Omanike Keskliit: Tagasi vabasse Eestisse | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nOmanike Keskliit: Tagasi vabasse Eestisse\n22.01.2019 Priidu Pärna\nSildid: arhitekt, Eesti, ehitamine, ehitis, ehitus, Elva, haldus, Justiitsministeerium, kohalik omavalitsus, kohus, kohustused, leping, linn, loodus, maa, maa-amet, maja, minister, mõis, muinsuskaitse, Muinsuskaitseamet, nurgakivi, õigus, omanik, Omanike Keskliit, omavalitsus, pärand, piirangud, põllumaa, Põllumajandusamet, Priidu Pärna, Rail Baltic, Riigikogu, riik, seadus, tehnovõrk, üür, uuring, Uus Maa, väärtus, valitsus\n25 aastat tagasi jõustunud asjaõigusseadus lõi vundamendi eraomandile. Omandi- ja ettevõtlusvabadus on vaba ühiskonna nurgakivi. Kui üliõpilastena seda revolutsioonilist seadust õhinaga kirjutasime, siis ei uskunud, et revolutsioon sööb oma lapsed. Pean silmas seadusandja tegevust aastakümne jooksul, kus kehtestatud omandipiirangud on kui koomaletõmbuv silmus omaniku kaela ümber.\nLinna õhk teeb vabaks, kinnitas siinkehtinud Lübecki õigus mõisniku lõa otsast pääsenule. Omandirõhutistega oleme jõudnud sinnamaale, kus ametnik X on 21. sajandi mõisahärra, kes otsustab kui pika keti otsas jooksed. Kuidas jõudsime sinna, et põhiseaduses sätestatud isikute vabadusel rajaneb riik on asendumas kitsenduste impeeriumiga?Ametkonnad peavad oma ülesandeks „kõikvõimaliku halva“ ärahoidmist ja vahendiks on aina uued normid, mida laotakse kividena põhiõiguste kitsenduste seina. Müüri, mis varjab meie vabaduste päikese! Keegi avastab, et midagi on veel inimeste eest kaitsmata ja omanik seatakse uute loakohustuste konksu otsa. Loomulikult vajab kitsenduste administreerimine ka uusi ametnikke.\nMõned näited viimasest õigusloomeaastast. 1. juulil jõustus kinnisasja avalikes huvides omandamise seadus. Rail Balticu loomise tuhinas paari kuuga Riigikogust läbi lükatud eelnõu kätkeb omanike jaoks mitmes mõttes haldusriigi pealetungi. Seaduse kohaselt ei ole vaja võõrale maale tehnovõrgu rajamiseks enam maaomanikuga kokku leppida, vaid kohalik omavalitsus kehtestab sinu suhtes haldusaktiga sundvalduse ja määrab olematu talumistasu. Maa-amet leiab, et lepinguvabaduse asemel on riiki efektiivsem juhtida haldussunniga. No milleks meile läbirääkimised, kui saab malakaga!\nRiigil läks 6 aastat, et kehtestada põhiseadusvastaseks tunnistatud talumistasude asemel uued. 1. jaanuarist tõsteti omanikele makstavad tehnovõrkude talumistasud mitmekordseks, kuid teglikus elus tähendab see näitemängu, kus varem saadud ühe euro asemel saad nüüd viis! Uuel aastal jõustus uus maaparandusseadus. Maaparandussüsteemi sisaldava kinnisasja kasutus- ja sihtostarbe muutmine ja jagamine vajab Põllumajandusameti luba. Samuti on vaja luba ehitamiseks veejuhtme kaitsevööndis, mille määrab minister.\nRiigikogu menetluses on muinsuskaitseseaduse eelnõu, mis puudutab 135 000 omanikku. Akt näeb ette ulatuslikukud omandipiirangud ehitismälestiste ja muinsuskaitsealade omanikele, kehtestab ehitustöödega seotud uuringu-, järelvalve ja loakohustused. Samuti erinõuded nende tööde tegijate suhtes, mis toob omanikule kaasa tegevuste olulise kallinemise. Mida eelnõu ette ei näe, on nende omandipiirangute õiglane hüvitamine. Kuigi eesti kultuuri alalhoiu tagamine on põhiseaduse kohaselt riigi esmane ülesanne, eraldatakse ehituspärandi korrashoidmiseks eelarvest 0,008 protsenti. Nonsens, et riik toetab nõukogude kolhoosiarhitektuuri lammutamist suuremas summas, kui ehitismälestiste säilitamist. Muinsuskaitseamet on seisukohal, et nende ülesanne on kaitsta ehitist ja mitte omanikku.\nVeerand Eesti territoorimist on kaetud looduskaitseliste kitsendustega ja maade väljaostmise tähtaegu mõõdetakse aastates. Julgegem tunnistada, et taastada tuleks riigimaadega vahetamise võimalus. Võistluses, kes mõtleb välja rohkem omandikitsendusi, avastas Maaeluministeerium, et kaitsmata on veel vaid väärtuslik põllumaa. Riigikogusse jõudiski eelnõu, mis seab 90 000 omanikule piirangud põllumaa saatuse üle otsutamisel. Sinna ehitamine või metsastamine on võimalik vaid riigi erandloal. Õiguskantsleri hinnangul on eelnõu põhiseadusvastane, kuna piirab ka omavalitsuste otsustusvabadust ja kehtestab omanikule sunnitöö kohustuse põllumaa hooldamisel. Justkui ENSV maakoodeksi taaskehtestamine.\nOmanikule tundub, et õhk on otsa saamas. Tahaks tagasi vabasse Eestisse, kus austatakse initsiatiivi ja otsustusõigust ning kus riik ei karda kodanikke. Nagu kirjutas Justiitsministeeriumi talituse juhataja Illimar Pärnamägi 5.12.2018.a Postimehes, kohustab põhiseaduslik tellimus riigivõimu töötama suunas, et inimesed saaksid põhiõigusi ja -vabadusi maksimaalselt kasutada, kuid riiklikust järelevalvest kantud arusaam on liikunud vastupidisesse äärmusesse, mistõttu võib kohata paradigmat, et põhiõigused kehtivad niivõrd, kuivõrd seadused ja organid seda lubavad. Tegelikult on põhiõigused inimestel tulenevalt põhiseadusest vahetult olemas ning seadused saavad kehtida ikka niivõrd, kui põhiõigused seda lubavad. Järelikult on iga seaduse kirjutaja esmane mõõdupuu põhiseadus.\nTuleb nõustuda Pärnamäega, et rohkem õigust ei too kaasa automaatselt rohkem õigust. Õiguse mahu kasvuga suureneb ka selles olevate lünkade arv ja surnud ringina vajadus seadusi muuta. Õigus devalveerub. Mis oleks, kui uus Riigikogu kuulutaks välja õigusrahu ja vähemalt pooleaastase seadusloome moratooriumi ning saadaks tootvale tööle mõnedki kibelevate sõrmedega seaduskirjutajad. Et taas ei tormataks koalitsioonilepingu elluviimiseks tegema 100 päeva saatuslikke vigu.\n21.12.2018 Omanike Keskliit: vaba riik on asendumas kitsenduste riigiga\nEesti Omanike Keskliit on kategooriliselt vastu eelnõule, mis seaks 90 000 maaomanikule piirangud oma põllumaa saatuse ja sihtotstarbe üle otsustamisel. Maade kasutamine peab olema reguleeritud üksnes läbi avaliku planeeringu ja u\nUuem uudis: Suur elamispindade turuülevaade kevad/talv 2019 ››\n‹‹ Vanem uudis: Kesklinnale hakatakse üldplaneeringut koostama


Eesti liigeste ravi, Samal teemal\nLisaks tasub proovida toidulisandeid, mis on esitletud allolevas tabelis. Iseloomulikud on suhteliselt järsku tekkiv tugev valu ja turse, millega kaasneb kehatemperatuuri tõus koos lapse üldseisundi häirumisega. Kui last ravitakse baas- ehk põhiravimitega, tuleks kaitsepookimine elavaid mikroorganisme sisaldavate vaktsiinidega edasi lükata, et vältida nõrgenenud vastupanuvõime tõttu infektsiooniriski. Võib olla perioode, kus haigus on unustatud ja siis jälle aegu, kus kogu pere elu keerleb vaid selle ümber. Taastusravis õpetatakse patsiendile selgeks ka harjutused, mida teha operatsiooniks valmistumisel ning milliseid harjutusi on vaja pärast operatsiooni.\nLiikumine on iga inimese jaoks loomulik, liikuma peab igal eesti liigeste ravi, ükskõik kui haige inimene on. Liigese puhul on väga tähtis säilitada liikuvuse amplituud — mida rohkem liiges liigub, kas või passiivselt, eesti liigeste ravi parem. Kui liikudes liiges valutab, siis muuda midagi ja tee harjutusi näiteks vees. Tugevda lihaseid Liigestega on alati seotud lihased: kui lihased on liigese ümber nõrgad, siis kajastub see ka liigese funktsioonis.\nKui ainult kõndida, siis see ei anna liigestele niipalju koormust.\nKui palju siis käimisel põlv ikka paindub, võib-olla vaid 40 kraadi? Käimine on hea kardiovaskulaarsüsteemile ja kalorite põletamiseks, aga valu liigeste harja kasi mida teha liikuvuse säilitamiseks see nii hea ei ole. Liigeseid tasub rohkem painutada ja sirutada, teha jõuharjutusi või harrastada joogat.\nIsegi kui midagi ei valuta ja inimene on lihtsalt laisk ja ei liiguta, siis muutuvad lihased nõrgaks ja üldine võimekus kahaneb. See mõjutab juba kogu tervist. Treeni mõõdukalt Kui inimene hakkab ülekaalulisena sporti tegema, siis tasuks alustada tasakesi, et mitte liigeseid üle koormata, et mitte tekitada ortopeedilist stressi. Enamikule ei tee sport midagi halba, kui seda mõõdukalt teha. Mõõdukas treening on alati kasulik, kui aga liiga äkiliselt alustada, võivad tekkida ortopeedilised probleemid.\nJuveniilne idiopaatiline artriit | plinkplonk.ee\nViis olulist teemat, mille pärast iga paar peaks riidlema 19 Kui sa istud kontoris ja otsustad jooksma hakata, siis see ei tähenda, et homme jooksed maratoni. Igasugused venitused on väga tähtsad.\nTee ka jõutrenni Kui harjutada tasakaalu ja osavust — näiteks kui hüppame ühelt kivilt teisele —, siis sellised treeningud on liigestele head. Üldfüüsiline koormus on hea. Kui jalgrattaga sõita, siis see on hea, aga sellest ei piisa. Tasub teha ka jõutreeningut.\nKa vanematele inimestele, kellel isegi võib-olla juba kusagilt valutab, soovitan jõusaali. Mõõdukas treening on kindlasti kasulik, kuid meeles peaks pidama, et sooritustehnika on olulisem kui tõstetavad raskused. Vale tehnika võib kasu asemel kahju tuua. Kaitse end traumade eest Kaitsmed on sportimisel omal kohal, kui on otsene oht traumaks.\nKiiver ja liigesekaitsmed, mis kaitsevad kukkumisel, on hädavajalikud. Profülaktilises mõttes ei ole mõtet kanda ortoosi — see ei kaitse, pigem on sel vastupidine efekt, sest see takistab liikumist. Liiges peab liikuma iseseisvalt, eriti kui see ei valuta. Kui juba valutab, siis miks sa teed sama asja?\nTee siis mingeid muid harjutusi, lahenda see probleem ja taastu traumast, mitte ära tee uuesti sama harjutust, mis liigese valusaks tegi. Trauma võib kiirendada artroosi teket.\nSöö mitmekülgselt Ma ei ole näinud sellist toiduainet, mis oleks liigesele kasulik või vastupidi, kahjulik. Söö mitmekülgselt — see on põhjendatud ja tõenduspõhine soovitus.\nTasakaalus ja mitmekülgne söömine on oluline, ka kaloraaži ei tohiks ületada. Tugeva valuga mine arsti juurde Erakorraliselt peaks arsti poole pöörduma, kui on trauma ja liiges näeb välja väga teistsugune või liigub teistmoodi kui tavaliselt ja on väljakannatamatu valu.\nKui liiges on punane, on palavik ja tugev valu, siis samuti. Muud asjad nii kiiret sekkumist ei vaja. Kui on tekkinud valu ja sellega pole saadud paari kuu jooksul ise hakkama, siis tasub perearsti poole pöörduda.\nPoletik kuunarnuki liigese 1 kraadi\nValu ravi liigestes folk oiguskaitsevahendeid


Sarah J. Maas. Palgamõrvari mõõk (Pikoprint, 2018) – Triinu raamatublogi\nSarah J. Maas. Palgamõrvari mõõk (Pikoprint, 2018)\nUus aasta on nii kiirelt ja ootamatult alanud, et ma jõudsin alles nüüd oma selle aasta esimese raamatu lõpetatud. Siia raamatusse on kokku kogutud raamatu “Klaastroon” eellood. Siin on kõik viis eellugu: Palgamõrvar ja piraadipealik, Palgamõrvar ja ravitseja, Palgamõrvar ja kõrb, Palgamõrvar ja allillm, Palgamõrvar ja impeerium.\nNende lugude kaudu saame teada, miks Celaena on just selline nagu ta on. Ta võlgneb palju Arobynn Hamelile. Arobynn võttis ta lapsena oma kaitse alla, andis peavarju ja õpetas talle eluks vajaminevaid oskuseid. Nii et Celaena töötab Arobynni heaks.\nSee aga ei tähenda, et ta teeks alati nii nagu Arobynn temalt ootab. Ta rikub nimme tehingu, mis on talle vastumeelt ning sellele järgneb karm karistus. Karistus, mida ta kannab terve selle raamatu vältel ja mis tegi temast selle, kes ta on.\n“Palgamõrvari mõõk” ei olnud minu jaoks küll nii põnev nagu ülejäänud sari, aga oli huvitav lugeda, mismoodi sai Celaenast see, kes ta on. Samuti see, et ta tegelikult ka vääris palgamõrvari nime, mitte ei kasutanud seda niisama suusoojaks. Siit saab aimu, millised mehed olid Sam Cortland ja Arobynn Hamel. Sarja teistes osades mainitakse neid tihti, aga siin avatakse nende isiksusi põhjalikumalt.\nKuna mul on sarja need osad läbi, mis senini eesti keeles on ilmunud, siis ootan juba, millal järgmine osa tõlgitakse. Loodan, et see varsti ka eesti keelde jõuab.\nKlaastroon (Pikoprint, 2016)\nKesköö kroon (Pikoprint, 2016)\nTule pärija (Pikoprint, 2017)\nVarjude kuninganna (Pikoprint, 2018)\nSarjas on veel kolm osa. Loodan, et kõik ikka eesti keelde tõlgitakse.\n#ameerika, #fantaasia, #fantaasiaromaan, #ilukirjandus, #klaastroon, #lugemiseväljakutse2019, #newyorktimesibestseller, #noored, #noortekas, #noortekirjandus, #palgamõrvarimõõk, #pikoprint, #sarahjmaas, mariopulver\nDetsembri ja 2018. aasta kokkuvõte\n4 thoughts on “Sarah J. Maas. Palgamõrvari mõõk (Pikoprint, 2018)”\njaanuar 6, 2019, 6:03 p.l.\nMul on Sarah J. Maasi teine sari lihtsalt riiulis istumas ja ma ei suuda end kokku võtta ja sellega alustada. Aga selle aasta eesmärk on alustada esimese sarjaga ja proovida klaastrooni sarja 🙂\njaanuar 6, 2019, 10:42 p.l.\nMulle ka meeldis. See aitab just neid teisi tegelasi ka tundma õppida. Ja hea on teada, miks Celaena on selline nagu ta on. Põnev. Seda sarja lugedes oli natuke raske eelloole ümber lülituda. Aga jah, oli seegi hea raamat.


