K-&A lisamine Teams või veebisenar\nKui lisate Teams või veebiseminar, võimaldab rakendus Q&A korraldajatel korraldada modereeritud või mittemodetreeritud küsimuste ja vastuste seanssi. K&on nüüd saadaval avalikus eelvaates.\nLisateavet K ja V&kohta saate vaadata videot K ja V&kohta.\nK ja V&lisamine\nK ja V&saate koosolekule igal ajal Teams lisada. Järgmised juhised on K ja V&koosoleku loomisel.\nSaate Teams Outlook kalendri abil koosoleku luua ja lisada vähemalt ühe inimese.\nKui olete Outlook, tehke sellest Teams, klõpsates tööriistaribal nuppu Teams Koosolek ja seejärel salvestage koosolek.\nValige oma koosolekul nupp + Teams ja lisage K&A.\nMärkus.: Kui rakendust ei näe, otsige K ja V&rakenduse otsimiseks ja lisamiseks.\nKui lisate K&A, saate valida koosoleku algsed sätted. Koosoleku ajal saate neid sätteid muuta ka koosoleku vestlusaknas.\nMärkus.: Saate lubada mõõduka osalejaga vestlused igal ajal, kuid ei saa seda keelata, kui see on aktiivne.\nSätete salvestamiseks ja kalendrisündmusele naasmiseks valige Salvesta.\nOn hea mõte sisestada K ja V&esimene kommentaar, et aidata inimestel alustada. Selleks valige koosoleku ülamenüüst&K ja V ning seejärel lisage postitus.\nK ja&A lisamine delegaadilt või rühmalt saadetud koosolekule\nStsenaariumide korral, kus koosolek on ajastatud kellegi teise nimel (nt Microsoft Outlook delegaadi sätete või stsenaariumide kaudu, kus koosolek on ajastatud rühma nimel), on oluline märkida, et ainult koosoleku korraldaja saab koosolekule lisada K&A.\nDelegaatkoosolekute korral tähendab see, et isik, kes näib olevat kalendri kutse omanikuks või korraldajaks, on korraldaja, isegi kui volitatud esindaja saatis selle korraldaja nimel kalendri kutse. Selle stsenaariumi korral soovitame paluda koosoleku omanikul lisada K&A. Seejärel saab volitatud esindaja konfigureerida koosolekurolle Outlook koosolekusuvandite lisandmooduli kaudu.\nRühmast saadetud koosolekute korral on korraldaja isik, kes saadab kutse oma isiklikust sisendkaustast. See isik saab konfigureerida koosolekurolle Outlook koosolekusuvandite lisandmooduli abil ja lisada K&A Teams.\nModereeritud või mittemoderated koosolekud\nMääramata koosolekul kuvatakse osalejate küsimused kohe&. Kui olete modereerimise sisse lülitanud, kuvatakse teile (korraldaja või esinejana) kolm pealkirja K ja V&pealkirja. Need on järgmised.\nLäbivaatuses (kõik uued küsimused)\nAvaldatud (küsimused, mida osalejad saavad vaadata)\nTagasi lükatud (küsimused, mis on läbi vaadatud, kuid mida pole avaldatud ja mida osalejad ei näe).\nK&Rollid peegeldavad koosoleku enda jaoks määratud rolle. Koosolekurolle saab konfigureerida jaotises Koosolekusuvandid, millele pääsevad juurde ainult koosoleku korraldajad. Lisateavet koosolekurollide konfigureerimise kohta Teams teemast Koosolekul osalejate sätete Teams muutmine. Kui soovite koosolekurolle Outlook koosolekusuvandite lisandmooduli abil konfigureerida, lugege teemat Teams koosoleku lisandmooduli Outlook.\nModereeritud koosoleku käivitamine\nKui modermine on lubatud, kuvatakse kõik uued küsimused vahekaardil Läbivaatus. Kõik moderaatorid (korraldaja või esineja) saavad küsimused läbi vaadata ja kas avaldada või jätta vastamata. Avaldatud küsimused teisaldatakse vahekaardile Avaldatud ja kuvatakse kõigile osalejatele. Tagasilükatud küsimus teisaldatakse vahekaardile Tagasi lükatud. Vastamata küsimused saab soovi korral hiljem avaldada.\nKorraldaja ja esineja kasutuskogemus\nPõhikogemusi on kahte tüüpi : mittemoderated ja Modereeritud K&A.\nUnmoderated Q&A- võimaldab kõigi osalejate küsimuste kohe postitamist K&kanalisse.\nModereeritud K&A- nõuab, et moderaator (koosoleku esineja või korraldaja) vaataks küsimused enne avaldamist läbi, et kõik seda näeks ja kommenteeriks.\nKui modereerimine on lubatud, lähevad kõik sissetulevad küsimused vahekaardile Läbivaatus. Siin saab need avaldada (ja teisaldada kõigi osalejate jaoks avaldatud kanalisse) või jätta selle sinna, kus nad liiguvad vahekaardile Tagasi lükatud. Vajaduse korral saab neid hiljem taastada või avaldada.\nOluline on häälestada koosolek nii, et esinejad saaksid olla ainult teatud inimesed, mida saate teha Teams. Kõik esinejaks määratud saavad olla mõõdukad. Kui te ei luba ega määra esinejateks kindlaid inimesi, on kõik moderaatorid.\nLisaks põhikogemustele saavad esineja ja korraldaja määrata, millal küsimused postitatakse ja kas vastused on lubatud (küsimuste lõimestatud). Seda saab igal ajal sisse või välja lülitada.\nK&A on mõeldud koosolekute jaoks, mis nõuavad rohkem struktuuri. Olenemata sellest, kas koosolek on modereeritud või mitte, näevad osalejad alati ainult ühte&kanalit. Nad saavad postitada, vastata (kui vastused on lubatud) ja reageerida kõigile K ja V&küsimusele.\nKui modereerimine on lubatud, teavitatakse osalejaid küsimuste esitamise korral sellest, et küsimus on vastu võetud ja see avaldatakse moderaatori kinnitamisel.\nK-&seansi küsimused ja vastused on pärast koosolekut&kalendrisündmuse Teams vahekaardil K&A läbivaatamiseks saadaval.\nKuidas hallata K&rakendust?\nAdministraatorina saate vaadata ja hallata kõiki Teams rakendusi (sh K-&A-rakendus).\nKuidas eksportida K&sisu?\nK&Sisu talletatakse Microsoft 365 vastavuskeskus e-juurdluse kaudu. Edaspidised iteratsioonid sisaldavad koosoleku esiletõstmist aruande ja koosoleku korraldajate ekspordifunktsiooni.\nKas K&toetab Microsoft 365-geofunktsioone?\nK&A ei toeta praegu Microsoft 365 multi-geofunktsioone. K&A-andmed talletatakse vaikimisi Põhja-Ameerikas või EL-s (olenevalt kliendi Yammer asukohast).\nK ja V&lubamine kõigi koosolekute ja veebiseinarite jaoks?\nPraegu peab&koosoleku korraldaja igale koosolekule lisama rakenduse K ja V. Edaspidised iteratsioonid hõlmavad võimalust lisada&K ja V koosoleku loomisel Outlook Teams koosoleku volitatud esindaja toe kaudu.\nKas saan iga uue&jaoks kasutada uut K-kanalit?\nPraegu toetab K-&rakendus ühte K-&kanalit kõigi korduvate koosolekute jaoks. Edaspidised iteratsioonid hõlmavad korraldajate võimalust luua iga korduva koosoleku jaoks&K-kanalid.\nKas K&on saadaval GCC?\nK-&rakendus on saadaval GCC kui GCC administraatorid Yammer Enterprise rentniku Microsoft 365 lubada.\nKust saan struktureeritud koosolekute kohta lisateavet?\nJärgige neid häid tavasid, kuidas majutada edukaid suuri koosolekuid Microsoft Teams.


Eesti naised kvalifikatsioonist läbi ei tulnud – TENNISNET.EE\nNeli eestlannat osales kahe ITF-i 15 000 dollari auhinnafondiga turniiri kvalifikatsioonis ja kõigi saatus oli sama – nad võitsid esimeses kohtumise, aga kaotasid teise ning ei pääsenud valikturniiri otsustavale mängule.\nKõige napimalt kaotas Maileen Nuudi, kes ainsana osales Antalya turniiril. Ta jäi kvalifikatsioonis kolmandana asetatud Dorka Drahota Szabole (Ungari, WTA 686.) alla 7:5, 4:6, 8:10. Esimeses ringis oli Nuudi võitnud bulgaarlanna Ralitsa Aleksandrova kindlalt 6:1, 6:4.\nLissi Kubre, Maria Lota Kaul ja Saara Orav mängisid Sharm El Sheikhis. Kubre oli kolm nädalat tagasi samas suutnud läbida kvalifikatsiooni ja võita ka üks mäng põhiturniiril, mis andis talle koha (praegu 1177.) WTA edetabelis. Seekord jäi Kubre pidama teise ringi, kui kaotas britt Amarni Banksile 3:6, 3:6. Esimeses ringis oli Kubre võitnud Miriam Gondorovat (Slovakkia) 7:5, 7:6.\nMaria Lota Kaul (WTA 1281.) võitis Helena Stevici (Prantsusmaa) pingelises mängus 4:6, 6:3, 10:3, aga kaotas siis valikturniiril neljandana asetatud Lauren Proctorile (USA, WTA 868.) 1:6, 1:6. Kaul teeb kaasa ka paarismängus, kus tema partner on endine maailma esisaja tennisist Tamira Paszek (Austria). Praegu 30-aastane Paszek on võitnud kolm WTA turniiri ja oli 2013. aasta veebruaris karjääri kõrgeimal 26. kohal.\nSaara Orav võitis kvalifikatsiooni avaringis Adele Burato (Itaalia) 6:3, 6:3, aga sai kaotuse kvalifikatsioonis kolmandana asetatud Shelly Bereznyakilt (Iisraei, WTA 854.) 5:7, 1:6.\nNii mängib Eesti naistennisistidest sel nädalal Bratislavas ainsana põhiturniiril Elena Malõgina, kes sai sinna otse. Eelmisel nädalal oli Malõgina kaotanud veerandfinaalis otsustavas setis 5:7 16-aastasele Linda Noskovale (Tšehhi), kes hiljem turniiri võitiski. Maailma juunioride edetabeli 16. reket Noskova kaotas sel turniiril vaid kaks setti, ühe finaalis ja teise Malõginale.\nPrevious Post Teismeline kanadalanna võitis esimese WTA turniiri\nNext PostEndine esikümne mängija ei saa kuidagi jalgu alla


