga meie jätame küsimata, miks. Sageli sellepärast, et nad on juba stigmatiseeritud. Me oleme kusagil midagi juba valesti teinud.


Kirjastus Avita – raamaturiiulike\nRubriik: Kirjastus Avita\nLugu õnnetust tüdrukust Cosette’ist, kes elab trahteripidajast võõrasema juures ja peab rasket tööd tegema samal ajal, kui peretütred oma uhkete nukkudega mängida võivad. Lugu lõpeb kui mitte hästi, siis vähemalt paljutõotavalt, sest leidub keegi, kes Cosette’ile kaasa tunneb ja ta enesega koos minema viib.\nEneselegi ootamatult on siia kuusse sattunud kaks kurba lugu, seekord on lugu tüdrukust nimega Cosette, kes elab trahteripidajast võõrasema juures ja peab päevast päeva rasket tööd tegema, kui samal ajal peretütred oma uhkete mänguasjadega mängivad. Ka see lugu oli minu jaoks emotsionaalselt raske lugemine ja usun, et jääb ka pikaks pikaks ajaks meelde.\nKüll võib ikka saatus olla nii ebaõiglane Cosette vastu ja oh kui palju raskusi on tema teele veeretatud. Terve loo lootsin, et ka tema jaoks tuleb paremaid aegu ja ta pääseb sealt orjatöölt.\nLugu oli küll autori poolt täitsa hea, kuid ikkagi väga kurb ja tõsine. Ükski laps ei peaks nii palju kannatama, nagu seda pidi Cosette.\nKuigi lugu mulle meeldis, siis usun, et võtan mõne selle autori raamatu veel endale lugemiseks.\nSoovitada ei oska, keda lugu kõnetab, see võib ju seda ka lugeda.\nEsimest korda ja enamgi(2001)\n23. aug. 2021 23. aug. 2021 reelikaraimetLisa kommentaar\n20. Raamat kirjastus AVITA sarjast TERAVIK\nEsimest korda ja enamgi(2001)(112lk)\nAutor: Evelyne Stein-Fisher\nAnja ja Nico käivad juba pool aastat. Nad on armunud, tunnevad ja usaldavad teineteist. Nico on õrn ja tundlik. Ta ei sunni Anjat millekski. Tüdruk tahaks meeleldi temaga magada. Aga – kas see on tõesti kõige õigem? On nad juba niikaugel? Kas poiss on seda? Anja märkab, et ka noorukitel on tõkkeid. Tüdruk soovib, et kõik juhtuks õigel ajal. Õiges kohas. Ja et see sobiks neile mõlemale.\nJa siis on asi tõesti niikaugel. Nad on kõike tublisti ette valmistanud. Suurte lootustega. Anja avastab oma keha, oma tõelised tunded, ta mõistab oma seksuaalsust. Aga ühel päeval viib see tüdruku veel kaugemale…\nLugu kahest noorest nimega Anja ja Nico. Noored on armunud. Enamuse osa raamatust jutustab Anja kuidas nad Nicoga kohtusid ja mis nad teinud on, neile tähtsaid asju. Nad on soovivad koos olla ja muidugi jagada ka omavahel armastust. Kuid kas nad julgevad lõpuni minna? Tüdruku jaoks peab kõik õige olema.\nTegemist on noorteromaaniga ja lugu ise on kirjutatud peategelasest tüdruku Anja vaatevinklist. Kuid oleksin tahtnud, et ka Nico oleks saanud oma mõtteid avaldada ja neid meie kui lugejatega jagada. Pisut jäi selles loos midagi puudu.\nKuna see raamat on sellest sarjast praegu ainus mida lugenud, siis kindlasti annan mõnele selle sarja raamatule veel võimaluse. Eks näis millal.\nKuidagi armetuks jäi see lugu. Ei tekkinud sellist vau-efekti nagu mõne noorteka puhul. Seega kahjuks saab see raamat üsna vähe punkte, kuid siiski oli üsnagi põnev jälgida, millega see kõik lõpeb ja kas noored jäävad kokku või mitte.\nTeistele soovitada ei oska, seega valima peate te kallid sõbrad ise!\n3. juuni 2021 reelikaraimetLisa kommentaar\n22. Üks „vanaemaraamat” – raamat, kus keskne tegelane on vanaema\nVanaema õunapuu otsas(2008)(109lk)\n«Ahoi!» ütles vanaema jämeda häälega, kui nad mööda vetruvat laevale läksid. «Me seome auto ja hobused peamasti külge, et nad kõrge lainega üle parda ei läheks.»\n«Ahoi» oli meremeeste keel ja «üle parda» samuti. Sellega pidi Andi nüüd harjuma.\nRaamat on saanud Austria riikliku lastekirjanduse-auhinna ja Viini lasteraamatu-auhinna.\nLugu poisist nimega Andi, kes igatseb väga endale vanaema. Kõigil teistel tema klassis on vanaema, kuid temal mitte. Ta on kurb, et tal vanaema ei ole ja nii otsustab ta õunapuu otsas konutada.\nTa on oma mõtetes, kui ühe korraga keegi istub tema kõrval. Tema rõõmuks on see vanaema ja täiesti tema oma. Oh neid vahvaid seiklusi, mis nad koos ette võtavad. Kui aga poisi kodukanti kolib üks ütlemata tore vanatädi, siis mida rohkem poiss teda aitab, seda vähem mõtleb ta oma vanaema peale. Kas tõesti on ta endale vanaema välja mõelnud? Või on tegemist ikka päris vanaemaga, eks seda lugege ise!\nAndi on üks ütlemata vahva poiss ja tema seiklused olid väga kaasahaaravad. Nemad juba vanaemaga hätta ei jäänud ja minu jaoks oli tegemist väga lõbusa looga, kuid samas ka üsnagi kurb, kuid seda kõike ainult alguses.\nMulle meeldis ja ma usun, et julgen ka teistele lugemiseks soovitada.


, Kui ola liigese artroosi toodeldakse\nPeamine on kaltsium ja kaalium. TAO kliiniku veebisaidilt saate üksikasjalikku teavet meditsiiniteenuste kohta, küsige konsultandilt kõiki oma küsimusi ja registreeruge ka diagnostikale..\n7 harjutust õpetajatele ja õpilastele\nValud häirivad nii päeval kui ka öösel puhkeolekus. Turse on märgatav, liigese piirkond on puudutamisel kuum. Operatsiooni puudumine ähvardab puudeid ja liigese täielikke talitlushäireid. Kuidas diagnoositakse osteoartriit??\nKõigi terapeutiliste meetmete ülesanded: normaliseerida ainevahetusprotsesse, blokeerida valu ja eemaldada põletik, suurendada õla verevarustust, tugevdada immuunsust. Vajalik on välistada või minimeerida liigespiirkonna suuri koormusi, vaadata läbi toitumine lisada SU JOK liigeste ravi valku, väävlit, seleeni ja rasvhappeidregistreeruda füsioteraapiasse.\nÕlaliigese Kui ola liigese artroosi toodeldakse harjutused: Istuge toolil, sirutage selga. Tehke aeglaselt ringikujulisi liikumisi edasi ja tagasi. Mitte vähem kui korda. Lama selili, siruta käed peopesadega allapoole. Langetage ja tõstke käed ükshaaval üles. Seistes, võtke käed tagasi, lukustage nimmepiirkonda. Umbes sekundit tõmmake oma käed eri suundades, justkui kavatsete luku eraldada.\nLõdvestuge ja korrake. Sarnaselt eelmisele stardipositsioonile. Tõmmake lukuga ühendatud käed üles, hoidke 10 sekundit all, laske see alla. Ja nii kordust.\nLisateavet Kui ola liigese artroosi toodeldakse kohta, kuidas õlaliigese osteoartriiti ravida treeningraviga ja milliseid harjutusi konkreetsel juhul soovitatakse, pöörduge arsti poole.\nKõik need vahendid vähendavad ainult valu sündroomi intensiivsust. Sümptomid kaovad ajutiselt ja õlaliigese osteoartriidi ravi näib toimivat, kuid varsti taastuvad ja intensiivistuvad valulikud aistingud. Ja ainult kondroprotektorid aitavad aeglustada hävitamist, taastavad liikuvuse ja vähendavad valuvaigistite vajadust. Õlaliigese kondroprotektorid!\nChondroprotektorid on ravimite rühm, mis stimuleerivad kollageeni tootmist, toidavad kõhre kondroitiini ja glükoosamiiniga ning uuendavad liigest. Arthracam on kodumaine kondroprotektor, mis korvab loodusliku päritoluga ehitusmaterjalide puuduse.\nLisaks kohalikule toimele on füüsilistel meetoditel kehale üldine positiivne mõju, parandades vereringet ja moduleerides immuunvastuseid. Füsioteraapia Lihas-skeleti süsteemi haiguste, sealhulgas ACS-i artroosi tõhus ravi on ilma spetsiaalse võimlemiseta võimatu. Õige harjutus aitab laiendada liikumisulatust, tugevdada lihaseid ja teatud määral stimuleerida kõhrekoe komponentide sünteesi, provotseerimata selle hävitamist. Kuid seda saab teha ainult pärast ägedate nähtuste: valu ja põletiku kõrvaldamist.\nÕlaliigese haigus on laialt levinud, mõjutab üle aastaseid inimesi.\nKuid kõige keerukamaid patoloogiaid täheldatakse vanematel ja vanematel inimestel, kui liigesekõhre aja jooksul kulub. Ilma õigeaegse ravita on liigespinna degenereerumise protsess veelgi keerukam, mis viib puude tekkimiseni. Vasaku või parema õlaliigese deformeeruva artroosi tunnused avalduvad ägedas ebamugavuses kõhre pinna hõrenemise taustal. Liigese pealiskaudse hävimise tekkimise peamine põhjus on soolaladestused, mis aja jooksul deformeeruvad ja hävitavad luukoe.