Valga linna kroonika - 10.08.1901 (vkj)\nLood 10. august 1901 (vkj) kohta\n10.08.1901 sissekandeid veel pole! Otsime midagi muud?\nValga Peetri kogudus 1880- mainitud: 1880 10.08.1880 : Valga eesti koguduse asutamise päev oli 10. aug. 1880. a, … 1884 04.03.1884 : Õpetajakandidaat Rudolf Kallas pühitseti eesti koguduse õpetaja abiliseks. Valga linnakirikus … 1886 oktoober 1886 : Valga Peetri koguduse õpetaja Kallas valiti Rõuge koguduse õpetajaks. Sisseõnnistamine … 1888 04.12.1888 : 4. detsembril mängisid Valga Eesti Peetri näitlejad siinses Läti seltsi … 1890 05.08.1890 : Valga Peetri koguduse õpetaja Lezius pidas 5. augustil oma viimase … 1890 september 1890 : Kurdetakse et valgalaste karskuse-seltsi algatamise mõte on soiku jäämas. Peetri … 1890 november 1890 : Valga linna eesti koguduse õpetajaks saab Paul Undritz. 1890 detsember 1890 : Selleajani oli Valga Peetri koguduse jutlus hommikul kell 7-9. See … 1891 märts 1891 : Valga Eesti koguduselt nõutakse Jaani kiriku kasutamise eest 50 rbl … 1891 25.08.1891 : 25. augustil toimus Valga Eesti Peetri koguduse piiblipüha, kus enne … 1892 10.03.1892 : Tähtis Eesti Peetri koguduse liige Karl Kornel suri 71-aastaselt. 14. … 1892 30.08.1892 : Valga Eesti kogudus kavandab oma kiriku, õpetajamaja ja koolimaja ehitamist. … 1892 27.12.1892 : Eestikeelsel jumalateenistusel juhtus kentsakas lugu, kus koguduse organist ajas jumalateenistusel … 1893 28.02.1893 : Politsei saatis Valga kaupmeestele (va pagarid ja lihunikud) ringkirja, millega … 1893 22.08.1893 : Pühapäeval, 22. augustil, oli kõigis kolmes Valga koguduses piiblipüha ja … 1893 24.10.1893 : Paul Undritz, kes siiani Eesti Jaani kogudusele abiõpetajaks oli, on … 1894 15.06.1894 : Keiserlik kõrgus suurvürst Vladimir külastas läbisõidul Riiast Tartusse Valga linna. … 1894 08.08.1894 : Valga Eesti koguduse õpetaja kiidab, et eesti koguduse õpetajamaja ehituseks … 1894 21.08.1894 : 21. august oli Valga eestlastele sisukas. Hommikul oli piiblijutlus Jaani … 1895 mai 1895 : Eesti kirikuõpetaja maja ehitus algas maikuu algusest. Oktoobrikuuks loodetakse, et … 1895 juuli 1895 : Valga Eesti kogudus on viimase 10 aasta jooksul ohtralt suurenenud. … 1895 01.08.1895 : Eesti koguduse õpetajamaja ehitus on rahapuudusel takerdunud. Nüüd tahetakse selle … 1895 13.08.1895 : 13. augustil peeti Jaani kirikus Eesti piiblijutlust, kus külalisena teenisid … 1896 15.01.1896 : Valga Eesti kogudusel oli rõõmupäev. Õpetajamaja, mida korjanduste abil mitu … 1896 14.08.1896 : Liivimaa selleaastane järjekorras 62. sinod oli kindralsuperindendendi poolt 14. augustiks … 1897 03.08.1897 : Eesti koguduse õpetajamaja ehituse võla katteks korraldati "Lõbu" seltsi aias … 1897 september 1897 : Luke kihelkonnast ja kirikust tuleb kriitiline kiri, kus kurdetakse et … 1897 05.12.1897 : Kirikuõpetaja Paul Undritzi matused toimusid reedel 5. detsembril algusega kell … 1898 30.08.1898 : 30. augusti ennelõunal peeti Jaani kirikus piiblipüha ja pärast lõunat … 1898 september 1898 : Valga Eesti Jaani kiriku kogudus on 14 aasta jooksul kasvanud … 1898 19.12.1898 : R. Wühner määrati Valga Peetri, hiljem ka Valga Luke õpetajaks. 1899 jaanuar 1899 : Evangeelse Luteri kiriku aruannete järgi on Valga Eesti koguduses sündinud … 1899 jaanuar 1899 : Valga linnas tegutsesid 1898/99 järgmised kogudused: Evangeelse-luterikiriku Jaani kirik: Vöörmünder … 1899 29.08.1899 : 29. augustil toimub Valga maakonna sinodi puhul piiblipüha ja jamalateenistus, … 1900 mai 1900 : Valga Eesti kogudus sai loa Eesti kiriku ehitamiseks raha korjata. … 1900 20.08.1900 : 20. augustil toimus Eesti karskuse seltsi saalis eesti evangeelse luteri … 1900 04.09.1900 : Kirikuõpetaja Wühner teatab, et nüüd on kiriku õpetajamaja võlg tasutud … 1900 15.10.1900 : Valga Eesti koguduse õpetaja Wühner käis 15. oktoobril Ergmäel Lätimaa … 1901 19.08.1901 : Pühapäeval 19. augustil peeti Eesti Karskuse seltsi ruumides eesti kiriku … 1903 jaanuar 1903 : 1902. aasta jooksul tehti Valgas 365 politseiprotokolli, seega üks päeva … 1905 jaanuar 1905 : Uue Eesti kiriku ehitamiseks on aastatega kogunenud 3711 rubla. Õpetaja … 1905 jaanuar 1905 : Valga Eesti koguduses on 1904. aastal sündinud 66 poissi ja … 1905 21.08.1905 : Valgas peetakse Liivimaa õpetajate sinod. Uuendusena alustatakse seekord pühapäeval. Kokku … 1905 21.08.1905 : Liivimaa kirikuõpetajate sinodi esimesel päeval kl 6 pühitseti Jaani kirikus … 1906 26.02.1906 : Eesti kogudus otsustas iseseisvuda. Musse saali kogunesid umbes 160 koguduse … 1906 26.03.1906 : Palmipuudepühal oli Jaani kirikus vaimulik kontsert uue eesti kiriku ehitamise … 1906 05.09.1906 : Valga Eesti koguduse volikogu koosolekul osales 35 liikmest 20. Koosolekut … 1906 30.11.1906 : Linnavolikogu koosolekul: 1. Valiti kaubandussaadikuteks K. Wassil ja J. Klasmann. … 1907 jaanuar 1907 : Valga Eesti Peetri koguduse aruandest: Sündis 77 poeglast ja 59 … 1907 07.01.1907 : Valga Eesti koguduse kirikumajas oli kavas koguduse liikmete koosolek. Hääleõiguslikud … 1907 23.02.1907 : Valga Eesti Peetri kogudus otsib kirikumajale aia ehitajat. 1907 25.02.1907 : Pühapäeval 25. märtsil kell 3 pl õpetajamajas hääleõiguslike Eesti koguduse … 1907 08.04.1907 : Pühapäeval kell 5 oli eesti koguduse hääleõiguslike liikmete koosolek. Kohal … 1907 mai 1907 : Eesti kiriku ehitamiseks on u 5000 rubla koos, kuid liikumas … 1908 märts 1908 : Valga Peetri koguduse aruande järgi on 1907. aastal koguduses sündinud … 1908 25.10.1908 : Valga Eesti kogudus sai lõpuks siseministeeriumi poolt kinnitatud. Uues koguduses … 1909 märts 1909 : Valga Peetri koguduse aruandest 1908. aasta kohta: Koguduses 2038 meeste- … 1909 05.04.1909 : Valga Eesti Peetri koguduses toimus kiriku nõukogu ja koguduse volinike … 1909 detsember 1909 : Valga Eesti Peetri koguduse köster Fr. Kaup lahkub Tallinnasse kroonu … 1910 jaanuar 1910 : Valga Eesti Peetri koguduses on 1909. aasta jooksul sündinud 51 … 1910 14.03.1910 : Pühapäeval 14. märtsil pühitses Valga Eesti Peetri kogudus oma 30. … 1910 12.09.1910 : Valga Eesti Peetri koguduse uueks köstriks õnnistati hr Klamman. 1910 30.09.1910 : Valga Eesti koguduse kirikukool on kogu aeg olnud majanduslikes raskustes. … 1910 12.12.1910 : Valga Peetri koguduse õpetaja Wühneri abiliseks valiti õpetajakandidaat Jaan Treumann. 1910 22.12.1910 : Valga linnavolikogu on kahetsusväärselt vähendanud eesti kogudusele antava abiraha suurust. … 1911 veebruar 1911 : Uus Eesti koguduse abiõpetaja J. Treumann on sattunud nii kreisipolitsei … 1911 veebruar 1911 : Valga Peetri koguduse aruande järgi oli 1910. aastal kogudused 4000 … 1911 august 1911 : Valga-Peetri koguduse abiõpetaja nimetati Peterburi konsistooriumi poolt Jamburi-Teshkowo õpetajaks ja … 1911 september 1911 : Peetri koguduse abiõpetaja Jaan Treumann lahkus Jamburisse õpetaja koha peale. … 1911 23.10.1911 : Valga Peetri kiriku nõukogu korraldas "Sädes" Peetri kiriku ja kooli … 1911 12.12.1911 : Nikolai von Grote, endine Kaagjärve ja Karula mõisa omanik maeti … 1912 veebruar 1912 : Valga Luke eestlased ei ole suutnud omakeelset kirikuõpetajat ja kooliharidus … 1912 aprill 1912 : Valga Peetri koguduse uue kiriku ehituseks annetati 1000 rbl. 1912 01.04.1912 : Valga Peetri koguduse hääleõiguslike liikmete koosolekul koguduse leeritoas valiti kiriku … 1912 29.04.1912 : Õpetaja Wühner õnnistas 1. aprillil kirikus altari ees valitud Peetri … 1912 juuli 1912 : Eesti koguduse liikmed asutasid mõne aasta eest laulukoori ja käisid … 1912 26.08.1912 : "Säde" seltsi ruumides toimus näitemüük Valga Eesti Peetri koguduse kiriku … 1913 09.04.1913 : Peterburis suri Rudolf Kallas. 1884–1887 töötas ta pastorina Valga Peetri … 1913 juuli 1913 : Valga Peetri koguduse 1912. aasta aruande järgi sündis 98 ja … 1913 juuli 1913 : Valga Eesti koguduse õpetaja R. Wühner on puhkusele lubatud. Teda … 1913 25.08.1913 : "Säde" ruumides toimus näitemüük Valga Peetri kiriku ehituseks ja kirikukooli … 1913 september 1913 : Valgas on kolm hariduslike eesmärkide seltsi: karskusselts, "Säde" selts ja … 1914 jaanuar 1914 : Valga Saksa koguduses sündis õpetajate aruannete järgi 1913. aastal 7 … 1914 mai 1914 : Valga Eesti Peetri kogudus tahab omale kirikut ehitama hakata. Riia … 1915 31.05.1915 : Peetri koguduse nõukogusse valiti H. Sõrmus, K. Põlde, J. Treimuth, … 1916 november 1916 : Peetri koguduse nõukogu otsustas kirikumaksu 50 kopikalt 1 rublani tõsta. … 1917 jaanuar 1917 : Valga Eesti Peetri koguduse 1916. aasta aruande kohaselt sündis aasta … 1917 27.08.1917 : Ado Köögardal õnnistati pühapäeval Valga Eesti koguduses õpetajaametisse. Ta oli … 1919 17.08.1919 : Kell 2 p. l. peeti koguduse täiskogu koosolek Petanias Mesilaste … 1919 21.12.1919 : Valga Peetri koguduse koosolekul valitakse köster ja revisjonikomisjoni liikmeid. 1920 17.03.1920 : Valga Eesti Peetri kogudus otsib Aleksandri tänavas asuvale aiale rentnikku. 1920 28.03.1920 : Valga Eesti Peetri koguduse palvemajas oli rahvakoosolek, kus osales umbes … 1920 06.04.1920 : Valga Eesti Peetri kogudus korraldas täiskogu koosoleku "Betanias" Mesipuu tänaval, … 1920 mai 1920 : Õpetaja Bäuerle lahkus Kuressaarde ja seetõttu jäi Valga Eesti kogudus … 1920 25.07.1920 : Valga Eesti koguduse uue õpetaja valimisteks käisid proovijutlust pidamas 20. … 1920 oktoober 1920 : J. Pastarus saadab ajalehele arvamusloo, kus mainitakse muu hulgas Peetri … 1920 10.10.1920 : Valga Eesti Peetri kiriku õpetaja leidmisel minnakse uuele katsele. Valimised … 1920 17.10.1920 : "Sõdurite kodus" peetakse näitemüük Peetri koguduse heaks. Oma avakõne peab … 1921 30.01.1921 : Peetakse Valga Eesti Peetri koguduse täiskogu koosolek koguduse leerisaalis Aleksandri … 1921 22.02.1921 : Eesti Evangeelse Luterliku usu konsistoorium andis Valga Peetri kogudusele teada, … 1921 10.04.1921 : Valga Eesti Peetri kogudus koguneb järjekordselt koguduse leerisaalis, valida kogudusele … 1921 27.04.1921 : Oskar Frey kinnitati Eesti Evangeelse Luteriusu Konsistooriumi poolt Valga Peetri … 1921 30.06.1921 : 30. juuni õhtul peeti linnavolikogu koosolek, mida juhatas volikogu esimees … 1921 24.07.1921 : Ametisse õnnistatakse Valga Jaani ja Peetri koguduste õpetajad Frey ja … 1921 31.07.1921 : Valga linnapargis toimus suur näitemüük Peetri koguduse heaks. 