Aitoldyou kasutab AI võimalusi selleks, et ennustada tulevikku. Aitoldyou leiab klientide andmetes mustrid ja teab täpselt, millal su klient tahab järgmise saadetise teele panna. Seda teades, saadab ta kliendile eeltäidetud tellimuse ja kliendil jääb ainult kinnitada tellimus või muuta kaubakoguseid.\nAuve Tech OÜ on noor ettevõte, mis on pühendunud autonoomsete süsteemide ja isejuhtivate sõidukite arendusele. Ettevõte visiooni iseloomustab paindlikkus, innovaatilisus ja kiire areng.\nB.EST Solutions Estonia pakub usaldusväärseid e-riigi lahendusi ja riigipõhiseid e-kaubanduse platforme, nt. Digital Trade Hub, mis hõlbustab kaupade liikumist partner-turgude vahel.\nBercman Technologies arendab innovaatilise infrastuktuuri riist- ja tarkvara targa linna ning nutika tee lahendustele. Meie innovaatilised tooted ning lahendused on valmis tulevikuks.\nBikeep pakub nutikaid kergliikluse infrastruktuuri lahendusi, et vastata linnade liikuvuse väljakutsetele.\nBolt on Euroopa juhtiv transpordiplatvorm, mis keskendub linnamobiilsuse taskukohasemaks, mugavamaks ja kättesaadavamaks loomisele. Bolt pakub äpitakso, tõukerataste ja elektrijalgrataste rendi ning toidukulleri teenuseid.\nComodule tegeleb asjade interneti tehnoloogiate väljatöötamise ja arendamisega kergsõidukitele ning loodussõbralike kergelektrisõidukite tootmisega.\nCorle on pühendunud üleminekutehnoloogiate rakendamisele praktikas. Omades laiaulatuslikku pädevust energeetika ja telekommunikatsiooni valdkonnas, pakume projektipõhist “võtmed kätte” peatöövõttu alates konsultatsioonist ja projekteerimisest kuni hilisema hoolduseni.\nDatel on tarkvaraettevõte, kellel on pikaajaline kogemus erinevate kaardirakenduste loomisel, ruumiandmete analüüsil ja visualiseerimisel, samuti erinevate valdkondade järelevalvesüsteemide arenduses nii Eestis kui ka mujal maailmas.\nDigilogistika Keskus on digitaalsete tarneahelate ja rahvusvahelise paberivaba transpordi kompententsikeskus, mis arendab rahvusvahelistel standarditel põhinevat digitaalset taristut eri transpordiliikide vahelise andmevahetuse teostamiseks ja tarneahela juhtimiseks.\nEesti IKT klaster on IKT-sektori ettevõtete rahvusvaheliselt tunnustatud koostöövõrgustik ja tugi äri arendamiseks.\nEesti Transpordiametis keskendutakse mugavate teenuste ja sihtkohtade kättesaadavuse tagamisele, targemale maa-, õhuruumi ja veeteede kasutusele ning tervislikumale ja keskkonnasõbralikumale liiklemisele.\nElisa on juhtiv telekommunikatsiooni ettevõte, mis igapäevaste sideteenuste kõrval, pakub ka innovaatilisi IKT- ja pilvekontori teenuseid. Asjade interneti (IoT) lahenduste loomiseks on Elisal avatud teenuste ja arendusplatvorm Elisa IoT, mis sobib suurepäraselt targa linna lahenduste loomiseks.\nEyeVi Technologies missioon on teede võrgustiku 3D kaardistamine teha kättesaadavamaks ja infrastruktuuri haldamine jätkusuutlikumaks.\nLaialdane riiklike inforegistrite ja andmebaaside, mitmesuguste e-teeninduskeskkondade ja e-kaubanduse platvormide ümberkujundamise kogemus on tõestanud Finestmedia usaldusväärsust strateegilise digitaliseerimispartnerina paljude avaliku ja erasektori organisatsioonide silmis.\nFiscalAdmin on eRiigi lahendusi pakkuv digitaalse tehnoloogia firma. Meie ühistranspordi kui jagamisteenuse platvorm on mõeldud transpordivajaduste lahendamiseks maapiirkondades, kus turg ei toimi või ei ole reguleeritud.\nFleet Complete arendab GPS-põhiseid autopargi ja meeskonna haldamise lahendusi, mis aitavad ettevõttel automatiseerida tööprotsesse ja hoida kokku kulusid. Ettevõte haldab ülemaailmselt üle 500 000 liikuva objekti ja üle 30 000 ettevõtte, võtmepartneriteks on mobiilsidepakkujad.\nGofore on rahvusvaheline digitaliseerimise ekspert. Meie tugevuseks on agiilne ja lean tarkvara arendus, mille tagajärjel jõuavad uued tehnoloogiad praktilisse kasutusse. See teeb meie kliendid edukaks! Meie klientideks on mitmeid tuntud (auto)tööstusettevõtteid, avaliku sektori astusi ning linnasid.\nGoSwift on piiripunktides liikluskorralduse ja sõidukite järjekordade haldamise teenust osutav ettevõte, kes on võitnud omas valdkonnas mitmeid rahvusvahelisi auhindu. GoSwifti elektroonilise järjekorra halduse teenus on suurendanud piiripunktide turvalisust ja hõlbustanud sõidukite liiklust mitmetel EL’i välispiiridel.\nGuardtime on ettevõte, mis pakub blockchain tehnoloogial põhinevaid küberturbe lahendusi ühendatud sõidukitele ning nutikale infrastruktuurile.\nHelmes on oma 200 töötaja ja 25-aastase valdkonnakogemusega Eesti juhtivaid tarkvaraarendusettevõteid. Oleme olnud mitmete transpordi-, logistika- ning parkimisvaldkondade infotehnoloogiliste edulugude arhitektideks.\nKehtna Kutsehariduskeskus on haridus- ja teadusministeerumi hallatav kutseõppeasutus, kus on võimalik ametit omandada neljas valdkonnas: info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, ehitus, toitlustus ja tehnika.\nLevira on kõrget teenustaset ja turvalisust eeldavate missioonikriitiliste infrastruktuuriteenuste osutaja. Levira klientidele mõeldud serverimajutuskeskus on üks Balti riikide suurimaid ja see vastab kõrgeimatele turva- ja töökindlusnõuetele. Levira pakub äriklientidele nende vajadustepõhiseid IoT täisteenuslahendusi.\nMainor Ülemiste on Tallinna lennujaama kõrval asuva Smart City kontseptsioonil põhineva Ülemiste City arendaja. Endise Dvigateli tehase 36-hektarilisele territooriumil laiuvas Baltimaade suurimas teadmistel põhinevas ärilinnakus tegutseb täna üle 350 ettevõtte, kelle kogukäive ulatub 1 miljardi euroni aastas.\nMajandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi EESMÄRK on riigi majanduspoliitika väljatöötamise, elluviimise ja tulemuste hindamise kaudu luua tingimused Eesti majanduse konkurentsivõime kasvuks ning tasakaalustatud ja jätkusuutlikuks arenguks.\nModern Mobility arendab personaliseeritud ja automatiseeritud ühistransporti ning pakub ettevõtetele lahendusi sõidukid omavahel ristkasutusse võtta ja omavaheliseks suhtluseks ühtsesse võrgustikku liita.\nNortal on rahvusvaheline strateegiliste muutuste ja tehnoloogia täisteenust pakkuv ettevõte, mille klientide hulka kuuluvad valitsused ja juhtivad ettevõtted üle maailma.\nReach-U on tegev 34 riigis üle maailma, luues tarkvaralahendusi mobiilside, energeetika, metsanduse, turvalisuse, targa linna, turismi ja transpordi valdkondades.\nRidango AS on kiirelt kasvav tehnoloogia ettevõte ühistranspordi piletisüsteemide ning reaalaja infosüsteemide valdkonnas.\n1973ndal aastal asutatud liikluskorraldusettevõte AS Signaal TM on Eesti üks suurimaid liikluskorraldusteenuseid pakkuvaid äriühinguid. Ettevõtte tegevusvaldkonnad alates ajutisest liikluskorraldusest kuni keerukate fooriristmike ehituseni katavad ka nõudlikumate tee-ehitusprojektide vajadused.\nTallinn on Põhja-Eesti rannikul Tallinna lahe ääres asuv Eesti Vabariigi pealinn ja Harju maakonna halduskeskus. See on suurim Eesti linn, mis asub 159 km2 maa-alal ning mille elanike arv on ~450 000. Tallinnas on väga hästi arenenud infotehnoloogia sektor ning seda on nimetatud Läänemere Silicon Valley’ks.\nEesti ainsa tehnoloogiaülikoolina on Tallinna Tehnikaülikool (TalTech) inseneri- ja tehnikahariduse lipulaev Eestis. Meie hariduse unikaalsus peitub tehnika, loodus-, täppis-, majandus- ja terviseteaduste sünergias, mis aitab kaasa uute ideede sünnile.\nTartu on suuruselt teine linn Eestis, mille elanike arv on ~100 000 ning pindala 153 km2. . Tartu asub 185 km Tallinnast lõunas ning on Lõuna-Eesti keskuseks. Linn on küll ligi 1000 aastat vana, kuid hingelt on see noor ning uutele ideedele avatud.\nTartu Ülikool on juhtiv IT ülikool Baltikumis ning kuulub maailma parima 2% ülikoolide hulka. TÜ arvutiteaduse instituudis tehakse tipptasemel rahvusvahelist teadustööd valdkondades nagu andmeteadus, keeletehnoloogia, tarkvaratehnika, turvalisus ja krüptograafia ning hajussüsteemid.\nTeede Tehnokeskus on insener-tehnilisi konsultatsioone ja -uuringuid osutav Eesti ettevõte. Oleme ühenduslüliks teede- ja erinevate tehnoloogiate valdkondade vahel.\nTelia on uue generatsiooni IT- ja telekomiettevõte, kelle eesmärk on pakkuda klientidele turu parimat väärtust ning arendada infoühiskonda. Telia pakub oma klientidele laia valikut mobiili-, TV-, interneti- ja IT-lahendusi, samuti väärtuslikke sisuteenuseid nii era- kui äriklientidele.\nTietoEVRY on pühendunud täieliku IT elutsükli teenuste pakkumisele. Rohkem kui 24 000 eksperdiga koos, on meie eesmärgiks olla klientide esimene valik äriarenduse vallas, ühendades meie tarkvara ja teenuste võimalused innovaatilisusega.\nTraffest on Eesti juhtiv intelligentsete transpordisüsteemide (ITS) pakkuja. Üle 25 aasta kogemusi linnas, maanteel ja riigipiiril. Traffest, see on nutikad lahendused liiklejatele!\nTurnit OÜ on juhtiv reisijateveo piletimüügisüsteemide pakkuja. Platvorm on suunatud transporditeenuse pakkujatele, kes vajavad täpset logistikajuhtimist, dünaamilist hinnastamist ning igakülgset valmisolekut turu muutustele.


Kas ignoreerimine (vaikimine) võib olla tunnustus? - Meeskonnakoolitused, motivatsioonikoolitused ja juhtimiskoolitused\nKas ignoreerimine (vaikimine) võib olla tunnustus?\nJuhtimise kontekstis räägime palju tunnustamisest ja selle tähtsusest. Mõnikord võib aga keerata ühe termini täiesti peapeale ning küsida näiteks, kas vaikimine võib tähendada ka tunnustamist?\nSekkumine rikkumiste puhul on vajalik\nKujuta ette olukorda, kus keegi meeskonnas käitub teiste suhtes häirivalt, aga juht ei ütle midagi. Sellise käitumisega “kinnitab” juht nii sellele töötajale kui ka ülejäänud meeskonnale, et selline käitumine on lubatud. Tegelikult muidugi ei pruugi juht sellega nõus olla ning heameelega korrigeeriks inimest, aga kuna juht ei oska selle olukorraga toime tulla – ei julge olla haavatav ja võtta riski minemaks töötajaga sellest rääkima -, valibki ta vaikimise.\nSarnane olukord on näiteks laste ja isegi lemmikloomadega. Kui me ei sea lapsele selgeid piire, mis on lubatud ja mis ei ole, kujunevad lapsel välja piirid, mille ta endale ise seab, kuid mis ei pruugi parimad tema arengule näiteks olla.\nSarnaselt võib asi käest minna kutsikaga, kellele värske peremees ei anna selgelt mõista, et tuppa pissimine ei ole okei. Tõstes kutsika iga kord pissima hakates välja muru peale, õpib kutsikas aga kiiresti ära, et tuppa pissimine ei ole lubatud.\nKes on aga “lapsevanem” ja “peremees” meeskonnas – kes on see isik, kes ei tohiks vaikides pealt vaadata meeskonnaliikmete destruktiivset käitumist? Juht.\nVaikiv juht on ohuallikas\nSellest tulenevalt võibki öelda, et probleemsete isikute puhul on “vaikiv” juht meeskonnale ise ohuallikaks. Ta “kinnitab” oma vaikimisega teistele töötajatele, et ebaviisakas ning suhteid pärssiv käitumine (katkestamine, hilinemine, teravad märkused või vastamata e-kirjad jne) on meie meeskonnas lubatud, sest mitte keegi ei ütle ju midagi.\nOlles paljude juhtidega sedalaadi probleemidest rääkinud, on paljude argumendiks, et nad ei ole lasteaiakasvatajad, kes peavad inimeste igapäevasel käitumisel silma peal hoidma. Nemad juhtidena on siin selleks, et inimeste “tulemusi mõõta”, käitumisega peaks iga täiskasvanud inimene ise mõistuse piires hakkama saada.\nParadoks ongi aga see, et pigem saavad töötajad hakkama just oma töötulemustega, sest see on sageli seotud nende palga ja preemiatega. Selliste töötajate puhul ei olegi juhti vaja selleks, et inimest tööalaselt “ree peal” hoida, vaid pigem võiks jälgimine olla just käitumise keskne. On ju käitumine see, mis kujundab kultuuri, ja kultuur see, mis tagab tulemused. Ning kuna tulemusteni võib jõuda ka ebafunktsionaalse käitumise kaudu, võikski juht ennast näha lisaks tulemuste tagajana ka meeskonna ja selle arengu toetajana.


Urmas Samelselg • A-Galerii\nEsileht / Urmas Samelselg\nOn võrratu tunne, kui tegemise protsess iseenesest paelub sind nii väga, et selle käigus tekib kirg ning sul kaob igasugune sisemine vajadus jälgida aja kulgu enda ümber. See on nagu teraapia, mille käigus su mõtted settivad ja maailmapilt muutub selgemaks. Kui mingi tegevus võlub sind niivõrd, et unustad selle käigus iseenda, siis võibki see tegevus olla sinu teeraja telgjoon. Tegemine ise muutub osaks sinu identiteedist. Sa oled see, mida sa teed.- Raamatust “A-Galerii. Eesti autoriehte galerii 20 aastat” (2014)\nUrmas Samelselg\tlipsunõel


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Euroopa kodanikualgatus: komisjon registreeris algatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“\nEuroopa kodanikualgatus: komisjon registreeris algatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“\nBrüssel, 3. aprill 2019\nEuroopa Komisjon otsustas täna registreerida Euroopa kodanikualgatuse „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“.\nAlgatuse eesmärk on „objektiivse ja erapooletu hindamismehhanismi loomine, et kontrollida, kas kõik liikmesriigid austavad Euroopa Liidu väärtusi“. Täpsemalt teevad korraldajad Euroopa Komisjonile ettepaneku „võtta vastu Euroopa Liidu üldised õigusaktid, […] mis võimaldavad objektiivselt kontrollida õigusriigi põhimõtet käsitlevate siseriiklike õigusnormide praktilist kohaldamist“. Lisaks on korraldajate eesmärk „hõlbustada Euroopa õiguse (nt Euroopa vahistamismäärus) jõustamist kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas“ ning tugevdada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti rolli.\nOtsus registreerida algatus „Õigusriigi põhimõtte austamine Euroopa Liidus“ langeb kokku täna algava Euroopa Komisjoni aruteluprotsessiga, mis käsitleb võimalikke järgmisi samme õigusriigi põhimõtete edasiseks tugevdamiseks Euroopa Liidus (pressimaterjali leiate siit), nagu on teada antud komisjoni 2019. aasta tööprogrammis. Tänasele konsultatiivsele teatisele järgneb juunis veelgi kaugemale tulevikku suunatud algatus. Aluslepingute kohaselt võib komisjon teha seadusandlikke ettepanekuid, et hinnata vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud liidu poliitika rakendamist liikmesriikides ning kindlustada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volitusi. Euroopa Komisjon leidis seega, et algatus on õiguslikult vastuvõetav ja otsustas selle registreerida. Menetluse praeguses etapis ei ole komisjon veel analüüsinud algatuse sisu, vaid üksnes selle õiguslikku vastuvõetavust.\nAlgatus registreeritakse 8. aprillil 2019 ja korraldajatel on sellest kuupäevast alates algatuse toetuseks allkirjade kogumiseks aega üks aasta. Kui algatusele kogutakse aasta jooksul miljon toetusavaldust vähemalt seitsmest liikmesriigist, analüüsib komisjon selle sisu ja otsustab kolme kuu jooksul, kuidas algatusele reageerida. Komisjon võib otsustada algatusega kaasa minna või mitte. Mõlemal juhul peab ta oma otsust põhjendama.\nKavandatud Euroopa kodanikualgatuse terviktekst (avaldatakse 8. aprillil 2019)


Erinevus FET ja MOSFET vahel\nTransistor, pooljuhtseade, on seade, mis tegi võimalikuks kogu meie kaasaegse tehnoloogia. Seda kasutatakse voolu juhtimiseks ja isegi võimendamiseks sisendpinge või voolu põhjal. Transistore on kahte tüüpi: BJT ja FET. Iga suurema kategooria all on palju alatüüpe. See on kõige olulisem erinevus FET ja MOSFET. FET tähistab välitransistorit ja on väga erinevate transistoride perekond, mis tuginevad elektriväljale, mille tekitab väravas olev pinge, et juhtida voolu voolu äravoolu ja allika vahel. Üks paljudest FET tüüpidest on metallioksiid-pooljuhtide välitransistor ehk MOSFET. Metalloksiidi pooljuhti kasutatakse isoleeriva kihina värava ja transistori põhimiku vahel.\nTänapäeval on enamikes MOSFETides oksiidisolatsioon ränidioksiid. See võib tunduda segane, kuna räni pole metall, vaid metalloid. Algselt kasutati tegelikult metalli, kuid selle suurepäraste omaduste tõttu on see asendatud räniga. Ränidioksiid on põhimõtteliselt kondensaator, mis hoiab laengut alati, kui väravale rakendatakse pinget. See laeng loob siis välja, tõmmates vastassuunas laetud osakesi või tõrjudes osakesed tagasi sama laenguga ning võimaldab või piirab voolu voolu äravoolu ja allika vahel.\nKuigi digitaalses vooluringis on kasutatav väga palju transistore, on praegu eelistatud MOSFET. CMOS (Complementary Metal-Oxide Semiconductor) kasutab põhimõtteliselt p-tüüpi ja n-tüüpi MOSFET-sid üksteise täiendamiseks paarikaupa. Selle konfiguratsiooni korral on MOSFETS-il oluline energiatarve ainult ümberlülituse ajal ja mitte siis, kui see oma olekut hoiab. See on väga soovitav, eriti tänapäevastes arvutusseadmetes, kus võimsuse ja soojuse piirid lükatakse ääreni. Muud tüüpi FET ei suuda seda võimalust korrata või on nende valmistamine liiga kallis.\nMOSFET-edusammud arenevad pidevalt, seda nii suuruses, kuna ettevõtted jätkavad väiksemate arhitektuuride loomist. Kuid ka disainis nagu 3D MOSFET, mis näitavad palju lubadusi. MOSFET-id on tänapäeval valitud transistoriks, kuna teadlased püüavad leida muud tüüpi transistoreid, mis sellele sobivad.\n1.MOSFET on teatud tüüpi FET\n2.MOSFET on digitaalahelate jaoks eelistatud FET-tüüp\nelektriline tõukeratas vs elektriline rulamuretu paadiklubi vs vabadus paadiklubikoorekontuur vs pulbermeeskonnaõde vs esmatasandi põetuseebenipuu maki telekineesmurd serv vs faasmadala temperatuuriga keetmine veiselihaweibo vs wechat\nErinevus Samsung Galaxy S II ja Blackberry Torch 9800 vahelErinevus ISDN BRI ja PRI vahelErinevus Nikon D7000 ja Nikon D90 vahelErinevus Samsungi Google Nexus S 4G ja HTC EVO 3D vahelErinevus MTS ja M2TS vahelHepariini ja kumadini erinevusErinevus T-Mobile G2X ja Samsung Galaxy S 4G vahelErinevus Nokia E7 ja Nokia N8 vahel