PHIL MURPHY (NEW JERSEY KUBERNER) NETOVÄÄRTUS, BIO, NAINE, LAPSED, VANUS, KARJÄÄR, PIKKUS, KAAL, FAKTID - STARSGAB - POLIITIK\nPhil Murphy (New Jersey kuberner) Netoväärtus, bio, naine, lapsed, vanus, karjäär, pikkus, kaal, faktid\nPhilip Dunton Murphy (sündinud 16. augustil 1957) on tuntud Ameerika finantsist, diplomaat ja demokraatliku partei poliitik, kes on olnud 2018. aasta jaanuarist New Jersey 56. kuberner. Ta töötas aastatel 2009–2013 Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Saksamaal. millal ta tegeles USA diplomaatiliste kaablite lekkimisega. Ta oli 2000. aastate keskel ja lõpus Howard Deani juhtimisel Demokraatliku Rahvuskomitee finantsesimees. Enne seda tegi Murphy 23-aastast karjääri ettevõttes Goldman Sachs, kus ta pidas mitmeid kõrgetasemelisi ameteid ja kogus enne märkimisväärset jõukust enne pensionile jäämist 2006. aastal. Ta on seotud paljude kodanikuorganisatsioonide ja filantroopiliste tegevustega.\nPhil Murphy vanus, pikkus ja kaal\nAlates 2020. aastast on Phil Murphy vanus 62 aastat vana.\nPhil Murphy kiired faktid\nTegelik nimi Philip Dunton Murphy\nHüüdnimi Phil Murphy\nSündinud 16. august 1957\nTuntud New Jersey 56. kuberner\nVanemad Isa: Walter F. Murphy\nEma: Dorothy Louise\nAbikaasa / naine Tammy Snyder (m. 1993)\nHaridus 1. Harvardi ülikool (AB)\n2. Pennsylvania ülikool (MBA)\nNetoväärtus Ligikaudu 70 miljonit USD (alates 2020. aastast)\nPhil Murphy koos oma naise Tammy Snyderiga\nPhil Murphy naine\nAlates 2020. aastast on Phil Murphy abielus Tammy Snyderiga.\n1987. aastal kohtus Murphy esimest korda oma tulevase naise Tammy Snyderiga, kui mõlemad töötasid Goldman Sachsis, kuid Murphy ei palunud teda veel seitse aastat.\nKui ta lõpuks tegi, edenesid asjad kiiresti ja nad kihlusid 18 päeva hiljem ning abiellusid kuue kuu jooksul, 1994. aastal.\nMurphy ja tema naine on õnnistanud nelja last, kolme poega ja tütart.\nNad elavad New Jersey osariigis Monmouthi maakonnas.\nLapsed on saanud hariduse Rumsoni maapäevakoolis ja Phillipsi akadeemias.\nTammy Snyder Murphy on olnud mitmesugustel finants-, kodaniku- ja poliitilistel ametikohtadel ning olnud ka kodune.\nAlates 2020. aastast on Phil Murphy puhasväärtus hinnanguliselt umbes 70 miljonit dollarit.\nMurphy positsioon ettevõttes Goldman Sachs, kui ettevõtte IPO tõi tema puhasväärtuse üle 50 miljoni dollari.\nTa ja tema perekond elavad jõeäärsel kinnistul, mille kinnisvaramaks on 200 000 dollarit aastas.\nMurphyl on ka kodud Berliinis ja Itaalias.\nPhil Murphy Varane elu ja haridus\nMurphy sündis 16. augustil 1957 USA-s Massachusettsis asuvas Needhamis.\nTa kasvas üles nii Needhamis kui ka lähedal asuvas Newtonis ning on Dorothy Louise (Dunton) ja Walter F. Murphy poeg.\nMurphy sõnul oli tema pere heal päeval keskklass.\nPerekond oli Iiri-Ameerika pärand, Phil oli kolmas põlvkond.\nTema mäletamist mööda elasid sekretärist ema ja keskkoolist väljalangenud isa, kes võtsid vastu kõik võimaliku töö (sealhulgas viinapoe juhataja ja palgatöölised) palgatšeki.\nMõlemad tema vanemad olid John F. Kennedy entusiastlikud toetajad ja olid vabatahtlikud oma kampaanias Ameerika Ühendriikide 1952. aasta senati valimistel Massachusettsis.\nMurphy mängis poisikesena jalgpalli, huvi püsis temas ka hilisemas elus. Tema ema uskus tugevalt hariduse tähtsusse ning Phil ja tema kolm vanemat õde-venda said kõik ülikoolikraadi.\nVastavalt oma haridusele õppis ta Harvardi ülikoolis, kus ta oli kiirustatud pudingiteatrite president ja püüdis lauldes ja tantsides elada mõnda aega muusikateatris.\nKuid ta muutis suunda ja lõpetas 1979. aastal majandusteaduse AB kraadi.\nSoovides mitte taaselustada oma kasvatuse rahalise kindluse puudumist, õppis ta Pennsylvania ülikooli Whartoni koolis, saades MBA 1983. aastal.\nPhil Murphy karjäär\nMurphy alustas oma karjääri suvel assotsieerunud ettevõttega Goldman Sachsis 1982. aastal.\nTa võeti tööle pärast lõpetamist 1983. aastal.\nAastatel 1993–1997 juhtis Murphy ettevõtte Frankfurdi kontorit.\non ärikohustusi laiendati hiljem Saksamaale, Šveitsile ja Austriale, samuti Varssavi pakti järgsetes Kesk-Euroopa riikides.\n55 miljoni dollari suurune investeering tehti aasta enne seda, kui Murphy asus Aasiasse, ja pole selge, kuivõrd oli Murphy teadlik ettevõtte tegevuse eripäradest.\nPärast Goldman Sachsist lahkumist töötas Murphy aastatel 2006–2009 Demokraatliku Rahvuskomitee rahvusliku rahanduse esimehena.\nTa töötas aastatel 2009–2013 president Barack Obama käe all USA suursaadikuna Saksamaal.\n2014. aastal lõi Murphy New Start New Jersey, mittetulundusliku progressiivse mõttekoja, mis korraldas New Jersey ümbruses mitmeid üritusi.\n2015. aasta septembris käivitas Murphy progressiivse organisatsiooni New Way New Jersey jaoks.\nMurphy vannutati New Jersey kuberneriks 16. jaanuaril 2018.\nPhil Murphy auhinnad ja autasud\n2015. aastal sai Murphy Hamiltoni kolledžis aukraadi.\n2019. aastal sai ta Rutgersi ülikoolist aukraadi.\nFaktid Phil Murphy kohta\nMurphy läks novembris toimunud üldvalimistel vastamisi vabariiklaste kandidaadi Guadagnoga.\nSelles kampaanias kandideeris Guadagno mõõdukalt, püüdes vältida suhtlemist nii Christie'ga, kellel oli kubernerile rekordmadal heakskiit, kui ka Donald Trumpiga.\nSelle asemel püüdis ta keskenduda Murphy Goldman Sachsi taustale.\n26. juulil kuulutas Murphy assamblee naise ja spiiker Emerita Sheila Oliveri oma kaaslaseks.\nTema instagrami biolugemine on New Jersey 56. kuberner. Nelja lapse isa. Tugevama ja õiglasema New Jersey ehitamine. COVID-19 kohta teabe saamiseks külastage allolevat saiti.\nmillal on beebi kaely sünnipäev\nhannah suka sünnikuupäev


Subtiitriiteta pidu | Jabur teelaudkond.\nPosted by cardioplegia in\tUncategorized detsember 25, 2008\nLaup2eval oli kompanii j6ulupidu klubis Kosmo (kirjutatakse millegip2rast kösmö…ju on popim, mis sest et eestlastel juhtme kokku ajab).\nPidu pidi hakkama kell 7 nii et leppisime Sowmyaga kokku, et saame kell 6 samal t2naval asuvas Coffee Days kokku.\nSowmya muidugi j2i kaks tundi hiljaks – misiganes asjaajamiste t6ttu – nii et l2ksin ikka sinna pisut peale seitset yksi kohale.\nKoht oli lahe, inimesi oli v2he ja kedagi ei tundnud.\n6nneks ei olnud see pikalt probleem, sest QC tyybid, kes baarileti juures kohad sisse olid v6tnud viipasid mu sinna, nillisid mu joogikupongid – 2 jooki igayhele, mida ma sisse ei kavatsenudki n6uda – endale ja ajasid niisama muhedat juttu.\nM6ne aja p2rast viskus Sowmya sisse, ohtralt vabandades ja kiirelt omale Sprite ja viski (khm) tellides.\nSiis tiksus sinna rummine Pavan – samuti meie treeninggrupist – nii et vahtisime seal kolmekesi ringi.\nInimesed kes meie juurde tulid tundsid k6ik Sowmyat – sest ta on meie asutuse sotsiaalne liblikas – ja k6ik kysisid minult…(kuidas mul l2heb? ei. Kust ma p2rit olen? Ei. Kuidas hyppen88riga hyppamine l2heb? Ei.)…Kus Bharad on.\nMa olen oma peika hele (hale) vari ja sekret2r.\nNojah, 6nneks hakati varsti syya pakkuma – s2ttisime ennast Sowmyaga suure hunniku kreeka salati ja shokolaadimudakoogiga nurgadiivanile ja m6tlesime, et elul pole niimoodi vigagi.\nSiis l2ks Sowmya allakorrusele klubisse jalga keerutama ja mina j2in kuulama Pavani lugu mingi prantsuse prutaga, kes oli kuu aega tagasi kodumaale tagasi l2inud. (Kuramuse valged naised, ma ytlen…)\nSiis l2ks Pavan KA minema ja k6igist inimestest, kes v6inuks tulla ja minu k6rvale istuda…tuli sinna peika eks.\nNojah, v2ike smalltalk maast ja ilmast ja siis oli pidu peaaegu l2bi, pyksis k2bi ja l2ksin 6ue taksot ootama.\nOotasin 45 minutit, sest see kui pidu peaks kell 11.15 l6ppema t2hendab, et see saab siis l2bi kui k6ik syda88sel v2lja pekstakse ja siis yksteist rahvamassis leitakse ja l6puks taksojuht yles aetakse ja siis l6puks koju saab.\nKokkuv6ttes p2ris tore.\n-suures koguses mocktaile – alkoholivabad kokteilid olid piiramatus koguses tasuta ja mango-vahukoore segu on jumalik.\n-tasuta 6htus88k, jee-jee.\n-ilus koht – suuuuuuur hall, millel on suured maani aknad ja dekoratsioonideks on igas poosis Buddha kujud.\n-j6ulutunnet ei tulnud.\nEdit: Huvitav fakt. Peo algusest umbes kaks tundi lasti seal ainult Queeni!\n← Kookoskallistused neutraalsete shokolaadim2gede maale\nPaanikanupp nokib mul k6ige paremini →