1921 august 1921 : Eesti ja Läti vahelise piiri kehtestamisega tõusis üles surnuaedade küsimus. … 1922 05.02.1922 : Valga Eesti Peetri koguduse täiskogu koosolek toimus koguduse leerisaalis Aleksandri … 1922 05.03.1922 : Luke koguduse täiskogu koosolekul valiti nõukogusse W. Kattai, Karl Hoppe, … 1922 25.03.1922 : Linnapea dr Müllerson juhtimisel toimus koosolek Vabadussõjas langenute ausamba ehituskomisjoni … 1922 26.04.1922 : Võru praostkonna sinod peeti Valgas. Esimesel päeval koguneti Peetri koguduse … 1922 09.07.1922 : Peetri koguduse täiskogu koosolek peetakse õpetajamajas. Muu hulgas oli päevakorral … 1922 30.07.1922 : Linnapargis korraldas näitemüügi oma kassa heaks Peetri kogudus. Kavas oli … 1922 september 1922 : Nagu varem juba kuulda oli, lahkub Peetri koguduse õpetaja Frey … 1923 21.01.1923 : Peetri koguduse täiskogu kogunes "Säde" seltsi saali koosolekule, et kinnitada … 1923 04.03.1923 : Valga Peetri koguduse täiskogu kogunes "Säde" seltsi saalis, et valida … 1923 05.08.1923 : Peetakse Luke kalmistu jumalateenistust. Selleks et üle piiri pääseda, peavad … 1924 27.01.1924 : Peetri koguduse täiskogu pidas koosolekut koguduse leerisaalis. 1924 29.05.1924 : Peetri kogudus korraldas linnapargis näitemüügi õpetajamaja remondi kulude katmiseks. Näitemüük … 1924 juuni 1924 : Valga Jaani kogudus hakkas nõudma Peetri koguduselt Jaani kiriku kasutamise … 1924 15.08.1924 : Algkooli usuõpetajate kursused algasid Valgas Peetri koguduse õpetaja E. Aksimi … 1924 september 1924 : Peetri ja Luke koguduste õpetaja E. Aksim on kutsutud Kanadasse … 1924 oktoober 1924 : Pärast koguduste õpetaja E. Aksimi lahkumist on Luke ja Peetri … 1924 12.10.1924 : Õpetaja E. Aksim pidas oma viimase jumalateenistuse Valgas ja jättis … 1924 detsember 1924 : Linna Peetri koguduse noodivara avastati aja jooksul laiali kantud olevat. … 1924 07.12.1924 : Poeglaste gümnaasiumis toimunud koguduse täiskogu koosolekull valiti Peetri koguduse õpetajaks … 1924 14.12.1924 : Luke koguduse täiskogu peab koosolekut algkooli majas kiriku vastas, et … 1924 14.12.1924 : Uus õpetaja A. Tammik pidas oma esimese jutluse. 1925 jaanuar 1925 : Valga Peetri koguduse aruandest saab teada, et 1924. aastal sündis … 1925 04.01.1925 : Peetri ja Luke koguduste ühine nõukogu koosolek otsustas, et igal … 1925 01.02.1925 : Linna vabastamise 6. aastapäeva puhul hommikul kell ½9 mängis poeglaste … 1925 15.03.1925 : Arnold Tammik õnnistati Peetri ja Luke koguduste õpetajaks. Õnnistamisel osalesid … 1925 07.06.1925 : Peetri kogudus korraldas linnapargis näitemüügi. Puhast tulu suudeti korjata üle … 1925 30.07.1925 : Linnavolikogu koosolekul osales 25 linnavolikogu liiget, puudus 15. Päevakorras: 1. … 1925 august 1925 : Linnakirik, mis pikemat aega oli viletsas seisus, sai remondiga ilusamaks. … 1925 oktoober 1925 : Linnal on matmise kohtadega kitsas. Peetri kogudus on pöördunud põllutööministeeriumi … 1926 jaanuar 1926 : 1925. aastal annetati Peetri kogudusele 45 216 marka ja Luke … 1926 jaanuar 1926 : Luke ja Peetri kogudustes sündis 1925. aastal 129 last - … 1926 jaanuar 1926 : Valga linna nelja evangeelse luterliku koguduse peale on üks kirik. … 1926 01.01.1926 : 1925. aasta kirikupäeva otsusega jagati Võru praostkond kahte jakku: - … 1926 07.02.1926 : Luke koguduse täiskogu koosolek toimus poeglaste gümnaasiumi ruumides. Tüli tõttu … 1926 21.03.1926 : Nõukogu esimees K[?]. Kattai kutsel pidas Luke koguduse nõukogu koosolekut … 1926 10.05.1926 : Peetri koguduse nõukogus oli arutusel uus põhikirik. Levimas on protestantlikud … 1926 06.06.1926 : Peetri koguduse täiskogu kogunes põhikirja vastuvõtmiseks poeglastegümnaasiumi saalis. Kohale oli … 1926 17.06.1926 : Tuntud koolitegelane ja kirjamees Hans Einer pühitses 70. sünnipäeva. See … 1926 05.09.1926 : Valga Peetri kogudus korraldas näitemüügi "Säde" aias. Kavas olid ka … 1926 30.09.1926 : Linnavolikogu koosolekul astus väljalangenud volikogu liikme J. Mitti asemele J. … 1926 oktoober 1926 : Valga Peetri kogudus sai endale surnuaiaplatsi Tartu tee ääres Wiinuti … 1926 24.10.1926 : **Valga Peetri koguduse** täiskogu koosolek visitatsiooni puhul toimus poeglastegümnaasiumi ruumides. … 1926 22.12.1926 : Peetri ja Luke kogudused korraldasid vaestele jõulupuu leerisaalis. 1939 29.07.1939 : Pühitseti Valga linnakiriku 125. aasta juubelit. Kõrgetest külalistest osalesid Piiskop … 1939 30.07.1939 : Valga Peetri ja Luke koguduse õpetaja (1897-1919) )R. Wühneri haua … 1939 30.07.1939 : Valga linnakiriku 125. aasta juubeli pühitsemine jätkus piduliku jumalateenistusega algusega …


Paljude kodanike suvel ei ole eriti meeldiv aeg aastas, sest see on sageli kaasneb katkestustest kuuma veega. Jah, ja et seal on linn, kus maapiirkondades taha elada koos kõigi võimalike mugavus. Mitte sõltub kapriisidele kommunaalteenuste on parem pöörata tähelepanu läbivoolu veesoojendi: arvustust ole üks liige neist olid ainult positiivne, seega on mõttekas neid tundma veidi rohkem.\nOma valik ja ost on vajalik, et võtta arvesse palju nüansse. Nii populaarne, sest tema odav mudel 3kW tegelikult anna mitte rohkem kui kolm liitrit vett minutis, nii et nende kasutamine on äärmiselt sobimatu hinge. Lisaks hea läbivoolu veesoojendi peaaegu kõikidel juhtudel nõuda ostmise kogu juhtmestiku, sest ainult äsja ehitatud kodudes võib olla normaalne võrgu taluma oma tööpinge.\nNende peamine eelis peetakse asjaolu, et võimu 8 kW boilerid seda tüüpi järjekindlalt anna kuuma veega, olenemata sellest, kuidas te avada kraan. Lisaks võrreldes kumulatiivse mudelid, tuleb märkida, kõrge kompaktsus, mis lubab nende paigaldamise isegi väiksemad ruumid, ilma et see piiraks siseruumi viimane. Nii väikese korteri linn on tõesti hea valik võib läbivooluga boilerid. Teie arvustus antud juhul on tõenäoliselt positiivne.\nMuidugi on ka miinused, ja üks tähtsamaid peaks tunnistama, kui palju elektrit tarbitakse. Lisaks ühendades täiendavaid tarbijate toodetud vee temperatuur langeb tugevalt. Et vältida selliseid tagajärgi, on vaja küttevõimsus 8 kW. Selline võimsus seadme talub ainult kolmefaasilise elektrivõrguga.\nNiisiis, kui see on võimalik, on mõistlik valida gaasi kiirboilerid: ülevaade igast omaniku sisaldab teavet selle kohta, milliseid teenuseid nad saavad palju odavam. Kuid gaas on odavam kui elektri ja tuleohutuse plaani nad on palju parem. Tavaliselt mudel korter mudeli piisavalt võimsust 18 kW.\nSõltumata toiteallika jagatakse need rõhul ja raskust. Nime järgi saad aru, et esimest tüüpi seade paigaldatud veevarustus ärkaja, kust vesi lahjendatakse kogu korteris. Kui lülitate kraanivesi soojendus toimub automaatselt (kui toide). Odavaim on vaba voolu vee-kütteseade, mille hind ületab harva märk viis tuhat rubla. Aga samal ajal on see sageli võimalik kasutada dušši ainult.\nJällegi, see peaks olema paar korda, et kontrollida juhtmeid oma kodus. Kui teie korter on varustatud vana arvesti ja elektrivõrgu põhineb alumiiniumist traat, paigaldus seda tüüpi küttekeha võib olla isegi ohtlik nii tuleohutuse. Sel juhul, kui parim lahendus on paigaldada kumulatiivne mudeli järgi.\nNii et me rääkisime, et mida sa tahad kiirboilerid. Teie arvustus nende kasutamine on kindlasti positiivne, kuid see on vajalik, et täita vähemalt põhireeglid nende kohaldamist.\nKuidas valida akrüül või vee-dispersioonvärvide\nKeevitus: keevitus meetodid ja tehnoloogia. Klassifitseerimine tusprotsessidega\nKuidas minna BIOS-i juurde? Kuidas seadistada BIOS-i: näpunäited\nVoronež vaatamisväärsuste monumente, koopad, templid, raamatukogud, muuseumid, aiad ja sillad. Kui minna koos lapsega\nKuuenda kuu ultraheli 22 nädalat rase\nKuidas toimida ex-sõbranna? Endine armastus: Tips psühholoog


Faw vita omaniku ülevaated, kirjeldused, spetsifikatsioonid\nFaw vita omanike ülevaated - auto omadused, eelised ja puudused\nKõige huvitavam on auto FAW Vita: omanike ülevaated, spetsifikatsioonid, hind\nFAV Vita autod on väikesõidukite seeria. Tootja FAW Vita toodab seda autot kahes kerevormis: luukpära ja sedaan. See mudel on muidugi linnasõiduk, mis on spetsiaalselt loodud selleks, et juhil ei tekiks suuri manööverdamisvõimalusi suurtes sõidukivoogudes ega probleeme parkimiskohtades parkimisega. Lisaks on mudel suurepärase kütusesäästlikkusega, kuna äärelinna sõidurežiimis tarbib see pisut üle 6 liitri bensiini, kui sõidate kiirusega 90 km / h. Omanike ülevaated kinnitavad seda FAW Vita ostmise tõttu hea manööverdusvõime ja madala kütusekulu tõttu.\nSeda hiina autot juhib 1.3-liitrine 16-klapiline mootor 92 hj. või 102-hobujõuline 1.5-liitrine mootor, kuid see on haruldane. Lugedes FAW Vita omanike ülevaateid, võime järeldada, et paljud peavad seda autot suhteliselt võimsaks, hoolimata kompaktsest suurusest, mis muidugi annab sellele elegantsi ja rafineerituse.\nKuid enne FAW Vita auto ostmist peaks autohuviline aru saama, et selline auto pole kiirteel sõitmiseks väga sobiv, kuna suurtel kiirustel on raske sõita, selles on süüdi kerge kaal.\nTootja varustas auto FAW Vita viiekäigulise manuaalkäigukastiga. Auto sisekujundus on tehtud modelleerimise stiilis, kasutades uusimaid tehnoloogiaid, mida kasutatakse kõrgema klassi sõidukite jaoks.\nVenemaa turul eelistab üha rohkem inimesi FAW Vita autot - mille hind ei saa muud kui rõõmustada ja sellest saab veel üks argument sellise ostu kasuks.\nPaljud inimesed on kindlad, et kompaktsed autod on igapäevaelus ebamugavad ja kitsad, kuid selle auto sisemus on üsna avar. Ainus FAW Vita auto miinus on liiga kompaktne pagasiruum, aga kui selle maht on autohuvilisele nii oluline, siis on parem pöörata tähelepanu suurematele autodele, mitte kompaktautodele.\nTuleb rõhutada, et auto FAW Vita kere oli tsingitud ja see mängis olulist rolli ka selle populaarsuses turul, eriti kui arvestada, et Venemaa autotööstus pole kunagi tsingiga sõbrustanud, kuna see on väga kallis .\nFAW Vita sedaani hind on alati madalam kui selle auto sarnase komplekti hind luukpäral ning nagu müügimahud näitavad, on sedaan Vene turul populaarsem.\nChery indis - omaniku ülevaated, ostu eelised ja puudused Kõik autost Chery IndiS: omanike ülevaated, spetsifikatsioonid Kompaktne…\ntag: omanik, kommentaare, spetsifikatsioonid, elu\nFaw 1041: spetsifikatsioonid, kirjeldus ja ülevaade Veebruar 17, 2020\nFCAR F3-G - ülevaade ja ülevaated Veebruar 17, 2020