Aprillist hakatakse arvestama üksi elava pensionäri toetust - Maaleht\nAprillist hakatakse arvestama üksi elava pensionäri toetust\nHallipäine pensionär.Foto: Arno Mikkor\nÜksi elava pensionäri toetuse maksmise perioodi hakatakse arvestama alates 1. aprillist.\nToetust saab inimene, kes perioodil 1. aprillist kuni 30. septembrini on vanaduspensionieas, elab rahvastikuregistri andmetel üksi ning kelle vanaduspension on alla 470 euro.\nSotsiaalkindlustusameti hüvitiste osakonna nõunik Merle Sumil-Laanemaa selgitab, et kui pensionär elab üksi lühemat aega, näiteks alates 1. maist, siis teda ei loeta sel aastal toetuse saajaks. „Kui pensionär jätkab üksi elamist, siis toetust saab ta järgmisel aastal,“ lisas ta.\nToetuse suurus on 115 eurot, seda makstakse üks kord aastas oktoobrikuus.\n„Pensionär ei pea toetust ise taotlema, vaid meie maksame selle välja automaatselt. Pensionäri vanus ja pensioni suurus on meil olemas ning üksi elamise info saame rahvastikuregistrist,“ lisas Sumil-Laanemaa.\nLisaks on õigus saada üksi elava pensionäri toetust ka eestkostjatel ning eestkostetavatel ja hooldekodude elanikel. Info eestkoste kohta on sotsiaalkindlustusametil olemas ning hooldekodu elanike andmed kogutakse koostöös hooldekodudega.\nPaldiski pensionär teenib puskariga pensionilisa\nTöötav pensionär: Linnakorteris istuda ei taha


Elisa arendab oma sotsiaalvõrgustikku Pling\nSotsiaalvõrgud on kuum sõna ja Elisa on ka selles valdkonnas jala ukse vahele saanud, tehes oma suhtlusportaali Pling!.\nTegu on igati loogilise sammuga, sest noored ei püsi ju kuigi kaua ühtedes ja samades sotsiaalvõrkudes ja otsivad pidevalt midagi uut. Võimalik, et mingil hetkel peatutakse ka Pling!-is.\nSamas sobib Pling! ka kõigile teistele peale noorte Elisa ZEN kõnekaardi kasutajate.\nLinxtelecom sõlmis eelkokkuleppe Norby Telecomi andmeside äriüksuste ostmiseks\nTelekommunikatsiooniettevõtted Linxtelecom ja Norby Telecom kirjutasid alla kavatsuste lepingule (letter of intent), mille järgi Linxtelecom omandab lähitulevikus Norby Telecomi andmesideteenuste ja IP-kõneside (VoIP) äriüksused.\nErki Urva, Linxtelecomi Baltikumi juht: "Sõlmisime Norby Telecomiga kokkuleppe ja oleme valmis omandama kaht äriüksust - andmesidevõrku Metroo ja internetipõhist kõnesidet. Tegu on meid huvitavate tegevusaladega, läbi selle tehingu laiendab Linxtelecom märgatavalt nii oma kliendibaasi kui ka ka oma tegevusgeograafiat Eestis."\nMicrosoft tegi avalikuks eestikeelse Internet Explorer 8\nTäna kella kümnest avanes kõigile võimalus alla laadida eestikeelne Internet Explorer 8. Arvutimaailmale ja Digile tutvustati uut brauserit Microsofti Tallinna kontoris.\nMaailma enimkülastatava 25 veebilehe kiirustestis on Microsofti väitel uus Internet Explorer paljudel juhtudel konkurentidest kiirem. Võrreldi uusimate Chrome´i ja Firefoxi brauseritega.\nUutest asjadest on lisandunud palju ilusaid lisavidinaid, mis on küll igatpidi huvitavad, kuid küsimus on ilmselt selles, kas kasutajad oma vanade harjumuste juurest neid uusi lahedaid asju kasutama viitsivad hakata. Näiteks parema hiirekliki all on mitmed tegevuste kiirendajad (Accelerator): näiteks valitud veebilehe osa meiliga saatmine, blogisse lisamine või Wikipedia otsingusse saatmine.\nEesolev leht 426\nFirefox-brauseri kasutamine vähenes 85%, tippjuhi teenistus kasvas 400%\nTallinnas ärandati öösel Elmo Rendi Nissan Leaf\nRiik neelab juba kaks aastat alla Vene ettevõtte seaduserikkumist\nEesti riik hoiatab: Läänemere kalu on ohutu süüa vaid üks suutäis nädalas


Vooremaa Esimene eelproovide ring hakkab täis saama\nEsimene eelproovide ring hakkab täis saama\nMöödunud pühapäeval oli Jõgeva kultuurikeskus hommikust saati täis mitmehäälset laulu: seal toimus suvisele laulupeole kandideerivate Jõgevamaa segakooride esimene eelproov, millel osales 212 lauljat üheksast koorist.\nSegakooride liigijuhi Heli Jürgensoni ja dirigent Raul Talmari eestvedamisel võeti läbi kõik laulupeo segakooride blokis esitatavad laulud, aga ka mõned ühendkoorilaulud. Tõsine ja tempokas töö käis mõnusa naljaviskamise saatel ning osutus võib-olla just seepärast vägagi tulemuslikuks.\n“Tegelesime sellega, millega laulupeo eelproovidel ikka: intonatsiooni, fraseerimise ja rütmi korrigeerimisega,” ütles Heli Jürgenson. “Tuleb tunnistada, et saalis oli vägagi vastuvõtlik seltskond, kes võttis kiiresti õppust.”\nSegakooride jaoks on selle laulupeo repertuaaris kõige raskemaks “pähkliks” Erkki-Sven Tüüri poolt Peep Ilmeti tekstile loodud “Taandujad”.\n“Helikõrguste mõttes on see laul Jõgevamaa lauljatel hästi omandatud — nii nagu teiste maakondade lauljatelgi,” sõnas Heli Jürgenson. “Nüüd oleks vaja veel rütmiprobleemidest ka üle saada. Alles siis, kui lauljad õpivad õiget “pulssi” hoidma, tuleb selle laulu õige vägi esile. Ma ei tea, kas teadlikult või enese teadmata, aga Erkki-Sven Tüür on seda laulu kirjutades suure asjaga maha saanud ja ma olen eelproove mööda sõites kohanud palju lauljaid, enamasti koolide segakooride noormehi, kellele see laul väga meeldib.”\nPõnev kohtumine kohaliku ajalooga\nJõgevamaa oli Jürgensoni ja Talmari jaoks viimane maakond, kus nad laulupeo esimese eelproovi läbi viisid.\n“Eile olime samasugusel proovil Viljandis, tänase öö veetsime aga Jõgeva külalistemajas Route House 39, mille peremees Sergei Jerjomin meile sealsamas tegutseva Jõgewa Muuseumi ekspositsiooni tutvustas. See oli ääretult põnev! Laulupidugi on ju ajalooline nähtus ja kohaliku ajalooga tutvumine haakub sellega vägagi,” jutustas Heli Jürgenson.\n“Jõgeva avas meile end hoopis uue kandi pealt,” lisas Raul Talmar.\nSuurem osa laulupeole kandideerivatest Jõgevamaa koorilauljatest ongi nüüdseks esimese eelproovi läbi teinud. Poistekoorid olid näiteks koos 18. märtsil Põltsamaal, mudilaskoorid 27. veebruaril Jõgeval ning lastekoorid 3. märtsil samuti Jõgeval.\n“Nii poiste-, mudilas- kui ka lastekoorid said eelproovi läbi viinud dirigentidelt kiita: meie muusikaõpetajad on noorte lauljate peoks ettevalmistamisel teinud väga head tööd,” ütles tänavuse laulu- ja tantsupeo Jõgevamaa kuraator Pille Tutt. “Tõsi, eelproovid on ilmsiks toonud ka asjaolu, et peole on jäänud pürgima mõnevõrra vähem koore ja lauljaid, kui algselt kirja pandi.”\nSegakooride puhul piirdus “kadu” vaid ühe kooriga, ent üheksast registreerinud lastekoorist tuli esimesele eelproovile näiteks vaid viis. Ülejäänud kas loobusid või on teinud oma tegevuses üldse vaheaja. Ka mudilaskooride arv oli kahanenud kümnelt kaheksale. Naiskoore ongi aga meilt laulupeole kandideerimas ainult kaks ja meeskoore ainult üks, nii et neil tuleb eelproovidel käia teistes maakondades: ühe-kahe koori pärast pole eraldi eelproovi mõtet korraldada.\nKõik kollektiivide liigid esindatud\n“Kui osa kooride loobumine või varjusurmas olek teeb kurvaks, siis samas on meil põhjust ka rõõmustada: oleme küll väike maakond, ent meil on esindatud kõik kollektiivide liigid, kes laulu- ja tantsupeole oodatud. Meil on Põltsamaal olemas isegi sümfooniaorkester,” ütles Pille Tutt. Tema sõnul on praeguseks esimese eelproovi läbinud peaaegu kõik suurele peole pürgijad ning tantsijatel hakkab lähenema juba teine eelproov. Üksnes neidude ja naiste liikumisrühmad pole veel eelproovi “karastust” saanud. Neil ongi vaid üks eelproov ja see saab teoks 27. märtsil.\n“Tänan kõiki dirigente ja tantsujuhte, kes on kollektiivide peoks ettevalmistamisega suurt vaeva näinud!” ütles Pille Tutt. “Paljud on repertuaari paremaks omandamiseks laulu- ja tantsulaagreid korraldanud, sest tavapärastest proovidest jääb selleks väheks. See on väga teretulnud nähe ning loodan, et kultuuriraha jagavad fondidki leiavad võimalusi laulu- ja tantsulaagreid toetada, sest ega siis vanemad oma laste või täiskasvanud taidlejad iseenda harrastusele lõpmatuseni ka peale maksta jõua.”


Nagu truu kaaslase haavad kaasas isikut kogu tema elu. Kuna lapsepõlves, alates väga noorelt, vanemad üritavad kaitsta oma last esemeid, mis võivad kahjustada laste õrna nahka. Lapsed õpivad vältida kokkupuudet augustamine, terav, lõigates ohtlikke esemeid. Aga ei kuulda vanema Volitused uudishimulik lapse silmas pidades. Selle tõttu on olemas erinevaid laste vigastused.\nHaavad kaasas isikut kogu tema elu\nKuidas saada vigastada\nIn puberteeti etapi tõttu suurenenud hormonaalsed häired, närvisüsteemi erutuvust, noorte ekstremismi, teismelised tundub, et teadlikult otsivad põnevust. Nad valivad äärmise erinevaid spordialasid, mis vigastusi ei ole haruldane. Lisaks saavad vigastada kodumaise võidelda, kui tegemist on hammustada tahes looma või veavad taskus teravaid esemeid.\nTäiskasvanute elu muudab inimese ettevaatlikum olema. Kogunenud mõningaid kogemusi, teavad, kuidas olukorda tuleks vältida, mida inimesed on täis ohtusid vältida vigastusi taas. Kuid mõningatel juhtudel põhjustel väljaspool meie kontrolli, vigastused juhtuda, toovad endaga kaasa rahulolematust ja füüsilist valu. Noh, kui see on võimalik lühikese aja jooksul paraneda haava ja unusta see igavesti. Aga mõnikord haava on nii tugev, et see toob kaasa tõsiseid tagajärgi ja isegi inimese elu on väärt.\nVaata ka: Kui lõigata ise väike laps: Näpunäiteid Vanemad\nHaavad on avatud kahjustusi. Nad rikuvad naha terviklikkuse ja mõnikord limaskestade. Kuna kahju juhtub nahaaluste kudede hävitamine, hävitamine. Haavad ise ei ole nii ohtlik, kui paljud inimesed arvavad. Suurem oht võib olla kaasa tegureid:\nsügava haava rikutud puutumatuse siseorganeid;\nverejooks, mis põhjustab aneemia;\nšokiseisundis, mis häirib töö elutähtsaid organeid.\nVaata ka: Lapse vigastada või haiget: Esmaabi\nHaavad meditsiinilistel liigitus\nAutor, milline haav koekahjustuste on:\nIn sügavus kahju:\nKui pind erinevalt läbida haavad, siseorganeid ei ole kahjustatud. Esinemise tõttu:\nIga vigastuse peetakse bakteriaalne saastatus, peamiselt nakatunud. Kuigi mitte alati tsoonis kahju võib tekkida mädane protsess. See nõuab teguriga bakteriaalne infektsioon, esinevate patogeensete mikroorganismide määratletud kontsentratsiooni vähemalt sada tuhat mikroobid koe grammi.


Sotsiaaltöötaja: mina ega politsei ei saanud aru, et tüdrukut müüakse - Eesti Päevaleht\nMeeste süüdimõistmine eelmisel nädalal Tartu kohtumajas. Tõkke taga on süüalused ja politseinikud, tõkke ees süüaluste kaitsjad. Mobiilfoto: Kadri Ibrus\nInimkaubandusohvriga tegelenud sotsiaaltöötaja ja konstaabel ei hinnanud olukorda ohtlikuks.\nEelmisel nädalal mõistis Tartu maakohus süüdi neli meest 14-aastase tüdrukuga inimkaubitsemises ja ühe talle narkootikumide andmises. Lõuna-Eesti paadunud kriminaalide jõuk sundis süüdistuse järgi tüdrukut kahe aasta jooksul, 2011. aasta algusest kuni 2013. aasta alguseni, prostitutsioonile ja vägistas teda.\nEesti Päevaleht selgitas välja, et samal perioodil olid tüdrukuga ühenduses kooli töötajad, kohaliku valla konstaabel ja sotsiaaltöötaja, kes ei näinud vajadust sekkuda, et teda kurjategijate käest päästa.\nTüdruk õppis kohaliku kooli lihtsustatud õppekavaga ehk erivajadustega laste klassis. Kohalikele oli teada, et tema mõlemad vanemad kuritarvitavad alkoholi. Kooli direktor kirjeldas Eesti Päevalehele, et laps hakkas koolist puuduma juba aastaid tagasi, kuid 7. klassis läks asi täiesti käest ära. Puudumisi kogunes nii palju, et 8. klass jäigi pooleli. Kohtuotsuse järgi algas tüdrukuga kaubitsemine vähemalt 2011. aasta algusest, kui ta käis 7. klassis.\nEdasi lugedes saab teada, mida tüdruku kool üritas ette võtta ja kuidas ametnikud teda aidata ei suutnud.