Kas ameeriklased saavad varsti lauale GM lõhe?\nUSA Toidu- ja Ravimiohutuse Amet (FDA) kaalub, kas lubada turule esimest inimtoiduks mõeldud looma – lõhe, mis kasvab kaks korda suuremaks kui tavaline kala.\nLõhe loojad on püüdnud saada turustusluba juba kümmekond aastat ja valitsusametnike ja biotehnoloogiatööstuse esindajate sõnul on firma esitanud kas enamuse või isegi kõik andmed, mida FDA peab vajalikuks, et analüüsida, kas lõhe on toiduks ohutu, toiteväärtuselt samaväärne tavalõhega ja keskkonnale ohutu. Avalik kuulamine lõhe turulelubamise arutamiseks võib toimuda juba sellel sügisel.\nIlmselt on tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonide poolt oodata mitmeid vastuväiteid loa andmisele. Isegi FDA sees ei olnud üksmeelt, kas lõhe peaks märgistama geneetiliselt muundatuna või mitte (USA-s ei märgistata GMO-sid).Lõhe lubamine avaks tee firmadele ja teadlastele, kes töötavad välja teisi GM loomi, nagu veiseid ja sigu.\nLõhe tegi valmis AquaBounty Technologies – nimeline firma ja see on mõeldud lõhekasvatustes kasvatamiseks. Tegemist on Atlandi lõhega, millele on lisatud Kuninglõhi (Oncorhynchus tshawytscha) kasvuhormoon ja "lülitiks" on kasutatud ameerika emakala (Zoarces americanus) geneetilist materjali.\nTavaliselt ei tooda lõhe külma ilmaga kasvuhormooni, kuid „lüliti“ sunnib teda hormooni aastaringselt tootma ning lõhe saavutab turusuuruse 16-18 kuuga, tavalise 3 aasta asemel. Firma sõnul ei kasva ta lõpuks suuremaks kui tavakala.\nAquaBounty tegevjuht Ronald L. Stotish´i sõnul loodab firma ehk juba järgmiste kuude jooksul lõpliku loa saada.\nFDA kinnitas, et tegeleb taotluse läbivaatamisega, ent konfidentisaalsusreeglitele tuginedes keeldus taotlust täpsemalt kommenteerimast. 2008. a määratud juhtnööride alusel hindab FDA GM loomi lähtudes samadest põhimõtetest, nagu oleksid nad veterinaarravimid ja uute ravimite loataotlusi FDA avalikustada ei või.\nKriitikute sõnul ei luba selline hindamisprotsess GM loomade võimalikke keskkonnamõjusid hinnata ning takistab avalikkust enda panust andmast.\n“Kellelgi väljastpoolt ei ole ühtki võimalust näha andmeid ja tuua välja kitsaskohti,” ütleb Margaret Mellon, organisatsiooni Union of Concerned Scientists keskkonna- ja toiduprogrammi juhataja.


Tüübid kruusa väljasõit - Tips for you - Tipsed.Com\nTüübid kruusa väljasõit\nSelle sõiduteele materjal, kruus on eeliseks on suhteliselt odav ja madala hooldus, võrreldes teiste kõnniteel.Ehitada stabiilse ja atraktiivse sõiduteele, aga see on oluline valida õiget kruusa.\nPaljud liigid kruusa koosnevad väikestest, järsult angled kiviosad tehtud mehaaniliselt purustamine kaevandatud looduskivi.Värvi kruusa väga erinev sõltuvalt kivi see on valmistatud, ja mõned segud sisaldavad erinevaid kivi tüüpi ja värvi.Ühine värvi killustiku hulka hall, punane, sinine ja valge.\nKillustik sobib hästi sõiduteele ja teed, sest nurk tükki kipuvad kokku hoida, sest kruusa elama, luua stabiilne, tahke pind et ei nihku või rännata raskuse all sõidukite ja suu liiklust.\nPea kruus koosneb väikestest, loomulikult murenenud kiviosad, mis on üldiselt ümarad servad ja on tavaliselt saadaval kirjud segud.Seda tüüpi kruus ei tööta hästi sõiduteele ja teed, sest ümar kivi ei lukusta kokku samamoodi, killustiku teeb, ja see on tõenäolisem, et liikuda alla liiklust.\nkasutamiseks hernes kruus edukalt sõiduteele, kasutada suhteliselt õhuke kiht kruusa üle kindla aluse, ja kasutada kandid, et aidata hoida kruusa paigas.\nÜldiselt sõiduteele kruusa tuleks suhteliselt suur , umbes 3/8 ja 3/4 tollise läbimõõduga, võrreldes kruusa kasutatakse kõnniteede, mis on tavaliselt 1/4 3/ 8 tollise läbimõõduga.\nTeine tegur kaaluda on summa väga väike teraline materjal, mida nimetatakse "trahvid," on kruus.Kruus suure trahvisumma lukustub koondatud tahke pind, kuid see ei anna palju drenaaž.Seega puhas rokk ilma olulise trahvisumma kasutatakse sageli baasi uue sõiduteele ning segu kõrge trahvi sisu kasutatakse pinnakihi ja üles-kleit olemasolevate sõiduteele.\npõhikihid on tavaliselt valmistatud oluliselt suuremat kruus, üksikute tükki 2 tolli või enama läbimõõduga;aluskihi võtta vastu sõiduteele tüüpiliselt umbes 6 tolli paksune, võrreldes umbes 2 tolli võtta vastu kruusa jalgteed.\nMõnel haljastus rakendused, kruus võib esineda kivist, betoonist või metallist raam, mis ulatub vertikaalselt kõrgemal kruus, kuid selline tõke võib olla probleemiks servades sõiduteele, eritisõiduteele läve, kus autod peavad suutma sõita üle ääre.\nkandid lahendusi sõiduteele hulka nõgus betoonist või kivist kanaleid, mis lõks kruus, kuid ei kujuta endast takistust sõidukite ja õrnalt Küürus servad, mis täidavad sama eesmärki, kuid ei täida kruusaga nii, et kanaleid hakkavad lõpuks.\nKuidas arvutada Square kaadrid Room kõrge lagi


Главная » Kodune seade peenise laienemist » Peenis laienemist operatsiooni hindadega viis\nPenomet peenis pumba Põhjalik ülevaade – uus ja kindel viis saada suurem peenis.NeoSize XL ohutu ja tõhus viis suurendada oma peenist ilma ohtlike operatsiooni ja Peenis laienemine Naturamax Peenis laienemist pill on testitud rohkem.\nPeenis laienemist on protsess, Suurus geenide peenise kanderaam on funktsionaalne ja eelarve sõbralik viis mehed tõsta suurus peenise.Parim viis olukorra iga pead Titan Gel suurendada peenise peenise laienemine 4 Äärmisel juhul võib vajada operatsiooni. kreem peenise laienemist Maxisize.\nKas peenise laienemist? et peenis muutub Selle seeria harjutusi on kõige loomulikum ja tõhusaim viis suurendada oma peenise suurus ilma kõrvaltoimeid.Lisaks kahjulik ja armistumine peenis on kõik need tööriistad töötavad viis. Peale operatsiooni kõrvaltoimeid võib olla heidutav Peenis laienemist pillid.


awon golding head londoni moenädal 2015 | Loe-The-drive\nAwon Goldingi Millinery, For For You - S / S15 Headhunters - Londoni moenädal, 2015\nNäib, et London on veetlev noorte mütsikujundajate jaoks. Olen juba teatanud Aurora Ozma kohta, kuid seekord on asi umbes Awon Golding, India-Inglise esivanematega Hongkongis sündinud Londonis asuv disainer kasutab oma loomingu inspiratsiooniks multikultuurset tausta. Ja sellega tundub ta olevat edukas.\nEnne oma sildi leidmist disainis ta River Islandi ja Topshopi jaoks. Nüüd pälvib ta kiitust oma elegantsete etniliste puudutustega peakatete eest. Kevad- ja suveliin nimega "Headhunter" on inspireeritud India Tangkhul Naga hõimust. Suled ja kootud mustrid moodustavad suure osa stiili kujunemisest. Ekstravagantsete laia äärega mütside ja pühkitavate põnevate mütside kollektsiooni iseloomustab mitmekülgne stiil.\nPikkade narmastega laia äärega müts näitab narmastel värvi "Headhunter". Äärmiselt pilkupüüdev ning oma musta, valge ja punase värvi kombinatsioonis on see tükk, mis tagab kindlasti palju vestlusi. Teisest küljest näeb Kohima-nimeline mudel vähem vali, kuid seda elegantsem. Ümmarguse beeži kehaga võlu, mille külge kinnitatakse kumera kuldvärvi materjalist suur kuusnurkne kootud kaunistus.\nÜks levinumaid mudeleid kannab nime "Kuki". See on kuldne metallist visiitmüts, mille ülaserv on vooderdatud okast neetidega. Visiiril on trendikas, noor välimus, mis erineb teiste võlurite väga küpsest, elegantsest välimusest.\nEkstravagantses loomingus "Hornbill" moodustavad peaaegu juhuslikult paigutatud mustvalged suled pea ümber väljaulatuva rõnga. See avangardne välimus on vaprate fashionistade jaoks kindlasti ainult asi.\nKokku koosneb rida elegantsete ja avangardsete, ekstravagantsete loomingute sarjadest erinevateks sündmusteks. Alates erksavärvilistest värvidest ja geomeetrilistest avangardvormidest kuni kuldsete ja elegantsete loominguteni, mis sobib igale peakattele.\nPildi- ja teabeallikad: http://awongolding.com/ , http://www.londonfashionweek.co.uk/\nChas kootud kampsun\nSISTERHOOD - disainer 'Liselore Frowijn'