Miks on vaja klaverimuuseumi? — Sirp\nIdee luua klaverimuuseum sündis aastal 2000, kui festivalil „Klaver” toimus Eesti teatri- ja muusikamuuseumi ning Eesti Kontserdi koostööna näitus „Eesti klaver”, kus eksponeerisime 25 eesti klaverit. Olin selle suuremahulise ettevõtmise eestvedajaid ja meile kõigile oli uus kogemus nii suurt hulka klavereid koos näha. Näitust ette valmistades selgus, et inimeste käes on kasutuses veel küllaltki palju vanu eesti klavereid. Sageli ei teatagi oma klaveri päritolu, sest suur osa neist kannab saksa nime, kuid selle taga on mõnigi kord eesti meistrid.\nTeise, otsustava tõuke uue muuseumi algatamiseks sain 2004. aastal Saksamaal Lübeckis. Uurisin seal kogu maailma klaveritootmist hõlmavat suuremahulist leksikoni. Hämmastav oli leida, et täpsusega tuntud sakslased olid paigutanud meie klaveriehituse au ja uhkuse, tiibklaveri Estonia tootmise Moskvasse (Moskau, Russland)! Sellest hetkest kinnistus mõte, et valeinfo kummutamiseks tuleb eesti klaver koos tema ajalooga võimalikult suurelt ette võtta ja et mõttekas oleks luua rahvuslik klaverimuuseum. Mõttekaaslased leidsin klavereid restaureeriva firma Reval Piano klaverimeistris Heiki Partsis ja Eero Viigimäes ning 21. mail 2005 kantigi äriregistrisse SA Eesti Rahvuslik Klaverimuuseum. Eesti 230aastase klaveriehituse jooksul on tegutsenud ligi 70 meistrit, kelle toodetud on sadakond erineva välimuse ja suurusega klaverit.\nMeie väikese rahvaarvu kohta on see üllatavalt suur arv. Erimuuseum võimaldab tuua esile selle osa rahvuskultuurist ning seosed teiste kultuurivaldkondade ja maadega, loob ka tingimused teha selles vallas põhjalikku uurimistööd. Seda enam, et klaveriga märgistatud kultuurimaastik on üllatavalt lai: siin integreerub klaveriehituse ajalugu väga sujuvalt pianismi ja klaveriõpetuse ajalooga. Muuseumisse plaanime ka teiste maade tuntumaid klavereid, mis on kuulunud Eesti väljapaistvatele isiksustele – lisaks muusikutele teiste kunstialade esindajaile, arstidele, pedagoogidele, vaimulikele, sõjaväelastele … Nende pillide kaudu saab tutvustada juhtivaid klaveriehituse maid ja nende klavereid Eesti inimeste „lugudena”, läbi klaveriprisma valgustatuna avaneb aga eesti kultuurilugu külastajaile üllatava nurga alt ja hoopis panoraamsemalt.\nÜks suundi oleks ka eesti harmooniumide kollektsiooni koostamine ja selle pilli ehituse ajaloo uurimine. Huvitav on teada, et harmoonium seostub klaveriehitusega väga harmooniliselt, sest paljud klaverimeistrid tegid üheaegselt nii klavereid kui ka harmooniume. Eraldi tahame esile tõsta klaveri eelkäijaid klavikordi ja klavessiini, tähelepanu all on ka orel kui klahvpill. Atraktiivseks püüame teha sellegi osa klaverist, mida tavaliselt ei nähta – pilli sisemuse: tiibklaver koosneb ligi 2000 detailist! Miks rajada klaverimuuseum Helmesse? Kohe klaverimuuseumi mõtte tekkimise alguses oli selge, et klaverid kui suured objektid vajavad pinda vähemalt 1500 m². Kui selgus, et uuele muuseumile pole võimalik leida pinda suurtes keskustes, pöördusime maakondade poole. Meile tuli 16 pakkumist, enamasti mõisatest.\nIlma suurte kõhklusteta jäi sõelale Helme mõisahoone. Meid võlus hea asukoht, küllalt hästi säilinud ajalooline hoone ja muidugi kaunis ümbrus. Tunda oli ka Helme vallavalitsuse (vallavanem Tarmo Tamm) tugevat soovi päästa ajalooline hoone ning aidata ühtlasi rajada midagi pilku- ja meelipüüdvat. Helme on ajaloo jooksul olnud kultuurisidemete ristumiskohaks kui peatuspunkt kultuuritelgedel Riia-Pärnu-Tallinn ja Riia-TartuPeterburi. Aga just Peterburi ja Riiaga on Eestil olnud kõige vahetumad sidemed. Helme on ka koht, kus juba varem on olemas tugevad turismi tugipunktid kultuuri- ja looduspargi kujul: Schilleri mälestuskivi, ordulossi varemed, liivakivikoopad, allikad, ürgorg jm. Klaverimuuseum XVIII sajandi lõpu hilisbarokses mõisahoones sobib täienduseks hästi. Klaverimuuseumi rajamine väikesesse Helmesse on ka hästi kooskõlas Eesti Vabariigi regionaalse kultuuripoliitikaga, mis näeb ette oluliste kultuuriobjektide rajamist väljapoole suuri keskusi. Mõisa keldrikorrusele tulevad klaverite restaureerimise õpitoad, personali tööruumid, klaverite hoidla, erialane noodi- ja muusikakogu ning infopunkt „Kõik klaverist”.\nMuuseumi põhikorrusel on kümme muusikasalongideks kujundatud ruumi vastava ajastu klaveritega. Kuna paljud eesti klaverimeistrid tegutsesid tsaariaegses Peterburis, siis näiteks „Peterburi salongis” saab näha seal tegutsenud eesti meistrite väga erinevaid pille. Suurim ruum (ligi 160 m²) tuleb pühendusena eesti klaveriehituse grand old man’ile Ernst Hiisile, kelle väsimatut ja imetlusväärset tegevust kroonib Tallinna Klaverivabrikus toodetava kontsertklaveri Estonia jätkuv võidukäik laias maailmas. Katusekorruse muusikasaalis hakkavad toimuma klaveri ajalugu ja pianismi puudutavad sümpoosionid, kontserdid, noorte pianistide võistlused, tunnustatud pianistide meistrikursused, tähtpäevadega seotud õhtud. Erilise tähelepanu saab noorte klaverialane muusikaharidus. Selleks töötame välja laste ja noorte haridusprogrammi nimetusega KLAMU .\nMuusikasaali tuleb ka eesti tipp-pianistide pildigalerii. Muuseumi laiapõhjalisust aitab süvendada tihe koostöö ümbruskonna muusikakoolide, kultuuriasutuste ja turismipunktidega, samuti muusikakoolidega üle riigi (koostöömemorandum Eesti Muusikakoolide Liiduga), teiste muuseumidega, kultuuri- ja haridusministeeriumiga. Oleme lepingulises suhtes Eesti teatri- ja muusikamuuseumiga; suurem koostöö on koostatav esinduslik album „Eesti klaver”. Väga oluliseks peame sidet Peterburi ja Riia muusikainstrumentide muuseumidega, suuremate klaverikollektsioonide haldajatega Berliini, Braunschweigi, Nürnbergi, Viini, Brüsseli jt linnade muuseumides. Kuid enne kui klaverimuuseum teoks saab, ootab meid mitmeid ettevõtmisi. Üks väljund eesti klaverite teadvustamisel avaneb juba 3. märtsil koostöös Vanemuise kontserdimajaga seal avatava näitusega „Tartu oma klaver”. See on pühendatud eesti muusikaloo omanäolisele isiksusele, helilooja ja klaverimeistri Aleksander Läte 150. sünniaastapäevale. Seal on võimalik näha 18 Tartus toodetud tahvelklaverit, pianiinot ja tiibklaverit, lisaks klavereid, mis on kuulunud teenekatele tartlastele (heliloojad R. Tobias ja Juhan Simm, Tartu ülikooli rektor ja peapiiskop Johan Kõpp). Märtsi lõpus on oodata koostööd Tartus teaduskeskusega Ahhaa päästeteenistuse näitusel. Klaverimuuseum osaleb seal klaveritega, mis on saanud vee ja niiskuse kahjustusi, ning pakub välja pillide päästmise variante.\nÜks suurem ettevõtmine on klaverifestival „Eesti klaver ja Euroopa” Viru keskuses 11. – 18. novembrini „Tallinn – kultuuripealinn 2011” ürituste raames. Toimub Euroopa klaveriehitajate ühenduse Europiano aastakongress ja klaveriehituse sümpoosion, kavas on erinäitused eesti klaveriehitusest (40 erinevat pilli) ja eesti pianismist. Toimub kolm esinduslikku kontserti, kus kümnel eesti klaveril musitseerivad muusikakoolide parimad noored, eesti juhtivad klassikalise suuna ja jazzpianistid ning rahvusvahelise pianistide konkursi laureaadid. Klaverimuuseumil on koos konsultatsioonifirmaga Advisio (Ragne Kasesalu ja Maiken Loog), ehitusprojekti teostaja, arhitektuuribürooga RTG Arhitektid (arhitekt Katrin Tomberg) ja sisekujundusfirmaga Cumerus OÜ (kunstnik Pia Ira) praegu käsil viimane viimistlus projekti kallal, mis on minemas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusse taotlemaks ligi 37 miljonit krooni toetust Helme mõisahoone renoveerimiseks ja sinna klaverimuuseumi rajamiseks. Positiivse vastuse korral peaks uus muuseum uksed avama 2012. aastal. Tänase seisuga on muuseumi juhatuses Heiki Parts, Alo Põldmäe (esimees) ja Eero Viigimäe, muuseumi nõukogus Urve Lippus, Toivo Peäske (esimees) ja Marko Tiiman ning muuseumi kuratooriumis Olav Ehala, Eri Kla


VABA MIKROFON: Marko Kaasik: hästi elab see, kel ümber särasilmsed inimesed - Delfi\nVABA MIKROFON: Marko Kaasik: hästi elab see, kel ümber särasilmsed inimesed\nMarko Kaasik on Roheliste kandidaat Tartus, tema number on 544.\nKaasik alustab videopöördumist numbritega: Roheliste programmis on 5216 sõna, st ligi 20 lehekülge teksti. Ning need laused, mis kogu partei seisukohtadena kirja pandi, kattuvad Kaasiku sõnul ka tema seisukohtadega.\nKandidaat selgitab, et viimase paarikümne aastaga on maailm palju muutunud, ühtlasi on ka konkurents ressurssidele suurem. Kaasik usub, et põlevkivi tootmine kui piinlik jätkusuutmatu projekt, tuleks lõpetada. "Tuult, päikest ja võsa meil energiatootmiseks jätkub," sõnas ta.\nKa taastuvenergia suuremahulisem kasutamine ei ole Kaasiku sõnul utoopia, seda näitab fakt, et jaanuaris sai eesti ühel päeval 22% elektrienergiat tuulikutelt.\n"Elus ei võida see, kel on surres kõige rohkem asju. Hästi elab see, kel on ümber puhas loodus ja särasilmsed inimesed," tutvustas Kaasik oma elu juhtmõtet praegusel etapil.\nVideos räägib Kaasik ka teadlaste ja energiasektori koostööst ning narkopoliitika ümbervaatamisest. Kiika julgelt!