Postitas Rasmus » 01. Veebruar 2018, 16:03\nSaatuslikust halloweeniööst, mil maskis sarimõrvar Michael Myers (Nick Castle) Haddonfieldi tänavatel lapsehoidjaid jälitas ja neid üksteise järel manalateele saatis, on möödunud 40 aastat. Myers on kogu selle aja veetnud trellide taga, kuid nüüd satub ta õnnetuse käigus taas vabadusse. See on kunagise veresauna ellujääja Laurie Strode'i (Jamie Lee Curtis) õnnepäev, kuna ta on kõik need aastad oodanud ja valmistunud, et saaks Myersi eluküünla igaveseks kustutada.\nPostitas Rasmus » 29. Oktoober 2018, 00:08\nNo ma ei tea. Ootasin seda filmi 40 aastat, aga sain kinosaalis aru, et ma isegi ei tea päris täpselt, mida ma kogu selle aja oodanud olin. Ütlesin lõputiitrite rulludes, et see polnud minu "Halloween". See ilmselt olekski kõige adekvaatsem hinnang. Ilmselt hea film, aga mitte see "Halloween", mida ma seeria fännina näha tahtnuks. Rasmus "The Last Jedi" teemast oleks selle kommentaari peale natukene kuri ja ma ei oskagi seda arvamust kuidagi õigustada, aga ma lihtsalt tunnen, et olemasoleva materjaliga oleks saanud märkimisväärselt rahuldavama filmi teha. Räägib muidugi inimene, kelle lemmik on "H20", nii et ilmselgelt on siinkirjutaja eelkõige guilty pleasure mees. Ja seda uus "Halloween" otseselt pakkuda ei ürita. Hetkiti tükitakse metatasandile ja vahel viidatakse seeria sissekannetele, mis nüüd kaanonist välja on kirjutatud, aga üldiselt aetakse oma rida. Räägiti, et uus "Halloween" on originaaliga sarnane, kuid seda ma küll ei näinud. Originaal oli üdini minimalistlik lineaarne, lihtne ja konkreetne lugu, värske film takerdub aga päris mitme süžeeliini otsa, mida tegelikult sugugi vaja polnuks. Liiga ekstsessiivne! Body count oleks võinud vabalt 3-4 korda madalam olla ja stsenaarium natukenegi paiksem, kohe üldse ei meeldi selline edasi-tagasi tõmblemine. Kiitust väärib aga Myersi tegelaskuju, kes pole kunagi varem ligilähedaseltki hirmutav olnud. Läbivalt oli selline tunne, et kui keegi tema lähiraadiusse satub ja tüüp käed külge saab, oled paari sekundiga kutu ja pole midagi ette võtta. Seetõttu tõusis pinge filmi viimaseks vaatuseks tõeliselt kõrgele. Rohkem väga ei oskagi öelda, pean mõtlema.\nOotan järge. 6/10\nPostitas Ronet » 31. Oktoober 2018, 19:53\nLol. Ma sain alles reviewsid vaadates aru, et uue järje kohaselt pole Michael enam Laurie vend.\nBlumhouse'i pole kunagi kahju toetada. Varajase buzzi põhjal ootasin muidugi paremat filmi. Is ok.\nPostitas JazZ- » 03. November 2018, 17:13\nHalb uusversioon, nagu mingi Ralfi sõber FB-s nentis. Samas järjena töötas küll ja tõenäoliselt on tegu selle seeria ainsa objektiivselt hea filmiga, aga eelkäijate kaitseks võib öelda, et nad pole ka eriti üritanud ja miks nad peaksidki - "Halloweeni" saagas ei näi kellelgi erilist vastutust lasuvat, sest nad võivad loo osas teha ÜKSKÕIK MIDA ja järgnev film võib ikka vabalt otsustada seda kõike ignoreerida. Kuna viimased 30+ aastat on saaga koosnenud täielikult rumalatest lõikuspidudest, mist parimal juhul lähevad arvesse guilty pleasure'ina ja uue filmi kontekstis ei lähe üldse arvesse, siis on vahelduseks seesugune sünge ja toorelt brutaalne käsitlus minu silmis täitsa teretulnud. Veidi meenutas mulle "Hereditaryt" - mõlemad on sellised rõhuvad ja vägivaldsed õudusdraamad sassis peresuhetest ja vanemate soovimatust pärandist. Mulle meeldis ka, et Michael vahelduse mõttes realistlikumale tasandile tagasi toodi -\neks selgub, kas ta jalutab järje jaoks jälle kuskilt vigastamatult välja\n, aga vähemalt jäi mulje, et ta võimed seekord inimlikust kurjusest kaugemale ei ulatu. Lisaks oli vahva, et Michaeli julmuse väljendamiseks said surma isegi mõned sümpaatsed tegelased ja vice versa - mõned selgelt surma väärivad tegelased jalutasid filmist eluga välja - mis universumis oleks 80ndatel lubatud\ntegelasel nagu Cameron ühegi lõikehaavata jääda? Tüüp suudles tüdrukut, kes EI OLNUD tema tüdruk - kui see surmanuhtlust ei vääri, siis mis õiglus maailmas üldse on?\nLoodan, et järjes tuuakse Tommy Doyle tagasi, sest kui uues filmis juba Lonniele viidati, ei tohiks olla täiesti välistatud, et ka Tommy kuskilt välja roomab. Arvestades, et Tommyga juhtunu peaks üpris tugeva lapsepõlvetraumana arvesse minema, võiks see saaga praeguse psühholoogilisema suunitlusega haakuda küll. Annaksin neile kogu oma raha (mida mul õnneks eriti palju pole), kui nad sellesse rolli taaskord Paul Ruddi cast'iks, aga ma pole Paul Ruddi siiani vist kahjuks üheski tõsises filmis näinud, nii et see on pigem stretch. Oleks lahe sellegipoolest ja sobituks selle pool-meta joonega, mis viimasest filmist vahepeal läbi vonkles.\nFilmis olid selle elimineerimiseks isegi mingid dialoogikatked ju!\nMingi tüdruk: "Kas see Michael Myers polnud mitte Laurie Strode'i vend?"\nMingi teine tüdruk: "Naah, inimesed mõtlesid selle kuulujutu välja, et ennast paremini tunda."\nKuna David Gordon Green tõestas, et rusuva atmosfääri loomine on tal käpas, ootan põnevusega ka tema "Friday Night Lightsi" rekalibreeringut.\nMinu "Halloweeni" seeria paremusjärjestus:\n6 > 9 > 1 > 3 > 2 > 7 > 8 > 4 > 5\nPostitas Ralf » 04. November 2018, 01:44\nOh, uus "Halloween" on mõned kriitikud tuliseks ajanud siin, keda antud seeria vähimalgi määral ei koti... ja ma olen hädiselt üritanud kaitsta... Noh, kui võtta David Gordon Greeni "Halloweeni" mitte millegi enama kui slasherina, siis ikka nutikas ja mitmekihiline film, kus leidub mitmeid toekaid ideid ning küllalt kaasahaarav lugu isegi kogu seeriaga tuttava inimese jaoks. Ja ikkagi JÄRG, mitte puhtalt lehelt alustamine, s.t. Lauriega esimeses filmis juhtunu on uue loo sündmuste aluseks. Väga läks korda, kui hästi see film (sarnaselt "H20"-le) räägib PTSD'st, lahendamata traumast, selle trauma mõjudest kannatanu järeltulijatele... Samuti andsid sisu juurde psühhiaatri tegelane ja need podcastijad. Need karakterid peegeldasid lahedalt kinopublikut, kes juba alguses ihkavad, et Michael juba pääseks hullumajast ning üritavad teda mõista... täpselt nagu Jaz "Halloween 6" teemas. Et väike doos eneseirooniat oli ka sees. Pärast Rob Zombie "Halloweene", mida ma vaatan sagedasti, tundus see uus film natuke turvaline ja lahja, aga ma annan endale aru, et mis puudutab vägivalda, siis ikkagi less is more. Zombie suutis "Halloweeni" lihtsalt nii jõhkraks teha, et Michaelil olid nagu mähkmed jalas siin uues. Tapmised olid efektsed, aga kusjuures mullegi tundus, et body count isegi ei pidanud nii suur olema. Mulle meeldivad mõrvad siis, kui need on pikema tagaajamise kulminatsioon... kui Michael lihtsalt majadesse hiilib ja sealseid elanikke maha koksab, siis puudub sel sügavam iva mu meelest. Aga kokkuvõttes tugev film, pakkus mõtteainet küll, tänu kurjategija-kannatanu suhtest rääkimisele paigutub mu meelest hästi praegusesse #metoo aega. Kena näha "Halloweeni", kus on mingit nüanssi ka.


Valus kand ja pöiavõlv | Füsioteraapia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValus kand ja pöiavõlv 15.12.03 / Füsioteraapia\nTere! Olen 25 aastane noormees. Tegelen üsna harrastusspordiga. Sõidan jalgratast, jooksen, suusatan. Eelmise aasta detsembris väänasin joostes tugevalt hüppeliigest, kolme nädala pärast väänasin halva juhuse tõttu hüppeliigest uuesti. Mõlemal korral tekkis verevalum jalalaba küljele pahkluu alla. Käisin eriarstil, kelle soovitus oli süüa UltraGel'i ja vähendada koormust. valud taandusid kahe-kolme kuuga. Talvel sõitSuvel sain sõita ratast, mis pole jalale koormav. Sellel sügisel aga tekkis aga selline probleem, et joosta ei ole enam võimalik, kuna peale jooksu on jalad valusad kanna pealt ja talla alt. Ka kõndimine teeb jalad valusaks. Tunne on nagu lihased oleks pinges ja valusad. Samuti on ka liigese juurest nagu sidemed hakanud valutama. Milles võib olla põhjus? Kas selles, et liiges ei ole veel/enam piisavalt tugev, et jalga piisavalt õiges asendis hoida?\nProbleem on selles, et vasaku jala kand on valus (katsudes on valus vasaku jala kannakõõluse piirkond ja mõlema jala hüppeliigesed on paistes ja tulitavad). Valus on käima hakata. Valu tuikab ka vasakusse ...\nkui mõlemad h-liigesed paistes,ilma traumata,võib olla tegemist ka mingi sisehaigusega.Seepärast võiks käia ka perearsti juures.\nMängisin suvel jalgpalli, kui sain mängusituatsioonis kaasmängijalt vastu jalakanda väikese hoobi. Kand hakkas tulitama, kuid jooksmist otseselt ei seganud. Järgmised paar päeva oli ...\nTuleks osta ja kanda mõni aeg spets kannakaitseid.\n11-aastasel poisil valutavad kannad peale kehalise kasvatuse tundi või peale pikemat ringi lippamist õues, tulemuseks kergelt lonkav kõnd ja valulikkus kannale toetamisel, mis siis rahulikumalt ...\nTegemist kasvuea luustumishäirega kanna piirkonnas(Severini tõbi),mis 1-2a läheb ise üle.Sporti tuleks ikka edasi teha,vältida liigutusi,mis valu teevad(igasugused hüpped näit.)Soovitav veel ...


mai 24, 2021 by LilliMeil on aiamaa!* kohta on 16 kommentaari\n*mitte päris meil, aga me saame seda kasutada. Me oleme nii elevil, sest Jaanuse ema kasutada on suur aiamaa, millel tema, omakorda, laseb hoopis meil seal teha, mida iganes hing ihkab, nii et sel nädalavahetusel seisimegi silmitsi ühe lahmaka niitmata tükiga! Ma ei tea, kui kaua me oleme unistanud mingist sellisest kohast, kus midagi kasvatada, [...]\nmai 8, 2017 mai 8, 2017 by LilliVaikus enne tormi kohta on 11 kommentaari\nTeate, ma ikka aegajalt teen sissekande, et jah, olen olemas, aga nagu näha, siis viimasel ajal suht blogivõõras. Mul oleks nii palju rääkida, aga küll jõuab... Kevad on käes, ilusad ilmad on käes (varsti enam mitte), oleme tundide kaupa õues aega veetnud, igal nädalavahetusel kuskil midagi toimetanud mingitel pereüritustel või niisama linnast väljas ja nii [...]\naprill 18, 2017 aprill 18, 2017 by LilliPlära kohta on 11 kommentaari\nNonii, nüüd võib vist öelda, et Johan kõnnib. Pole juhuslikud sammud, vaid võib edukalt ühest toa otsast teise tuisata. See tekitab temas sellist elevust, et ta omameelest arvab, et on võimeline lausa jooksma, mis lõppeb sellega, et lendab suure hooga kõhuli. Kõhuli lendamise peale ei hakka ta nutma, vaid kilkab edasi. Roomab diivani või mille [...]\naprill 6, 2017 by LilliRase on olla kohta on 19 kommentaari\nMul on mingi hull nestimise tunne peal. Ma ei tea, kas see on sellest, et kevad on üldse mingi kodusättimise ja -igatsuse aeg, aga täiesti palavikuliselt mõtlen, mida koristada, ümber paigutada ja kuidas saaks kuskile looduslikumasse kohta elama. Eelmisel kevadel olin sel ajal ikka korralikult rase ja sel kevadel tulevad samad tunded peale, mingi elevus [...]\naprill 2, 2017 by LilliSoe pühapäev pere ja vaipade keskel kohta on 12 kommentaari\nOh, täna oli kuidagi nii pühapäevane päev. Tõeline kevad! Selline tunne, nagu oleks mai ja kohe-kohe saaks päevitama minna. Päev algas sellega, et saime hilinenud aprillinalja osaliseks - https://www.facebook.com/aMidaHenryTeeb/ jagas aastatagust esimese aprilli postitust, mida mina, ilma igasuguse aprilli mõtteta lugema hakkasin. Mida rida edasi, seda rohkem kasvas hämming kuni jõudsin isegi vihaseks minna seal, kus [...]