Santose loots liigasüsteemist: Eesti ei ole valmis 30 meeskonnaks, kes mängivad aastas 40 mängu - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nSantose loots liigasüsteemist: Eesti ei ole valmis 30 meeskonnaks, kes mängivad aastas 40 mängu (13)\n14. VEEBR 2018, 09:15\nTartu Santose peatreener Janar Sagim tunnistas, et tema praegust Eesti tippliigade süsteemi ideaalseks ei pea.\nNovembris pidas Eesti Jalgpalli Liit nii Esiliiga kui ka Esiliiga B meeskondade esindajatele koosoleku, kus arutati kujunenud olukorda, anti ülevaade alternatiivsetest liigasüsteemidest ja analüüsiti Esiliiga rolli olemasolevas süsteemis.\nSantose peatreener Janar Sagim sõnas Soccernet.ee-le, et kuigi kokkuvõttes nõustusid nad senise süsteemi jätkumisega, siis selline süsteem, kus kolmes tugevaimas liigas mängivad kümme meeskonda põhihooajal 36 mängu, Eestis tegelikult mõistlik ei ole.\n"Kui see asi lühidalt kokku võtta, siis minu isiklik arvamus on, et Eesti ei ole valmis 30 meeskonnaks, kes mängivad suurusjärguliselt 40 mängu hooajal. Kui paneme ka halliturniirid juurde, siis 45 mängu – 30 sellist punti ei ole Eestis olemas," kommenteeris eelmise hooaja keskel Santose peatreenerikohused endale võtnud Sagim.\n"Minu isikliku arvamuse järgi oleks liigasüsteemi muutmise peamiseks põhjuseks olnud mängude arvu vähenemine. Aga kuna see tehti sisuliselt esimese lausega selgeks, et selle koha pealt midagi ei muutu, siis noore koosseisu ja mängijate huvides me leidsime, et parem on jätkata samaviisi."\npm • 14. veebr 2018\nPeale koosolekut oli ju uudis, et pea kõik soovivad vana süsteemiga jätkata ja nüüd tulevad järjest uudised, et tegelikult ikkagi taheti muudatust, aga millegipärast hääletati vana süsteemi poolt. EJL suutis kõik ümberveenda? Milleks?\njah • 14. veebr 2018\nEJL ei veendnud kedagi ümber, EJL lihtsalt ütles et nii on!!! Ütleme nii, et kellegil tegelikult sõnaõigust polnud...\nMustikas • 14. veebr 2018\nTegemist ei olnud läbirääkimistega vaid infotunniga.\nRain • 14. veebr 2018\nEsiliiga ja esiliiga b võiks küll koos mängida korra kodus/võõrsil ja kui mängude arvu piirata siis nt 5-6 satsi 2.liigasse saata\nsantose • 14. veebr 2018\nsugused satsid peaks iluuisutamsega tegelema\nJuhan • 14. veebr 2018\nLoogiline, et aastaid esiliigas olnud võistkonnad teavad, et praegune süsteem on ennast ammendanud. Liit tegelikult kellegi arvamusega ei arvestanud. Enamik oli ju selle poolt, et teha üks suur esiliiga. Nende üksikute arvamus, kes tahtsid vanaviisi jätkata (Elva nt?), oli ka naljakas. Väidet, et sportlik tase langeb, on naljakas kuulda eelmise aasta esiliiga viimastelt võistkondadelt, kes muidu esiliiga sportlikku taset ju meeletult tõstsid...\nAmatöörlus areneb • 14. veebr 2018\nLiigareformi (esiliiga B loomine) tulemus oli esmalt rahvaliiga populaarsuse tõus ning eelmisel hooajal ka fakt, et mitte ükski EMV mänginud võistkond ei langenud madalamasse liigasse, kuigi "sportliku printsiibi" alusel see pidanuks juhtuma. Lisaks püütakse noormängijates "profesionaalsust" sütitada läbi stipendiumite, et oleks ikka motti detsembri keskpaigast kuni novembri alguseni ainult jalgpallile elada. Krt kui sedasi saame endale liigad, mis kohalikele korda lähevad ja rohkem mängijaid välisliigadesse, siis hakkan ka vesti kanda.\nNo üks kindel asi • 14. veebr 2018\nliiga suurendamine on küll samm tagasi mitte edasi\npigem tuleks meie ladvik väiksemaks teha et omavahel kvaliteetsemaid mänge oleks.\nNende viiimaste nüpeldamist 5:0 10:0 ei taha keegi näha !\nhmm • 14. veebr 2018\nTuleb ikka ühtne Balti liiga teha, siis saavad tugevamad tiimid ühte liigasse, keskmikud teise liigasse ning siis juba kohalikud liigad tasemel kolm.\nõige • 14. veebr 2018\nhea seegi et keegi julgeb oma arvamust avaldada riskides klubi sattumisega ainuvalitseja suhtes ebaloojalsete nimekirja\nMinu arvamus • 14. veebr 2018\nMinu arust võiks ikkagi liigasi suurendada, aga mitte nii suureks, et mänge oleks rohkem, pigem ikka vähem. Näiteks esiliigas ja esiliiga b's 14-15 klubi (mõlemas) oleks normaalne. Kokku oleks siis 26-28 mängu. Premium liiga võiks ikkagi mõelda poolitamisele, näiteks 12 meeskonda ja kui omavahel läbi mängitud kaks korda, siis läheks pooleks ja mõlemad pooled mängivad omavahel läbi. Kokku tuleks 32 mängu sedasi. 22 mängu esimese hooga ja siis 10 mängu hiljem otsa. Liiga pikkus oleks lühem, ei pea ehk enam veebruaris või novembris mängima sedasi nagu praegu.\nmart mardiste • 14. veebr 2018\nigasuguse reformi tulemus oleks ELB sulgemine, sest täna ei ole meil isegi 30 piisaval tasemel meeskonda.\nKM • 15. veebr 2018\nBaltikumi peale äkki saaks 20 satsi kokku kes aastas 38 mängu mängiks. kvaliteet tõuseks metsikult, vaatajate huvi kasvaks ja ehk isegi oleks satse kes läbi selle suudaks euroopasse kunagi jõuda?\nVAATA JÄRELE: Eesti U17 koondis alustas UEFA sõprusturniiri 7:0 võiduga! (vaata galeriid!) (4) 5 h\nSappinen sai üle tüki aja põhikoosseisus väljakule, aga tulemuseni see ei aidanud (0) 6 h\nPAOK võitis oma esimese Kreeka meistritiitli pärast 1985. aastat (0) 7 h\nKlavani klubi lõpetab hooaja miinuses, keegi peab lahkuma (1) 9 h\nSarri vastus: Giroud mängib piisavalt, ta kaalub 90 kilo (0) 12 h\nTenno sai viigimängus kollase kaardi (0) 14 h\nVideo: Paides lõi mitmel silme eest punaseks, aga Levadia võim jäi püsima (0) 22 h


1918. aastal meisterdas Adolf (Adi) Dassler, väljaõppinud pagar, oma esimesed jooksukingad vanemate pesuköögis. Kuid juba loetud aastad hiljem – aastal 1924, asutas ta koos vanema venna Rudolfiga Põhja-Baieri linnas Herzogenaurachis firma Gebrüder Dassler (Vennad Dasslerid). Mõlemad vennad olid kaua ja aktiivselt tegelenud spordiga nii ei kujutanud spordijalatsite ärisse tuleks midagi uut. Suur edu saatis nende jooksukingi, mille eritunnuseks olid käsitsi sepistatud naelad. Jesse Owens, Ameerika kergejõustiklane võitis Berliini olümpiamängudel 1936.aastal nende kingadega neli kuldmedalit.\n1948.aastal lõi kumbki vend juba oma firma. Adi lõi Adidase ( Adi+Dassler) ja Rudolf- Puma. Sellest ajast peale olid vennad konkurendid ja võistlesid omavahel kõigi mõeldavate ja mõeldamatute vahenditega. Edukamaks osutus Adi Dassler kes võttis 1949 kasutusele kolm triipu- Adidase tunnusmärk, leiutas 1954 jalgpallijalatsitele kruvitavad korgid. Samal aastal mängis Saksa meeskond jalgpallis Adidase jalatsites ning võitis MM-i. Adi Dassler ja tema Adidase kaubamärk saatis seepeale Saksa rahvusmeeskonda peaaegu igal mängul.\nEsimese jalgpalli valmistas firma 1963.aastal ning 1967 hakati tootma spordi- ja treeninguriideid. Jalgpalli MM-il 1970 oli Adidas ametlik pallidaga varustaja.\nAdidase ja Puma jalgealune hakkas kõikuma 1980. aastal kuna mõlemad keskendusid üksnes professionaalsetele sportlastele, magades maha trendide liikumise kus spordiriided ja-jalatsid said vaba aja rõivastuseks. Suurtegijateks tõusid Nike ja Reebok, seevastu Adidas pidi sulgema mitmeid tehaseid ja vallandama töölisi. Pärast firma asutaja poja Horst Dassleri surma müüsid tema õed firma allesjäänud osakud prantsuse finantsmahhinaatorile, poliitikule ja jalgpalliomanikule Bernard Tapie´le , kes sattudes rahalistesse raskustesse ja müüs osakud 1993.aastal edasi prantslasele, Robert Louis Dreyfusi ja Christian Tourresi juhitavale investorgrupile. Just 1993.aastal muudeti Adidas aktsiaseltsiks ja viidi kaks aastat hiljem börsile. Pärast firma Salomon ostmist nimetati ettevõtte ümber Adidas-Salomon AG-ks.\nAdidas ostis 2005.aastal Reeboki ning Adidase kaubamärgi all müüakse tänasel päeval ka kosmeetikatooteid.\nRubriik:Majandus Sildid:Adidas, Majandus, sport


hüsteeria – Kristjani mõtted\n10. nov. 2016 10. nov. 2016 Kristjan Maailm\nJust selline lause jäi eile mitmes väljaandes silma. Muidu on kõik väga meelelahutuslik, aga miks peab meie kodumaa väike press sellist dramaatilist sõnavara kasutama? Mõistan, et riik on väike ja lugejakonda peab iga hinna eest just ennast lugema kutsuma, aga vahest ajab ikka närvi kui neid pealkirju loed. Võrreldes teiste päevadega oli ju eile pöördelised … Loe edasi:  Valitsus kukkus