Metsaaed: august 2010\nVihmane hommik, tuulevaikne leitsak päeval\nHommikul peale üheksat hakkas kaugusest kostuma kõuekõminat. Pilv liikus meie poole, kuid päris lähedale siiski ei jõudnud. Siiski oli välgusähvatuse ja müristamise vahe piisavalt väike, et elekter välja lülitada. Poiss sättis end just välja mättaid vedama, kui hakkas sadama. Ja sajab päris normaalselt ning juba kauem ka kui 10 minutit. Lisaks on tuul päris tugev ning ulub maja ümber.\nKas tõesti tuleb täna tubane päev? Saame näha!\nTänane päevaplaan nägi ette eile lahti kaevatud mätaste soputamise-raputamise, aga sellise laussajuga mudatööd tegema küll ei hakka. Selle asemel korrastasin kasvuhoone otsapeenra, uue pojengiala ning sinilatvade peenra terrassi kõrval. Kummiülikonnaga kannatas väljas olla küll.\nKui hakkasin õue minema, vaatas Potsu mulle otsa väga küsiva pilguga, nagu tahaks üle küsida, et kas tõesti peame õue minema. Noh, pole midagi parata, kui loom sammu maha ei jää - tuleb kannatada. Ta, truu loomake, ootaski mind kogu selle aja, valides "valvepostiks" vahtrapuu aluse, kus veidi kuivem oli.\nNüüd on see siis selge - Eestimaa on hiigelsuur riik. Ilm võib isegi naabermaakondades tohutult erineda. Loen veebiajalehest tormikahjustustest, vaatan pilte ja mõtlen, et kas see kõik on ikka meil Eestis juhtunud ja veel tänasel päeval. Hämmastav! Lihtsalt hämmastav!!!\nTänane hlisõhtu ei ole eilse sarnane. Õhk on tunduvalt jahedam ning üle õue ujuvad uduviirud. On hilissuvi.\nPostitaja: Mariihen kell 10:37 2 kommentaari:\nValik tsitaate aiandusteemaliselt kodulehelt http://www.gardendigest.com/index.htm\n"Aial on salakaval omadus kalliks maksma minna ning samas jätta süütu mulje, et tegelikult ei kulutand te tema hüvanguks ju sentigi..." Esther Meynell\n"Aiandussõltuvus pole sugugi kõige hullem võimalus, eriti kui kaaluda ka kõiki ülejäänuid." Cora Lea Bell\n"Aiapidamine vajab palju vett ja suurem osa sellest tilgub higina teie seljast." Lou Erickson\n"Kui on midagi, mida ma võin oma aia kohta öelda, siis seda, et aed suudab mind alati üllatada." David Hobson\n"Kui võililli oleks raske kasvatada, püüaksid kõik neid oma murusse saada." Andrew V. Mason\n"Kõige tervislikumat hasartmängu mängitakse labida ja seemnepakiga." Dan Bennett\n"Kõplamine on töövõte, mille abil eraldatakse vastistutatud lillede ja aedviljade pealsed juurtest." Henry Beard\n"Lihtsuse häda peitub selles, et kuigi see võib olla naudinguid ja rahuldust pakkuv ning loominguline, on see kõike muud kui lihtne." Doris Janzen Longacre\n"Lill on lihtsalt haridust saanud umbrohi." Luther Burbank\n"Ma ei usu pooltki, mida mulle räägitakse ja veeranditki sellest, mida ma näen. Kuid mul on üks ja ülim usk, mida miski pole seni suutnud kõigutada. Igal kevadel jään ma uskuma seda, mida seemnekataloogides kirjutatakse." Carolyn Wells\n"Mida vanemaks ma saan, sea suuremaks muutub mu usk sõnnikusse kõigis ta avaldumisvormides." Elizabeth von Arnim\n"Parim aiapidamisviis on panna pähe laiaservaline kübar, selga mingid vanemad riided ning siis, kõblas ühes ning külm õlu teises käes, öelda teistele, kust kaevata tuleb." Texas Bix Bender\n"Püsikud on taimed, kes vohavad nagu umbrohud; kaheaastased need, kes surevad mitte teisel kasvuaastal, vaid juba esimesel ning suvelilled on need, kes iial ei tärka." Katherine Whitehorn.\n"Umbrohi on taim, kes mitte ei kasva valel kohal, vaid kavatseb ka sinna jääda." Sara Stein\n"Umbrohi on taim, kes on omandanud kõik ellujäämiseks vajalikud oskused, välja arvatud võime kasvada sirgetes ridades." Doug Larson\nSildid: aiandus, lihtsalt huvitav\nTänu ümbritsevatele häädele inimestele on mul jälle "värsket" lambavilla-lõnga. Vaja siis kohe ka vardaid kulutada.\nTegin vahelduseks veidi teistmoodi sokke.\nUudiseid kuulates ja lugedes tuleb välja, et eile õhtul möllas Eestimaa mitmetes paikades karm äikesetorm. Tundub, et Tartu ja Tartumaa said kõige rohkem räsida. Veebiajalehe kommentaariumis küsiti mitmel korral, mis seal Toomemäel juhtus. Mis seal siis juhtus, jäigi arusaamatuks. Mingi osa äikesest liikus ka Tallinna peale. Rae vallas tegi kõvasti pahandust.\nMeid see pilv siis ilmselt riivas vaid oma servaga. Väga pime oli ning veidi sadas vihma ka, aga tuulest ei tea midagi.\nTäna hommikul on pilves ja õhutemperatuur kõigest 17 kraadi. Imelikult külm on :)\nPostitaja: Mariihen kell 08:04 3 kommentaari:\nTäna on ilm imelik. Õhk on selline ... teistmoodi. See pole udu. See pole ka tolm, sest masinaid pole teel liikunud tükil ajal. Aga ometi on õhk hall. On see sudu? Maakohas ja puhtas keskkonnas? Igatahes kummaline see asi on.\nTuul on puhanguti väga tugev. Temperatuur varahommikul 25 kraadi ja selline leilisaunas istumise tunne on.\nNäis-näis, mis päeva jooksul juhtuma hakkab!\nTerrassil on mõnus istuda ning kududa. Nojah, saunalaval kudumine teeks tegelikult sama välja :)\nAga on ka aega mõelda ja nähtut-kogetut seedida.\nEilne üritus suures ja avaras koduaias lülitas uuesti sisse ammusest ajast kuskil ajusopi sügavamas "sahtlis" tallel olnud mõtte hakata ajama suguvõsa kokkutuleku asju. Abikaasa suguvõsa - neid on palju.\nMeie aed on hiigelsuur ja siin annaks sellise ürituse läbi viia küll. Telkimise kohti on ka paraja laagri jagu, lisaks ööbimisvõimalsed majas sees. Pika talve jooksul võib-olla saaks asja liikuma lükata.\nKell 1 päeval on õhutemperatuur 32 kraadi.\nKell 2 päeval 33 kraadi.\nOn õhtu. Kell on pool kaheksa ja väljas on endiselt 31 kraadi. Kagukaarest vaevukuuldavalt kostunud kõuekõmin on mööda silmapiiri lõunakaarde liikunud ja nüüd on juba eristatav ka tumedam pilveviirg. Kõu on suht äkiline - podin on peaaegu lakkamatu. Meile ta peale vist ei tule, kui ta just ei kavatse liikumissuunda väga järsult muuta.\nMidagi meile ikka tuli. Vähemasti kerge vihmasaju saime küll, isegi vahtra all on tee märg. Äike ise oli selline imelik - horisontaalsed välgud sähvisid pea lakkamatult, kuid kõuekõmin jäi seekord kesiseks.\nPildil pahurailmelised pilved sõudmas vahtra taga. Need pilved tegid ilma ikka väga pimedaks!\nPostitaja: Mariihen kell 09:15 2 kommentaari:\nVarahommikul selge, temperatuur juba poole seitsme ajal 20 kraadi. Õhk on nii kuiv, et ma ei mäletagi enam, kas sel suvel kastemärjal rohul kõndida olen saanud. Vist mitte.\nTäna tegime veranda ukse ette planeeritava terrassi esialgsed mõõtmised ära. Postid tulevad maakividest, muidu puidust terrass. Puidumaterjali on, kui nüüd vaid mingi valemiga õnnestuks välja peilida, kas kellelgi lähiümbruses on olemas höövelmasin (või on see paksusmasin, tont neid asju teab), et saaks abi paluda ning servatud lauad vähe siledamaks lasta.\nPostitaja: Mariihen kell 07:18 2 kommentaari:\nIlmajaamal on täiesti õigus - ees on ootamas muutlikud ilmad. Eile oli väga-väga palav, tänane hommik on pilves, suisa hämar, kuid sooja on tubli kaheksateist kraadi.\nAjaloo tarbeks tegin pildi jalge all krõbisevast kõrbenud murust, milles vaid üksikud võililled väheke rohelisemat ilmet omavad.\nÕhtune ilmateade ütles, et Tallinnas oli jälle sadanud. Ning Harku kandis olevat juulis poolteist kuunormi vihma sadanud. Mis asi see küll on, et meil üldse vihma ei tule?!? See on juba ebanormaalne!\nPostitaja: Mariihen kell 08:07 3 kommentaari:


Peeter Ernits andis riigikogu liikme ametivande\nPeeter Ernits andis riigikogu liikme ametivande (2)\nToimetas Kaspar Käänik, 18. august 2015 14:15\nParlamendi tänasel erakorralisel istungil andis riigikogu liikme ametivande Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare asendusliige Peeter Ernits. Värske saadiku hinnangul soovib ta parlamendis tegeleda ennekõike õigus- ning riigireformi küsimustega ning liitub seetõttu põhiseaduskomisjoniga.\n"Iga rahvasaadiku ülesanne parlamendis on seista enda valijate eest ning käituda nii, et saadiku hääl ei oleks pelgalt kummitempel. Kavatsen aktiivselt suhelda enda piirkonna inimestega ning aidata neil mureküsimusi lahendada. Liialt tihti tundub, et riigikogu on inimestest võõrandunud, taolist olukorda tuleb vältida," sõnas värske riigikogulane.\nSavisaar loobus riigikogu kohast, tema asemele läheb Ernits (35)\nPeeter Ernits: ma ei saanud riigikokku e-hääletamise pärast (73)\nPeeter Ernits: Eesti riik on liiga õhukeseks hööveldatud (6)\nPeeter Ernits: Eesti meedia on manipuleeritav (5)\n"Tänavuse suve üheks kuumemaks teemaks on kerkinud riigireformi küsimused ning tegemist on mulle väga südamelähedase valdkonnaga. Põhiseaduskomisjonis saan ma antud valdkonnaga aktiivselt tegeleda ning omapoolseid ettepanekuid esitada," lisas Ernits.\nPeeter Ernits on kauaaegne ajakirjanik ja enne riigikokku siirdumist töötas ta Tallinna kesklinna valitsuse avalike suhete nõunikuna. Riigikogu valimistel kogus Ernits Jõgeva- ja Tartumaal kandideerides 824 häält. Nüüdsest on riigikogus Jõgeva- ja Tartumaad Keskerakonna fraktsioonis esindamas kaks liiget – Marika Tuus-Laul ja Peeter Ernits.\nSavisaar loobus riigikogu kohast, tema asemele läheb Ernits\nPeeter Ernits: ma ei saanud riigikokku e-hääletamise pärast\nPeeter Ernits: Eesti riik on liiga õhukeseks hööveldatud\nPeeter Ernits: Eesti meedia on manipuleeritav


Aigi Viira, 4. jaanuar 2020 00:01\nAUS ÜLESTUNNISTUS: „Tänu Finduse mängimisele seitse aastat tagasi ja nüüd tunnen küll, et olen kass. Jah, ma olen eraelus ikka Ott, aga mõnikord tunnen end kass Findusena,“ tunnistab introverdist näitleja Ott Sepp.Foto: Aldo Luud\n„Eeldan, et kassid on sellised, et neile teised kassid ei meeldi. See olen täiesti mina!“ tunnistab mitmeid kordi kassi kehastanud näitleja Ott Sepp, et tunnebki end mõnikord kassina. „Kassirollid kuidagi tulevad mu juurde, ma ei teagi, miks. Võib-olla arvatakse, et olen kassi nägu, või siis pole kedagi paremat võtta.“\n2005. aastal esilinastunud lastefilmis „Röövlirahnu Martin“ mängis Ott Sepp võlurkassi Nitramit. Nüüd sipleb ta ümber teinegi kass – Findus „Pettsoni ja Finduse“ lugudest. Vahepeal on näitleja kõutsi kehastanud ka „Tujurikkujas“.\nSPIOONKASS: ETV sketšisaates „Tujurikkuja“ infiltreerus Oti kehastatud spioon kassi kujul pahalaste sekka. Foto: Saatekaader\nOtt Sepp: tunnen „Tujurikkujast“ natuke puudust (15)\nOtt Sepp: kui poeg sündis, käis mul parajasti etendus (5)\n„Ma olengi kass,“ naerab Ott. „Kassid hoiavad nagu minagi omaette, aga kui ma seltskonda tahan, saabub hetk, mil ma lähen ülbe hoiakuga: nüüd, palun, austage mind! Rullige punane vaip lahti, sest ma tulin! Ja nüüd ma enam ei jaksa, lükkan prügikasti ümber ning lähen ära! On küll nii, täpselt! See olen täiesti mina!“\nOtt tunnistab, et tegelikult meeldivad talle koerad siiski rohkem kui kassid. „See ei tähenda, et ma pole kassiinimene, kass olen ma ikka,“ lausub introverdist Ott, kes pole end kunagi eriliseks seltskonnalõviks pidanud. „Eeldan, et kassid ongi sellised, et neile teised kassid ei meeldi. Seegi olen täiesti mina!“ tunnistab näitleja. „Tänu Finduse mängimisele seitse aastat tagasi tunnen nüüd, et olen kass. Jah, eraelus olen ikka Ott, aga mõnikord tunnen end kass Findusena.“\nJÄLLE SEE FINDUS! Sven Nordqvisti lastelugude Finduse-kujust pole Otil pääsu. Foto: Aldo Luud\nLavakunstikooli ajal polnud Otil kassidega mingit asja. „Üritasin teha loomaetüüdide ajal tiigrit, aga see oli kohutav ega tulnud üldse välja. Viimasel hetkel, päev enne eksamit, võtsin kilpkonna ja särasin sellega. Olin üleüldine lemmik. Tiiger aga välja ei tulnud.“ Seevastu kassiroll tuleb. „Olen mänginud kasse tegelikult päris mitu korda. „Röövlirahnu Martinist“ on nüüd möödas juba neliteist aastat,“ poetab Ott. „Minu elus on läinud nii, et kassirollid kuidagi tulevad mu juurde, ma ei teagi, miks. Võib-olla arvatakse, et olen kassi nägu, või siis pole parasjagu kedagi paremat võtta. Ma ise pole ennast pakkuma läinud.“\n„Mõtlesin, et panen kassivärgile punkti!“\nOtt sai endale kassisaba taha, kui mängis „Röövlirahnu Martinis“ võlurkassi, kelle kuldlause „Kui sulle keegi ei meeldi, siis tuleb tema tossudesse pissida“ on kõigil siiani peas. Mõni aasta hiljem päris ta Vanemuise teatri draamajuhilt Ain Mäeotsalt, kas saaks mingit grupitööd teha. „Noh, mingit mõnusat värki. Et sellest ei peagi midagi välja tulema,“ kõneles Ott aastal 2007. „Paar päeva hiljem ta helistas: „Kuule, sa rääkisid lavastamisest midagi…“ Hakkasin kokutama, et ei mõelnud päris nii. „Kuule, teed lastetüki!“ teatas Mäeots. Ja oligi asi otsustatud.“\nMaterjali valis Ott ise ja jäi pidama Rudyard Kiplingi lool „Kass, kes kõndis omapead“. „Tegelikult ei osanud ma kuskilt otsast alustada ja siis anti draamaosakonnast raamatuid. Lugesin ja mõtlesin. Natuke eneseirooniliselt ka: et see kass, tõbras, jookseb mul ju kannul. Et teeks siis ühe kassitüki.