EJKÜ põhikiri - EJKÜ\nEesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühingu põhikiri\n1.1 Mittetulundusühingu nimi on "Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing", edaspidi Ühing.\n1.2 Ühing on asutatud 28. septembril 1995.a.\n1.3 Ühingu asukoht on Tallinn.\n2.1.1 suurendada ühiskonna huvi energeetika vastu; hankida ja edastada elektrienergia ja kaugkütte alast teavet; aidata edendada efektiivset ja keskkonnasõbralikku energia tootmist ja kasutamist;\n2.1.2 arendada koostööd Ühingu liikmete vahel;\n2.1.3 tegutseda vastavuses ühiskonna huvidega ning kaitsta Ühingu liikmete huve tehnilises, majanduslikus ja õiguslikus sfääris, kaasa arvatud koostöö valitsusega ja teiste institutsioonidega;\n2.1.4 propageerida energia kokkuhoidu kõigil elualadel;\n2.1.5 teha ettepanekuid energeetika ja kaugküttealaste õigusaktide koostamisel;\n2.1.6 teha ettepanekuid energia hindade ja tariifide osas;\n2.1.7 teha koostööd teiste organisatsioonidega, mis on seotud energeetika ja kaugküttega;\n2.1.8 vajaduse korral olla vahendajaks Ühingu liikmete ja Vabariigi Valitsuse vahel välislaenu programmide realiseerimisel;\n2.1.9 vajaduse korral olla vahendajaks Ühingu liikmete ja energeetikaalaseid uuringuid finantseerivate institutsioonide vahel;\n2.1.10 organiseerida väljaõpet, täienduskoolitust ja informatsiooni vahetust Ühingu liikmetele;\n2.1.11 olla koostöös samal alal tegutsevate kodu- ja välismaiste ühendustega, esinedes ja kaitstes Ühingu liikmete huve;\n2.1.12 koguda, analüüsida ja levitada energeetika ning kaugkütte alast statistilist ning kogemuslikku teavet;\n2.1.13 avaldada oma seisukohti erialaseid õigusakte ja normdokumente puudutavates küsimustes;\n2.1.14 anda nõu energeetikaalaste projektide koostamisel ja delegeerida oma esindajaid osavõtuks vastavate töögruppide tööst;\n2.1.15 osaleda erialaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja liitude töös;\n2.1.16 esindada ja kaitsta oma liikmete huve vastavalt Ühingu juhatuse otsustele Eesti Vabariigi valitsusasutustes ja muudes organites ning suhelda teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega nii kodu- kui välismaal.\n2.2 Vastavuses üldkoosoleku otsusega võib Ühing enda peale võtta ka muude energeetikaga seotud ülesannete täitmise.\n3. Ühingu liikmed ja aunimetused\n3.1 Ühingusse võivad kuuluda füüsilised ja juriidilised isikud, kes:\n3.1.1 tegelevad elektri- ja/või soojusenergia tootmise, ülekande ja jaotamisega või müügiga;\n3.1.2 toodavad, paigaldavad, remondivad, teenindavad või seadistavad energeetilisi seadmeid;\n3.1.3 tegelevad energeetiliste seadmete ja süsteemide projekteerimisega, uuringutega, importimisega, konsultatsioonidega ja koolitusega;\n3.1.4 tegelevad energeetiliste kütuste tootmise ja/või tarnimisega;\n3.1.5 on energeetikaalal tegutsevad erialaliidud, ühendused, ühingud, sihtasutused või teadus- ja arenduskeskused.\n3.2 Isikud võetakse Ühingu liikmeteks nende kirjaliku avalduse alusel juhatuse otsusega.\n3.3 Ühingust väljaastumise avalduse peab esitama Ühingule vähemalt kaks kuud ette. Ühingust välja astuda sooviv liige on kohustatud tasuma kõik jooksva majandusaasta maksud.\n3.4 Juhatus võib liikme motiveeritud otsusega välja arvata, kui liige on jätnud tasumata liikmemaksu hoolimata kahest kirjalikust meeldetuletusest, ei täida Ühingu põhikirja sätteid, on kahjustanud oluliselt moraalselt või materiaalselt Ühingu tegevust või mainet, tegutseb seltsi eesmärkide vastaselt, ei täida juhatuse või üldkoosoleku seaduslikke otsuseid või ilmneb muu oluline põhjus, mille tõttu tuleb liikme väljaarvamist pidada mõistlikuks ja põhjendatuks.\n3.5 Välja astunud või välja arvatud liikmel ei ole õigust tagasi nõuda makstud makse või esitada Ühingule muid varalisi nõudmisi.\n3.6 Ühingu liikmel on õigus:\n3.6.1 osaleda üldkoosolekutel ja võtta osa Ühingu tegevusest ja üritustest;\n3.6.2 teha Ühingu tegevusvaldkonda puudutavates küsimustes motiveeritud ettepanekuid Ühingu juhatusele, kes esitab need vajadusel arutamiseks üldkoosolekule;\n3.6.3 kasutada eeliskorras Ühingu poolt osutatavaid teenuseid;\n3.6.4 tutvuda juhatuse koosoleku protokollidega ja saada nende koopiaid.\n3.7.1 osa võtma ühingu tegevusest;\n3.7.2 täitma põhikirja ja Ühingu juhtorganite pädevuse raames tehtud otsuseid;\n3.7.3 tasuma õigeaegselt liikmemaksu.\n3.8 Ühingu aunimetuseks on auliige. Aunimetus auliige antakse üldkoosoleku poolt juhatuse ettepanekul füüsilisele isikule, kellel on teeneid Ühingu ees. Aunimetuse auliige saaja ei pea olema Ühingu liige. Aunimetusest ei tulene Ühingu liikme õigusi ega kohustusi.\n4.1 Sisseastumis- ja liikmemaksu baassuuruse järgmiseks aastaks kinnitab üldkoosolek juhatuse ettepaneku alusel.\n4.1.1 Kui üldkoosolek ei tee mingit otsust muutmiseks, korrigeeritakse baassuurust igal aastal vastavalt EV Statistikaameti poolt avaldatud tarbijahinna indeksi muutusele. Näiteks: 2012 aasta baasmaks x 2012 aasta THI = 2013 aasta baasmaks. Sisseastumismaks = aasta liikmemaks.\n4.2 Maksu suuruse arvutamisel ettevõtetele, mis on EJKÜ liikmed Põhikirja p.3.1.1 alusel, kasutatakse diferentseeritud maksusüsteemi. Selle süsteemi puhul: aasta liikmemaks = liikme baasmaks x maksukoefitsient ja sisseastumismaks = aasta liikmemaks .\n4.2.1 Koefitsiendi määramise aluseks on eelneval kalendriaastal toodetud ja/või edastatud energia kogus:\nEnergiahulk GWh/aastas koefitsent\n5 - 10 0,5\n80 - 160 4\n160 - 320 5\n320 - 640 6\n640 - 1280 7\n1280 - 2560 8\n2560 - 5120 9\n5120 - 10240 10\n4 .3 Maksu suuruse arvutamisel ettevõtetele, mis on EJKÜ liikmed Põhikirja p. 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4, 3.1.5 alusel, kasutatakse diferentseeritud maksusüsteemi. Selle süsteemi puhul: aasta liikmemaks = liikme baasmaks x maksukoefitsient ja sisseastumismaks = aasta liikmemaks.\n4.3.1 Koefitsiendi määramise aluseks on eelneva kalendriaasta käive:\nAastakäive EUR koefitsent\n20 001 - 50 000 0,7\n50 001 - 100 000 1\n4.3.2 Kui üldkoosolek ei tee mingit otsust muutmiseks, korrigeeritakse Põhikirja p. 4.3.1 tabeli 1. veerus olevaid väärtusi igal aastal vastavalt EV Statistikaameti poolt avaldatud tarbijahinna indeksi muutusele ja ümardatakse täistuhandelisteks. Näiteks: 2012 aasta käive x 2012 aasta THI = 2013 aasta käive (ümardatuna täistuhandelisteks).\n4.4 Maksude maksmise aluseks on Ühingu poolt väljasaadetud arve. Liikmemaksu võib tasuda kvartaalsete osadena. Uute liikmete liikmemaksu hakatakse arvestama vastuvõtmise kvartaliga. Maksmisega hilinemise korral võib juhatuse otsusega nõuda maksmata summalt viivist kuni 1% nädalas.\n5.1 Kõrgeim juhtimisorgan Ühingus on üldkoosolek.\n5.2 Korraline üldkoosolek toimub üks kord aastas kuue kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu juhatuse poolt määrataval ajal ja kohas. Liikmeid tuleb informeerida koosolekust mitte hiljem kui 4 nädalat enne koosolekut. Igale liikmele väljastatakse kutse koos päevakorra projektiga. Liikmel on õigus tutvuda majandusaasta aruande, revisjonikomisjoni aruande, järgmise aasta eelarve projekti ja muude üldkoosolekul arutamisele tulevate materjalidega Ühingu asukohas vähemalt 10 päeva enne üldkoosolekut.\n5.3.1 ühingu juhtimise ja tegevuse aruannete ning revisjonikomisjoni aruande ärakuulamine ning nendele hinnangu andmine;\n5.3.2 majandusaasta aruande kinnitamine;\n5.3.3 järgmise aasta eelarve kinnitamine;\n5.3.4 juhatuse ja töörühmade liikmete tasustamise otsustamine;\n5.3.5 juhatuse liikmete määramine ja tagasikutsumine;\n5.3.6 revisjonikomisjoni liikmete määramine ja tagasikutsumine;\n5.3.7 Ühingu eesmärgi ja põhikirja muudatused;\n5.3.8 juhatuse liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ja selles tehingus või nõudes Ühingu esindaja määramine;\n5.3.9 Ühingu jagunemise ja ühinemise ning lõpetamise otsustamine;\n5.3.10 muud küsimused, mis on lülitatud üldkoosoleku päevakorda.\n5.4 Küsimustes, mida ei ole üldkoosoleku kokkukutsumisel teatavaks tehtud, võib vastu võtta otsuseid, kui üldkoosolekul osalevad või on esindatud Ühingu kõik liikmed.\n5.5 Üldkoosolekul osaleb ja hääletab Ühingu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindajaks võib olla ainult teine Ühingu liige.\n5.6 Igal Ühingu liikmel on üldkoosolekul üks hääl.\n5.7 Üldkoosoleku otsused võetakse vastu koosolekul osalenud Ühingu liikmete lihthäälteenamusega. Põhikirja muutmise ja Ühingu lõpetamise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekus osalenud liikmetest või nende esindajatest.\n5.8 Põhikirjas ettenähtud Ühingu eesmärgi muutmiseks on vajalik 9/10 Ühingu liikmete nõusolek.\n5.9 Üldjuhul toimub üldkoosolekul hääletamine avalikult hääletussedeli tõstmisega. Salajase hääletamise otsustab üldkoosolek.\n5.10 Üldkoosolek võib vastu võtta otsuseid, kui selle kokkukutsumisel on järgitud kõiki seadusest ja Ühingu põhikirjast tulenevaid nõudeid.\n5.11 Üldkoosoleku protokolli koopiat on kõigil Ühingu liikmetel võimalik saada pärast selle vormistamist.\n5.12 Erakorralise üldkoosoleku kutsub kokku juhatus, kui seda nõuavad Ühingu huvid või kui seda taotlevad vähemalt 10% Ühingu liikmetest. Teate erakorralisest üldkoosolekust koos päevakorra ja otsuse projektiga saadab juhatus igale liikmele välja 21 päeva enne koosolekut. Erakorraline üldkoosolek võib toimuda mitte enne kui viis nädalat ja mitte hiljem kui seitse nädalat pärast ettepaneku saabumist.\n5.13 Üldkoosoleku otsus loetakse vastuvõetuks koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik ühingu liikmed.\n6.1 Ühingut juhib ja esindab Juhatus.\n6.2 Juhatuses on 5-9 (viis kuni üheksa) liiget.\n6.3 Juhatuse liikmed määrab üldkoosolek kolmeks aastaks.\n6.4 Juhatus valib endi hulgast esimehe ja esimehe asetäitja.\n6.5 Juhatus korraldab ja kavandab Ühingu tööd, sõlmib töölepingud Ühingu töötajatega ning määrab nende tööülesanded.\n6.6 Juhatuse koosolekud toimuvad esimehe ettepanekul või vähemalt kolme juhatuse liikme nõudmisel, kuid mitte harvem kui üks kord kolme kuu jooksul.\n6.7 Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole juhatuse liikmetest.\n6.8 Juhatuse otsused võetakse vastu häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav juhatuse esimehe (tema puudumisel asetäitja) hääl. Nimeline hääletus viiakse läbi, kui seda nõuab kasvõi üks juhatuse liige.\n6.9 Ühingu nimel on õigus varalistele dokumentidele alla kirjutada juhatuse esimehel või tema äraolekul asetäitjal.\n6.10 Ühingu põhivahendite müügi, ostu, pantimise, käenduse või laenudega seotud tehinguteks tuleb vastu võtta asjakohane juhatuse otsus.\n6.11 Juhatus võib moodustada töörühmi konkreetsete ülesannete lahendamiseks.\n7. Ühingu tegevuse kontroll.\n7.1 Ühingu majandusaastaks on kalendriaasta.\n7.2 Ühingu majandustegevuse kontrolli viib läbi revisjonikomisjon.\n7.3 Revisjonikomisjon on kolmeliikmeline ja ta määratakse üldkoosolekul kolmeks aastaks. Revisjonikomisjoni liikmed valivad endi hulgast komisjoni esimehe. Revisjonikomisjon kannab kontrolli tulemustest ette üldkoosolekul ja juhatuse koosolekutel.\n8. Ühingu vara\nKui ühingu lõpetamisel on Ühingul vara, jagatakse see vastavalt üldkoosoleku otsusele.\n9. Ühingu ühinemine ja jagunemine.\n9.1 Ühingu ühinemine ja jagunemine toimub vastavalt mittetulundusühingute seadusele.\nÜhingu põhikirja uus redaktsioon on vastu võetud üldkoosoleku otsusega 12. aprillil, 2012a.


Arutelu:Aja Pulss – Vikipeedia\nTuleb hankida materjali toimetuse, trükiarvu ja ajakirja sisu kohta. --Brita 12. märts 2010, kell 20:25 (UTC)\nSoovitav oleks viidatud Aive Herja artiklist andmete viitamisega ettevaalik olla, sest seal on vähemalt üks ilmselge faktiviga (seal öeldakse: "Esimese väljaandena Eesti ajakirjanduses käsitleti Aja Pulsi veergudel küüditamise teemat", aga see ei vasta tõele, sest juba 1977. aastal oli ajakirjas Looming (peatoimetaja Kalle Kurg) ilmunud Tõnis Lehtmetsa romaan "Tume laas", kus see motiiv oli sees) ja lugu jätab mulje, et algaja ajakirjanik võtab kogenud ajakirjaniku juttu naiivse usuga. Tasub vaadata Abdrei Hvostovi muljet Lillemäe memuaaridest http://www.ekspress.ee/news/arvamus/arvamus/tuulepealse-maa-haaletu--kollaboratsioon.d?id=27682617 seal on ka samasuunalist skepsist. --Brita 13. märts 2010, kell 17:57 (UTC) Raamatu konsultant Küllo Arjakas nendib, et see oli "mõnda aega" 118 000. ("Kuidas nõukaajal ajakirjandust tehti." http://www.estbook.com/files/c89/leht_raamat_10_2008.pdf) Parem oleks hankida mingi neutraalne allikas. --Brita 13. märts 2010, kell 18:06 (UTC)\nMemuaarides ja ajaleheartiklites võib olla faktivigu ja kallutatust, aga see ei tähenda, et neid üldse kasutada ei saa. Kahtluse korral võib ju öelda, et see ja see ütleb seal ja seal jne. Kui tuleb paremaid allikaid, siis saab täpsustada.\nKüüditamise "käsitlemine" on vähemalt kahemõtteline. Ilukirjanduse puhul on niisugune sõna küsitav. Kas romaan käsitleb küüditamist? Ja teadmatusest tulenevaid faktivigu võib olla mis tahes allikas. Andres 13. märts 2010, kell 20:40 (UTC)\nRomaan (Lehtmetsa oma) kujutab inimeste elu metsakülades ja metsavendade tegevust, aga ka küüditamise motiiv on sees - vist oli regedel äraviimine vms. Küüditamisest oli juttu juba ühes Sirge teoses. Eks peab ikka järele vaatama. Aja Pulsis vaevalt ilukirjandust oli, see võis olla ehk artikkel. --Brita 13. märts 2010, kell 22:14 (UTC)\nViidatud allikas on öeldud, et Vambola Lillemäe kutsuti 1984 uue ajakirja peatoimetajaks. See ei kinnita ajakirja asutamise seost perestroikaga. Andres 25. aprill 2010, kell 09:08 (EEST)[vasta]\n"seoses perestroikaga" Aja Pulss asutati tegelikult enne perestroikat. Toimetus asutati 1984. aastal ja esimene number ilmus 1985. aasta jaanuaris. Gorbatšov aga sai võimule alles 1985. aasta märtsis. Samuti võiks artiklis ära mainida, et Aja Pulss asutati ajakirja Küsimused ja Vastused asemele. Ning ära võiks tuua ka aasta, mis Aja Pulsi ilmumine lõppes, see oli 1993.90.191.119.98 29. aprill 2011, kell 21:53 (EEST)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Aja_Pulss&oldid=3762529"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:10, 27. oktoober 2013.