auto24.ee - Foorum » Maasturid » Nissan Pick up D22 98-02 head ja vead\nAvaleht » Foorum » Maasturid » Nissan Pick up D22 98-02 head ja vead\nTEEMA: NISSAN PICK UP D22 98-02 HEAD JA VEAD\nNissan Pick up D22 98-02 head ja vead\nTere kirjutage sellest masinast ja oma kogemustest selle masinaga\nvana mudel (registreerimata)\nRe: Nissan Pick up D22 98-02 head ja vead\nvanem mudel alates 98a. väga hea mootor ja üldse väga vastupidav.\nOstsin 1999a. selle mudeli Eestist poest. Ma pakun, et alates 1999-2008 olen ma sellesse autosse investeerinud umbes 30 000.- eeki, kundlasti mitte rohkem. Olen väga rahul. Nüüd on see auto paremad sõidud ära teinud ja jäänud perre teiseks autoks millega maal tööd teha ja asju vedada. Aga samas käin sellega ka pikematel sõitudel Soomes, Lätis ja teele pole see masin mind kordagi jätnud.\nUuematel mudelitel on juba juttude põhjal, mida ka omanikud rääkinud, mootor kehvema kvaliteediga.\nRemont pole üldse kallis. Jupid odavad, ühed odavamad.\nViimasel 3a. o hakanud tulema rooste kivitäketesse ja ukse alumisele äärele, kuid mootor ja sillad on täiesti kuivad ja tihendid peavad. Kulu ca 11l/100 alla selle nagu pole saanud, kui 4x4 siis 15l juures sajale. Autot soovitan igal juhul kui ainult keegi müüb!\ntrend on hetkel nende kuni 2003 mudelite puhul see, et tuuakse Rootsist vanu teedehooldusmasinaid - neil on kastid läbi ja raamid pehmed. On erandid, kuid kindlasti tasub kontrollida. Ja läbisõit on neil reaalselt ca 300 000, seega kohviveskid mis vajavad suuremat remonti\nto: pick (registreerimata)\nKõige parem navara üldse. Miks neid muidu nii vähe müügis on ;)\n300 ja kohviveski-kust sa kukkunud oled.kuuri all igiliikur mootorix sd 22d odol numbrid 580000 -mootor kuiv -käivitub iga ilmaga.minu käes asi olnud 15 aastat-mootori juures vahetatud geneka rihm-genekas ise ja starterit paar korda remonditud.kohviveski..............\nnissan -no comments.\nMis arvate sellest : http://www.auto24.ee/webcache_kasutatud/781/auto_php-id=4447\nKas keegi on ka lähemalt asja uurinud\nhind on reaalne.\nArvan et kui sa vahetust auto=autoga ei tee ja sularahas maksad, siis peaksid väheke tingida saama.\nValge värv ja rooste on hiljem mis kuidadi kokku ei sobi.\nKastikate on hea asi, eraldi on selle hind juba ca 10 000.-\nIse vaataks veel väheke ringi ja hetkega valikut ei teeks\nSellel antud masinal jah ainult värv vist probleemiks, muidu tundub kobe ei ole ise vaatamas käinud aga keegi vast ikka piilunud seda.\nHind on küll hea, või vaidleb keegi selles osas vastu.\nmis sa siin ikka arutad, mine vaata kohapeale, proovi kindlasti kas 4x4 toimib, ära ainult tagasillaga sõida.\nHinna kaupled kindlasti 85 000.-\nMootor peab olema kindlasti kuiv, kui kusagilt ´´higistab´´ siis hullu pole ka midagi, remont pole kallis.\nStarterit kontrolli 3-4x,\nturbo korrasolekut ja minekut,\nvaata kas salong läheb soojaks,\nsõida autoga värskele lumele ja jäta soe mootor kohapeal paariks minutiks tööle, siis näed kas kusagilt tilgub.\nKui kõik OK, osta ära. Hea auto\nSoojendaks teema korraks veel üles. Kasutan ise ka pea kuus aastat 01 aasta Navarat ja ei pea eriti kurtma. Tüüpiline jaapanlase viga on vaid õhuke plekk, millel kipub rooste kergelt külge, eriti ustealused karbid. Veermik peab üldjoontes hästi vastu, mootor ka. Odo näitab hetkel ca 350000, käivitub normaalselt ka külmaga. Küttekulu on jäänud keskmisena 9-10 vahele, maanteel tühja masinaga isegi alla 9, täis loomaveotreilaga 13-15, olenevalt kiirusest. Julgen soovitada.\nOman 2002 a Nissan Pickupi,armatuuli tuled on jube õrnad,põhimõtteliselt päevavalges ei näegi lihtsalt ja pole kuskil reguleerimis nuppu,mis paneks valgemaks/tumedamaks?\non kellelgi samaolukord?\nUudised Uus Nissan Navara juba valmis


3 asja, mida saate öise ülesöömise peatamiseks teha - Tervislik Kaal\nÖine söömine? Siin on, kuidas peatada\nKas jõuate toiduga 'hea' päeva lõppu ja tundub, et see kõik läheb pärast õhtusööki allamäge? Ma olen seal olnud. Ma üritaksin NII kõvasti olla hea ja teadlik sellest, mida ma päeval söön ja siis tundus, et kogu põrgu lõi öösel lahti. Ükskõik, mida ma tegin, ei osanud ma öist ülesöömist lõpetada!\nSee on üks suuremaid võitlusi, mida kuulen naistelt, kellega ma töötan. Siin on kolm asja, mida soovitan teil öösel ülesöömisest loobuda:\nVeenduge, et teie söögid päevasel ajal oleksid rahuldavad.\nNende vahel on otsene seos rahulolu ja 'tasakaalustatud' söömine (aka söömine 'tavaliselt'). Kui te päeval päeval üldse piirate või sööte palju kergeid või dieettoite, on öösel palju suurem tõenäosus.\nMiks on see? Sest kui te piirate, on see kohutav HARD. See on nagu köiel kõndimine - jäik, karistav, eksimisruumi pole. Ja reaalselt pole lihtsalt võimalik pinget endale panna, et sellel nööril püsida!\nHoiduge piiravatest enesevestlustest.\nPiiramine ei pea olema täieõiguslik dieet. See võib olla verrrrrry alatu ja see võib tulla järgmiste mõtetena:\n'Ma pean täna sööma tõesti tervislikult.'\n'Täna see on. Ma saan jälle õigele teele, vannun! '\n'Ma pean täna ideaalselt sööma, sest pean reedel selle rõivastusega sobima.'\n'Ma pean sööma nii puhtalt kui võimalik.'\n'Sel nädalavahetusel olen linnast väljas ja tean, et mul on palju rämpsu. Ma söön täna / sel nädalal ainult tervislikke toite. '\nÜkski neist pole selline dieet-y, kuid need on piirangute vormid (ma ütlesin teile, et see võib olla alatu!).\nNii et vaadake neid mõtteid. Kui tabate end mõtlemast millelegi piiravale, asendage see järgmisega: 'Kuidas ma saan täna süüa tasakaalustatult?' Tasakaalu mõtteviisi muutmine viib teid automaatselt piirangutest välja. Sa ei pea seda enam nii heaks kui halvaks, vaid liigud jaotisse „Kuidas ma saan enda eest praegu hoolitseda ja toita?” Kui olete sööduga tõeliselt rahul, lõbustab pärast õhtusööki ülesöömise ideed palju vähem tõenäoline.\nVaadake toidu emotsionaalset komponenti.\nMida soovite, et toit teie jaoks teeks? Vaadates MIKS söömise taga on suurepärane algus, et hakata joomist lahti laskma. Mida sa tegelikult toidult tahad?\nToidu tarbimiseks on miljon põhjust. Kuid vaadake seda olukorda konkreetselt. Mis on peamine põhjus, miks te toitu kasutate?\n31. augusti märk\nVihje: Paljude naiste jaoks on see tasu. Premeerige ennast tehtud päeva eest, pingutades, tähtaegadest kinni pidades, õhtusööki valmistades, lapsi magama pannes ja lõpuks, lõpuks, lõpuks ... toidust saab viis ennast premeerida. Kulutada tegelikult natuke aega SINULE, selle asemel et oma elu igal minutil kõigile teistele oma elu pakkuda.\nSee võib olla ka mugavus. Rahustav teie meeletu närv stressirohkest päevast. See võib olla üksinduse leevendamine, tühjuse või ebaõnne täitmine sees või naudingu soovimine.\nNäete, et te ei lõpeta lihtsalt napsitamist; teed hoopis midagi muud. Sa paljastad miks kasutate toitu ja hakkate katsetama, kuidas neid põhjuseid millegi muuga täita. Kas see juhtub üleöö? Ei. Kuid kui pühendute toidu kasutamise põhjuste uurimisele ja uurite, kuidas saada seda, mida tegelikult soovite, võib see juhtuda.\nMinu arvates on liigsöömine selline, et see kukub lõpuks ära, kuna see ei teeni teid enam. Te ei tee ainult uut reeglit, et lõpetada ähmastamine, vaid õpitakse, kuidas oma vajadused rahuldada sügavamal tasandil, nii et teil pole vajaduse täitmiseks vaja enam üle süüa. Varuge aega üleminekuks.\n23. novembri sodiaagimärk\nSee on midagi, millest sageli mööda vaadatakse. Kui me oleme päeva vihises ja kaoses, tunneme end jätkuvalt meeletult, ülemaksustatud ja stressis. Kui me kunagi ei peatu ja peata, siis tundub, et see päev on vaid üks pikk ja lõputu kaosepäev.\nVajame aega, et liikuda oma päevade erinevatesse osadesse. Nii hakkate harjumusi vahetama. Nii et võib-olla on teie üleminekuks iga päev töölt koju tulek ja selle asemel, et hüpata õhtusöögi valmistamisele ja maja koristamisele, istute 10 minutit teetassi kõrvale diivanil. Või lähete jalutama, pugistate lemmiklooma, loete paar lehekülge raamatut või kuulate rahustavat lugu, mis teile meeldib.\nMis iganes see teie jaoks on, see võib aidata luua mingisuguse rituaali, et minna üle oma päeva järgmisse ossa. Mõne minuti ülemineku loomine võimaldab teil liikuda töörežiimist kodurežiimi. Või ema režiim minu režiimis. Või hõivatud režiim lõõgastumiseks. See annab teile hingamisruumi, et peatada ja saada ühendust sellega, mida tegelikult vajate (ja annab teile vaid mõne minuti, et päev lahti lasta ja õhtusse liikuda).\nmai 1 horoskoop\n1212 tähendab kaksikut leeki\n7. mail allkirjastada