“\nÕigupoolest oli Otil toona kassitükiga eriti irooniline plaan kuklas mõlkumas. Nitram-kassi roll kleepus Otile nii vägevalt külge, et lapsed teda rebima kippusid: „Kas sina oled see võlurkass? Ikka-ikka olen. Mis mul muud üle jääb. Nii et pärast seda filmi on mulle „kassiimmits“ külge jäänud ja mõtlesin, et panen selle lavastusega kassivärgile punkti!“\nVÕLURKASS: Lastefilmis „Röövlirahnu Martin“ kehastatud Nitram jälitas Otti aastaid. Väikeste fännide kujul, kes alatasa pärisid: „Kas sina oled see võlurkass?“ Foto: Pressimaterjalid\nInimene plaanib, jumal naerab, ka näitleja, lavastaja naerab. Ei kulunud viit aastatki, kui Vanemuise järgmine draamajuht Urmas Lennuk pakkus Otile kassirolli lasteloos „Pettson ja Findus“. Kassivärgi priskest punktist sai kui nõiaväel saleda joonega koma.\n„Mis Findus? Elu sees pole kuulnud!“\nKui Ott toona Finduse rolli vastu võttis, olid Nordqvisti lastelood tema jaoks täiesti tume maa. „Mis Findus? Elu sees pole kuulnud!“ poetas ta Lennukile vastuseks. „Ega ma proovide ajalgi veel teadnud, sest Lennuk oli kirjutanud lavaloo paari raamatu põhjal kokku ja mina lähtusin sellest, et tegu on lihtsalt mingisuguse kassiga. Alles pärast, kui mu poeg Johannes sai suuremaks, lugesime kõik Pettsoni ja Finduse raamatud ribadeks. Lugesime iga raamatut vähemalt kümme korda! Need raamatud pole pelgalt laste ninnu-nännud, need on lihtsalt nii kuradi head ja toredad! Neis on kõige paremas mõttes täiskasvanu küünilisevõitu maailmapilti.“\nOtt tunnistab, et tema lemmik Nordqvisti raamatute seast on „Vaene Pettson“. „Ses loos Pettson istub, tal on paha tuju ja ta põrnitseb mornilt aknast välja,“ räägib Ott. „Ma tunnen ära selle tunde, see on nii hästi tabatud. Minuga juhtub seda kogu aeg, et istun ja vaatan aknast välja, tuju on vilets, aga mis on selle põhjustanud, ei tea. Lihtsalt on mingi põhjus nõuda, et jäetagu mind rahule. See on kõige tavalisem torisemine.“\nMöödunud aastal, kui Otile taas Finduse rolli pakuti, oli jah-vastus kerge tulema. „Mõtlesin, et väga hea, kilod kaovad,“ muheleb ta, sest soojas kassikostüümis ringi rabelemine on paraja trenni eest. „Esimene kord, kui mängisime vast 170 korda, võtsin kõvasti alla. See on nagu tasuta jõusaal – Findus Fitness.“\nESIMENE FINDUS: Karol Kuntsel ja Ott Sepp aastal 2012 Vanemuise teatri lastelavastuses „Pettson ja Findus“. Toda menukit mängisid nad 170 korda. Foto: Madis Katz / Vanemuine\nArvestades, et uut lugu „Pettson, Findus ja krähmud“ mängitakse maikuu keskpaigani, tõotab rannahooaeg Otile menukaks kujuneda. Mine tea, ehk satub ta taas riburada väikesi poisse mängima, nagu noore näitlejana, kui teda lasterollid jälitasid... Ott puhkeb naerma. Praegu on päevakorral siiski kassid. „Mul on kassidega tõesti mingi jada ja usun, et praeguseks on minu kõige kuulsam kass juba Findus, mitte võlurkass Nitram. Õnneks.“\nKassiks kehastumine pakub Otile suurt lõbu. „Ma ise väga lustin Findust mängides, sest saan teha asju, mida tahan, ning provotseerida, kasvõi asju ümber lükates,“ itsitab Ott. „Ajasin toa segi, aga mis siis? Ma olen ju kass! Eelmisel korral Findust mängides hakkasingi mõtlema, kuidas käitub süüdimatu kassipoeg, hakkasingi tegema neid asju. See oli vabastav tunne. Nüüd, kui Findus on vanem, olgem ausad, ma natuke kopeerin ka eelmist, sest ehkki kass saab vanemaks, jääb ta sisemuses ikkagi nooreks. Äärmisel juhul jääd lihtsalt aeglasemaks, aga teed ikka samu asju kui noorena. Minagi pole päris täiskasvanuks saanud ja tahaksin loota, et ei saagi mitte kunagi. Nagu ütles kunagi Külliki Saldre: otse infantiilikust seniilikuks. See oleks kõige parem! Korras!“\n"Pettson, Findus ja krähmud" Teatri Kodus, mängivad Ott Sepp ja Marko Mäesaar. Foto: Aldo Luud\n„Sul läks natukene sassi, eks ole?!“\nKui Oti poeg Johannes, kel kõik Pettsoni ja Finduse lood komakohtadeni peas, proovis kaasas käis, kulus talle mõistagi mällu ka nüüdse haarava lavaloo tekst. „Eelmist lugu käis ta vähemalt neli-viis korda vaatamas. Nüüd istus ta proovides, tegi küll omi asju, aga üks tundel oli tal kogu aeg püsti ja jälgis, mis laval toimub,“ jutustab Ott. „Johannes on, kurat, liiga tark, analüüsib väga täpselt ja küsib liiga õigeid küsimusi. Mina jään vastates jänni! Kui ta käis koos terve klassiga kontrolletendust vaatamas, tuli pärast ja muigas: „Sul läks natukene sassi, eks ole?!“ Tunnistasin, et läks küll!“ Sellega, et isa aeg-ajalt kass Findust kehastab, on Johannes Oti sõnul rahul. „Ta on titest peale proovides kaasas käinud ja teatrireaalsusega harjunud. Vahepeal oli mul mure, et ta arvab, et teater ongi elu ja kõik inimesed teevadki sellist tööd, sest muud ta ei näegi. Aga ehk tal õnnestub lõpuks ikka muud elu ka näha!“\nTartu mänguasjamuuseumi sügisel lavale toodud lastelavastuses „Pettson, Findus ja krähmud“ sahmerdavad veidravõitu vanamees Pettson (Marko Mäesaar) ja innukas kass Findus (Ott Sepp) omi asju ajada. Kass Findus tahab oma järjekordset sünnipäeva pidada ning soovib kingitusi ja pannkoogitorti nagu tavaliselt. Pettsonil on aga taas hoopis tähtsamaid tegemisi ees. Järsku ilmuvad välja krähmud ja miski pole enam endine.\nLavastaja ja dramaturg on Veikko Täär, kunstnik Marge Martin, kunstniku assistent Mairit Paluvee, muusikaline kujundaja Toomas Lunge, valguskunstnik Martin Meelandi, grimm Erle Kütsar.\n„Tahtsin suvel ka Findust mängida, aga ei saanud!“\nMöödunud suvel, kui Tartu mänguasjamuuseumi ja Teatri Kodu hoovil mängiti lastelavastust „Pettson ja Findus telkimas“, kehastas Pettsonit taas Karol Kuntsel, aga Findust Katrin Kalma. Kuhu jäi Ott? „Tahtsin suvel ka Findust mängida, aga ei saanud!“ ohkab Ott, kes oli samal ajal hõivatud Vanemuise suvelavastusega „Kirvetüü“. „Nüüd kutsuti Karolit taas Pettsonit mängima, aga tema oli omakorda Vanemuises kinni. Tal oli hirmus kahju, sest ta oleks tahtnud teha, ja mul on hirmus kahju, et ta ei saanud. See on täiesti sõge, aga Karol ongi Pettson! Ta kasvatas endale suveks habeme, sest ei viitsinud seda iga etenduse jaoks liimida. Ta on Pettson ja see on ühest küljest hirmuäratav, aga teisalt lahe.“\nKuna Sven Nordqvistil on vanamehe ja kassi lugusid ohtralt, on Karoli-Oti lootus laval taas kohtuda vägagi reaalne. Kui mitte varem, siis 50. või 60. sünnipäeva raames. „Kui meil on ümmargused sünnipäevad, soojendame esimese „Pettsoni ja Finduse“ üles ning mängime seda uuesti!“ lubab Ott.\nOtt Sepp: kui poeg sündis, käis mul parajasti etendus


Triinu Tints on aasta vabatahtlik! | Viljandi Kutseõppekeskus\nTriinu Tints on aasta vabatahtlik! 04. detsember Tarmo Loodus\nMeie haridustehnoloog sai president Kersti Kaljulaidilt aasta vabatahtliku tiitli. Palju tänu teiste aitamise eest!\nTriinu Tints sai eelmisel nädalal presidendilt aasta vabatahtliku tunnustuse. Teemad, milles ta teisi aitab, on väga õrnad ja valusad, kuid südikust nendega tegelemiseks jätkub, sest tal endal on need läbi elatud.\nAasta vabatahtlik Triinu tegutseb mittetulundusühingutes Vaikuse Lapsed ja Viljatusravi Tugikeskus, pakkudes Viljandi Perepesas kogemus-, raseduskriisi ning leinanõustamist. Ta räägib viljatusest ja viljatusravist, lapse surmast ja leinast. Kõik need on ta ise läbi elanud, sest kogemusnõustaja saabki rääkida teemadel, mis on endal läbi elatud.\nSoovime Triinule jõudu ja jaksu vabatahtliku tööd edasi teha.\nLoe Triinu intervjuud Sakaklas:


C-hepatiidi patogenees ja komplikatsioonid - Ravi\nC-hepatiidi põhjustaja eri vanuses inimestel on sama nimetus viirus. C-hepatiidi patogenees ei ole ikka veel hästi aru, kuid inimese maksa kahjustuse kohta on veel mõned teaduslikud järeldused. Väärib märkimist, et C-hepatiit avastati suhteliselt hiljuti - 90-ndate aastate lõpul, kuigi selle haiguse teist liiki, kaasa arvatud A ja B, on meditsiinialane teadus juba üle 50 aasta olnud teada.\nKui uus ja ohtlikum tüvi tekkis, mis hiljem sai tuntuks kui C-hepatiit, ei ole praegu teada, kuid seda tuleb meeles pidada, et see viirus ei ole veel täielikult moodustunud ja sellel on kõrge RNA-mutatsioon, mis annab nii märkimisväärse kaitse nii immuunsüsteemist kui ka ja ravimitest.\nHepatiit C viiruse põhijooned\nC-hepatiidi põhjustav aine kuulub perekonda Flaviviridae. Pikemat aega arvatakse, et see viirus on ainus alamperekonna esindaja, kuid suhteliselt hiljuti leiti teist tüüpi viirus C, mis tavaliselt mõjutab koeri. Viirusel on lihtne struktuur, see on kaetud lipiidmembraaniga, mille viiruse kehad on 50-55 nm.\nSee viirus sisaldab nukleokapsiidi sisaldavat üheahelalist lineaarset RNA-d. Hiljutised uuringud on näidanud, et viiruse genotüüp hõlmab ligikaudu 9600 nukleotiidi. Viiruse genoomis on 2 piirkonda, millest ühes struktuurvalgud on muundatud, teisel - mittestruktuurilised. Mittestruktuursetes valgudes on ensümaatiline võime ja nad on oluliseks komponendiks replikatsiooniks, kui nad sisenevad tervislikku rakukandjatesse.\nViiruse ja nende toodetud valkude uurimine on meditsiinis väga oluline haru, mis võimaldab teil luua tõhusamaid ravimeid, mis on suunatud keha ravimiseks ja toetamiseks.\nViiruse tunnusjoon on selle suutlikkus mutatsiooniks, seetõttu on selle haiguse all kannatavate inimeste kehas leitud suur hulk mutantliine. Eeldatakse, et muteerunud viiruse elementide geneetiline mitmekesisus, mida nimetatakse kvaasiliikideks, on viiruse mehhanism, mis aitab kaitsta seda inimese immuunsüsteemist.\nPraegu eristatakse 6 peamist genotüüpi ja enam kui 100 erinevat C-hepatiidi viiruse alatüüpi. Genotüüp ei mõjuta oluliselt haiguse tagajärgi ja selle tõsidust, kuid võimaldab siiski ennustada, kui tõhus on viirusevastane ravi. Kõige raskemini käsitleda on C-hepatiidi 1. ja 4. genotüüp, kuna viirusevastased ravimid ei mõjuta peaaegu nende mõju.\nC-hepatiidi arengu põhijooned\nHepatiidi C patogeneesis ei ole veel täielikult aru saadud ja paljud punktid jäävad teadlaste jaoks tõeliseks saladuseks. Fakt on see, et näiteks B-hepatiidi patogeneesil on selged arenguhäired, mida on laboratoorsetel tingimustel lihtne järgida. Kuid C-hepatiidi puhul on kõik täiesti erinevad, kuna selle RNA koostis püsib pidevalt mutatsiooni ja kehas ringlevad kvaasiliigid, kuid siiski on olemas teatavad patogeneesi momendid, mis paljudel juhtudel võivad selgitada kahjustuse olemust. Organismis on mitmeid viiruse paljundamise etappe:\nviiruse eemaldamine maksarakkudest.\nB-hepatiidi korral on patogeneesil ligikaudu sarnane struktuur. Niisiis siseneb C-hepatiidi viirus inimkehasse peamiselt verd, näiteks küünekaupade, vereülekannete ja muude protseduuride jagamisel. Üllatavalt võib A- ja B-hepatiidi häireid edastada mitte ainult vere kaudu, vaid ka seksuaalvahekorras.\nPeamised rakud, mida viirus on mõjutanud, on hepatotsüüdid. Hepatotsüüdid on maksarakud, mille struktuur erineb teistest organitest. Hepatotsüüdid on, et viirus mitmekordistab ja dubleerib oma RNA-d ja mõnel juhul ilmneb ilmsete mutatsioonidega patogeense RNA.\nPaljudel juhtudel on viiruse üksikutel elementidel sarnased omadused koos maksa rakkudega, mille tagajärjel võib patogeenne RNA avaldada otsest destruktiivset toimet tervetele maksarakkudele, muutes nende omadusi ja koostist.\nLisaks sellele täheldatakse paljude erinevate RNA-de ja C-hepatiidi viiruse kvaasiliikide esinemise tõttu mitmeid antigeenseid variante, mistõttu on piisava immuunvastuse rakendamine keeruline.\nViiruserakkude osakesed hakkavad lõpuks tungima mikroorganismide makrofaagisüsteemi rakkudesse, mis on osa immuunsüsteemist ja mis põhjustab viiruse kõrvaldamise reaktsiooni ilmnemise. See tähendab, et immuunsüsteem ei reageeri patogeensele viirusele. See patogeense RNA mõju mehhanism immuunsüsteemile võib samuti põhjustada keha autoimmuunreaktsiooni. Sellisel juhul ründab immuunsüsteem terveid maksarakke. On olemas teooria, et C-hepatiidi viirus võib mutageenselt mõjutada makrofaagide tekkimist, mis seejärel kutsuvad esile autoimmuunreaktsiooni.\nC-hepatiit on väga salakaval haigus, mis võib olla pikka aega peaaegu asümptomaatiline. Paljudele võib tunduda, et selline haigus on veelgi vastuvõetavam, kuna patsiendid tunnevad end hästi, kuid see pole päris nii tore. Selleks, et maksarakud püsiksid pikka aega tervena, on väga tähtis järgida õiget toitu, mitte alkoholi võtta ja oma tervist hoolikalt jälgida.\nHaiguse kulgu ligikaudu 15-20 aastat, C-hepatiit hävitab täielikult maksa ja põhjustab tsirroosi ilmnemist.\nRaske maksapuudulikkus viib surma, nii et keskmine eluiga C-hepatiidi patsientidel ei ületa 17-20 aastat. Hepatiit C maksakahjustus aitab kaasa hepatotsellulaarse kartsinoomi arengule, mis võib oluliselt vähendada ka patsiendi kvaliteeti ja pikaealisust.