Armsad lastele mõeldud tänupühade kaardid, mis aitavad õhtusöögilauda kaunistada - Värvimislehed\nArmsad lastele mõeldud tänupühade tänukaardid\nIsetehtud tänupühade kaartide valmistamine oli lapsepõlves iga-aastane traditsioon. Nende valmistamiseks on nii palju võimalusi ja mul oli alati kavalalt aega veeta. Mitte iga laps ei taha teha kohakaarte täiesti nullist siiski. Ja see on okei! Kõik, mida peate tegema, on need armsad prinditavad failid alla laadida Tänupüha asetage lasteraamatute illustraatori ja autori Melanie Hope Greenbergi kujundatud kaardid, tõmmake värviliste pliiatsite või värvipliiatsitega ämber välja ja olete teel pühade õhtusöögilaua eraldi otstesse asetama jalg-onu Joe ja lobisev tädi Cathy.\nSee pole esimene aasta, kui Melanie kujundas lastele värvimiseks isetegemise kohakaarte. Meil on mitu eelnevatest aastatest pärit disainilahendust, mille hulgast saate valida, isegi kui teil on õhtusöök 20 inimesele, oleme teid kajastanud! Nagu ma olen varem maininud, neid tühje kaarte saab muuta ka tänutähekaartideks . Kaartidele nimede täitmise asemel kirjutage üles, mille eest olete tänulik, ja asetage need õhtusöögivestluseks laua ümber.\nLaadige alla ja printige - > ( järgmisel lingil klõpsates nõustute meie teenusetingimustega * vt allpool ) Kohakaardid\nEelmised tänupühade kaardi ja tänukaardi kujundused:\nTürgi, toota ja peakoka kaarte\nLehed, kõrvitsad ja südamekalkuni kaardid\nPirukad, kalkun, sarvkesta ja kalkunikaardid\nSügislehtede vitraažide värvimisleht\nNoa laeva värvimisleht ( mis see pistmist novembriga on? Mitte midagi, ma arvan, et see on lihtsalt armas. )\nVaadake kõiki meie igakuised värvilehed !\nMelanie pildiraamat, Tädi Lilly pesuruum, on nüüd paberkandjal uuesti avaldatud. See raamat leiab aset Melanie Brooklyni naabruses asuvas pesupesemisruumis Montague Streetil. Algselt Penguin USA poolt 1994. aastal välja antud raamat on kataloogitud raamatukogusüsteemi ja sellel on arvustusi tippkaupmeeste arvustajatelt. Tädi Lilly pesumaja on Ingram Sparksiga tellitav tellitav ja seda saavad osta koolid, raamatukogud, kauplused ja laiem avalikkus.\n'Õnnestub kui hea mälu ja ausa töö tähistamine.' Publisher’s Weekly .\nLisateabe saamiseks ja tellimiseks valige üks järgmistest.\nTädi Lilly pesumaja kirjutanud ja illustreerinud Melanie Hope Greenberg\nKirjastaja: Melanie Hope Greenberg / IngramSparks 2018\n1. väljaanne - Dutton / Penguin 1994\nPB ISBN 9780692116647 www.ingramcontent.com/retailers\nSaadaval printimiseks / allalaadimiseks Paperback 28 lk 8,5x 8,5 Perfect Bound 10,99 $\nmärts 7. sodiaak


Veinide uus müügiargument: Bio | Tigu Tegemised\nveebruar 1, 2011 · by Kristel\t· in Tigujutud.\t·\nEile just mainisin möödaminnes, et inimeste bio ja ökohullus on veidi üle piiride läinud… Täna potsatas mu postkasti tore kutse( ainult nädal aega hilinenud!) tulla 24-26.jaanuar Montpellieri, kus toimub Ülemaailme Orgaaniliste veinide seminar, mille raames on ka konkurss “Challenge Millésime Bio”.\nPrantslased defineerivad bioloogiliseks veiniks veini, mille kasvatamiseks pole kasutatud ühtegi kemikaali: ei väetist ega pestitsiite ja fungitsiite. Hiljuti vaadanud filmi Jaagust ja tema selle aasta viinamarja saagi “aia taha minekust” on küll veidi kahtlus, kuidas neid haigusi siis täpselt tõrjutakse, aga kirjasõna ütleb, et kõik tooted on rangelt kontrollitud! Samas ei kasuta ka paljud tava viinamarja kasvatajad kunstväetisi ja kemikaale. Veini puhul tuleb mängu veel nn. veinivalmistamis protsess ja sellega kaasnevad sulfitid, mida ei saa vältida ka bioveini tootjad (kuigi väidetavalt pidi olema tootjaid, kes neid ei kasuta, samas sõber Paulo väidab, et ilma sulfitita ei ole võimalik veini teha!!!- mine võta kinni!) Igatahes ei tasu loota, et bioveini ostes on see 100% keemiavaba.\nVeinide puhul on vast kõige suurem ulme biodünaamilised veinid, kus kasutatakse ära kuufaasid ja kasutatakse erilisi taimesegusid väetamisel etc. Olen kuulnud ka viinamarja kasvatajast, kes mängis oma viinamarjadele sümfoonilist muusikat. Ma usun, et midagi halba see viinamarjadele ja veinidele ei tee, aga teadus pole tõestanud ka, et see tervislikku momenti juurde annab nagu tootjad väidavad. Samas teame ju kõik rahvajutte, kuidas kellegi toalilled hästi kasvavad, kuna neile lauldakse või nendega räägitakse 🙂\nPrantsuse oskajatele -kuidas kasvatatakse biodünaamilist veini Chateau Fonroque´s : (põhi selgitus on, et nad elavad ja toimetavad loodusega harmoonias- kas siis kõik taimekasvatajad (ei mõtle suurtootjaid) ei teegi seda ja kuidas neil see harmoonia suurem on- kipub olema pisut skeptik.ee teema)\nVeinimessile Montpellieri oleks võib-olla isegi tahtnud minna- kuulata infot otse tootjalt on ikka huvitavam, kui edasimüüjatelt ja müügimeestelt seda kuulda.\nSildid: ÖKO, Veinitargutused\nAcapulco -ai -ai ai →\n4 responses to “Veinide uus müügiargument: Bio”\nTiina veebruar 1, 2011, 3:11 p.l. · · Vasta →\nMe kunagi sügisel külastasime üht siinset kohalikku veinitootjat, kes toodab Bioland poolt sertifitseeritud ökoveine ja vestlesime päris pikalt sel teemal. Põhimõtteliselt on ökoloogilised just viinamarjad ja need on tõepoolest keemiavabad. Veinivaatide desinitseerimiseks ja hiljem kääritamisel kasutab ka ökotootja sarnaselt tavatootjaga väävliühendeid jms. Veinimeistri naine oli hariduselt farmatseut ja ütles, et sulfitivaba vein ei saagi olla, kuna ka käärimisprotsessi käigus tekivad sulfitid ning natuke lisavad nad ka oksüdeerimise valtimiseks.\nMul olid ökoveini suhtes eelarvamused, aga nende veinid on ausad – loodan, et märtsis on mul kohvris ruumi pudel rieslingut kaasa võtta.\nTuuli veebruar 2, 2011, 9:45 e.l. · · Vasta →\nMeil kättesaadavad ökoveinid ei ole mulle küll ühtegi märkimisväärset muljet tekitanud ning kui kogu veinivalmistamisprotsessi (ka mitteökosse) süveneda, siis leiab meie igapäevasel toidulaual kümeneid ja kümneid toiduaineid, mille pärast tasuks palju rohkem südant valutada. Minule ökoveini ideed igal juhul veel maha pole müüa suudetud ja veini valikul lähtun endiselt tootjast, maast, piirkonnast ja oma maitsest.\nHead kasvatajad suhtuvad oma viinamarmaistikutesse niikuinii sellise hoolitsuse ja armastustega, et isegi ilma klassikalise muusikata ja põhjendatud kahjuritõrjega saavad viinamarjad nii hea lastetoa, et vein on tulvil positiivseid võnkeid ka pudelisse villituna. Ja sellesse ma usun küll 🙂\nKristel veebruar 2, 2011, 1:22 p.l. · · Vasta →\nMa Tuulile sarnaselt ei ole veel ühtegi ökoveini kohanud, mille kohta tahaks öelda, et see on väga hea. Üks rosé mida Balen maale toob- on täitsa hea (Auguste on veini nimi). Aga näiteks restoranis on meil täiesti mõned AB tähistusega veinid sees, sest neile on klientuur(nad on Eestis elavad välismaalased) Klient nii küsibki, mitte et Rhone orgu või Cabernet-d, vaid palun ökoveini! Eestlane veel selle ökoga nii kaasa läinud pole.Tegelikult on ju tore ka, et nad seal nende väetiste ja mürkidega vähe tagasihoidlikumalt ringi käivad. Ja Tiina olen heal meelel nõus Saksa Bio- Rieslingut maitsma!\nTiina veebruar 3, 2011, 10:13 e.l. · · Vasta →\nTäiesti nõus Tuuliga, et muu igapäevase toidu puhtus on palju olulisem ja ka minu jaoks ei ole veini puhul oluline, kas öko või mitte.\nAga ma ostan nt liha, mune ja juurikaid tavaliselt ökopoest ja aeg ajalt prooviks ka pudeli veini. Enamasti pettun, häid erandeid on vähe.\nElsassis on suht palju ökoveinide tootjaid tekkinud, nägin hiljuti filmi ühest esimesest tegijast, Eugene Meyer´ist. Tema rääkis, et kunagi seitmekümnendatel oli ta peale herbitsiidide ja fungitsiidite pritsimist veinimäel kolm päeva täiesti pime ja hakkas sellest hetkest mõtlema, kuidas keemiat vätida. Tegemist on siis antud juhul kogenud veinimeistriga, kes püüab viinamarju teistmoodi kasvatada. Marc Kreydenweiss on teine minule tuntud fanaatiline heade ökoveinide tegija, ta tegutseb nüüd juba mõned aastad ka Rhone orus.\nJa Rieslingu püüan igal juhul kaasa võtta.


Segakoor HUIK! korraldab Eduard Tubina ja Eduard Oja sünniaastapäeva auks kontserdid - MuusikaElu\nMuusikaElu 9. juuni 2015 Segakoor HUIK! korraldab Eduard Tubina ja Eduard Oja sünniaastapäeva auks kontserdid2015-07-02T00:30:31+03:00 Pressiteated\nSegakoor HUIK! tähistab kahe olulise eesti helilooja Eduard Tubina ja Eduard Oja 110. sünniaastapäeva kahe kontserdiga, mis toimuvad 13. juunil kell 19.00 Tartu Ajaloomuuseumis ja 15. juunil kell 19.00 Tallinna Mustpeade Majas.\nKontsertidel saab kuulda nii heliloojate väheesitatud, kuid värsket koorimuusikat kui ka klaveriloomingut, mida esitab Klassikatähtede saatest tuntud noor pianist Johan Randvere. Vahetekste heliloojate elust ja loomingust loeb näitleja Tõnis Rätsep, dirigeerib Kaspar Mänd.\nPiletid hinnaga 4/6 (Tartus) ja 5/7 (Tallinnas) on saadaval Piletilevis ning kohapeal.\nKuigi mõlemad heliloojad olid eeskätt tuntud loomingu poolest muudes žanrides, oli koorimuusika neile väga oluline valdkond, millega oldi terve elu tihedalt seotud. Kontserdi idee autori Kaspar Männi sõnul tulevad kontsertidel ettekandele lood, mis moodustavad vähetuntud peatüki nende heliloojate loomingus, isegi kogu eesti koorimuusikas. „Juubeliaasta valguses on meil seega Segakooriga HUIK! plaanis nende koorimuusika taaselustada ning eesti kooride repertuaari tagasi tuua,” ütles ta.\nEduard Tubin (1905-1982) oli üks väljapaistvamaid heliloojaid ning dirigente eesti muusikaloos. Tubina mahukas looming on žanriliselt väga mitmekülgne, kuid kaalukaima osa moodustavad orkestriteosed. Tubina sulest on pärit ka eesti esimene ballett „Kratt“. Eduard Oja (1905 -1950) oli eesti helilooja, koorijuht, muusikapedagoog ning muusikakriitik. Oja tegutses Tartus koorijuhina ning töötas mitmel pool ka muusikaõpetajana. Alates 1941. aastast oli Eduard Oja vabakutseline helilooja.\nPianist Johan Randvere on eesti noorema põlvkonna üks säravamaid muusikuid, tuntud ka menukast saatest Klassikatähed. Hetkel õpib ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuris ning Milaano G.Verdi nim. Konservatooriumis. Johan Randvere on saavutanud hinnalisi kohti nii rahvusvahelistel kui ka vabariiklikel konkurssidel, näiteks 2014. aastal võitis ta II preemia VIII Eesti Pianistide Konkursil. Johan on soleerinud ka mitmete orkestrite ees: ERSO, Tallinna Kammerorkester, Valgevene Raadio Sümfooniaorkester jpt.\n« Eesti Filharmoonia Kammerkoor lõpetab hooaja kontserdiga Soomes\nMuusikapäev selgitab välja parima taustamuusikaga restorani ja kohviku »


Vooremaa Omavalitsustel tuleb 1. septembriks esitada kava huvihariduse ja –tegevuse toetuse kasutamiseks\nOmavalitsustel tuleb 1. septembriks esitada kava huvihariduse ja –tegevuse toetuse kasutamiseks\nKohalikud omavalitsused peavad riigi poolt huvihariduse ja -tegevuse täiendavaks rahastamiseks mõeldud miljonitest eurodest osa saamiseks esitama Eesti Noorsootöö Keskusele 1. septembriks kava, kuidas toetust kasutatakse, teatas haridusministeeriumi kommunikatsiooniosakond.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi noorteosakonna juhataja Reelika Ojakivi märkis, et omavalitsustel on noortele pakutavate võimaluste korraldamisel ja rahastamisel jätkuvalt võtmeroll. “Seetõttu on oluline, et kogu noorsootööd, sealhulgas huviharidust ja huvitegevusi planeeritaks tervikuna ja perspektiivitundega ega mõeldaks ainult mõne projekti, asutuse, huviala ega hooaja keskselt,” sõnas Ojakivi. “Tuleb vaadata tervikpilti, kus oleks esindatud noorte mitmekülgsed huvid sõltumata sellest, kas mingit võimalust pakub munitsipaal- või erahuvikool.”\nKinnitatud tegevuskava on esitanud juba kümmekond omavalitsust ja ülevaatamiseks on saadetud veel 30 omavalitsuse kava. Enamus omavalitsusi on kavade koostamisega lõpusirgele jõudmas praegu. Ülevaade, millised omavalitsused on kava esitanud, on kättesaadav Eesti Noorsootöö Keskuse kodulehel https://www.entk.ee/ulevaade_kavade_esitamisest.