Terje – Lehekülg 2 – Sihtasutus Koeru Hooldekeskus\nAvaleht > Articles posted by Terje (Page 2)\n28 mai Maikuu\nPosted at 12:25h in Määratlemata\nMaikuu tõi kaasa koroonapiirangute järkjärgulise leevenemise ja vabaduse taas kokku saada ning tähistada traditsioonilisi tähtpäevi. 7. mail pidasime emadepäeva, mille sisustasid laulude ja luuletustega meie maja tublid esinejad. Muuseumipäeva tähistasime 20. mail, vaadates esivanemate töö- ja tarberiistu ning meenutades kunagisi töid ja tegemisi. Suur tänu Uno...\n26 mai Linnud\nPosted at 12:57h in Määratlemata\nErinevalt Alfred Hitchcocki filmist, on meil seoses lindudega häid uudiseid. Üks tore linnakodanik tõi meie Paide üksusesse kingituseks linnukesed koos puuri ja juhistega, kuidas nende eest hoolitseda. Meie klientidel on rõõmu, kui palju ja kõik soovivad lindude eest hoolitsemisel oma osa anda. Oleme väga tänulikud...\n25 mai Kevadkülv\nPosted at 15:36h in Määratlemata\nKevad on käes ja meie dementsusega inimeste osakonna aias on kastidesse külvatud erinevaid köögivilju. Suve edenedes saab neid siis rohida ja aias istudes taimede kasvamist imetleda. [caption id="attachment_17981" align="alignnone" width="300"] smart[/caption] [caption id="attachment_17980" align="alignnone" width="300"] smart[/caption] [caption id="attachment_17979" align="alignnone" width="300"] smart[/caption]...\n08 apr. Uuendatud ruumid ootavad elanikke.\nPosted at 09:48h in Määratlemata\nAasta alguses valmisid hooldekeskuses uued ruumid dementsusega inimestele teenust pakkuvas DEM osakonnas. Võimaldame nüüd ka lühiajalist ööpäevaringset üldhooldusteenust (1 ööpäev kuni 1 kuu). Nt kui kodus lähedast hooldav inimene ise haigestub või soovib minna nädalaks puhkusele, saab hooldatava tuua meie juurde. Pakume teenusel viibimise ajal...\n04 märts Klientide vastuvõtt ja külastused\nPosted at 12:28h in Määratlemata\nTerviseameti soovitusel kehtib üldine külastuspiirang kuni 14.04.2021. Pakkide saatmine on jätkuvalt lubatud. Pakke võtame vastu E-R 8-16 ja need antakse kohe üle. Kui Teie ise olete terve ja Teie lähedane vaktsineeritud (või olete COVID-19 hiljuti läbi põdenud ja terveks tunnistatud), siis võite küsida erakorralist külastust. Erakorralise külastuse...\n31 jaan. Infonumbrid lähedastele\nPosted at 18:17h in Määratlemata\nAlates 1.02.2021 on COVID-19 viirusesse haigestunud ja koroonaosakonnas viibivate klientide lähedastele info jagajaks teenuste juht Anneli Eelmaa telefonil 51 87 635. Dementsusega inimeste osakonna telefon on 58 363 219 . Sellelt numbrilt saab infot kõigi teiste 1A ehk DEM osakonna klientide kohta. Kuna kaitseriietuses töötades telefoni kasutada...\n04 jaan. Külastuspiirang/Посещение запрещено c 24.01.-7.02.2021!\nUus KÜLASTUSPIIRANG alates 24.01.2021 Alates 24.01.on kooskõlastatult Terviseametiga kehtestatud SA Koeru Hooldekeskuse elanike ja patsientide külastuspiirang seoses suurenenud COVID-19 nakatumise riskiga. Esialgselt on piirang 2-nädalane, uuendame jooksvalt infot. Kahjuks selgus, et majas viibinud külastaja on osutunud COVID-19 positiivseks ning võimaliku nakkuse leviku vältimiseks oleme sunnitud kehtestama külastuspiirangu....\n23 dets. Jõuluaeg hooldekeskuses\nPosted at 11:21h in Määratlemata\nJõuluaeg Koeru Hooldekeskuses on klientidele pakkunud palju rõõmu ja loomulikult jõudis ka jõuluvana iga inimese juurde. Osakondade jõulupidudel esitatud luuletused, laulud ja tantsud soojendasid jõuluvana hinge. Ühisel koosviibimisel saalis soovis juhataja Terje kõigile rahulikku jõuluaega ja head tervist. Näiteringi esituses sai vaadata ja kaasa elada...\n01 dets. Süütasime küünlad kuusepuul\nPosted at 12:49h in Määratlemata\nEsmaspäeval, 30.novembril, süütasime esimese advendiküünla Koeru Hooldekeskuse kuusepuul. Juhataja Terje Teder soovis kõigile rahulikku jõuluootust ja head tervist. Laulsid nii kliendid kui töötajad ja jalga keerutas tantsurühm "Särasilmad". Vahva peo lõpus jagati kõigile piparkooke, mis lisas veelgi jõulumeeleolu. ...\n27 nov. Kadripäev\nPosted at 11:42h in Määratlemata\nKadripäeval, 25.11, oli Koeru Hooldekeskuses üksjagu tegemist. Paide üksuses tehti käsitööd, Koerus küpsetati kooke ja valmistuti kadrikarnevaliks. Saali kogunes palju kaunilt maskeeritud ja valgesse riietatud kadrisid meie suurest perest. Rääkisime kadrikommetest, laulsime, tantsisime ja jagasime ka kadriande. Kliendid jagasid oma mälestusi eelnevatest kadripäevadest ning Lilian...


Dokumendi valik : O-000068/2020\nTeema: Nõukogu soovitus jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava kutsehariduse ja -õppe kohta\nTööhõive- ja sotsiaalkomisjonil on kutseharidust ja -õpet käsitleva nõukogu soovituse kohta mitu küsimust.\n1. COVID-19 kriis on veelgi suurendanud vajadust parandada digitaalseid koolituslahendusi ning tagada õppijatele, õpetajatele ja koolitajatele võrdne juurdepääs digitaaloskustele, -vahenditele ja -tehnoloogiale. Milliste meetmete ning rahaliste ja mitterahaliste vahenditega hakkavad liikmesriigid edendama kutsehariduse ja -õppe digitaalset ajakohastamist ja distantsõpet, millega tagatakse kõigile juurdepääs vajalikele oskustele ja nende omandamisele ning võrdne juurdepääs internetile ja digitaalsetele vahenditele kõigis koolides? Kuidas saab seda koos komisjoniga koordineerida ja jälgida?\n2. Milliseid meetmeid võtavad liikmesriigid, et saavutada kvalitatiivsed eesmärgid, sealhulgas õpipoisiõppe kvaliteediraamistiku ja Erasmuse programmi abil, ning parandada kutsehariduse ja -õppe omandanute jälgimist?\n3. Kutsehariduse ja -õppe ning üldharidussüsteemi vahel puudub sidusus ja kooskõla. Kutseharidust ja -õpet peetakse tihti vähem eelistatud võimaluseks, hoolimata pidevast nõudlusest oskustöötajate järele. Mida teevad liikmesriigid selleks, et suurendada huvi kutsehariduse ja -õppe vastu ning tagada kahe haridusvaldkonna kooskõla ja sünergia? Mida kavatsevad nad ELi tasandil ette võtta, et parandada kutsehariduse ja -õppe alast teabevahetust? Milliseid meetmeid on liikmesriikidel kavas võtta, et tuua kutsehariduse ja -õppe süsteemist väljalangejad süsteemi tagasi? Kas on olemas järelevalvesüsteem koolist väljalangenute jälgimiseks?\n4. Milliseid meetmeid võtavad liikmesriigid, et tagada kutsehariduse ja -õppe programmide kõrge kvaliteet ja kaasavus ning pakkuda võrdseid võimalusi kõigile, eriti haavatavatele rühmadele ka maapiirkondades ja äärealadel? Milliseid meetmeid hakkavad liikmesriigid võtma, et muuta kvaliteetne ja kaasav kutseharidus ja -õpe kõigi õppijate õiguseks, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas?\n5. Kuidas tagavad liikmesriigid kvaliteetse, mitmekesise ja kohandatud õpipoisiõppe, sealhulgas õiglase tasu ja juurdepääsu sotsiaalkaitsele kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga?\n6. Kuidas tagavad liikmesriigid, et kutsehariduse ja -õppe pakkujatel on piisav sõltumatus, paindlikkus ja toetus, et kohandada kiiresti oma koolituspakkumine muutuvatele vajalikele oskustele ning tagada kutsehariduse ja -õppe omandanutele tulevased tööturuvõimalused ning kvaliteetsed ja jätkusuutlikud töökohad? Milliseid Euroopa ja riiklikke rahalisi vahendeid pakuvad liikmesriigid kutsehariduse ja -õppe sektorile?