AdreView - RX.EE\nÜldine nimetus: iobenguane I-123\nRavimi nimetus: AdreView\nMis on AdreView\nAdreView kuulub ravimite gruppi, mida nimetatakse radiopaque contrast agents. Iobenguane I-123 sisaldab joodi – ainet, mis absorbeerib röntgenkiiri. Radiopaque contrast agents´i kasutatakse selleks, et paremini näha veresooni, organeid ja teisi mitteluiseid kudesid radioloogilisel läbivaatusel ( röntgenis ).\nAdreView´i kasutatakse neerupealise kasvajate diagnoosimiseks.\nAdreView´i võib kasutada ka teistel eesmärkidel, kui siin infolehes nimetatud.\nTähtis informatsioon AdreView´i kohta.\nTe ei peaks kasutama AdreView´i, kui olete allergiline iobenguane´ile. Rääkige oma arstile, kui Teil on varem esinenud mingit tüüpi reaktsioon ühelegi teisele contrast agent´ile või kaaliumile.\nEnne AdreView kasutamist, informeerige oma arsti, kui Teil on neeruhaigus, kilpnäärme häire, kui olete dehüdreeritud või võimetu urineerima, või kui olete allergiline joodile.\nRääkige oma arstile kõigist ravimitest, mida kasutate, eriti aga antidepressantidest, külmetuse ravimitest, vererõhu ravimitest või ADHD ravimitest. On võimalik, et peate lõpetama teatud ravimite kasutamise lühiajaliselt, enne kui kasutate AdreView´i.\nTarbige võimalikult palju vedelikke enne AdreView kasutamist javähemalt 48 tundi pärast selle kasutamist. Järgige oma arsti ettekirjutusi, kui palju ja mis tüüpi vedelikke peaksite tarbima enne ja pärast testi. Iobenguane I-123 on radioaktiivne ja see võib põhjustada ohtlikke toimeid Teie põiele, kui see ei ole õigesti organismist eemaldatud ( urineerimise teel ). Ärge laske endal paaril AdreView´le järgneval päeval tekkida dehüdratsiooni. Kontakteeruge oma arstiga, kui Teil tekib oksendamine või kõhulahtisus selle aja jooksul. Järgige oma arsti ettekirjutusi, mis tüüpi ja millistes kogustes vedelikke peaksite tarbima.\nEnne AdreView kasutamist\nKui Teil esinevad teatud haigusseisundid, võite vajada doosi reguleerimist või spetsiaalseid teste, et seda ravimit ohutult kasutada. Enne AdreView kasutamist, rääkige oma arstile, kui Teil esineb:\nkui olete dehüdreeritud või võimetu urineerima;\nolete allergiline joodile.\nKui Teil esineb ükskõik milline neist seisunditest, ei pruugi Teil olla võimalik seda ravimit kasutada, võite vajada doosi reguleerimist või spetsiaalseid teste ravikuuri ajal.\nFDA raseduse kategooria C. Ei ole teada, kas see ravim on lootele ohtlik. Enne AdreView´i kasutamist, rääkige oma arstile, kui olete rase või planeerite rasestuda ravikuuri ajal. Ei ole teada, kas iobenguane I-123 eritub rinnapiima või kas see võib ohustada imetatavat last. Enne AdreView´i kasutamist teavitage kindlasti oma arsti, et toidate last rinnaga. Eakamad inimesed võivad vajada neerutalitluse teste enne AdreView´i kasutamist. On võimalik, et Teie neerutalitlust on vajalik lähemalt uurida ka pärast selle ravimi kasutamist.\nKuidas AdreView´i kasutada?\nAdreView´i süstitakse veeni. Teid süstitakse haiglas või muus meditsiinikeskuses. Seda tehakse tavaliselt umbes 24 tundi enne radioloogilist testi.\nEnne AdreView´i süstimist, antakse Teile vedelikku, milles sisalduv ravim kaitseb Teie kilpnääret iobenguaneI-123 kahjulike radioaktiivsete toimete eest.\nTarbige võimalikult palju vedelikke enne AdreView kasutamist javähemalt 48 tundi pärast selle kasutamist. Järgige oma arsti ettekirjutusi, kui palju ja mis tüüpi vedelikke peaksite tarbima enne ja pärast testi. Iobenguane I-123 on radioaktiivne ja see võib põhjustada ohtlikke toimeid Teie põiele, kui see ei ole õigesti organismist eemaldatud ( urineerimise teel ).\nOlge valmis sageli urineerima 48 tunni jooksul pärast Teie testi. Te teate, et tarbite piisavalt vedelikke, kui urineerite sel ajal rohkem kui tavaliselt. Sagedane urineerimine aitab organismilvabaneda radioaktiivsest joodist.\nKuna seda medikamenti antakse vaid üks kord enne radioloogilist testi, ei ole Teil tarvis igapäevast doseerimise plaani. Teavitage oma arsti, kui mingil põhjusel pole Teil võimalik radioloogilist testi teha 24 kuni 30 tundi pärast ravimi süstimist.\nKuna AdreView´i süstivad meditsiiniharidusega inimesed, siis on üleannustamine ebatõenäoline.\nMida peaks vältima AdreView´i kasutamise ajal?\nÄrge laske endal paaril AdreView´le järgneval päeval tekkida dehüdratsiooni. Kontakteeruge oma arstiga, kui Teil tekib oksendamine või kõhulahtisus selle aja jooksul. Järgige oma arsti ettekirjutusi, mis tüüpi ja millistes kogustes vedelikke peaksite tarbima.\nVähemtõsiste AdreView kõrvaltoimete hulka võivad kuuluda:\nleebe nahalööve või sügelus;\nveritsus Teie intravenoosses süstikohas;\nsoojatunne, kipitus või külmatunne seal, kuhu ravimit süstiti.\nSee ei ole täielik nimekiri kõrvaltoimetest ja teised kõrvaltoimed võivad esineda. Võtke ühendust oma arstiga, et saada meditsiinilist nõu kõrvaltoimete kohta.\nAdreView koostoime teiste ravimitega?\nRääkige oma arstile kõigist ravimitest, mida kasutate. On võimalik, et peate teatud ravimite kasutamise lühiajaliselt lõpetama, enne kui kasutate AdreView´i, eriti aga:\natomoxetine ( Strattera );\nbupropion ( Wellbutrin, Zyban );\nlabetalol ( Normodyne, Trandate );\nmaprotiline ( Ludiomil );\nnina limaskesta turset vähendavaid külmetuse ravimeid, dieetravimeid ja teisi stimulante; või\nantidepressante nagu amitriptyline ( Elavil ), amoxapine ( Asendin ), citalopram ( Celexa ), desipramine ( Norpramin ), fluoxetine ( Prozac, Sarafem, Symbyax ), imipramine ( Tofranil ), paroxetine ( Paxil ), sertraline ( Zoloft ); ja teised.\nVõib leiduda teisi ravimeid, mis võivad mõjutada AdreView´d. Informeerige oma arsti kõigist ravimitest, mida kasutate või olete hiljuti kasutanud, kaasa arvatud ilma retseptita ostetud ravimid. Seehulgas vitamiinid, mineraalid, loodustooted ja teiste arstide poolt välja kirjutatud ravimid. Ärge hakake kasutama ühtegi uut ravimit, ilma oma arsti sellest teavitamata.


ÖÖVIK: juuli 2018\nEt tätoveerimine on kuum teema, siis tuli mulle meelde nädalatagune mölaajamine ühe külamehega.\nNimelt tema oli paljale pealaele juuksepiiri juurde otsustanud tätoveerida lasta mehe, kes lükkab muruniidukit, piltlikult öeldes umbes selliselt, et spiraalselt peakolu keskmest mahaniidetud muru ka manu tätoveeritud.\nMina andsin talle julgust juurde mölisedes, et peale ärakärvamist võetakse skalp nagu vanad indiaanlaased seda harrastasid ja lastakse teine ära parkida ning siis on näituseelement valmis. Mõtle nüüd ise ka – peale teispoolsusesse minemist on su läikiv pealagi siinilmas teistele imetleda. Või eelistad elusast peast skalbiloovutamist?\nPalavus tapab ratsionaalsuse?\nKäisin küla peal koera hoidmas.\nEt pererahvas saaks lõunasse põrutada noorema poja sünnipäevale.\nMa soovitasin peni ka kaasa vedida – mõelda vaid: veekogu lähedal, saab teine kirpudest ja muudest satikatest lahti... Pluss veel külakoertega võidu joosta.\nEsitasin veel ühe rats ettepaneku – kanad-kuked kaasa. Tee peal munevad ja kohale jõudes, kui selgub, et pidulisi liig palju on, et igale ühele ei jagu koiba-kintsu, on värskem kraam käepärast.\nSaadeti mind selle mölina peale sinna, kuhu päike iial paistma ei hakka.\nkell 11:42 2 kommentaari:\nKevadine päike oli puulatvade taha vajunud ja endine soe asendus jahedusega.\nOlin just lõpetamas puude lõhkumise ja ladumise selleks korraks, et päev korralikult erru saata, kui kuulsin Penivillemi hoiatavat haugatust. Seejärel vaikset mootorimürinat, mis tanumalt kostis mu kõrvu. Tõstsin pilgu. Puudevahelisel teel ukerdas kirsipunane sõiduk. Jõudsin masinatüübi tuvastada ja mu mõistus tõlgendas nähtu eksinuks. Haarasin mõlemad kirved kummagi käe otsa ja liikusin rahulikult mõõdetud sammul rehielamu poole. Minu ja tumepunase sõiduki vahele jäi tihe sirelihekk. Ma ei pööranud üha tugevnevale mootorimürinale tähelepanu. Astusin heki varjust teele, kui juba vajutati pidureid. Sõiduk jäi mu kõrvale seisma. Tumedatest toonitud klaasidest oli võimatu sisse näha. Penivillem sörkis ümber masina ja nuuskis siit-sealt, tõstes rataste juurest jalga. Kehitasin õlgu – hoov oli sõiduki ringikeeramiseks piisavalt avar. Varemgi oli neid juhtumeid, kus eksiti õigest teeotsast minu kodurajale.\nSain paar sammu edasi astutud, kui naishääl mu peatas. Mõtlesin, kust kuradi kohast ma seda kuulnud olin, et nii tuttavalt kõlas teine.\n„Ma ikka ei eksinudki ära. Tere kah! Ega koer hammusta?“\n„Tere-tere üle pika aja! Hammustab ikke - ta mul selline säärekondi ekspert. Oota veits masinas, kui ma Villemi ohutusse kohta saadan. Tule nüüd, Villem! No ära sa urise ühti! Kõik on omad ju. Tule!“\nPenivillemi tema aedikusse kinni pannud, viipasin autosolijale, et ohtu enam pole.\n„Astuge edasi ja tundke end nagu... külas. Lubage mantel mulle, ma riputan ta nagisse. Kohvi või teed?“\nVesi mulises kannus nagu segane. Ega selles olnud midagi erilist kui vana kannu elektroonika oli pehmelt öeldes tuksis. Ma pole viitsinud asemele osta uut kannu, mille küttekeha vähese katlakiviga kaetuna rivist väljub. Vajutasin nupust nikastunud kannu vooluvõrgust välja. Natuke aega settimist ja võiski vee välja valada. Mu külaline valis teepakkide assortii hulgast samasuguse paki, mille mina valinuks, kuid seda oli järel üksainus pakike. Võtsin huupi ühe teise maitsega teesegu.\n„Kiidan su valikut!“ ütlesin ükskõikse tooniga, „Paar küsimust jääb mind painama, kui sa jätad vastamata. Nimelt, millega olen su külaskäigu ära teeninud? Ja kuidas oskasid siia tulla?“\nMu külaline muigas paljutähendavalt.\n„Teisele küsimusele on lihtsam vastata. Vallamajast. Teil on nii abivalmid ametnikud. Ma olin lausa üllatunud.“\n„Eks ta nii ole. Ma pean vist neile seal vallamajas ütlema, et teiste kohta võite lobiseda, aga mind ja minu elamine jätke välja! Kuidas võtta – lahked ja abivalmid ametnikud!? Maamaksu nööritakse nii, et vähe pole. Nad kuradid ei tee ka seal midagi. Vallamaja ees olev park on võssa kasvanud. Tagusest ma ei räägigi. Võtaks ja liigutaks veidi oma persetki – tühjagi... Viimati ostsid nad vallarahva rahadega jube kalli kohviaparaadi, mis vallamaja fuajees, nagu sa tähele panid, oma lõhnadega külalisi eksitab. Nii, et kõik viimatised väljamaalased, olgu nad sealsetest omavalitsustest või tulid oma kulu ja kirjadega, osutasid oma näpuga peakolule. Sulle kohvi ikka pakuti? Muide, ma mõtlesin, kuidas mina sellest kohviaparaadist kasu saaksin – nimelt igal hommikul olen nagu viis kopikat vallamaja ukse taga ja kaks topsitäit kohvi tasuta kõhus. Ma ei viitsi aga igal hommikul poest läbi astuda, et sealt mingeid snäkke kohvile juurde osta. “\nMu vestluskaaslane muigas taas.\n„Nojah, kaugevõitu samuti, vaatasin auto spidokalt – tsirka 20 kilomeetrit.“\n„Aga vähemalt hüva trenn igal hommikul.“\n„Mida kõike kohvi nimel ei tehta...“\n„Ahjaa, sa pidid nagu vastama mu esmasele küsimusele, aga ma taipan niigi. No ei tasu kondoomi õhupalliks puhuda. Eriti veel kõhus. Teeb ükskord paugu. Ja siis otsi luubiga pimedas toas tükke taga“\n„No ma ei saa aru, kust sina seda tead? On näha?