Samsung GALAXY Express | SAMSUNG Eesti\nBARCELONA, Hispaania – 26. veebruar 2013 – Samsung Electronics Co., Ltd, tõi täna turule Samsung GALAXY Expressi – võimsa ja funktsiooniderikka multimeediumivahendi, mis teeb 4G LTE rabavalt kiire võrgu kõigile kättesaadavaks. GALAXY Express pakub igapäevaelu täiustamiseks suurt jõudlust, suurepärast ühenduvust, lihtsat kasutatavust ja võimast akut.\n- GALAXY Express on kvaliteedile rõhuv 4G LTE nutitelefon, mis on mõeldud noorele suhtlejale. Kiirem multimeediumi voogedastus ja allalaadimine tähendab lühemat ootamisaega ja suuremat rahuolu! 4G LTE võrguga saab internetis ülikiirelt surfata ning stabiilselt ja töökindlalt videokõnesid teha ja tekstivestlusi pidada.\n- Tänu Samsung GALAXY Expressi ainulaadsetele jagamisvõimalustele pole jagamine kunagi lihtsam olnud. AllShare Play võimaldab seadmelt seadmele kaugjagamist, et jagada ja mängida sisu vabalt Samsungi Smart TV ja Smart-mobiilseadmete vahel – nüüd olete üheainsa konto kaudu alati ja igal pool ühendatud. Peale selle saate tänuS Beamileedastada hõlpsalt oma lemmikfilmi või uusimaid laule, puudutades lihtsalt oma seadmega teist seadet. Nii saab jagada reaalajas olulisi hetki väga lühikese ajaga. MHL (Mobile High Definition Link) on lihtne peegeldusliides, mis võimaldab teil oma nutitelefoni ühendada otse mis tahes HD-ekraaniga, et oleks mugavam vaadata. Lähiväljaside-tehnoloogia (NFC) abil saab teksti või andmeid automaatselt juhtmeta teistesse NFC-võimelistesse seadmetesse edastada. Tulemuseks on kiire juhtmeta jagamine ja vaatamine.\n- GALAXY Express tagab silmapaistvalt hea jõudluse suurel (4,5-tollisel) erksal ja kristallselgel Super AMOLED Plusi ekraanil. Nüüd saavad kasutajad vaadata videoid, fotosid ja veebilehti parema teravusega. Android Jelly Beani operatsioonisüsteemi kasutav seade on eriti tundlik ning üleminekud on kiired ja väga sujuvad. Atraktiivset ümarate kontuuridega ja õhukest seadet on hea käes hoida, mis tähendab seda, et GALAXY Expressi on igale poole mugav kaasa võtta.\nTeave Samsung Electronics Co., Ltd. kohtaSamsung Electronics on tehnoloogia valdkonna globaalne liider, avades inimestele uusi võimalusi igal pool. Andmata grammigi järele innovatsioonis ja avastustes, muudame telerite, nutitelefonide, personaalarvutite, printerite, kaamerate, olmeelektroonika, sidesüsteemide, meditsiiniseadmete, pooljuhtide ja LED-lahenduste maailma. Ettevõte annab tööd kokku 236 000 inimesele 79 eri riigis ning eelmise aasta konsolideeritud müügitulu ületas 201 triljonit Korea vonni. Lisainformatsioon: www.samsung.com.\nmine eelmiseleMessil Mobile World Congress 2013 tunnustati Samsungit tähtsaimate GSMA auhindadega\nmine järgmiseleSamsung uus KNOX™ - turvaline mobiilne lahendus ettevõtetele


Aruandlus « SA Räpina Kultuurikapital\nToetuse saaja kohustub esitama SA Räpina Kultuurkapitalile projekti lõpparuande ühe kuu jooksul arvates projekti lõppkuupäevast. Projekti lõpparuanne tuleb esitada SA Räpina Kultuurkapitali rahalise toetuse aruande vormil (vt allpool).\nToetuse saaja kohustub tõendama projektiga seotud kulutused saadud toetuse osas esitades koos aruandega koopiad toetuse eest või ulatuses tasutud kulu- ja maksedokumentidest.\nToetuse saaja kohustub toetuse kasutamisel, sh lepingute sõlmimisel, trükiste tellimisel, ürituste korraldamisel, ajakirjanduses ja muudel juhtudel ära näitama, et tegemist on SA Räpina Kultuurkapitali vahenditest saadud toetusega.\nToetuse saaja kohustub tagastama SA Räpina Kultuurkapitali nõudmisel toetuse osaliselt või täielikult, kui toetuse saaja rikub lepingu tingimusi või muul viisil kaldub kõrvale lepingus, taotluses ja/või taotluse rahuldamise otsuses ettenähtust ja toetuse andmise korras sätestatust.\nSA Räpina Kultuurikapital


ei suuda edasi... | Psühholoogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nei suuda edasi... 11.08.03 / Psühholoogia\nTere, olen 23 aastane neiu. Küsimus lühike ja lihtne. Kuidas saada üle meeletust hingevalust? Teema muidugi õnnetu armastus. Kui inimene, kes sulle alles ütles ja igati välja näitas - vähemalt suutis mind uskuma panna, et olen tema jaoks kõik.... Ja siis äkki hakkab mulle otse näkku valetama... Tuleb välja, et ta on mulle kogu see kaks aastat valetanud, petnud ja lõpuks mulle vahele jäänud... Nii raske on. Eluisu on kadunud, viimase nädalaga võtsin 4 kilo alla, nutt on koguaeg varuks, enesetapumõtted ei ole mitte ühekorra mu peast läbi käinud... Olen asja juba ettegi võtnud, kuid õnneks ei õnnestunud.... Isegi kaks korda.Olen inimene, kes elab väga sissepoole. Ei tea, kuidas edasi minna. Tööd teha ei suuda, ei tahagi. Ausaltöeldes ei taha midagi teha... Koguaeg on mõtted seal, et ta on kellegi teisega... Et tegelikult nii tüüpiline jutt?! Seega arvatavasti Teilt sellel teemal palju abi palutud. Ootan ka kasulikke soovitusi, kuidas kõige sellega toime tulla.\nPalun minge ruttu mõne psühhiaatri vastuvõtule. Ja seejärel psühholoogi juurde oma südamevalust kõnelema. Uskuge, see on praegu kõige õigem tee oma tunnetega toimetulemiseks. Enesele viga tegemine või kannatamine ei tee Teie olukorda sugugi paremaks. nagu Te õigesti kirjutasite, on see üsna sageli ettetulev asi. Ja kõik, kes seda nõuannet on järginud, on asjadega toime tulnud.


Virge Haavasalu • 3. november 2015 kell 13:00\nRahandusminister Sven Sester lubab luua juhendi, mis aitaks ettevõtjatel seaduse piirid ära tunda. Foto: EPA\nKäsundus- ja töövõtuleping on teenuse osutamise lepingud, mida reguleerib võlaõigusseadus. Käsunduslepinguga kohustub käsundisaaja vastavalt lepingule osutama käsundiandjale teenuseid ehk täitma käsundi. Käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.\nEttevõtja (käsundisaaja või töövõtja) riskid võrreldes palgatöötajaga seisnevad näiteks selles, et ettevõtja:muretseb ise töövahendid (seadmed, side, kontor, arvuti)hoolitseb ise oma töövoo leidmise eestsaab tasu ainult kvaliteetse töö eest ja parandab vead üldjuhul oma vahendite arvelannab ja tagab tööle garantiikoolitab ja sertifitseerib ennast isehoolitseb ise raamatupidamise ja personali eestkatab tööseisaku kulud, nt kui projekt peatataksekatab ise puhkusetasu ja haiguspäevade kuludmaksab ise oma hüvede eestei saa koondamistasu ega oma muid töötaja õigusi\nMaksu- ja tolliamet on taolise juhendi juba teenusmajanduskoja ettepanekul välja töötanud.\nJärgneb intervjuu rahandusminister Sven Sesteriga.\nMis olid olulisimad asjad, mida arutasite eile ettevõtlusorganisatsioonidega ümarlaual, mida otsustati ja mis saab edasi?\nLaua taga olid tööandjate keskliit, kaubandus-tööstuskoda, EVEA ja teenusmajanduse koda, lisaks maksu-ja tolliameti esindajad koos peadirektoriga. Kokkusaamise eesmärk oli selgelt tunnetada, mida ühel või teisel teemal arvavad ettevõtlusorganisatsioonid, kes tegelikult esindavad sadu, kui mitte tuhandeid ettevõtjaid. Kolm teemat olid laual.\nÜks teema oli töösuhte või muu aktiivse tulu teenimise maskeerimine kapitalitulu vormi taha, teistpidi öeldes, et on tööleping, aga vorm on ettevõtluse käigus nn näiliku teenuse osutamine töösuhte varjamiseks.\nTeine teema oli aktiivse ja passiivse tulu eristamine just olukorras, kus tulu saaja on üheaegselt nii aktiivses vormis, ta on töötaja, aga ka samal ajal passiivses vormis, on osaluse omanik. Sel puhul väljamaksed palk versus dividendid.\nKolmas teema oli nn laisk raha, dividendide maksustamise atraktiivsemaks muutmine küpsetele firmadele.\nÜhiselt tõdeti, et juhendist, mille on maksuamet tänaseks avalikult esitanud, peaksid kõik osapooled ühtemoodi aru saama. Ka rahandusministeerium teeb lähitulevikus põhjalikuma juhendi. Sellise juhendi olemasolu annab selgelt arusaama, kuidas seadusandja näeb ühe või teise seaduse rakendumist ja tegutsemisviisi.\nOrganisatsioonid andsid eile ka selged sisendid, kuidas nemad näeksid seda, milliseid kriteeriume peaks juhend sisaldama, kui me räägime nn näiliku teenuse osutamisest. Lähinädalatel saame sellise juhendi, mida ettevõtjatele näidata.\nMis puudutab dividendide maksustamise atraktiivsemaks muutmist, siis kõik organisatsioonid nentisid, et iseenesest on maksude vähendamine alati positiivne. Organisatsioonide sees oli ka mingil määral eriarvamusi. Tööstus-kaubanduskoja esindaja ütles, et tema kogemus on näidanud seda, et erinevate maksude vähendamisega on üldjuhul kaasnenud mingite muude maksude tõusmine. Ta nentis, et selles on oma riskikoht. Aga näiteks teenusmajanduse koda oli väga positiivne, ütles, et selline laisa raha turuletoomine võimaliku atraktiivsuse suurendamise näol oleks väga positiivne. Siin me ei jõudnud eraldi mingitele kokkulepetele, see ei olnud ka eesmärk.\nKas ettevõtlusorganisatsioonidel oli konkreetseid ettepanekuid?\nJah, olid väga konkreetsed ettepanekud, kuidas võimalikku teenuslepingut ja võimalikku töösuhet eristada. Peab olema selgelt fikseeritav, alates sellest, et kui on teenuse osutamine, siis sel juhul peab muretsema töövahendid teenuse osutaja ise, kuni selleni välja, et suvepäevad peaks maksma ise. See on kuldaväärt informatsioon ja kõike seda võtame arvesse juhendi väljatöötamisel.\nKas seadusandja ei tahaks kaaluda korralikku töö- ja maksureformi, mis puudutab tööjõumaksude muutmist, sotsiaalmaksule lae seadmist, maksupõranda kehtestamist?\nLõpuks muudatused koosnevadki erinevatest väikestest muudatustest, mis kokku annavad suuri muudatusi. Eile oli ka laua peal sotsiaalmaksu lae teema. See teema oli üleval ka koalitsiooniläbirääkimistel pool aastat tagasi. Sel hetkel olid kõik koalitsioonipartnerid sunnitud tegema oma ideedes teatud järeleandmisi, näiteks 2protsendilise sotsiaalmaksu langetamise asemel on 1 protsent. Sotsiaalmaksu lae kehtestamise olime sunnitud tagasi võtma, kuna lihtsalt kõik maksab reaalselt raha igapäevases riigieelarve kontekstis.\nMe leppisime selles kokku, et teeme lähitulevikus fiskaalpoliitika teemal eraldi kohtumisi ettevõtjatega, kuna see ei olnud algul põhipäevakorrapunktina laual.\nMillal võiksid hakata muudatused kehtima?\nIga muudatuse puhul peavad valmis olema kõik osapooled. Kindlasti on väga oluline ka see, et kui tegemist on seadusandliku muudatusega, peab olema parlamendi enamus nõus ühe või teise muudatusega.\nLiigume selles tempos, et kõigepealt analüüs, analüüsist tulenev kulude-tulude prognoos ja sealt pealt võimalikud läbirääkimised, ja kui läbirääkimised jõuavad positiivse tulemuseni, siis sealt edasi juba konkreetne seadusandlik menetlus.


Eurostauto - Nissan, Mazda, Jeep, BMW, Chrysler, Dodge, Fiat / Uudised\nNissani laoautode pakkumised\nEurostauto 24h autoabi\nNissani hooaja pakkumised\nVähekasutatud BMW sõidukid Euroopast\nAuto kevadine ülevaatus\nKliendikaardi taotlus juriidilisele isikule\nBRONEERI TEENINDUS Telli proovisõit Võta ühendust\nNISSAN INVITATION - KUTSE KÕIGILE\n- Uus dünaamiline ideeauto, mis lausa pakatab tehnilistest uuendustest, tutvustab ettevõtte nägemust tulevastest B-klassi peavoolu sõidukitest -\nl Ideeauto INVITATION annab järjekordselt tunnistust sellest, kui suurt tähelepanu pöörab Nissan väikeautode klassile.\nl INVITATION saab aluseks Nissani uuele kompaktsele luukpärale, mis kuulub samasse klassi Micra ja Juke'iga.\nl Uus ideeauto on dünaamilise disaini, rikkaliku varustuse ja tasakaalukate sõiduomadustega ning on suunatud rafineeritud maitsega Euroopa tarbijatele.\nl Sõiduki juures on kasutatud täiustatud ohutussüsteeme ning tõhusaid kütusekulu ja heitmete hulka vähendavaid lahendusi.\nNissan avaldas hiljuti esimesed andmed pead pöörama sundiva ideeauto kohta, mille põhjal viiakse seeriatootmisse uus luukpära. Tegemist on Nissani järgmise põlvkonna väikeautoga, mis kuulub sarnaselt linnaautoga Micra ja uuenduslikucrossover'iga JUKE B-klassi.\nDünaamiline ideeauto, mis kannab nime INVITATION ning mis tuuakse esimest korda avalikkuse ette 8.-18.märtsini toimuval Genfi autonäitusel, annab esmase ettekujutuse tulevasest uuenduslikust ja meelierutavast seeriaautost, mis jõuab Euroopa turule 2013.aastal.\nINVITATION rikastab peavoolu turgu meelierutava energilise disaini, värske stiili ja uuenduslikkusega. Puhas voolav siluett vihjab dünaamilisele võimekusele ning demonstreerib esmaklassilist aerodünaamikat ja tõhusust.\nKülgvaates annab tooni eripärane pehme dünaamiline joon, mida Nissani töötajad kutsuvad isekeskissquash line'iks. See lisab energilist liikuvust sõiduki profiilile, kus annavad tooni eripärased tahutud esi- ja tagatiivad. Kokkuvõttes jätab INVITATION väga enesekindla mulje.\nPraktiline moodne salong on mõnusalt avatud ja mõjub väga värskendavalt, pakkudes muljetavaldavat kvaliteeti ja kasulikke tehnilisi lahendusi.\nTootestrateegia ja tooteplaneerimise osakonna asedirektor François Bancon lausus: „Nimi INVITATION (eesti keeles „kutse"), mille oleme sellele ideeautole andnud, kõneleb ise enda eest... see on väikeauto, mis mõjub tõeliselt kutsuvalt.\nMudelil on sensuaalne välisdisain ning ruumikas ja mugav salong. Tänu nutikale paigutusele on sõiduk väikestest üldmõõtmetest hoolimata mõnusalt avar. See on Nissani kutse tarbijatele tulla avastama kompaktsete luukpärade maailma."\nOma klassi parimad sõiduomadused ja keskkonnasäästlikkus\nTänu tipptasemel mootorile, Nissani tunnustatud kergele veermikule ja aerodünaamilisele kerele on INVITATION oma klassi kõige ökonoomsem ja heitmete koguse poolest keskkonnahoidlikum mudel. Tippversiooni CO2heitkogus jääb Nissani plaanide järgi üliväikeseks - alla 100g/km - ning ka kõik ülejäänud versioonid saavad olema Nissani Pure Drive'i märgi väärilised.\nSamal ajal on INVITATION väga dünaamiliste sõiduomaduste ja suurepärase juhitavusega, pakkudes konkurentsi oma klassi tippmudelitele.\nINVITATION on midagi enamat kui lihtsalt lõbus ja kokkuhoidlik sõiduvahend. Ideeauto varustusse kuulub terve hulk B-klassi sõidukites seninägematuid tehnilisi lahendusi, mis aitavad tagada, et auto oleks võimalikult ohutu.\nErilist märkimist väärib Nissani täiustatud täisvaatemonitor (AVM), mida varem ei ole B-klassi sõidukite juures kasutatud ning mis muudab tagurdamise ja täpse parkimise enneolematult pingevabaks. Lisaks on INVITATIONi juures rakendatud Nissani nn turvakilbi tehnoloogiaid, mis on sõidukeskkonnaga vastastikmõjus ning hoiavad juhti sõiduki ümber toimuvaga täpselt kursis.\nINVITATION on energilise välisdisaini, läbimõeldud interjööri ja tipptasemel ohutussüsteemidega mudel, millel on küll oma klassi väikseimad heitkogused ja kütusekulu, kuid äärmiselt dünaamilised sõiduomadused. Samuti on see on hea näide, et Nissan püüab pakkuda tarbijatele võimalikult innovaatilisi ja meelierutavaid sõidukeid olenemata sellest, mis tüüpi autot nad otsivad.\nCommunications Manager Balti riikide\nLaisves Ave. 1, LT-03150 Vilnius\nCommunications Director Nissan Nordic Europe Oy\nTel: +358 (0) 10 770 5311\n6 710 900\n6 710 901\nTallinn Kadaka tee 72A, tel 671 0900\nPärnu Roheline 72, tel 447 6111\nMazda Europe Service hädaabinumber +3726509894\nEurost Auto 2016


Tag: puhas hala\n25/09/2016 07/02/2019 ~ maarjayano\t~ 6 Comments\nTean, terve kuu või rohkem on juba möödas eelmisest korrast, aga kui ma olen mures, siis ma lihtsalt ei kirjuta. Kukesammul süveneb masendus. Aga no ei saa parata.\nNüüd Sho sai vist hea töö, homme esimene tööpäev. Majale leidus vist ostja. J vist varsti ostab uue kodu.\nKõik on fantastiline – töö leidmine võttis just nii palju aega, kui plaanis. Tegelikult oli see lausa esimene CV, mille ta saatis. Et ühe kuuga majale ostja leidub, on ka peaaegu et ime.\nAga ikka muretsen. Et kuidas tööga hakkab sujuma ja kas maja ostetaksegi ära ja… Igasugu muud eluraskused veel. Tervis jupsib, energiat pole jne.\nMulle nii meeldib, kuidas LIFE viimasel pildil ära ehmatab. “Seda poleks nüüd küll vaja olnud”. Ja see sinine P-mees olen täiega mina.\nJaapanlastega äri tegemine on haigelt keeruline. Nad tahavad suuremat pühendumust, kui mul abielus iial on olnud – isegi kui olen jaapanlasega abielus. Või ütleme nii, et abikaasat ma armastan ja pühendumine pole pingutus, aga neid teisi ma ju ei armasta…\nNad eeldavad, et teed enamat, kui nad oskavad eeldada. Vastad kõikidele küsimustele, lahendad kõik probleemid. Vastad kirjadele ja telefonikõnedele kõikidel päevadel nädalas.\nMuidugi, kui ootused täidad, siis maetakse sind rahamägede alla. See on tore.\nSeepärast ma mõtlen, et pean end selles osas täiuslikuks lihvima. Tasub ära.\nAga ma olen ebastabiilne inimene. Mul on need päevad, kus teen kõike rõõmuga ja siis on need, kus ma lihtsalt ei tee mitte midagi. Selline loomus on suurim takistus jaapanlastega asjaajamisel. Minu Achilleuse kand. Okei, ma pole mingi Achilleus, et ainult kanna jagu nõrkust. Olen läbinisti nõrk.\nVahel ma vaatan, kuidas mu telefon pühapäeval kell 19 heliseb ja mõtlen, et… äkki ei võtaks toru. Aga siis mõtlen, et sellest otsusest sõltub, kas mind saadab edu või kukun läbi.\nSee on see täiuslike õnnetute jaapanlaste paradoks – maailma kõige täiuslikum teeninduskultuur on otse seotud õnnetute eludega.\nRääkisime neil teemadel hiljuti Shoga. Tegelikult räägime sellest üpriski tihti.\nAga viimati ta ütles, et ka tema on olnud võimeline kaunil kombel kliendi ees vabandama ja samas isekesis “sure ära!” mõtlema. Selline tegude ja tunnete dissonants tekib.\nSho ütles, et tema meelest on Jaapan vastastikku teineteise kägistamise kultuur.\nMu silmade ette tekkis kujutluspilt kahest inimesest, mõlema käed ümber teise kaela. Pisitasa pigistavad.\nSho läks praegu jooksma, ise ümisedes “Miki pehimed mustad munad, Miki pehimed mustad munad”. Oh jah. Ta nägi ühes ajakirjas koera, kellel tema meelest oli Miki ilme. Ja kui eile bussiaknast lambaid nägime, siis Sho ütles, et need lambad on natuke Miki moodi.\nSho on väga heas vormis. Ta ise nimetab oma lihaseid töötumuskliks.\nIgatahes ma plaanin hakata investeerima. Investeerin selle nimel, et peaksin järjest vähem inimestega suhtlema ja võiksin endale lubada järjest rohkem Achilleuse kanna päevi.\nÜKS tore asi juhtus ka vahepeal. Mul paluti teha intervjuu kyogen’i näitlejaga, kes Draama festivalil osales.\nSee oli tore ja ma analüüsisin pikalt, miks. Sest paneb imestama, kui mõni asi ka tore on.\nVastus: sest kolm asjaolu langesid haruldasel kombel kokku.\n-uudsus: tavaliselt mulle selliseid pakkumisi ei tehta.\n-protsessi nautimine: miks mitte vestelda päris kyogen-näitlejaga. Miks mitte vestlus kirja panna.\n-enesekindlus: miskipärast olin kindel, et ülesandega toime tulen. Oskan ju jaapani keelt, kirjutamiskrampe pole, kyogenist tegin kunagi bakatöö. (Isver, ma ei tea, miks. Kõige mõttetum teema.)\nÜldiselt uudsed asjad tekitavad hirmu – äkki ei saa hakkama. Samas igapäevasena poleks protsess enam nauditav – tekiks rutiin. No ja siis see, et ülesanne ise veel põnev ka on.\nMis enesekindlusesse puutub, siis see põhines vanal heal naiivsusel. Alles vahetult enne intekat jõudis pärale, et ma pole kunagi elus kedagi intervjueerinud, eriti veel jaapani keeles, ja mu enesekindlusel on savijalad ja tegelikult oleks pidanud midagi ette ka valmistama.\nAga tehtud sai. Teeks teinekordki. Aga piisavalt harva, et igav ei hakkaks. Artikkel on SIIN.\n20/04/2016 07/02/2019 ~ maarjayano\t~ 2 Comments\nMa olen nii väsinud. Lihtsalt olemise ja mõtete kogumise aega on jäänud väheks. Silmad on läbi ja näost näen nii kehv välja kui viimati… keskkooli ajal või. Siis, kui pidevalt mingi asja pärast muretsesin ja päevad olid ülesandeid täis ja unest jäi pidevalt puudu.\nOn ju olemas inimesi, kes meeletuid asju korda saadavad ja selleks iga päev pingutavad ja mõtlevad, et äkki ikka ei õnnestu… või ikka õnnestub… või ikka ei õnnestu…\nAga ma olen fakin 30 ja kui nüüd võhma liiga vähe on, siis… no siis ongi mul elus liiga vähe võhma, kurb lugu küll.\nVahel on tunne, et keegi peaks mulle püssi meelekohale suruma ja ähvardama – muidu ei mingeid lapsi. See on lihtsalt liiga õudne mõte. Igasugune õnnis naiivsus on selles teemas kadunud ega tule kunagi tagasi. Kui saaks lapsekandmise kellelegi teisele delegeerida…\nMa ütlesin: oot… sa pead silmas aasta-aegade vaheldumist looduses, mitte poes.\nTeine, veel hullem teema on muusika. Mul liigitub muusika teiste naudingute/sõltuvustega ühte lahtrisse. Šoks, kohv, muusika… sellesse nimekirja.\nTeadsin, et on olemas erinevaid viise, kuidas muusikaga suhestuda – noh, diskensil on tümps hea, kodus sama asja ehk ei kuulaks – midagi sellist. Või et vahel on muusika lihtsalt taustaks-tapeediks, ei pane tähelegi, aga hea, et on.\n13/02/2016 07/02/2019 ~ maarjayano\t~ 9 Comments


Moskva kesklinnas tapeti Putinit Ukraina teemadel kritiseerinud - news\nMoskva kesklinnas tapeti ööl vastu laupäeva nelja püstolilasuga Vene opositsioonipoliitik ja riigitegelane Boriss Nemtsov, teatasid võimud.\nMoskva kesklinnas tapeti Putinit Ukraina teemadel kritiseerinud opositsionäär Boriss Nemtsov (1)\nVene juurdluskomitee pressiesindaja Vladimir Markini sõnul tulistasid tundmatud isikud Moskvoretski sillal kõndinud Nemtsovi suunas vähemalt seitse kuni kaheksa lasku, millest neli tabasid opositsionääri, vahendas BNS.\n"Juurdluskomitee Moskva uurimisosakond on alustanud kriminaaluurimist Vene karistusseadustiku paragrahvide 105 (mõrv) ja 222 (ebaseaduslik relvakaubitsemine) alusel," lisas ta.\nVene siseminister Vladimir Kolokoltsev on võtnud mõrvajuurdluse isikliku kontrolli alla. Võimudele on teada, et tapja sõitis valges autos, mida nüüd otsitakse.\nMoskvoretski sild asub Kremli vahetus läheduses. Nemtsov kõndis tapmise hetkel sillal koos naissoost Ukraina kodanikuga, teda tulistati mööduvast autost, ütles siseministeeriumi pressiesindaja Jelena Aleksejeva.\nOpositsioonitegelane tapeti vaid päev enne 1. märtsile kavandatud opositsiooni meeleavaldust. Paar tundi enne surma oli Nemtsov kutsunud raadiojaamas Ehho Moskvõ kõiki sõjavastasel protestil osalema.\nOpositsioon saatis 2. veebruaril Moskva võimudele eelteate rahvamarsi ettevalmistamisest. Kirjale kirjutasid alla opositsionäärid Aleksei Navalnõi, Aleksandr Rõklin, Nemtsov, Mihhail Kasjanov ja Mihhail Hodorkovski. Kevadmarsiks nimetatava aktsiooni korraldavad Progressipartei, Venemaa Rahvavabaduse Partei (RPR-PARNAS), 5. detsembri partei ja Solidaarsus.\nKasjanov teatas tapmise järel pühapäeval Moskva lõunarajooni Marjinosse kavandatud kriisivastase marsi ärajätmisest ja selle asendamisest leinaüritusega Moskva kesklinnas.\nPutin: see on palgamõrv\nVene presidenti Vladimir Putinit teavitati Nemtsovi mõrvast otsekohe, lausus Kremli pressisekretär Dmitri Peskov. "Putin märkis, et sellel julmal mõrval on kõik provokatiivse palgamõrva tunnused."\n"President andis juurdluskomiteele, siseministeeriumile ja föderaalsele julgeolekuteenistusele (FSB) korralduse moodustada mõrvajuurdluseks uurimisrühm ja hoida selle kuriteo uurimine isikliku kontrolli all," lausus Peskov. "Vene president avaldab traagiliselt hukkunud Boriss Nemtsovi sugulastele ja sõpradele sügavat kaastunnet," lisas ta.\nPeskov ütles hiljem, et Nemtsovi tapmine on 100 protsenti provokatsioon.\n"Saame kinnitada, et Moskva kesklinnas tapeti inimene, kelle juurest leiti Borris Jefimovitš Nemtsovile kuuluvad dokumendid," ütles Vene siseministeeriumi pressikeskus. Mees tapeti nelja lasuga selga, lisas keskus.\nVene siseministeeriumi teatel on tapjate tabamiseks käivitatud erioperatsioon\nVene peaminister Dmitri Medvedev kutsus õiguskaitseorganeid tegema kõike endast olenevat Nemtsovi tapmisega seotud isikute tabamiseks, ütles tema pressiesindaja Natalja Timakova.\nNemtsovi perekonna advokaadi Vadim Prohhorovi sõnul sai Nemtsov viimastel kuudel sotsiaalvõrgustikes mitu tapmisähvardust. "Mitu kuud tagasi tehti sotsiaalvõrgustikes ähvardus. Esitasime politseile kaebuse, ent midagi ei järgnenud," ütles Prohhorov Interfaxile. Nemtsovile tehti tema sõnul mitu tapmisähvardust. "Tahan toonitada, et see oli mitu kuud tagasi."\nVene opositsioon reageeris Nemtsovi tapmisele kohkumusega, süüdistades mõrvas Kremli tekitatud hirmu- ja vihkamise õhkkonda.\nKasjanov ütles, et Nemtsovi tapmine "on kättemaks selle eest, et Boriss on palju aastaid võidelnud vaba ja demokraatliku Venemaa nimel".\nUSA, Euroopa Liit ja Euroopa Nõukogu on Nemtsovi tapmise hukka mõistnud ja kutsnud üles tooma süüdlased õigusemõistmise ette.\nNemtsov ütles paar tundi enne surma raadiousutluses Ehho Moskvõle, et raske on elada alalise hirmutamise ja surve tingimustes.\n"Ma ei varja asjaolu, et opositsioon on suure surve all. Inimeste kohta levitatakse valesid. Kõige sellega toime tulemiseks peab olema väga tugev. Tean seda oma kogemusest," sõnas ta.\n"Riik vajab poliitilist reformi. Kui võim koondub ühe inimese kätte ja see inimene valitseb igavesti, viib see täieliku katastroofini," ütles Nemtsov raadiojaamale.\nPutini vastane, kaitses Ukrainat\nTa süüdistas Putinit "hullumeelse, agressiivse ja surmatoova Ukraina-vastase sõjapoliitikaga" Venemaa kriisini tüürimises.\nNemtsov tegutses viimastel aastatel erakonna RPR-PARNAS kaasesimehena. Aastail 1997-1998 oli ta Vene asepeaminister.\nTa on korduvalt külastanud Eestit. Viimati külastas ta Eestit 2012. aastal.\nWikipedia andmeil sündis Nemtsov 1959. aastal Sotšis ning lõpetas 1981. aastal Gorki ülikooli raadiofüüsika teaduskonna ja töötas seejärel uurimisinstituutides. 1990. valiti ta Vene Nõukogude Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogusse. 1991. aasta augustiputši ajal toetas ta Boriss Jeltsinit putšistide vastu.\nSama aasta lõpul nimetas Jeltsin Nemtsovi presidendi esindajaks Nižni Novgorodi oblastis. Hiljem tõusis ta oblasti kuberneriks.\nPresident nimetas Nemtsovi 1997. aastal asepeaministriks. Ta lahkus ametist majanduskriisi puhkedes 1998. aasta augustis, mil peaministriks sai Viktor Tšernomõrdin.\n1999. aastal valiti ta Paremjõudude Liidu (SPS) nimekirja eesotsas riigiduumasse. Seejärel valiti ta riigiduuma aseesimeheks.\n2003. aastal ei ületanud SPS viieprotsendist valimiskünnist ning jäi riigiduumast välja. Nemtsov lahkus erakonna juhatusest.\nAastatel 2005-2006 töötas ta Ukraina presidendi Viktor Juštšenko nõunikuna.\n2008. aastal lahkus Nemtsov Paremjõudude Liidust ning oli üks liikumise Solidaarsus algatajaid. Aasta hiljem kandideeris Nemtsov Sotši linnapeaks, saades ametlikel andmetel 14 protsenti häältest.