MEESTE NIMI: MIDA TEMA ESIMENE NIMI TEMA KOHTA NÄITAB? | SUHE 2021\nMeeste nimi: Mida näitab tema eesnimi tema kohta?\nKas teil on kodus Andreas, Markus või Thomas? Siis saate kõige paremini hinnata, kas suhetreening Clemens Beöthy on õige. Oma raamatus "Mitte kunagi võtsid Udo" ilmutab ta 25 tüüpilise saksa mehe nime (ja 25 naise nime) armastusomadusi ning juhib oma kogemustest. Oma igapäevastes töödes koos paaride ja paaridega on ta leidnud, et meie eesnimi mõjutab meie armastuselu, ütleb Beöthy. Ja nüüd praktilise testi jaoks: Clemens Beöthy sõnul on kaheksa ühist meessoost nime ja millised on meeste omadused.\nSa saad harva Andreas üksi. Suurem osa ajast, kui teil on ema, sest Andreas-poegadel õnnestub harva oma emalt füüsilist kaugust luua. Andreasi nimega mehed ei taha oma tundeid avalikult rääkida. Partneri otsimisel on Andreasil kaks peamist võistluskaarti, mida ta saab mängida: ta on rahaliselt vooderdatud enamasti roosidele ja sageli tundub keskmisest hea. Kuid tal puudub natuke kujutlusvõimet, mis on eriti ilmne armastuse elus. Tema abielus soovib Andreas elada klassikalist rolli ja jätab oma naise lastele ja köögile. Ühe silbri kujul ei saa ta enamiku naiste kommunikatiivseid vajadusi rahuldada. Lisaks puudub tal õige südame soojus. Andreas ei ole see, kes armastab anda - ja ta vihkab seda ära võtta. Vähemalt ta ei anna end ära: Andreas on tavaliselt ustav.\nVastutustundlik, mitmekülgne, tagasihoidlik, aga ka natuke ülbe: see on tüüpiline kristlane. Oma üsna rabe võlusega ei ole tal lihtne flirtida. Tema huulte üle on raske saada. Sellegipoolest püüab ta jääda soovi järgi. Sest kristlane vajab vaimselt tasakaalustatud tundmiseks palju seksi. Peale voodisündmuste saabub kristlane inimene ilma partnerita elus. Kui ta on pühendunud suhetele, ei ole tal oma domineeriva iseloomuga seda lihtne. Kristlane ei ole valmis kompromissi tegema. Ta räägib tema eest, et ta suudab hästi kuulata ja ei lase oma partnerit hädas. Erinevalt Andreasest õpetab Christian ka kodutöid ja lastekasvatust.\nFrank: Mitte ükski inimene maailmas\nNoorem pigem räpane kui Frank, kes saabub 30-aastaselt, ja siis teab, mida ta tahab: kindel elu tuttavates kliimas - ja vabaajarõivastes, nagu teksas ja teksad. Voodis tõestavad Frank nimega mehed suurt vastupidavust, kuid kahjuks osutuvad nad sageli egotistideks. Igaüks, kes sõlmib suhte Frankiga, ei tähenda teda alguses. Klubikultuuri fännina viibib ta mitu nädalat nädalas: klubimaja koos oma sõpradega. Niipea kui Frankil on lapsed, muutub ta koduseks ja hoolib järsult järglastest. Siiski soovib ta majapidamistöid naise juurde jätta. Oma vanemate maja poolt tähistatud Frank on sageli pasa. Pole ime, et ta saab olla ainult halb. Siis ta tõenäoliselt nälga surma.\nMarkus: tuuline mees\nMarkuse võistlused elavad suure kiirusega. Kallis elustiil toob kaasa asjaolu, et Markusse on sageli võlgu 20. sajandi alguses. Nad on eneseväljenduse meistrid, kuid võtavad ka teisi inimesi tõsiselt. Sageli on Markuse meestel väga suur süda. Naise tundmaõppimisel satub Markus, kes näeb tihti hea välja, ühte neljast rollist: edukas ärimees, intellektuaalne, naiste mõistatus või moralist. Kui naine temaga nõustub, leiab ta, et kuigi Markus on hea armastaja, ei saa ta järgida ülemääraseid ootusi, mida ta ise ärkab - ja ta võib leida, et Markus meeldib sõita mitmel rajal. Abielu ja perekond on tegelikult Markuse-meeste jaoks liiga suur vastutus, aga kui Markus sellega nõustub, püüab ta mõne aja pärast perekonna igapäevaelust välja tulla ja võib-olla mujal käituda. Vaatamata oma uskumatusele kannavad paljud naised Markust juba pikka aega. Ta hindab muuhulgas oma romantikatunnet ja spontaanseid hullumeelseid ideid.\nMichael: Labi kott\nSellisel Miikaelil on suur vajadus kommunikatsiooni järele - ja tihti on ka Michaelil meestel tugev eneseväärtustunne. Nendega on süda ja meel terve tasakaalus. Nad on seltskondlikud liigid, mida naised sageli väga atraktiivsed ja ihaldavad. Flirtimise ajal mõistab Michael üllatusrünnakuid, kus sageli toodetakse palju kuuma õhku.Michael hoiab ennast - nagu Mark - tavaliselt maailma parimaks armastajaks ja ta ei võta seda täpselt nii ustavalt. Abikaasana on Michael sageli tähelepanelik ja abivalmis partner, kes saab majapidamises peaaegu midagi teha. Ta hoolitseb lastele palju, meeldib nendega mängida, ka seetõttu, et ta suudab seega omaenda sisemist last kasvatada - ja loodetavasti jääb meeleolu. Sest kui see läheb keldrisse, võib Miikael olla päris kaval.\nRalph / Ralf: Väike kuningas\nTema nimi tõlgib juhendina, kuid Ralf ei ole selle jaoks väga hea. Teistele inimestele vihjeid andes on ta kahjuks liiga egotsentriline. Ralfs tunneb end sageli kui väikesed kuningad, kes ei ole alati oma "subjektide" poolest populaarsed nartsissismi ja ülbususe tõttu. Tema eristus on tema huumorimeel ja paindlikkus. Oma Flirtverhaltenis on nad üsna laiad, sageli on neil rohkem kui üks saak. Kas Ralf on seotud, kuid kõigepealt juhib ta mitut rada: seksuaalse truudusetuse korral on ta tavaliselt liiga arg. Ralfiga muutub partnerlus harva rutiinseks. Ralfs on spontaanne ja ettevõtlik - ja nad tahavad rääkida, mitte probleemidest. Puudus suhetes: Ralfs ei suuda emotsionaalselt ennast juurida. Nad hoiavad tihti tagaukse lahti. Seega võib Ralfi partnerlus kannatada teatud pealiskaudselt.\nStefan / Stephan: Kloun\nStefan ei sobi ühegi skeemiga. Selle nimega mehed on tihti ebatavalised lõbusad ja paradiisilinnud, kes vajavad palju erinevaid ja liikuvaid. Kui Stefan tahab naist tundma õppida, on tal sageli raske keskenduda vaid ühele naisele. Aga kui ta on ühe vastu otsustanud, katkestab ta kõik teised kontaktid. See, et Stefanile nii palju meeldib, on nende kohutav kergus, nad võtavad igapäevaelust magamistuppa. Voodis on Stefan väga eksperimentaalne. Temaga suhtlemisel ei ole vaikset faasi, ta on rahutu ja sageli kannatab fobia. Nii et see on tema jaoks parim, kes vajab palju ruumi või jätab oma Stefani pikale jalutusrihma. Siis on ta täiuslik partner.\nThomas: Ei saa olla ainult üks\nSeepärast eristab Clemens Beöthy kahte Thomas tüüpi: "tehnilist Thomas" (TT), millel on kindel tehnoloogia ja teadus ning esindaja Thomas (VT), kellel on suur keeleline talent ja null tehniline kogemus. TT-d ei ole väga stiilsed ja jätavad armastuse leidmise pigem juhuslikuks, mis muudab nad sageli seksuaalseteks hiljajateks. Üsna erinevad VT-d: Nad näevad välja nagu noored porn ja palavik metsik korda. Mõlemad Thomas poisid on väga isekesksed, kuid püüavad siiski olla oma kallimale hea partner. VT-d sooviksid vannutada usutunnistust, kuid elavad liiga palju meelelahutuse põhimõttest. TT-d ei suuda vaevu emotsionaalse naise psüühika vastu. Kuid nad on usaldusväärsed partnerid, kes ei läheks kunagi välismaale. Kui see hakkab partnerluses hakkama saama, on mõlemad Thomasi tüübid väga valmis rääkima ja lubadusi parandama. Lõppkokkuvõttes on TT tagasi hobi keldrisse - ja VT-sse, kui teie sõber on süles kahtluse korral.\nLisateavet nende ja teiste meessoost nimede kohta ning rohkem kui 25 naise nime kohta "Ära kunagi abiellu Udo eesnimedega meie armastuse elu kohta" Clemens Beöthy poolt (415 lehekülge, Knaur TB, 8,95 eurot)\nYou Bet Your Life: Secret Word - Light / Clock / Smile (Veebruar 2021).\nEesnimi, abielud, meessoost nimed, eesnimed


Burx – Lehekülg 2 – Burx Blog\nPöördusin ka apteegikosmeetika poole. Mõtlesin, et kui see ka ei aita, siis lähen viimases lootuses nahaarsti juurde. Apteegikosmeetika tõepoolest aitas leevendada ning ei lasknud näonahal hullemaks minna. Kuid kõige suuremat abi sain sellest, kui otsustasin kõik poore ummistavad jumestuskreemid, puudrid ja …\nMõlema toote lõhn on lihtsalt suurepärane. Tunda on aprikoosi, virsiku ja apelsini noote. Lõhn jääb pärast pesu ka juustesse. Eriti hästi …\nWella Professionals SP Balance Scalp šampoon aitab vähendada juuste väljalangemist ja rahustab tundlikku peanahka. Šampoon on rikastatud B5-provitamiiniga, mis tugevdab juuksekutiikulit ja vähendab juuste …\nProovisin ka silmaalustel ja tulemus jäi väga …\nKreemi tekstuur on väga rikkalik, kuid samas hästi kerge. Ta ei jäta ebameeldivat rasvast või õlist …\nTekstuur on kehavahul mõnusalt õhuline, kohev ja pehme. Võrreldes …\naugust 9, 2018 Kommentaare pole\nPäikesepuuder on minu meigirutiinis veel üsna uus asi. Olen varasemalt neid proovinud, kuid miskipärast on nad kõik nii tumedad ja sädelevad. Eelistan pigem matte ja loomulikumaid toone.\nSattusin juhuslikult The Body Shop suve allahindlusele ja seal oli ägeda meekärje mustriga Honey Bronzer hea hinnaga saadaval. Miks mitte anda uus võimalus päikesepuudrile?\nTBS Honey bronzer lubab loomulikku ja kergelt päevitunud jumet. Toode ei sisalda sädelevaid osakesi ja lõpptulemus peaks jääma matt. Valikus on ka väga heledaid toone, mis on ideaalsed heleda nahaga neidudele.\nPäikesepuudri tekstuur on mõnusalt pehme ja siidine. Ei sisalda sädelevaid osakesi ja …\nFemell meigipintslid: soodne ja hea?\naugust 6, 2018 Kommentaare pole\nSattusin Mylook veebipoes erinevaid meigitarvikuid vaatama. Silma jäid Femell pintslid, kuna neil on väga head arvustused seal lehel ja inimesed kiidavad neid taevani. Lisaks on ka ahvatlev pintslite väga soodne hind. Tavahind 4,3€ ja soodushinnaga saab kätte 3,45€! Soetasin endale päikesepuudri pintsli (bronzer brush) ja põsepunapintsli (slanted blush brush).\nPäikesepuudri pintsel (bronzer blush)\nTegu on pintsliga, mis sobib lisaks ka tolm- ja mineraalpuudri pealekandmiseks. Proovisin nii päikesepuudriga kui ka mineraalpuudriga ning tõesti töötab mõlema tootega super hästi.\nOlin äärmiselt üllatunud, kui pehmed ja siidised karvakesed tal on. Pintsel libiseb mööda nahka mängleva kergusega …\nOlen Tartu neiu, kes õpib TÜ-s proviisoriks. Blogi kajastab mu suurt kirge iluvaldkonna vastu ning siit võib leida tootearvustusi erinevatest ja põnevatest leidudest.\nArhiiv Vali kuu juuli 2019 juuni 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018


Surfiblogi" Tuulest viidud": Nivea Surfilaager Nõval 12 - 15.07.07\nNivea Surfilaager Nõval 12 - 15.07.07\nAlustasin oma reisi neljapäeva hommiku poole, sest teatavasti pidi laagri avamine toimuma kl12 päeval. Ma ei olnud kunagi varem Nõval käinud ja nii nautisin teel olles kaunist loodust ja ilusat ilma. Teadsin, et seal võib tekkida probleeme parkimisega, kuid ma ei tulnud selle pealegi, et pean oma auto jätma 2 km kaugusele , võtma oma asjad, istuma väikebussi peale ja sõitma sellega laagrisse. Selliselt oli korraldatud autode parkimine ja eks ma mõistan korraldajaid, sest kuhu ikka panna meeletul hulgal autosid ja tähtis on, et surfikamaga rahvas laagrisse sisse pääseks. Nii ma siis laagrisse jõudsin nagu kaamel oma asju tassides.\nVäike hirm oli nahas, et üksi ja kas see oli ikka nii hea mõte. Väikebussist välja astudes komistasin kohe ühe tuttava otsa ja lõunat süües tutvusin toredate noormeestega, kes olid ääretult üllatunud, et laagris üksi olen ja nii nad mind oma tiiva alla võtsid. Aitasid üles panna telgi ja muretsesid terve laagri aja, et minuga kõik korras oleks.\nLaagris oli meeletul hulgal rahvast, ilm oli mõnus ja tegevust jätkus. Hommikuti sai tehtud aeroobikat, lõunal kuulatud erinevaid surfikoolitusi ja õhtud veedetud sõprade/tuttavate seltsis.\nJalutasin palju rannal, võtsin päikest, tutvusin inimestega, jälgisin surfarite tegemisi ja sain osa kogu laagrimelust. Mõnus oli!\nKõige põnevam oli see, et nägin nüüd ära ka selle, millised lohed tegelikult välja näevad. Olin neid ju ainult kaugelt eemalt õhus näinud. Naeran siiani selle üle, kuidas ma mõtlesin, et mis asjad need liival on, et kas tuule varjuks pandud või miks...Igal juhul saabus selgus kui nägin, et neid üles tuulde lasti..siis taipasin, need ongi need lohed...\nKui rääkida minust ja surfamisest, siis tegelikult ei olnud Nõval sellel ajal algajate ilma ja hinges oli endiselt tugevamaks tundeks see, et ma pole veel valmis.\nMingil hetkel rannal seistes kõndis mööda üks meesterahvas kes küsis, no kas vette ka? Eks ma ütlesin, et veel ei tunne, et tahaks. Nii ta siis ütles, et kui tunne pole õige, siis polegi vaja minna. Samuti ütles, et ta teeb koolitusi Roostal ja võib panna mind 2 tunniga vee peal sõitma. Imestasin selle üle, kuid lubasin igal juhul ühendust võtta ja minna sinna proovima...\nMinu huvi oli üles köetud!\nMu hinge on jäänud sellest laagrist meeletul hulgal võrratuid hetki, kaunid päikeseloojangud, rand täis erinevaid laudu, purjesid, lohesid, lippe, telke...inimesed, kaaslased, sõbralikud naeratused... Ja laagri lõppedes oli mul kahju, et see kõik juba läbi sai...kuskile jäi ootus järgmise laagri järele...\nJa teadmine, et järgmine aasta olen jälle kohal ja lootus, et saan täita oma ühe salaunistuse - olla laagris tõelise surfarina...


Helja Kirber 10.2018 Kirjutamisvõistlused, UudisedKirjuta kommentaar\nEestikeelse Hariduse Selts on juba kaheksa aastat korraldanud Soomes elavatele eesti lastele kirjutamisvõistlusi „Minu …“. Kirjutamisvõistlused on olnud väga populaarsed ja lapsed on kirjutanud toredaid … Loe edasi\nTule õppima Üleilmakooli!\nHelja Kirber 08.2018 E-õpe, UudisedKirjuta kommentaar\nVälismaal elav eesti keelt rääkiv õpilane! Üleilmakool ootab 3.-9. klassi õpilasi õppima eesti keelt, eesti ajalugu, eesti maatundmist ja matemaatikat. Vaata täpsemalt ja registreeru Üleilmakooli … Loe edasi\nEmakeelepäev, 14. märts on oluline tähtpäev ka Soomes elavate eestlaste jaoks. Traditsiooniliselt toimub sel päeval Eesti saatkonnas vastuvõtt eestlastest õpilastele, kes on silma paistnud Eestikeelse … Loe edasi\nKirjutamisvõistluse teise vooru saatsid 22 Soome eesti keele õpetajat 185 tööd Helsingist, Espoost, Vantaalt, Turust, Tamperest, Mikkelist, Keravalt, Tuusulast, Hämeenlinnast, Hyvinkäält. Žürii (Helja Kirber, Maiu … Loe edasi


Tänassilma rahva kaunid sügispäevad - Viljandi valla ajaleht - Viljandi vallavalitsus\nTänassilma rahva kaunid sügispäevad\nMõeldes hingedeajale, meenub kohe meie seast lahkunud Kalmetu kooli õpetaja Allar Jakobson, kes lõi traditsioonilise hingedepäeva tähistamise Tänassilma kirikus. Nüüd on ajad muutunud ja juba paar aastat tähistavad Tänassilma rahvamaja ja Kalmetu kooli rahvas hingedepäeva kooli raamatukogus, kus ühiselt lauldakse, põletatakse küünlaid ja meenutatakse lahkunuid. Selle aasta kontserdikava oli kokku pannud Kalmetu Põhikooli huvijuht Karin Mägi koostöös muusikaõpetaja Tiiu Kivilaanega ning Tänassilma Rahvamaja poolt Pille Sihveri ja Meelis Utt´ga. Enne koduteed jõime üheskoos morssi ja sõime maitsvaid pirukaid.\n09. novembril toimus Tänassilma Rahvamajas perepäev. Üheskoos valmistati soolaseid ja magusaid trühvleid, meisterdati mardimaske ning loomulikult tähistati ka saabuvat isadepäeva. Nii hea on vaadata, kuidas lapsed ja nende emad-isad koos tegutsevad ja toimetavad.\nElu aga läheb edasi ja tulevik on ikka järeltulijate päralt, keda Tänassilmas pole unarusse jäetud. 24. novembril korraldas Pille Sihver lasteringi lastele koos vanematega huvireisi Kurgjale C.R. Jakobsoni talumuuseumi, kus saime imetleda ja paitada hobuseid, lehmi, vasikaid, lambaid jt. Tore oli vana jahu- ja saeveski vaatamine, kus nägime palju eksponaate erinevatel korrustel.\nIlm kippus jahedaks, kõhud läksid pärast pikka jalutuskäiku lastel tühjaks ja nüüd siirdusime rehetuppa, kus pärast väikest kehakinnitamist, hakkasime muuseumi töötaja- giidi Kersti Kaasi juhendamisel kadripäevaks ettevalmistusi tegema. Lapsed joonistasid omale maskid ja lõikasid need välja ning sidusid silmade ette. Nüüd tutvustati neile vanu kadripäeva kombeid ja mänge, kus kadriemana riietati valgesse üks tüdruk, kes „beebit" teistele sentide eest näitas. Anti mõistatusi lahendada ja õpiti ka kadrisantide laulu, ei puudunud ka vanad sportlikud mängud nagu looga alt selili läbi ronimine jt.\nMärkamatult hakkas väljas hämarduma ja oli aeg kodusõitu alustada. Suured tänud ilusa, huvitava ja rõõmsa sügispäeva eest Tänassilma rahvamaja juhatajale Pille Sihverile ja C.R.Jakobsoni talumuuseumi giidile Kersti Kaasile.


EBS30 | Äriharidus saarlastele\nEBS kasvas Eesti taasiseseisvumise algusaastail mühinal – tulid uued õppeprogrammid, uued õppevormid ja laieneti Tallinnast väljapoolegi.\nSaarlaste initsiatiivil avati 1994. aasta sügisel Kuressaares EBS-i filiaal, kus sai magistrantuuris õppida rahvusvahelist ärijuhtimist. Esimesel aastal asus õppima 27 Saare maakonnas juhtival kohal töötavat inimest. Edaspidi lisandus infotehnoloogia erialal õppimise võimalus.\nSaaremaa filiaali juhtis kogu üheksa-aastase tegutsemise jooksul Toomas Takkis. Koolist käis läbi 219 inimest, kellest 27 jõudis lõpudiplomini.\nSaaremaal tegutses 9 aastat EBS-i filiaal.\nMustad pilved kerkisid õppetöö jätkamise perspektiivikuse vaatevinklist filiaali kohale 2002. aasta sügisel, kui esimesel kursusel alustas ärijuhtimise õpinguid vaid üheksa inimest ja infotehnoloogia erialale ei laekunud ühtegi sooviavaldust.\nPõhjus oli lihtne: äsja oli tegevust alustanud Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledž, mis pakkus õppimisvõimalust samadel erialadel nagu EBS, kuid tasuta. Teisalt oli EBS ainuke ülikool Saaremaal, kus sai õppida töö kõrvalt ehk kaugõppes. Juhtus paratamatu – konkurentsis jäi alla väiksem ning 2003. aasta juunis EBS-i Saaremaa filiaal suleti.\n“Pisike erakool ei suuda riigi poolt ülal peetava kooli kõrval ellu jääda,” põhjendas Madis Habakuk Meie Maale antud intervjuus. Habakuk mainis ka, et EBS-i nõukogus on vastu võetud põhimõtteline otsus: kui on näha, et tegevusala hakkab allamäge minema ja paistab, et ei õnnestu seda päästa, siis tuleb see ära lõpetada, mitte lasta tal aastatega hääbuda loomulikku surma.