“\n„Näha või mitte, selles pole küsimus. Ütleme nii, et mehelik vaist. Kuhu sa oma lapse isa jätsid?“\n„Mhmh, su hääletoon on ärritunud. Sellest järeldan, et läksite raksu. Masin on su ämma toodud? Miks sa mind imeliku pilguga kaed? Ei, ma pole selgeltnägija. No kust ma selle kõik võtan? Deja vuks kutsutakse seda asjandust. Oot, ma esitan mõned küsimused oma arutluse sekka, ja siis tahaksin sulle mdagi näidata. Niisiis, masin on ämma oma?“\nNaine mu vastas noogutas.\n„Siis on varsti ka su kaasa siin. Kuidas ma tean? Sedatüüpi masinatel on tavaliselt keps peal. No kindlustusfirmad nõuavad seda. Nii et selle järgi tullakse kasvõi maailma teisest otsast kohale. Iseküsimus on, kaua su mehel aega siiapoole võtab. Ma kunagi arvestasin ja arvestan ka nüüd ajaliselt nii – umbkaudu kuni kaks tundi – on su mees armukade ja omamishimuline - see aga teadupärast head ei tõota. Kui see aeg piirdub kahest tunnist keskööni, on ta sulle ideaalne kaasa ja hoolib sust, aga kui ta keskööks kohale ei jõua, on ta armukese man. Või keps ei tööta. Lihtne, eks ole?“\n„Ja sinu oletus oleks?“\n„Kuskile ma selle kirja panin, kui lammutasin piparkoogist maja ning selle nahka pistsin...“\nNüüd oli minu kord muiata.\n„Ära ole n'd nii uudishimulik! Elad kauem! Las ma tsurkan ahjud kütte, muidu on toad hommikuks rõsked. Senikaua võid vähe ringi vaadata ja endale meelepärast tegevust leida. Ja ega mul kaua lähe.“\nAhjud kütte torgatud, asusin pabereid lappama.\nLeidsin üsna pea õige kaustiku üles, avasin ja vangutasin grimassitades pead.\n„No kes see neid varesejalgu ikka näha tahab?“\nNaasin kööki, kus põles kogu maja kohta ainus heledaim pirn söögilaua kohal.\nSüvenesin kaustiku lugemisse. Ma ei märganud, kuidas mu külaline majas ringkäiku tehes mu selja taha ilmus. Võpatasin ta köhatuse peale.\n„Ahjah... Nõndamoodi võid inimesel põie lahti ehmatada. Niimoodi siis – kirjapandu alusel on su kallis kaasa siin kolmandal tunnil. Head lugemist!“\nUlatasin täiskirjutatud klade külalisele.\n„Vabandan oma loetamatu kirja ja stiili pärast. Kui jääb midagi arusaamatuks, siis küsi...“\nTõusin ja vabastasin oma koha.\nKöögist lahkudes vaatasin hetkeks tagasi – kaunis naine, kummardudes luitunud kaantega klade kohale, süvenes lugemisse – ja ohkasin südamepõhjast.\n„Kewadine päikeseketas oli puulatwade taha wajunud, senine päewasoe asendus nüüd wiludusega...“\nkell 13:18 1 kommentaar:\nNoh, ma käisin ja kaesin naiste vuti kah lõpuks ära.\nKurat, pealinna legionärinnad jäid alul väravajahtimises taha 2:0 ja ja peale ühe fuuria punase kaardi saamisel - ehk üks pallur vähem – nad nagu ärkasid ning edasine oli mäng nende teha.\nMatš lõppes tulemusega 2:4 „meie” ehk Paide/Tapa Linnanaiskonna kahjuks. Ilmselt oli kohtuniku arust mäng liiga toores, et ta jagas kollaseid kaarte lisaks ülalmainitud punasele. Ei mina viitsinud neid kokku lugeda.\nSellest karistuslöögist sündis värav\nÜldistavalt võin mainida selle ka ära, et näitsikud olid võitluslikumad kui paar päeva tagasi mehed...\nkell 19:06 Kommentaare ei ole:\nTäna hommikul ärkasin peale eilset pidupanemist, kaasa oli antud üks kummaline unenägu.\nTegelikult polnud aega uimerdada miskit, kuna põie tühjendamine nõudis tähelepanu endale.\nUimerdamise all mõtlen seda, et istun mõne minuti koikuserval ning mõtisklen eelneva nähtu omale arusaadavamasse mõistesse.\nNiisiis, unelarhv oli sihuke...\n...Olin uude kohta kolimas.\nKas päriselt või olin lihtsalt läbisõidul, kurat seda enam mäletab.\nAknast välja kaedes haaras mu tähelepanu kõrge mäeahelik.\nAstusin rõdule - lummav vaade.\nIlmselt olin nii haaratud pakutavast panoraami ilust, et ei kuulnud, mil tajusin mitteüksiolemist.\nKeerasin pilgu kahetseval moel siseruumidesse, kus majahaldur näitas, kuhu mida paigutada ja kus miski asub. Selgus, et terve sein oli üks kapp. Vasakut kätt jäi köök – vähemalt mulle tundus see kööktoana - paremale jäi magala. Magamisase kargas nagu pliitki ühe kapiukse tagant välja. Demonstratsiooni lõpuks sooviti mõnusat siinviibimist ning küsimuste-probeemide tekkimisel paluti edastada kõik majahaldurile.\nMõtlesin endamisi, kuna kõik on nii täiuslik, et külmikust tahaks ühe pindise purgi õlut, haarasingi kapi käepidemest kinni ja tõmbasin. Ilmselt sikutasin liig kõvasti, et terve sein tuli kaasa. Proovisin küll seda seina tagasi asetada, aga ei õnnestunud see mitte üks raas. Võib-olla pidanuks sülge kasutama?\nKuna mul asju polnud, siis kehitasin veidi aja vältel õlgu ning jalutasin minema.\nAlla jõudes ja tänavale astudes vajus kogu see koloss kokku, mattes endasse kõik sealsed asukad.\nImelik küll, alul kõneldi vene keeli, pärast pursiti ümberringi juba minule arusaadavamat keelt.\nJuba ma jõudsin venestuda?\nEnivei – üks eideke palus pisarsilmi mul asuda elama tema hurtsikusse, et jumal ise kaitsvat mind, siis ehk jagub talle ka midagi. Tegin tiirukese onnis ära, nähes pea igas nurgas ikooni, ütlesin kahetsevalt ära. No kuidas minusugune kolge kääbuse majas saab elada – ühe hingetõmbega hingan kõik selle toa luhvti sisse... Tänades külalislahkuse eest keeldusin viisakalt.\nRohkem ma ei mäleta muhvigi, kui seda, et kokkuvajunud mitmekordse hotelli seinadeks kasutatud kipsplaadi kipsi asemel oli hoopis mingi narkoaine, mis võimude poolt konfiskeeriti jube kähku - rusuhunniku asemel oli päikeseloojangu ajaks sile plats.\nSellest, et sain võimuesindajalt tänukirja, ma pigem vaikiksin.\nPaar päeva tagasi käisin nõndanimetet „suurt vutti” kaemas.\nKohaliku kooli staadionil pidid pallilahingut pidama kohalikud ja Viimsi mehed.\nKuulutuse perra oli 1/32 finaal, et tule ela kaasa!\nAusalt, ma mõtlesin endamisi kogu janti kaedes, kas kohalikud ikka oskavad palli vallata?\nÜks oma kaitsjatest manas end vist Neimarina, et sai isegi ühe kolli kirja.\nMis sellest, et oma väravasse.\nMul läks lugemine sassi, kuigi punktilugeja näitas matši lõpuni 2:1, jäi lõppseisuks 6:1 külalismeeskonna kasuks.\nÜks võimalikke vabandusi olla see, et Viimsi mehed olla iga päev, mõned lausa Reimi Martini juhatuse all treeninud, aga kohalikud treenivat nädalavahetustel.\nHomme püüan ka kohal olla - omavahel võtvat mõõtu mingid Tallinna ja Paide/Tapa võistkonnad.\nSiis olla staadionil tunda testosterooni asemel östrogeeni lehka...\nSilmale ka hea kaeda, kuidas fuuriad palli taga ajavad.\nkell 12:53 Kommentaare ei ole:\nJah, nõndamoodi jah...\nEelneva möla järg\nEi, ma ei ole vägistaja tüüp.\nPigem on elu sundinud ootama.\nMa siis nüüd ootangi, et keegi naisterahvas mu ära kosiks.\nSest ei oska mina teise sugupoolega flirtida.\nUmbes nõnda, et annan teisele lausa eluaegse kindlustunde.\nPärast on vaja hakata seletama, miks minust mitteolenevatel põhjusil turvalisus kadus.\nNäiteks puhkeb mingi konflikt, sõda vms.\nVõib-olla olen liiga aus selleks, et anda katteta veksleid välja.\nTegelikult peaks lastetusmaksu kinni taguma kõik 18-45 aastased lastetud „neiukesed”. Lisaksin siia manu veel geid-lesbid-transid jms. kontingendi.\nKõrgharidus tuleks teha õppuritele hirmkalliks, selmet maksumaksja rahadega liiderlike tudengite vallatlusi kinni maksta.\nKes peale gümnaasiumi/keskkooli lõpetamist ülikooli tahavad minna, peavad arvestama selle väljaminekuga.\nNaisarstide koolitamiseks kulub üksjagu (krooniajal räägiti miljonilisse suurusjärku jäävast summast per kärss) maksumaksja raha, samas kaob bakaõppes vahepealt kolm, magistriõppes võib-olla kaks ja doktori omas veel mingisugune periood järglaskonna tootmise sessiooni.\nPeale ülikooli proovitakse niiöelda jalad alla saada, sellleks kulub veel kolm-neli perioodi, ning seejärel avastatakse, et parim enne on läbi.\nSeega lahendus oleks taoline.\nEnne, kui kõrgharidust taga nõutama hakata, tuleks esimene titt valmis treida. Aasta pärast viiakse paprid kõrgkooli ja õpitakse lapse kõrvalt. See oleks nagu esmane tunnetamine, kas saadakse hakkama või mitte. Kui jääb aega ka üle, siis neljandamal aastal oleks aeg küps teise järglase soetamiseks.\nJah, ma saan aru küll, et laps kisab, ei lase keskenduda ja lõpuks, ülikoolilinnak polevat üldse lastesõbralik.\nKuid mõnikord tundub mulle siiski, et litsilöömise kohana kärab studentum küll, eks ole?\nVastavalt sellele kuimitu last õpingute ajal valmis treiti, langeb õppemaksu protsent iga tite pealt 20 pügalajagu. Kui selle ajaga kuus titte valmis tehti, siis makstakse noorele emale õppemaksust viiendiku jagu preemiat ning tagatippu vaba valik oma uue teenistuskoha valimisel kohustusliku suunamise asemel.\nRadikaalne küll, aga viriseda olematu iibe pärast, no ma ei tea...\nVõi pakkuge ise paremaid lahendusi.\nkell 15:44 Kommentaare ei ole:\nAh jah, õige küll.\nLeiti ammusest ajast pärit asi, mida nüüd serveeritakse kui meie rahvakillu iibe kasvatamiseks mõeldud atribuuti.\nMille nimetus kõlab kui õndsal Brežnevi ajalgi – lastetusmaks.\nEi tahaks uskuda, et nüüd oleme taas stagnatsioonilise agoonia alguses.\nKui lubate, siis vaen seda asja oma mätta otsast.\nOlude sunnil pole ma naisemees.\nMul polnud ega tule seda va ihaldatud Ilu-Eedilikku nägusust ega Pärbhi-Khenni sportlikku keha.\nNeiud-naised põlgasivad mu lihtsalt ära.\nEhkki õigem on nimetada mind vigaseks, kuigi mitmelgi korral olen kuulnud ütlemas: Mida see värd siit otsib?\nTantsupõrandal olen paar korda jäänud keset muusikapala üksi.\nNo mida ma seal enam võimlen.\nEdukas pole ma ammugi.\nMulle jõudsid naiste ootused siis pärale, kui juhtusin kaema ükskord üht dokumentaali – üks mees mängis alul keskmist kodanikku ja hiljem rikkurit. Viimasel puhul oldi valmis lausa kaela viskuma.\nNüüd jõuame lastetusmaksuni.\nMul endal lapsi pole ja ilmselt tulemata nad ka jäävad.\nMinust mittesõltuvatel asjaoludel.\nKas hakatakse minu puudega inimese pensionist maha arvestama mingi protsent?\nKas ma tõesti peaksin vägistajaks hakkama?\nKohtukulli ees aru andes väidan, et lastetusmaksust pääsemiseks pidin neiukese ära vägistama.\nNüüd maksuamet oodaku 9 kuud, siis olen ilmselt saanud isaks, aga ma ei loodaks sellele, kuna see neiuke laseb teha abordi ning kui lubate, siis ma lähen ja vägistan veel mõned tibid igaks juhuks...\nTüdimus on üks väga huvitav nähtus.\nÜritasin siin mitu korda uuesti ree peale hüpata, kuid mitmekümne ponnistuse järel jõudsin arusaamisele, et ega ma järelikult niiväga tahagi seda va saanisõitu.\nSuur suvi irvitas seejärel, endal aukudega võltsigemed kõrvuni päikesekullas helkimas.\nVappus veel nõnda, et pisarad tõmbas omale kurku ning oleks äärepealt otsad andnud.\nNoh, augutäiteks soovitasin mina kõrvanabarõngaid, aga sain tsisternitäie virtsa vastu molu.\nPüüdsin aidata, kuid...\nNii võib ju tüdimus kõige vastu võimust võtta.\nTulebki nüüd sellestsamusest tüdimusest proovid võtta ja edasine peaks olema asjatundmatute elukutseliste teadmameeste pärusmaa.\nkell 18:03 Kommentaare ei ole: