Kristo Kollo aitas koduklubi eurosarjas 16 sekka - Võrkpall\nKristo Kollo aitas koduklubi eurosarjas 16 sekka\n18.detsember 2019 12:40\nKristo Kollo (number 12)\nVõrkpalli CEV Cupil jätkuvad sel nädalal 1/16-finaalid, kui toimuvad korduskohutmised. Sarjas mängivad ka eestlaste Oliver Venno, Kristo Kollo, Markkus Keele ja Hindrek Pulga koduklubid.\nKristo Kollo ja tema koduklubi Galati Arcada kohtus kodusaalis Savo Volleyga ning teenis 3:0 (25:20, 25:15, 25:18) võidu. Kollo sai kirja täismängu ja panustas 7 punkti (+4). Avamängus sai Galati samuti 3:0 (25:19, 25:23, 25:22) võidu, Kollo sekkus vahetusest ja tõi 5 punkti (+3). Seega pääseti kahe mängu kokkuvõttes järgmisse ringi ehk 16 parema sekka.\nMarkkus Keel ja Aalsti Lindemans alistasid eelmisel nädalal 3:0 (25:23, 25:20, 25:20) Hollandi klubi Doetinchemi. Korduskohutmine toimub kolmapäeval kell 21.30.\nHindrek Pulk ja Chaumont said avamängus Novosibirski Lokomotiivi vastu 0:3 (22:25, 13:25, 20:25) kaotuse, Pulk sekkus servima ja skoori ei avanud. Kordusmäng peetakse kolmapäeval kell 21.00.\nOliver Venno koduklubi Istablubi Galatasaray alistas 1/16-finaali avamängus Libereci Dukla 3:1 (25:18, 20:25, 25:17, 25:19), Eestlasest diagonaalründaja tõi 60-protsendilise rünnaku juures 25 punkti (+16). Korduskohtumine peetakse 19. detsembril kell 19.00\nNädal piiri taga: temporündajad Kreek ja Tammemaa säravad Prantsusmaal 03.12.2019\nNädal piiri taga | Lüütsepa ja Naabri koduklubile 11. järjestikune võit, Venno ja Raadik kohtusid Türgis 16.12.2019\nOliver Venno hullas taas võimsalt eurosarjas 11.12.2019\nTäht eksis servidel, aga klubi sai Meistrite liigas ilusa võidu 18.12.2019\nMeistrite liigas on väljakule oodata kuut Eesti võrkpallurit 16.12.2019


Ainult üks küsimus: Kellele on mõeldud vastavatud interneti raamatupood? - Eesti Kirik\nAinult üks küsimus: Kellele on mõeldud vastavatud interneti raamatupood?\n18.02.2004 | ek | Rubriik: Uudised\nMeelis Süld, MTÜ Kompass juhatuse liige, internetipoe projektijuht:\nTNS Emori uuringu järgi kasutab umbes 47 protsenti 15–74aastastest eestlastest internetti ja ilmselt on see suhtarv kristlaste hulgas samasugune. Seega on pooltel eestlastel ligipääs kristliku portaali\nÜhe sihtgrupina võikski välja tuua need inimesed, kes kasutavad igapäevaselt arvutit, on harjunud suhtlema elektroonilisel teel ja tegema oma maksekorraldusi internetipangas. Aktiivseid internetikasutajaid ei pea enam veenma elektronkaubanduse plussides – võimalus külastada kauplust oma kodus või kontoris just enesele sobival ajahetkel, tutvuda rahulikult raamatuvalikuga, lugeda tutvustusi ja tellida kaup koju kätte – seega on Kompassi internetikauplus käepärane viis osta kristlikku kirjandust.\nTeiseks olulisemaks sihtgrupiks on väiksemates linnades ja maapiirkondades elavad inimesed, kelle läheduses puudub laia kristliku kirjanduse valikuga raamatupood. Kui suuremates Eesti linnades saavad usualase kirjanduse huvilised külastada kristlikke raamatukauplusi, siis mujal on võimalik\nosta vaimulikke raamatuid üksnes piiratud valikuga koguduse raamatulettidelt. Kompassi raamatukaupluse eesmärgiks on aidata kaasa kristliku kirjanduse levikule kõigi religioonist huvitatud inimeste seas üle Eesti.\nKompassi poe eeliseks teiste interneti raamatukaupluste ees on soodsad hinnad. Kõiki kristliku kirjastusseltsi Logos trükiseid saab osta kirjastuse hinnaga, millele lisandub postikulu. Oste sooritada on sealhulgas väga lihtne. Selleks tuleb minna internetiportaali kompass.ee kodulehele, siseneda e-poodi, valida välja raamatud, lisada soovitud teosed ostukorvi, vormistada tellimus ja kanda MTÜ Kompassi kontole Hansapangas 221016702799 raamatute maksumus ning saatekulu. Paari päeva pärast ongi kaup posti teel kohal.\nEelmine: Aruanne on kättesaadav\nJärgmine: Minestanud madonna jõudis poole sajandi järel koju\nIlmunud: 18. veebruar 2004 Nr 6


Toote nimetus: BIODEXIN SHAMPON 250ML\nToimeaine: kloorheksidiindiglükonaat + detsüülglükosiid + kokoamidopropüülbetaiin + naatriumkloriid + kokamiinoksiid + PEG-7 glütserüülkokoaat + laureet-4 + PEG/PPG-120/10 trimetüloolpropaantrioleaat + laureet-2 + glütserool + bensüülakohol + metüülkl\nHoida temperatuuril kuni 25 °C. Hoida originaalpakendis. Hoida kaitstult valguse eest. Mitte lasta külmuda. Pärast pakendil märgitud kõlblikkusaja lõppu mitte kasutada.


päästevest - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVideo: Aleksei Turovski selgitab, miks koerad ei ole head ujujad\nKuigi arvatakse, et koerad on head ujujad, ei vasta see alati tõele. Loomade tundja Aleksei Turovski räägib, miks on ujumine koertele keeruline ja kuidas veemõnusid koertele turvalisemaks muuta.\nPäästeamet kutsub üles veesõidukis päästevesti kandma Lisatud kampaania video!\nPäästeameti selle aasta veeohutuskampaania jätkab inimeste teadlikkuse tõstmist päästevesti kandmise vajalikkusest veesõidukites.\nSeda peab lihtsalt nägema! Päästeamet avaldas humoorika veeohutuse kampaania video\nFacebookis lööb laineid Päästeameti veeohutuse kampaania «Vest päästab veest». Tõsine teema on inimestele eriti humoorikas võtmes välja toodud. Päästeameti veeohutuse kampaanias löövad kaasa koomikud Tigran ja Kapatu, kes on eriti vallatu muusikavideo selle jaoks teinud.\nJuurdlus: kahe piirivalvuri hukkumine Haapsalu lähistel oli õnnetus Politsei siseuurimine jagas videot samalaadsest õnnetusest välismaal 2\nPolitsei- ja piirivalveamet andis täna ülevaate eelmisel aastal hukkunud Haapsalu piirivalvurite juhtumi uurimistulemustest.\nVideo ja galerii: Merelkäimiseks ei sobi iga päästevest\nNavigatsioonihooaja alguse puhul tutvustasid Pärnu merepäästeametnikud kasutusel päästeveste ja selgitasid, millistel juhtudel sobib neist üks või teine selga tõmmata.\nEhkki suurem osa Emajõe vesikonnas ja Peipsil liiklevatest paatidest on D-kategooria alused ja päästevestide kandmine ning GPS-seadmete olemasolu pole nendes kohustuslik, soovitab piirvalve need vahendid igal juhul hankida ja neid kasutada. Eelkõige iseenda ohutuse pärast\nHiiumaa ja Heinlaiu vahel läks ümber paat kolme inimesega\nHiiumaa ja Heinlaiu vahel läks eile merel ümber paat kolme inimesega. Paadis olnutel olid seljas päästevestid ja kuigi kaks veekindlat mobiiltelefoni lakkasid vees töötamast, õnnestus neil veekindlas kotis olnud telefoniga abi kutsuda.\nAutomaatselt avanevad päästevestid võivad häda tuua?\nVeepolitsei soovitab: sõida kaine peaga, päästevest seljas 1\nKuigi väikelaevajuhi joove võib olla kuni 0,5 promilli ning päästevesti kandmine pole enam kohustuslik, soovitab Põhja prefektuuri merevalveteenistuse vanem Toomas Lindjärv merele minna siiski täiesti kaine peaga ning ka päästevest selga panna.\nIntervjuu Lääne prefekti Kaido Kõplasega üleeile hilisõhtul.\nIntervjuu politsei- ja piirivalveameti juhi Elmar Vaheriga eile keskpäeval.\nFoto: miks soovitab Lauri Pedaja jaanipäeval kanda päästevesti?\nStaarjuuksur ja telesarja "Köök" staar Lauri Pedaja soovitab jaanipäeval kanda päästevesti.\nInimesed alahindavad päästevesti tähtsust\nEile alanud päästeameti veeohutuskampaania keskendub päästevesti kandmisele. «Õnnetused juhtuvad enamasti ootamatult ja seepärast peab päästevest veesõidukisse asudes kohe seljas olema. Juba vees olles on seda pea võimatu selga panna. Elusid päästab vaid selga tõmmatud päästevest,» selgitas ameti ennetustöö osakonna juhataja Indrek Ints.\nPäästevestid lennukis - mõistlik või mõttetu?\nPäästevestid lennukites peavad küll kindlasti olemas olema ja alati õpetatakse, kuidas neid kasutada, kuid selgub, et abiks ei ole nad reisijatele veel olnud.\nTürgi politsei konfiskeeris üle 1200 põgenikele valmistatud võltspäästevesti\nTürgi politsei konfiskeeris rohkem kui 1200 võltspäästevesti, mis oli valmistatud Kreekasse pürgivatele põgenikele.\nKalastajad pääsevad homsest Lämmijärvele\nPolitsei- ja piirivalveamet annab teada, et homsest ehk 7. jaanuarist on lubatud minna jalgsi Lämmijärve ja Pihkva järve ning Narva veehoidla jääle. Peipsi järve jääle minek on aga endiselt keelatud.\nÜhe silmaga kass püüab laineid nagu vana kala\nHawaiil elav kass Kuli kaalus leides alla kilogrammi ning kannatas silmapõletiku käes. Nüüd on õnnetust kassist saanud laineid püüdev surfar.\nTürgis lähevad päästevestid hästi kaubaks\nReis üle Egeuse mere Türgist Kreekasse maksab põgenikele umbes 1000 eurot inimese kohta.\n17 tundi külmas vees olnud taanlane jäi ellu\nTaani Vordingborgi politsei andmetel jäi purjekast välja kukkunud mees ellu, olles 17 tundi jäises ja suure lainetusega merevees.\nMurastes uppus skuutriga õnnetusse sattunud mees\nTeisipäeva õhtul hukkus Murastes skuutriga õnnetusse sattunud noormees.\nTäna hommikul leiti Peipsi järvest sinna ujuma läinud 7-aastase poisi surnukeha, päästeamet ning politsei- ja piirivalveamet panevad selle sündmuse valguses kõikidele lapsevanematele südamele, et pere pisemaid ei unustataks hetkekski veekogu äärde omapäi.\nAustraalia Kookosesaartelt leiti hulk päästeveste\nSuurvesi meelitas adrenaliinisõltlased Amatale eluga riskima\nKa põlvini vees võib ära uppuda\nLaevakompanii kingib päästeveste\nMees andis päästevesti abikaasale ja hukkus\nRiik tahab muuta väikelaevadel päästevesti kasutamise kohustuslikuks


Kortermajade juurest peavad lumekoristust korraldama ühistud\n01.02.2019. Autor: Oliver Rand\nTeen ettepaneku hr. Tuisk panna KÕIKI teid lahti lükkama ja käsitsi. Selle asemel, et reaalset ja füüsilist tööd teha ei ole vaja takka ilkuda igal pool.\nKui Volli selle energia, mis ta iga päev kommenteerimisele kulutab, lumekoristuse tarbeks rakendaks, siis oleks vist terve Saaremaa lumest puhas.\nJätku vald suured pralled pidamata ja pöördugu ka nende enda poolt soovitatud firmade poole kui ise hakkama ei saa.\nAga mis ja kuhu läheb summa,mis arvel rea peal "elamu hoolduskulu" ? Kellele ja mille eest?


Kolme tärni hotellid Nickel Plate'i rand | Hotels.com\nNickel Plate'i rand hotellid – Huron\nHotellid – kolme tärni – Nickel Plate'i rand, Huron\nkolme tärni hotellid, lähim orientiir Nickel Plate'i rand\nNickel Plate'i rand – 4,8 km\nNickel Plate'i rand – 10 km\nNickel Plate'i rand – 10,8 km\nKülastajate hinne8,6.Hiilgav361 Hotels.com klientide arvustust\nNickel Plate'i rand – 15,5 km\nNickel Plate'i rand – 29,5 km\nNickel Plate'i rand – 26,9 km\nNickel Plate'i rand – 28,8 km\nNickel Plate'i rand – 31,5 km\nNickel Plate'i rand – 35,4 km\nKülastajate hinne8,2.Väga hea454 Hotels.com klientide arvustust\nNickel Plate'i rand – 36,6 km\nKülastajate hinne7,8.Hea297 Hotels.com klientide arvustust\nNickel Plate'i rand – 35,8 km\nNickel Plate'i rand – 36,7 km\nNickel Plate'i rand – 35,5 km\nKülastajate hinne8,8.Hiilgav218 Hotels.com klientide arvustust\nNickel Plate'i rand – 36,3 km\nHuron – veel vaatamisväärsusi\nSawmill Creeki golfirada\nSawmill Creeki golfirada on golfisõprade meelispaik asukohaga vaid 3,9 km kesklinnast. Kui Sawmill Creeki golfirada ei suuda golfikirge päriselt rahuldada, sobivad lähemas ümbruses selleks ka Keysi golfirada ja Thunderbird Hillsi golfikeskus.\nKeysi golfirada on golfisõprade meelispaik asukohaga vaid 6,4 km kesklinnast. Kui Keysi golfirada ei suuda golfikirge päriselt rahuldada, sobivad lähemas ümbruses selleks ka Sawmill Creeki golfirada ja Thunderbird Hillsi golfikeskus.\nOld Woman Creeki looduskaitseala\nOld Woman Creeki looduskaitseala on vaatamisväärsus 4,9 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Huron. Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kui sulle meeldib Old Woman Creeki looduskaitseala, siis on paarikümneminutilise sõidu kaugusel asuvad Sheldon Marshi looduskaitseala ja Sherod Park sinu jaoks nagu loodud.\nOsborn Recreation Area park\nOsborn Recreation Area park on vaatamisväärsus 7,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Huron. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nSheldon Marshi looduskaitseala\nSheldon Marshi looduskaitseala on vaatamisväärsus 4,2 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Huron. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Sports Force Parks ja Cedar Pointi spordikompleks ja Pipe Creeki looduspark.\nThunderbird Hillsi golfikeskus\nGolfisõpru ootab Thunderbird Hillsi golfikeskus, golfiväljak asukohaga vaid 0,5 km kesklinnast. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset lastesõbralikku atmosfääri ja kohalikke randu. Kui Thunderbird Hillsi golfikeskus ei suuda golfikirge päriselt rahuldada, sobivad lähemas ümbruses selleks ka Sawmill Creeki golfirada ja Keysi golfirada.\nNickel Plate'i rand – rohkem teavet\nKolme tärni hotellid Nickel Plate'i rand – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv kolme tärni hotell Nickel Plate'i rand, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne kolme tärni hotell Nickel Plate'i rand. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.\nThunderbird Hillsi golfikeskus hotellid – Huron\nVeel hotelle Huron, Ohio\nParima hindega hotellid Huron\nViimati lisatud hotellid Huron\nVeel hotelle sihtkohas Huron


Suunakood 059 / +23459 / 0023459 / 01123459, Nigeeria\nSuunakood 059 (+23459 / 0023459 / 01123459)\nSuunakood: 059 (+23459)\nEesliide 059 on Okitipupa suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 3085876 ja suunakoodi 059 jaoks tuleb valida number 059 3085876. Okitipupa asub Nigeeria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 3085876, suunakoodi 059 (Okitipupa) ja Riigi suunakood 00234 jaoks tuleb valida number 00234 59 3085876. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 059.\nKui te ei asu Nigeeria ja soovite helistada inimesele Okitipupa, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Nigeeria Riigi suunakood on +234 (00234), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Okitipupa, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +234 59. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 3085876, suunakoodi 059 (Okitipupa) ja Riigi suunakood 00234 jaoks tuleb valida number 00234 59 3085876.


Eesti arhitektid projekteerisid 22 miljardit maksva hotelli Türgis - Ehitusuudised\nEesti arhitektid projekteerisid 22 miljardit maksva hotelli Türgis\nTürgis Antalyas valminud luksushotelli Mardan Palace projekteerisid Eesti arhitektid. Omanimelise arhitektuuribüroo juht Meelis Press sai pakkumise projekteerida Vahemere rannikule puhkusekompleks paar aastat tagasi aseri juurtega Vene ärimehelt Telman Ismailovilt.\nMastaapse projektiga tegeles terve kontor ja ehkki numbritoad jäeti briti arhitektide hooleks, on ühiskasutatav ala ja suur osa välisarhitektuurist Pressi büroo tehtud, kirjutab Õhtuleht. Hotellikompleksi mahuvad 16 tipprestorani, 32 baari, džässiklubi, ööklubi, amfiteater ja staadion, 24 000 ruutmeetri suurune bassein, kanal, kus võimalik enam kui kilomeeter gondliga sõita.\n„Me tulime välja julgete mõtetega,“ märgib Press, kirjeldades hiiglaslikku diskoala sissepääsu, mis meenutab tihedat troopilist vihmametsa ning ruumi põrandat katvat hiiglaslikku displeid.


Jürgen Ligi: ärge kuulake inimesi, kes põhjendavad ööistungeid - DELFI\nJürgen Ligi: ärge kuulake inimesi, kes põhjendavad ööistungeid\nRahandusminister Jürgen Ligi ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil ajakirjaniku küsimusele vastates, et ei maksa kuulata ööistungeid ja venitamistaktikat kaitsvaid inimesi, kuna elektriaktsiisi vähendav muudatusettepanek pole seaduslik.\nKeskerakond on nimelt lubanud venitada nii kaua, kui vaja, et koalitsioon annaks järele elektriaktsiisi langetamise osas.\n"See on ebaseaduslik. Ärge kuulake neid inimesi, kes põhjendavad ööistungeid," ütles Ligi Keskerakonna muudatusettepanekut kommenteerides. Rahandusminister selgitas, et seadus keelab tulusid vähendada ilma kulusid vähendamata. Riigikogul pole aga õigust vähendada tulusid ESMi sissemakse arvelt, nagu Keskerakond on välja pakkunud. "Pole mingit taandusmisõigust."\nLigi pakkus, et elektriaktsiisi langetamisest tekkiva tulukaotuse katmiseks võib teha kärpeprogrammi. "Aga meenutame, kes olid viimati selle tulisemad vastased," ütles Ligi ja lisas, et organisatsioonidele ei saa kärpeuudist anda novembris.\nLigi rõhutas ka, et elektrihinna muutus on teada olnud kümme aastat, ning avaldas arvamust, et varsti me ei mäletagi seda enam. "Räägitakse neli korda kõrgemast aktsiisist, mis jätab mulje, et elektri hind tõuseb neli korda. Elektriaktsiisi mõju pole hinnale tegelikult nii suur, kui tundub."\nRiigikogu täiendava istungi kokkukutsumine kukkus juhatuse erimeelsuste tõttu läbi (12) 22.11.2012\nJuku-Kalle Raid ööistungilt: mul on nüüd kõrini, lähen vahepeal minema (67) 22.11.2012\nPeaminister Andrus Ansipit asendav kaitseminister Urmas Reinsalu ütles ööistungeid kommenteerides, et nii pikka blokeerimist pole varem olnud. "See on murettekitav, sest parlamendi tööaega on sel aastal jäänud vaid mõned nädalad."\nJuku-Kalle Raid riigikogu ööistungilt: Keskerakond venitab maailma lõpuni\nAnsip: minu pere elektriarve oli eelmisel kuul 57 eurot


Tõime Eesti soodsaimad indeksfondid nii II kui ka III sambasse\nAge Petter 15.10.2021\nAlates 15. oktoobrist pakume pensionikogujatele kahte uut Eesti soodsaimate tasudega ja jätkusuutliku investeerimisstrateegiaga indeksfondi: teises sambas Swedbank Pensionifond Indeksit ja kolmandas sambas Swedbank III Samba Pensionifond Indeksit.\nViimastel aastatel soovib finantsturgude tõusulaines üha suurem osa eestimaalasi kasvatada oma pensionit kõrgema riskitasemega aga samas soodsates indeksfondides. Meie teise samba fondide valikus olnud indeksfond K1990-99 on sihtrühma poolt väga hästi vastu võetud. Nüüd on võimalus kõigil vanuserühmadel soodsaid indeksfonde valida. Eelkõige sobivad indeksfondid riskidest teadlikele inimestele, kellel on pensioni kogumiseks jäänud vähemalt 10 aastat.\nMõlemad uued Swedbanki indeksfondid investeerivad kuni 100% aktsiariskiga instrumentidesse ja sobivad seetõttu pikemaks kogumisperioodiks ning kõrgema riskitaluvusega investorile. Uutel passiivselt juhitud Swedbanki indeksfondidel on turu soodsaimad tasud: Swedbanki II samba Pensionifond Indeksi tasu on 0,33% ja Swedbanki III samba Pensionifond Indeksil 0,29%.\nOleme pensionifondide valitsemistasusid viimase seitsme aasta jooksul pidevalt langetanud. Tänavu märtsist alates on Swedbanki pensionifondid olnud tasude poolest soodsaimad kõigis riskitasemetes ja alates septembrist kaotasime kolmanda samba fondidelt kõik lisatasud. Kõik meie III samba indeksfondid on tasudelt veerandi võrra soodsamad, kui teised turul saada olevad fondid. Väiksemad tasud tähendavad omakorda, et inimestele jääb rohkem raha alles.\nKui seni oli meie III samba pensionifondide valikus kolm kinnist erineva riskitasemega indeksfondi, millest ei saanud väljuda enne 55. sünnipäeva, siis uus indeksfond on avatud fond, millest saab väljuda soovi korral ka varem. Lisaks pakub Swedbank III sambas kolme aktiivselt juhitud fondi erineva aktsiariskiga, kus lisaks erinevatele investeeringutele maailmas on investeeringud ka Eestisse.\nUute indeksfondide puhul on väga oluline, et need järgivad investeerimisel täielikult kõrgeimaid jätkusuutlikkuse norme. Jätkusuutlikesse varadesse investeerimine on Swedbanki jaoks kõigi pensionifondide puhul üks põhimõtetest. Soovime paigutada raha ettevõtetesse, kes jätkusuutlikkuse teemaga tegelevad ja olla neile ka abiks nende eesmärkide saavutamisel. Eesmärk on teha kõik investeeringud ainult kõrgemaitele jätkusuutlikkuse normidele vastavatesse ettevõtetesse.\nUue II samba Swedbank Pensionifond Indeks lisainfo.\nUue Swedbank III Samba Pensionifond Indeks lisainfo.


Miks kasvab kuritegevuse määr teise põlvkonna sisserändajate seas võrreldes nende välismaal sündinud eakaaslastega? Kuni viimase ajani on enamik sotsiolooge seda kasvu seletanud, märkides, et paljud teise põlvkonna sisserändajad tunnevad end kahe vastuolulise maailma - vanemate vana ja uue sündimaailma - vahel.\nKuid hiljuti on teadlased esitanud alternatiivse teooria: teise põlvkonna sisserändajad lihtsalt jõuavad ülejäänud meist järele, väidab Massachusettsi-Bostoni ülikooli sotsioloog Bianca E. Bersani.\nNimetage seda assimilatsiooni varjuküljeks. Need teise põlvkonna sisserändajad on muutunud kiusatustele ja kahjulikele mõjudele sama vastuvõtlikuks kui teised ameeriklased Bersani sõnul. Õnnetu tagajärg on sarnane kuriteo toimepanemise tõenäosus, kirjutas Bersani ajakirja Crime & Delinquency veebis avaldatud artiklis.\nTeised uuringud on dokumenteerinud, kuidas teise põlvkonna sisserändajad on muutunud sarnaseks tüüpilisele ameeriklasele nii positiivses kui ka negatiivses mõttes. Näiteks sel aastal Pewi uurimiskeskuse loendusandmete analüüs näitas, et teise põlvkonna sisserändajate perekonna keskmine sissetulek on praktiliselt identne riikliku mediaaniga ja suurem kui nende välismaal sündinud kolleegidel. Koduomandimäärad järgivad sarnast trajektoori.\nBersani analüüsis oma uuringus esimese ja teise põlvkonna sisserändajatelt kogutud kuritegevuse andmeid. Seejärel võrdles ta neid kuritegevuse protsente teiste kohalike sündide täiskasvanutega ja leidis silmatorkavaid sarnasusi teise põlvkonna sisserändajate ja kohalike päritolu mitte-hispaanlastest pärit valgete vahel.\nTa alustab oma analüüsi, märkides ära selle hästi dokumenteeritud nähtuse: Esimese põlvkonna sisserändajate - nende inimeste arv, kes tulid siia riiki kuskilt mujalt - kuritegevuse tase on oluliselt madalam kui üldine ja teise põlvkonna kuritegevuse määr. Teismeliste ja 20. eluaastate puhul on see veelgi madalam, vanusevahemik, kui kuritegelik osalus on tipus.\nKuid vaid põlvkond hiljem kasvab kuritegevuse tase. Tegelikult on see praktiliselt identne põliselanike päritolu ameeriklaste osakaaluga kõige kuritegelikumate aastate jooksul. Nagu näitab lisatud diagramm, mis on võetud varasemast Bersani uuringust, on umbes veerand 16-aastastest põliselanike ja teise põlvkonna sisserändajatest viimase aasta jooksul toime pannud kuriteo. Seevastu umbes 17% välismaal sündinud 16-aastastest on seadust rikkunud.\nMis seletab erinevust?\nMõne teadlase sõnul seisavad põlvkonnad silmitsi kahe erineva kogemuste kogumiga, teise põlvkonna - vähemalt ühe välismaal sündinud vanemaga - keskel. Nad väidavad, et teine põlvkond on sattunud vastuoluliste perekondlike ja sotsiaalsete väärtuste ning ootuste vahele ning selle vana / uue maailma konflikti üks tulemus on suurem kalduvus kuritegevusele. Lisateavet leiate sellest 1992. aasta uuringust.\nTeise põlvkonna sisserändajate kuritegevuse põhjuste uurimiseks kasutas Besani andmeid tööstatistika büroo riiklikust noorteuuringust 1997, mis on leibkonnapõhine tüüpiline valim 1997. aastal USA-s elanud inimestest, kes on sündinud 1980. aastast kuni 1984. aastani. Esialgne valim hõlmab 8984 noort, keda on aastast 1997 küsitletud. Tema kasutatud andmekogum sisaldas 2005. aasta jooksul kogutud andmeid.\nUuringus küsitleti vastajaid tundlikel teemadel, sealhulgas mitu korda oli neil tahtlikult rikutud või hävitatud vara, toime pandud vargus, narkootikume müünud või aidatud müüa, rünnatud kedagi eesmärgiga neile haiget teha või minevikus tõsisesse kaklusse sattuda. aasta.\nLisaks kuritegevuse andmetele sisaldas uuring teavet oluliste riskitegurite kohta, mis teadlaste sõnul on tihedalt seotud kuriteo osalusega. Need hõlmasid seda, kas vastaja oli noorena olnud kuriteo ohver, mitmed perekonnaga seotuse, soorituse ja kooliga seotuse mõõdud, kas vastajal olid kuritegelikud eakaaslased, kas ta elas jõukude naabruses või kas mõni vastaja eakaaslased olid jõugu liikmed.\nSeejärel võrdles Bersani teise põlvkonna sisserändajaid teiste põliselanike rühmadega. Ta leidis, et tulemused kinnitasid tema teooriat, mille kohaselt 'nende osalemine kuritegevuses on samade tegurite tulemus, mis seletavad tüüpiliste emakeelsete noorte kuritegevusse kaasamist'.\nNäiteks kaaslaste kaasamine gruppi suurendas tõenäosust, et üksikisik on eelmisel aastal arreteeritud 23% teise põlvkonna sisserändajate ja 25% emakeelena sündinud mitte-hispaanlastest pärit valgete puhul, kirjutas Bersani e-kirjas. Samamoodi suurendab kuritegelike eakaaslaste omamine kriminaalse või kuritegeliku käitumise tõenäosust mõlema rühma puhul 6%. (See muster oli teise põlvkonna sisserändajate ning põliselanike mustanahaliste ja hispaanlaste seas segamini.)\nSee sarnane solvav „profiil” on tema sõnul tugev tõend, et sisserändajate põlvkondade kuritegevuse lõhe on tingitud sellest, et teine põlvkond käitub oma emakeelena sündinud eakaaslastena ja mitte ainult kahes kokkupõrkavas maailmas üles kasvamise tagajärjel.\n'Teise põlvkonna sisserändajad näivad järele jõudvat ja sarnanevad tüüpilisele kohalikule sündinud (valgele) elanikkonnale, vähemalt nende solvava profiili poolest,' kirjutas ta. Need leiud 'viitavad sellele, et sisserändajate lapsed langevad näiliselt kriminogeensete mõjude ohvriks sarnasel viisil, nagu seda teevad põlisrahvuses sündinud noored'.


NAVIGAATOR > Uudised > Viljandi haigla laiendab sisehaiguste arsti ambulatoorseid vastuvõtte\nAlates 10. septembrist alustab Viljandi haiglas ambulatoorsete vastuvõttudega sisearst dr Marika Niinemets ja 16. septembrist sisearst dr Margus Põder. Viljandi haigla eesmärk on parandada haiglaravil olnud patsientide järelravi võimalusi ja kvaliteeti.\nHaigla suurendab vastuvõttude arvu sisehaiguste arstide abil, kes olid varem üksnes statsionaarse ravi poolel ehk haiglas. Nüüd hakkavad nad vastuvõtte tegema ka ambulatoorselt ehk nn polikliinikus. Arsti juurde pääseb perearsti või eriarsti saatekirjaga.\n„Sisearstide ambulatoorsed vastuvõtud annavad võimaluse arstile haiglaravi järgselt jälgida oma ravialuste käekäiku ja parandada vajadusel patsientide järelravi võimalusi. Inglise keeles iseloomustab seda meditsiinis kasutatav termin warm handoff (soe üleandmine), mis võimaldab tagada ravi järjepidevuse statsionaarsest ravist üleminekul perearsti vastutusele,“ ütles Viljandi haigla ravijuht dr Mart Kull.\nKõik perearstid on teretulnud saatma oma siseprofiiliga haigeid vajadusel sisearstide vastuvõtule ja konsultatsioonile. Sisehaiguste arstide ambulatoorsed vastuvõtud võimaldavad pääseda sisehaigustega seotud muredega kiiremini eriarsti juurde ja uuringutele.


Paberkroonine kaob ringlusest\nEesti Pank kõrvaldab kahe aasta jooksul ringlusest kunstnik Kristjan Raua pildiga ühekroonised ja ei välista tulevikus ka kahekrooniste sedelite asendamist müntidega, selle üheks põhjuseks on aina suuremate rahakupüüride võidukäik, kirjutab Postimees.\nEesti Panga teabeteenistuse juhataja Kaja Kella sõnul ei ole keskpank teinud paberkrooni käibelt kõrvaldamiseks mingit otsust. Keskpank lihtsalt ei asenda kulunud ühekrooniseid pabersedeleid enam samasugustega.\n'Ühekrooniste sedelite varu on meil juba aastapäevad otsas ja väljastame münte,' ütles Kell. Paberkroonised peaks tema hinnangul kaduma lõplikult ringlusest kahe aasta jooksul.\nEesti Pangal on Kella sõnul piisav kahekrooniste sedelite varu ja mingit plaani tuua nende kõrvale lähiaastatel kahekroonist münti ei ole.\n'Mündi vermimine tuleb kõne alla kõige varem 2003. aastal.' Eesti Pank ei trüki siiski kahekrooniseid sedeleid juurde ja Kella kinnitusel pole välistatud, et nende asemele tuleb münt.\nKella sõnul on Eesti raharingluses kõige rohkem saja- ja viiesajakrooniseid rahatähti, seejuures on viiesajaliste osatähtsus aina kasvanud ning ületanud tänavu esimest korda 100krooniste kupüüride arvu.\nEhkki viiesajakrooniste kupüüride kasutuse pidev kasv võiks tuua kõne alla ka 1000kroonise rahatähe ringlusesse toomise, ei ole see siiski keskpanga plaanides.


Eelmine 1 2 3 4 5 6 Järgmine Leitud: 163 tulemit | Kuvab: 31-60 tulemit\nHobutöönädala täpne kava\nPOKUMAAL, 24.-28. juulil\nNB! Ajad võivad muutuda, kui ilm on väga kehv või on palju parme.\n7-9 Hobusega kündmine. Priit-Kalev Parts\n11-13 Lauavedu vankriga P.-K.Parts\n13-15 Aidakino: "Operaator Kõps seeneriigis" ja "Nipernaadi" Pilet lastele 1.-, suurtele 2.-\n15-17 Lauavedu või metsatöö P.-K. Parts\n17-17.40 Aidakino: "Operaator Kõps marjametsas" ja "Operaator Kõps üksikul saarel"\n7-9 Kündmine P.-K. Parts\n11-13 Metsatöö P.-K. Parts\n13-14 Aidakino. Dokkfilm Eestimaa vesiveskitest (autor Vaidu Vidil)\n16-19 Pisikesed vankrisõidud Hauka talukohas "Pastoraalide" ja "Melanhoolsete meestelaulude" külastajatele. Tasuta.\n7-10 Metsatöö vankri ja palgikelguga P.-K. Parts ja Vello Tamm\n12-15 Hobutööseminar "Hobutöö talus ja ettevõttes - kuidas alustada?"\n* Dokkfilm "Hobusemehed" Võrumaa esilinastus! Autor: Imre Annus, tootja: Lõunameedia OÜ. TASUTA.\n* P.-K. Parts – Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud ja hobusemees\n* Vello Tamm – Hobusemees ja hobutööteenust pakkuv ettevõtja\n* Arutelu koos teiste hobusepidajate ja huvilistega\n16-18 Vankrisõidud huvilistele Pokumaa metsaradadel. Pilet 1.-/inimene või 3.-/pere\n9-11 Metsatöö hobusega P.-K. Parts\n11-14 Uued hobutööriistad ja rakendused - Vello Tamm. Tasandus- ja mootorniiduk, haagised\n14-15.15 Aidakino: Dokkfilmid "Vikati elukaar" ja "Koksvere leivategu" Võrumaa esilinastus! Autor: Imre Annus, tootja: Lõunameedia OÜ. TASUTA.\n15.30-17.30 Heinategu hobusega (Vello Tamm), vankrisõit Pokumaa metsaradadel. Pilet 1.-/inimene või 3.-/pere\n16-18 Aidakino: Multikad ja nukufilmid "Hobune ja Sääsed", "Operaator Kõps" Pilet lastele 1.-, suurtele 2.-\n13-15 Aidakino: Nukufilm "Operaator Kõps", võimalusel dokfilm eesti hobusest "Loojangule vastu" (Ago Ruus 1999) Pilet lastele 1.-, suurtele 2.-\n15-17 Vankrisõidud huvilistele Pokumaa metsaradadel. Pilet 1.-/inimene või 3.-/pere\nPokumaa suveürituste transporti toetavad Eesti Kultuurkapitali Põlva- ja Võrumaa ekspertrühmad.\nVanad filmid jõudsid Pokumaale Kinobussi abiga. TÄNAME!\nHobutöönädal Pokumaal - 24. - 28. juulini\n24.- 28. juulini toimub Pokumaal HOBUTÖÖNÄDAL\n25. juulil kell 17 pereõhtu "Pastoraalid" ja kell 19 kontsert "Melanhoolsed meestelaulud"\nNeljapäeval, 25. juulil, kell 17 Hauka talukohas "Pastoraalid" - mängime karjasemänge, puhume pilli ja kuulame muinasjuttu.\nKell 19 algab sealsamas kontsert "Melanhoolsed meestelaulud" - Marko Matvere, Margus Põldsepp, Jaanus Jantson\n"Pastoraalide" ja kontserdi pilet suurtele 10 €, lastele 5 €\nTule mängima Pokumaa suvealguse mängu!\nAlanud on Pokumaa suvealguse mäng!\nOtsi meie taimeraja lähistelt üles Puuko sõbrad Eku ja Sooru ja proovi ühega neist koos pildile jääda. Pilt koos samblase sõbraga saada aadressil pokupere@gmail.com enne 10. juulit. Loosi läheb Pokupusle ja 2 värvi muutvat Pokumaa kruusi.\nOotame ka teisi toredaid pilte Pokumaast, mida võiksime oma kodulehel jm kasutada.\nLisa juurde foto autori nimi.\nPokumaa jaaniõhtu, 22. juunil\nHomme, 22. juunil, algusega kell 18 toimub Puuko juures Padasoomäel jaaniõhtu.\nKohal külapillimehed, köetud on arhailise lõhandikkatusega suitsusaun. Võta kaasa väike annetus pillimeestele ja saunakütjale. Kohapeal saab osta pannkooki ja kalja isetehtud\nTule ja tähista koos pokudega Pokukoja selle aasta esimeset lahtiolekupäeva\nTERE TULEMAST POKUMAALE!\nPokukoda avab uksed 28. aprillil kell 11\nAugustikuu üritused Pokumaal\n3. august Lõõtspillikontserdi õhtu Haukal algusega kell 19.00\n4. august Puidust mänguasjade valmistamise päev\n5. august Putukapäev\n11. ja 12. august Käsitööpäevad: Nõel- ja vahatehnika, kasetohust tarbeesemete valmistamine\n17. august Duo Sandra Sillamaa ja Jalmar Vabarna kontsert Haukal algusega kell 19.00\n17. kuni 19. august Seenepäevad ja seenenäitus\n19. august Tirtsusirinapäev\nJuulikuu üritused Pokumaal\n7. juuli Maasikafestival\n13. juuli Kristiina Ehini luule- ja muusikaõhtu Haukal algusega kell 19.00\n14. ja 15. juuli Taimepäevad, taimede tundmaõppimine, taimede värvimine\n20. kuni 22. juuli Pokutemaatiline suvelavastus Padasoomäel\nHelge muusikaline fantaasiamäng lastele ja lastega Edgar Valteri pokuraamatute ainetel. TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia teatritudengid avastavad koos lastega Pokumaa imesid ja saladusi.\nOsalised: Fatme Helgi Leevald, Kaija Maarit Kalvet,\nKristjan Lüüs, Laura Niils, Mihkel Kallaste, Sander Rebane\n(TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti 1.kursuse üliõpilased), Linda Vaher (EMTA Lavakunstikooli tudeng) ja Imbi Türk (TÜ VKA lavastuskorralduse üliõpilane).\nEtendused Pokumaal Padasoomäel 20., 21., 22., 27., 28. ja 29. juulil 2 x päevas, algusega kell 13.00 ja kell 17.00. Piletid müügil pool tundi enne etenduse algust kohapeal. Kuni 3 a lapsed tasuta, 3-12 aastased 2,5 €, täiskasvanud 5 €.\n20. juuli Ansambli Metsatöll kontsert Haukal algusega kell 22.00\n20. juuli Meepäev\n27. ja 28. juuli Puuskulptuuride festival Haukal\n27. kuni 29. juuli Pokutemaatiline suvelavastus Padasoomäel\nJuunikuu üritused Pokumaal\n2. ja 3. juuni Loodusfotokool, juhendab Arne Ader\nKavas: 2. juunil algusega kell 12.00 Pokukojas.Vajalik eelregisteerimine, osavõtutasu 10 €. Registeerimine: info@pokumaa.ee või 53425054\nKavas: algusega kell 13.00 otsime esimest punast maasikat ja räägime maasikajuttu. Huvilistel võimalik osaleda meisterdamise töötoas, kus valmistame mälestuseks maasikateemalise meene (meisterdamistasu 1 eur/inim.)\n16. juuni Lamba- ja kitsepäev\nKavas: algusega 15.00 on Pokumaal Padasoomäel lamba- ja kitsepäev. Lilian Freiberg Karulast õpetab villa kraasima ja kedervarrega ketrama. Koos Annika Pensaga Nõost katsetame kitsepiimaseebi tegemist. Materjali tasu 2 euri/perekond. Päev toimub projekti ,,Looduskunsti õpitoad Urvastes" raames ja seda toetab Kohaliku Omaalgatuse Programm.\n23. juuni Pere jaanipäev ja jaanituli Haukal\n30. juuni Mari Pokineni kontsert Haukal 19.00\nSissepääs al 18.30\nLapsepilet (5-14a.) 2,5 €\nLapsepilet (5-14a.) 3,5 €\nMaikuu üritused Pokumaal\n3. ja 4. mai Kevadised kepsutamise päevad\n5. mai Teeme ära talgupäev\nKavas: algusega kell 14.00 teevad ja õpetavad tegema laste fantaasiasoenguid ja näomaalinguid Võru teatrikunstnik Narcissa Samm ja Helve Alla. Osavõtu maks on 1 eur.\nPalume ette registeerida: 53425054 või info@pokumaa.ee\n19. mai Metsapäev peredele\nKavas: Algusega kell 12.00 ja kell 14.00 räägime metsast ja selle tähtsusest inimeste elus. Päev kogu perele.\n26. mai Talgud Padasoomäel\n20,21,22,27,28 ja 29 juulil.Pokumäng.Pokuteemaline suvelavastus.\nLavastaja: Jaanika Juhanson ( TÜ VKA õppejõud) Osades: Birgit Landberg, Fatme Helga Leevald, Kaija Maarit Kalvet, Kristjan Lüüs, Laura Niils, Lauri Mäesepp, Mihkel Kallaste, Sander Rebane (TÜ VKA teatrikunsti 1. kursuse üliõpilased) ja Imbi Türk (lavastuskorralduse üliõpilane)\nEtendused toimuvad 20,21,22,27,28 ja 29 juulil 2 korda päevas ,algusega 13.00 ja 17.00 Piletid müügil pool tundi enne algust kohapeal. Täisk.pilet 5.00 Lapsepilet 2.50 (3-12 a.) Kuni 3 a. lapsed tasuta\nPokumaa ürituste kava detsember 2011\nPokutemaatilise lumelinna ehitamine\n16. detsember- Pokumeenete konkurssi 10 parima töö autasustamine\nAlgus kell 12.00 Pokukojas\n17. detsember- Küpsetiste ja koduõlle valmistamise töötuba\nKavas: algusega kell 12.00 erinevate küpsetiste valmistamine. Samas võimalus õppida koduõlle valmistamist. Päev kogu perele!\n22.-23. detsember - Piparkookide küpsetamise päev\nKavas: algusega kell 12.00 ja 14.00 piparkookide küpsetamine ja kaunistamine. Vajalik on eelregistreerimine. Osalustasu on 1 EUR/in. Päev kogu perele!\n24. detsember-Soojade soovide päev\nKavas: pokukalendri tähtpäeva tähistamine algusega kell 12.00 ja 14.00. Vajalik on eelregistreerimine.\n31. detsember- Metsloomadele lisasööda metsaviimine, uue aasta soovid\nPokumaa ürituste kava november 2011\n3.-4. november- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\nII programmi kestuseks orienteeruvalt 2 tundi,millest esimene pool väljas loodusretkel, kus pööratakse tähelepanu metsa kui ökosüsteemi ja metsa ning inimese vaheliste suhete tundmaõppimisele ja teine pool Pokukojas, kus vaadeldakse mida puidust saab ja tutvustatakse metsa rekreatiivseid väärtusi.\noptimaalne grupi suurus kuni 25 õpilast. Maksumus 60 EUR\n10.-11. november- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\noptimaalne grupi suurus kuni 25 õpilast. Maksumus 60 EUR.\n13. november- Muinasjutuvestmispäev\n17.-18.- Metsa-aasta õppeprogrammid lõpetavad Pokumaal selleks aastaks\n25. november- Pokumeenete konkurss koolidele\nPokumaa üritused oktoober 2011\n5.-7. oktoober- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n5. oktoober- Kuuevahetuspäev\nKavas: Pokukalendritähtpäeva tähistamine algusega kell 12.00 ja 14.00. Vajalik on eelregistreerimine.\n12.-14. oktoober- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n15. oktoober- Õlepunumise õppepäev\nKavas: algusega kell 12.00 ja 14.00 õlgedest punutiste valmistamine. Päev kogu perele!\n19.-21. oktoober- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n27.-29. oktoober- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n27. oktoober- Külmakrõpsupäev\nPokumaa üritused septembris 2011\nPokumaa ürituste kava september 2011\n7.-9. september- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n14.-16. september- Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n16. september - Luulekonkurss\nTuntud lasteluuletajad tulevad 16. septembril Pokumaale\nPärast 7-aastast vaheaega toimub teine Pokumaa lasteluulepäev. Reedel 16.\nseptembril saab Pokumaal Hauka talu lavalt kuulata nii lastele kirjutatud\nkui laste kirjutatud luulet. Üles astuvad Milvi Panga, Lehte Hainsalu, Sulev\nOll, Peep Pedmanson, Heiki Vilep, Jaanus Vaiksoo, Wimberg ja Contra. Lisaks\non kohal ajakiri „Täheke“, lavalaudadele astuvad Jõõpre ja Kuldre kooli\nõpilased. Kava algab kell 12 ja kestab umbes 3 tundi.\nSuurema grupiga tulijatel palume eelnevalt teada anda\n53305250 (Margus Konnula)\nÜritus toimub TASUTA!\n21.-23. september - Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\nKavas: Kõige vanema poku sünnipäeva tähistamine kell 12.00 ja 14.00. Vajalik on eelregistreerimine.\n24. september- Kommide valmistamise õppepäev\nKavas algusega kell 12.00 ja 14.00 kommide valmistamine. Päev kogu perele. Vajalik on eelregistreerimine. Osalemistasu on 1 EUR/in.\n28-30 september; Metsa-aasta õppeprogrammid Pokumaal\n05. august Mari Kalkuni kontsert\n06. august Putukapäev\nKavas: Uurime koos spetsialistiga algusega kell 12.00 ja kell 14.00, mis elukad need\nputukad õigesti ka on. Päev kogu perele\n13. august Seenepäevad\nKavas: Korraldame seente tundmaõppimiseks metsaskäigu koos spetsialistiga algusega kell 12.00 Metsast tulles korraldame Pokumaal seenenäituse. Päev kogu perele.\n14. august Jälle seenelkäik koos spetsialistiga algusega kell 12.00 ja hiljem näituse\ntäiendamine. Kell 16.00 degusteerime erinevaid seenetooteid Päev kogu perele\nKavas: Kuulame koos Puukoga kell 13.00 ja 15.00 kes ja kuidas meie ümber\nsiristavad ja proovime ka ise siristada.\n21. august Loomalugude päev\nKavas: Algusega kell 12.00 ja kell 14.00 vestab teadmamees meile juttu huvitavatest\nloomadest. Päev kogu perele\n27. august Metsapäev\n27. august Kummituste öö\nKavas: Algusega kell 20.00 katsume luurata kummikutes kummitusi ja ehk õnnestubki neid näha. Vestame tondijutte ja teeme tõrvikurongkäigu, et oleks julgem ja valgem. Öö kogu perele.\n02. juuli Kuhjatantsupäev\nKavas: Kell 12.00 ja 14.00 lõbus heinakoristus koos Puukoga.\nPäev kogu perele.\n03. juuli Maasikafestival\nKavas: Kell 12.00 algab maasikafestival, kus maasikakasvatajad pakuvad maitsta hõrgutisi maasikatest, samuti saab osta valmistooteid.\n08. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\n09. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\n10. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\nKavas: Kuulame ja vaatame koos Puukoga kell 11.00 ja 13.00 ja 15.00, kes siis meie\n14. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\n15. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\n16. juuli Suveteater Pokud jõuavad koju etendused kell 14.00 ja 18.00\n17. juuli Taimepäev\nKavas: Käime koos asjatundjatest botaanikutega kell 11.00 ja 13.00 ja 15.00 ja 17.00 taimi uurimas. Päev kogu perele\n22.juuli Arsise Tartu noorte kelladeansambli kontsert 19.00\n23. juuli Käsitööpäev, viltimine\nKavas: Tungime koos juhendajaga kell 12.00 ja kell 14.00 viltimise jpm. tööde saladustesse. Päev kogu perele\n24. juuli Meepäev\nKavas: Maitseme värsket mett, kuulame algusega kell 12.00 ja 14.00 juttu mesilastest ja mis siis teha kui mesilane on sind nõelanud, pakutakse ja saab osta meetooteid. Meemassaaži võimalus! Info massaaži kohta 5121201. Päev kogu perele\n30. juuli Puuskulptuuride festival\nKavas: Vaatame üle ja hindame Pokumaale kogunenud puuskulptuuride valmistajate\nloomingu. Näeme loojaid töös ja ühiselt žüriiga valime välja kõige toredama puuskulptuuri. Päev kogu perele\n31. juuli Puidust mänguasjade valmistamise päev\nKavas: kell 12.00 ja kell 14.00 õpetatakse meistrite poolt lapsi ja vanemaid huvitavaid puust mänguasju valmistama. Päev kogu perele\n8-10 juulil ja 14-16 juulil kell 14.00 ja 18.00 toimub Pokumaal Padasoomäe talukohas Margus Kasterpalu lastelavastus "Pokud jõuavad koju", mille aluseks on Edgar Valteri Pokuraamat.\nEtendab Vilde Teater.\nSuvelasvastuse pilet eelmüügist on 5 EUR .\nPileteid saab osta ka internetis\nKohapealt ostes maksab täiskasvanu pilet 6 EUR ja lastele 4,5 EUR. Etenduspaika avatakse sissepääs 1 tund enne etenduse algust.\n04. juuni Fotograafia õppepäev\nKavas: Kell 12.00 ja kell 14.00 õpetab loodust läbi fotoobjektiivi nägema kõigile tuntud\nloodusfotograaf Arne Ader. Kaasa oma fotoaparaat. Päev kogu perele.\n05. juuni Fotojaht Pokumaal\nKavas: Kella 11.00 kuni kella 15.00 üritame tabada huvitavaid jäädvustusi Pokumaalt.\nParemad fotod leiavad koha Pokumaa kodulehel ja külastajad saavad fotosid hinnata.\nVõitjale vääriline auhind. Päev kogu perele.\n11. juuni Võru keele päev\nKavas: Kell 12.00 ja 14.00 räägitakse võru keele kujunemisest ja eripärast, saab ise\nproovida võru keelt rääkida ja kuulata võru keeles muistendeid ja muinasjutte. Päev kogu perele.\nKavas: Kell 12.00 ja 14.00 ja 16.00 otsime punaseid maasikaid, kuid räägime ka teistest taimedest. Päev kogu perele.\n18. juuni Saunavihtade ja metsloomadele lehisvihtade valmistamise päev\nKavas: Kell 12.00 ja 14.00 ja 16.00 õpetame koos Puuko ja teiste asjatundjatega sauna- ja lehisvihtade valmistamist. Kõik saavad proovida ise vihtu valmistada. Päev kogu perele.\n19. juuni Ellujäämisõpetus ja matk\nKavas: Kell 12.00 tutvustatakse asjatundja poolt looduses toimetulemise põhimõtteid\nmillele järgneb praktiline õpetus metsas. Päev kogu perele.\n23. juunil toimub Pokumaal Hauka talukohas jaaniõhtu.\nAlgus kell 17.00 Tuli süüdatakse 19.00. Kogu õhtu mängib ehe lõõtspilli muusika. Kohapeal on toitlustus ja võimalik sõita hobusega. Lastele mitmesuguseid mänge ja põnevaid ettevõtmisi.\nTäiskasvanu pilet 2 EUR\nLaps (alates 4 a) 1 EUR\n30. juuni Suure matka meenutuspäev\nKavas: Kell 12.00 algav matk ja sellel järgnev piknik. Päev kogu perele.\nJaaniõhtu Pokumaal, 23. juunil\nFotograafia õppepäev, 04. juunil\n04. juunil toimub Pokumaal fotograafia õppepäev\nÜrituse hind sisaldub Pokukoja külastuspileti hinnas.\nFotojaht Pokumaal, 05. juunil\n05. juunil toimub Pokumaal fotojaht\nRahvapillide laupäev, 28.mail\n28. mai toimub Pokukojas rahvapillide laupäev\nKavas: Kell 12.00 ja kell 14.00 rahvapillitund koos oma ala virtuoosidega. Saab kuulata head muusikat ja esmast õpetust ühe või teise pilli mängimise kunstist. Päev kogu perele. Ürituse hind sisaldub Pokukoja külastuspileti hinnas.\nPokuonnide ehitamise võistlus, 21. mail\n21. mai toimub Pokuonnide ehitamise võistlus Puuko jt. asjatundjate eestvedamisel.\nOotame kõiki pühapäeval, 15. mail, Pokumaale laastumaalikooli!\npühapäeval, 15. mail, toimub Pokumaal laastumaalikool koos Anneli Kaasikuga.\nLaupäeval, 14. mail, toimub kõlapillide meisterdamine ja lähem tutvus kõlapillidega\n14. mai toimub Pokukojas tutvumine kõlapillidega ja kõlapillide meisterdamine koos Tõnu Lumiga.\nOotame kõiki 01. ja 07. mail toimuvatele Pokumaa talgutele!\nHead Pokumaa sõbrad!\nPokukoja avapäeval, 01. mail, toimuvad kella 12-st kuni 16ni talgud ja koristustööd Pokukoja ja Padasoomäe talu ümber ning matkaradadel. Ootame rohket osavõttu! Vajalikud välitööriided, saab suppi!\nSeoses Võrumaa turismisuve avapäevaga, on Pokukoja uksed kõigile külastajatele sel päeval ka tasuta avatud kella 12.00 kuni 18.00-ni.\nÜleriigilisel talgupäeval 07. mail "Teeme ära" raames on Pokumaal jälle talgud ja koristame Pokumaad edasi. Talgutega alustame kell 11.00 ning talgud kestavad 15.00-ni. Pärast tööd talgusupp!\nOotame rohket osavõttu, tulla võib ka rohkem inimesi kui registreerimislehel märgitud 30!\nSoojade soovide aeg Pokumaal (9-20. detsember 2010 a.)\nTalv oli vastu võetud. Nii algasid tumeda taevaga lumevalged päevad. Metsavälul jäi veel vaiksemaks...Aga ega siis toimetused toimetamata ei jäänud...\nMillega sellel ajal Pintselsabad tegelevad, saad teada, kui tuled Soojade soovide ajal (9 - 20. detsembrini ) Pokumaale.\nKoos Nutsa ja Tutsaga rändame All-Pintselvaaniasse, et luua sealgi pühade meeleolu.\nPäeva Pintselsabadega jääb meenutama tore meisterdus ja hinge soe tunne.\nÜritused toimuvad kl 11.00, 12.30 ja 14.00\nÜrituse pilet 50.- (3,20 €)\nOotame peresid ja lastegruppe!\nAnna enda tulekust teada info@pokumaa.ee või 53 425 054\nPokumaa ürituste kalender 2010 a.\nPokukalendri tähtpäevade tähistamine:\n12. detsember kõige noorema poku sünnipäev kl 11.00, 12.30 ja 14.00\nPalume üritusele eelnevalt registreeruda.\n9. - 20. detsember soojade soovide aeg Pokumaal. Sel korral saame osa Pintselsabade tegemistest, kuulatakse juttu ja meisterdatakse.\nÜrituste pilet 50.- (3,20 €)


Eesti Kirik » Väljaanded » 12. juuni 2002 Nr 24/25\nLehenumber » Väljaanded » 12. juuni 2002 Nr 24/25\nVahel jääb mõni suhteliselt juhuslik ajalehelause mitmeks päevaks pähe kummitama.Nii oli see viimase Postimehe nädalalõpulisa Arteriga, kus ajakirjanik Valner Valme nimetas Tõnu Õnnepalu küsitledes Eestit luterlikuks maaks. Veelgi otsekohesem oli Arteri reklaam Postimehe esilehel: Eile jõudis poodidesse Tõnu Õnnepalu pihtimusteraamat, mis oma aususega võib osale luterlastest lugejaile talumatu ...\nek 12.06.2002 Loe edasi\nNime Johannes Angelus Silesius võib eesti keelde ümber panna selliselgi kujul: Sileesia Sõnumitooja Johannes. Niisuguse nime võttis enesele Johann Scheffler, kui ta 12. juunil 1653. a konfirmeeriti roomakatoliku kiriku liikmeks. Mitmekesine haridustee Johann Scheffler sündis 25. detsembril 1624. a Breslaus (Wroclaw). Tema isa oli oma luterliku usu tõttu Poolast lahkuma sunnitud aadlimees. Noor Johann jäi 12aastaselt isa ja 15aastaselt ...\nVabariigi valitsus ja Eesti Kirikute Nõukogu töötavad välja ühishuvide protokolli – nii tõdeti kohtumise lõpus valitsuse residentsis Stenbocki majas Tallinnas neljapäeval, 6. juunil. «Religioossete teadmiste kohalt valitseb meie ühiskonnas vaakum. Kirik on olnud pikka aega ühiskonnast välja tõrjutud, kuid religioonil, usuteadvusel ja teadmistel usust peaks olema ühiskonnas vääriline koht,» ...\nTiiu Pikkur 12.06.2002 Loe edasi\nPaljudes keeltes sarnaselt kõlav sõna «kirik» pärineb kreekakeelsest sõnast kyriakç, mis tähendab «Issandale kuuluv». Seda sõna tarvitati niihästi kirikuhoone (Issanda maja) kui ka sinna kogunenud koguduse kohta. Kokkutulekut ja kogunemispaika tähendab ka Uues Testamendis kirikut või kogudust tähistav ekklesia. Eelnevaid sõnu ühendav kreeka väljend kyriç ekklesia ...\nEELK peab oluliseks, et Eestimaal säiliksid kõik 164 kogudust, mis paiknevad üle kogu maa. Ühelgi teisel organisatsioonil pole vastu pakkuda nii laiaulatuslikku haaret ja liikmeskonda, kui seda on luteri kirikul. Seetõttu on kirikuvalitsus võtnud vastu otsuse vähendada järgmise aasta eelarves allasutustele eraldatavat raha 20% ja suurendada kogudustele eraldatavat summat läbi palgatoetuskassa 15%. Ometi elavad paljud ...\nHs 18:1–4,21–24,30–32 Küllap on enamik inimesi vahel kahetsenud mõnd valet tegu või valikut. Oleks ma ometi teisiti toiminud, targem olnud – asjad oleks hoopis paremini. Meie kõigil tuleb teha valikuid. Iga päev otsustame, mida teeme ja mida mitte, kuidas erinevates olukordades käitume. Meie igapäevaotsused olenevad sellest, millised on meie elu sügavamad väärtused – sellest, kuhu tahame oma eluga välja jõuda ja ...\nInimese Poeg on tulnud otsima ja päästma kadunut. Lk 19:10 Minu lapsepõlve kodukiriku võidukaare kohale on kirjutatud kaunite gooti tähtedega: «Inimese Poeg on tulnud otsima ja õndsaks tegema, mis kadunud on.» Väikesel lapsel oli neid omapäraseid tähti algul keeruline kokku veerida, aga kui salm ette loeti ja juba meelde jäi, siis oli kerge nende põhjal ka teisi gooti tähti lugema õppida. Tasapisi ...\n6. juuni õhtul oli Usuteaduse Instituudis tavalisest pidulikum meeleolu. Neljale tudengile anti kätte koolidiplom ning õpingute lõpetamist märkiv lillekimp. Loomulikult ei puudunud ka õnnesoovid. /---/ Kümmekonnast viienda kursuse üliõpilasest said diplomi diakon Pille Salveste, kelle lõputööks oli «Seadmissõnad ja epiklees armulaualiturgias» (juhendaja mag Gustav Peeter Piir), Ahti Udam ...\n5. juunil kaitses Eesti Kiriku autor Alar Kilp Tartu ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia osakonnas magistritöö «Religion enters politics: the process of politicization of religious issues in four post-communist countries». Magistritöö juhendajaks oli mag Evald Mikkel, oponendiks emeriitprofessor dr Rein Taagepera. Magistritöö uuris, kuidas usuküsimused on jõudnud poliitikasse post-kommunistlikus Poolas, Ungaris, ...\nEELK allastuste juhte informeeriti välisabist saadava rahaga projektide toetamist ning kiriku majanduslikust olukorrast. Konsistooriumis toimunud nõupäeva kokkukutsujad olid Soome kiriku välisabi referent Aarno Lahtinen ja majandusassessor Jaan Tammsalu. Selleks aastaks oli Soome kiriku välisabile esitatud rahataotlusi 1,3 miljoni krooni ulatuses, võimalik oli toetada 738 000 Eesti krooni ulatuses. Senise traditsiooni kohaselt tehakse heakskiidu ...\nSirje Semm 12.06.2002 Loe edasi


Saa Lion King Monopolyga kogu pere mängude kuningaks\nKes ei armasta head, sõbralikku, kuid siiski süvendatud mängu Monopoly?! Muidugi, mängimiseks kulub tunde, kuid just selles on see nii lõbus: rattasõit ja asjaajamine, strateegiline kujundamine, absoluutselt naeruväärsed majareeglid, mis kindlasti käivad reeglite vastuolus. (Vaadates teile otsa, tasuta parkimise rahapott!) Mida iganes; igale perele oma!\nEhkki klassikaline Monopol on proovitud ja tõeline ooterežiim, millega ei saa valesti minna, leidub lugematul arvul litsentseeritud ja temaatilisi sorte, mis sobivad peaaegu igaühe maitsele. Sisenege Hasbro monopoli - Disney The Lion King Edition. 8-aastased ja vanemad fännid võivad tähistada Simba teekonda kuningaks saamisega selle uue temaatilise keerdkäiguga klassikalises Monopoli mängus.\nKahe kuni kuue mängija mängimine kulgeb üsna palju, kui võiksite oodata: mängijad liiguvad teemastatud mängulaual ringi kui oma lemmik Lõvikuninga tegelased, ostes nii palju Pride Lands-teemalisi atribuute kui võimalik. Mängulaual on kunstiteos, mis on inspireeritud filmist Lõvikuningas, ja sellel on kuus märgimärki: Timon, Simba, Nala, Mufassa, Pumbaa või Scar. (Südamlik kahju kõigile Rafiki ja Zazu fännidele seal.)\nEhkki mängu saab mängida kahe mängijaga, on võistluse tugevdamiseks vaja käputäis inimesi. Nagu algse lauamängu puhul, mida rohkem mängijale omatavaid kinnisvara on, seda rohkem saab ta teistelt mängijatelt renti. Selles mängu väljaandes ostavad mängijad majade ja hotellide asemel mänguasjade ja mardikate asemel oma vara väärtust. Mängu võidab viimane mängija, kellel on jäänud raha tagasi, kui kõik teised mängijad on pankrotti läinud.


Rehabilitatsiooni portfoolio kokkuvõte | Meditsiin - Rehabilitatsiooni teooriad, meetodid ja korraldus - Tallinna Ülikool\nLae alla Rehabilitatsiooni_portfoolio_kokkuvõte.doc\nRehabilitatsiooni portfoolio kokkuvõte (2)\nTallinna Ülikool - Meditsiin - Rehabilitatsiooni teooriad, meetodid ja korraldus\nREHABILITATSIOONI TEOORIAD, MEETODID JA KORRALDUS\nJuhendaja: Karin Hanga\n1. REHABILITATSIOONI TEOORIAD, MEETODID JA KORRALDUS\nLOENGU MATERJAL ....................................................................................... 4\n2.1. Rehabilitatsioon ............................................................................................\n2.2. Rehabilitatsiooni teoreetilised lähtekohad ning seos\npraktikaga ........................ 69\n2.3. Erivajadusega inimeste\nvajadused ...................................................................... 69\nsaamine ........................................................................................................ 70\nalaliigid ................................................................................... 71\nrehabilitatsiooniplaan ......................................................................... 71\nroll ..................................................................................................... 72\nprogrammid ............................................................................ 72\n3. EKSAMI KORDAMISKÜSIMUSED VASTUSTEGA ................................. 73\n4. REHABILITATSIOONITEENUSE VALDKONDA REGULEERIV\n5. RIIGIKONTROLLI AUDIT ............................................................................ 93\n6. REHABILITATSIOONI KOKKUVÕTE ..................................................... 103\n7. ENESEANALÜÜS ........................................................................................... 109\nPortfoolios antakse ülevaade rehabilitatsiooni teooriatest, meetoditest ning korraldusest\nläbi loengu materjali. Lisaks on autor välja toonud enda jaoks olulised mõtted ja loengu\nteemadega haakuvad lisaülesanded. Portfoolio sisaldab ka rehabilitatsiooniteenuse\nvaldkonda puudutavat seadusandlust ning autori enda jaoks uut ning huvitavat kirjandust.\nVeel töötas autor läbi Riigikontrolli auditi ja portfooliosse on välja toodud selle põhjal\nVastuse leiab järgnevatele küsimustele:\nMida tehakse rehabilitatsiooniteenuse raames?\nMilliseid teenuseid rehabilitatsiooniteenuse raames osutatakse?\nKellel on õigus rehabilitatsiooniteenust taotleda?\nMillised on teenuse taotlemiseks vajalikud dokumendid?\nKes rehabilitatsiooniteenust pakuvad?\nrehabilitatsioon ja selle teoreetilised lähtekohad , erivajadusega inimeste vajadused , abi saamine , rehabilitatsiooni alaliigid , rehabilitatsiooniplaan , klienditöö roll , rehabilitatsiooni programmid\nMis Teie arvates on rehabilitatsioon ?\nMis on rehabilitatsiooni eesmärgid ?\nKes võiksid vajada rehabilitatsiooni ?\nMillistes eluvaldkondades võib inimene rehabilitatsiooni vajada ?\nMilliseid meetmeid/sekkumisi võiks rehabilitatsioon sisaldada ?\nMILLISED ON VÕIMALIKUD ABIMEETMED ?\nPalju, mis siis on rehabilitatsiooniteenuse roll ?\nKelle pädevuses on vajaliku abi osutamine ?\nKUIVÕRD RAKENDUB EELNÕUS PLANEERITU TEGELIKKUSES ?\nKellel on õigus taotleda rehabilitatsiooniteenust ?\nMilleks rehabilitasiooniplaani vaja on ?\nKuidas on fikseeritud spetsialistide hinnangud ?\nKui plaani ellu ei rakendata ?\nMIDA muuta plaani vormis, et plaan oleks reaalselt abiks olukorra parandamisel ?\nKuidas pakkuda kliendile tuge ja jõustada nii et ta seda ka tunneb ?\nMillises olukorras võiks sobida ?\nMis on vajalik heaks klienditööks ?\nMilliseid isikuomadusi oleks selleks vaja ?\nMilliseid probleeme see aitab tänasel teenuse maastikul lahendada ?\nMil viisil võiks eelhindamine toimuda ?\nMILLISED on eelhindamise plussid, vajalikud eeltingimused ja ohud ?\nMis on WHO DAS 2 ja mida sellega saab hinnata ?\nMis on programm ?\nKes võiksid olla veel potensiaalsed programmide osutajad ?\nMillised klientide vajadused võivad jääda katmata ?\nMiks on kvaliteedimärki või standarit vaja ?\nMIS MEETMEID VÕIKS REHABILITATSIOON SISALDADA ?\nKes peaksid kuuluma võrgustikku ?\nMillised teenused võivad täiendavalt olla vajalikud ?\nMis aitaks kaasa töö- ja kutsealase rehabilitatsiooni tegelikule ellurakendamisele ?\nMis on rehabilitatsiooniteenus ja selle eesmärk ?\nKes langetab valiku, kuhu inimene läheb rehabilitatsiooniteenusele ?\nKui kaua kehtib rehabilitatsiooniteenuse suunamiskiri ?\nMilline on rehabilitatsiooniplaani maksimaalne kehtivusaeg alaealistel ?\nMis on muutunud rehabilitatsiooniteenuste osutamises ?\nMis on rehabilitatsiooniteenus ?\nMilliseid teenuseid rehabilitatsiooniteenuse raames osutatakse ?\nKellel on õigus rehabilitatsiooniteenust taotleda ?\nKes rehabilitatsiooniteenust pakuvad ?\nKust saab täiendavat infot ?\nviimasena, rehabilitatsioon, rehabilitatsiooniteenus, sihtgrupiks, erinevates valdkondades, sotsiaaltöö kujunemist, normaalne elu, normaliserimispõhimõte, süsteemiteooria, taastusravimeeskond, intansiivne taastusravi, i tasand, ii tasand, raudsepp, alushariduses, koordineerib haridus, psühhosotsiaalne rehabilitatsioon, sotsiaalkindlustus, kov sotsiaal, asutustel, efektiivne seostamine, psüühikahäirega 16, elukohta, rehabilitatsiooniplaanis, rehabilitatsiooniteenus, plaani täita, teenuse osutamine, eksperdi, eksperdil, eksperdi, eksperdi, spetsialistil, kliendi vajadused, märkmed portfooliosse, tegevusplaani koostamisel, rehabilitatsiooni, igapäevane praktika, trauma, eelhindamine, teenuste saamiseks, eelhindamine, toimetuleku parandamiseks, pikad järjekorrad, hindamise tulemuseks, töötukassa, isiku juhtum, b osa, c osa, hindamise tulemuseks, hindamise informatsiooni, tajumine, suhteline kasutamislihtsus, kultuuriülene rakendatavus, seostamine rfk, tajumine, enesehoolitsus, inimestega lävimine, igapäevased toimingud, 0 36, ii hankes, sekkumiste, rehabilitatsiooniprogramm, programm 0, teaduspõhised, hoolekandemeetmed 2010, novembriks, 37 inimest, missugussed programmid, kriteeriumid 1, kr 26, tööl püsimiseks, meelelahutusvõimalused, juriidiline nõustamine, hinnangud, spetsialistide soovitused, üldjoontes, eksperdi, autori arvates, rehabilitatsiooniplaan, rehabilitatsiooniplaani, plaani koostamisel, lepingumahud, inimese kasvu, lähenemine, planeerimine, õnnestumiseks, pikad järjekorrad, sobivust töö, sotsiaaltöötaja, vältimatut sotsiaalabi, tehakse 6, rehabilitatsiooniteenusteks, majutus, kättetoimetamisega, kättetoimetatud otsust, valmimas, sotsiaaltöötaja teenus, eripedagoogi teenus, füsioterapeudi teenus, alla 16, sõidukulude hüvitamiseks, portfoolio kausta\nÕiguslik alus: PISTS, §\nEKSAMI KORDAMISKÜSIMUSED VASTUSTEGA\nREHABILITATSIOONITEENUSE VALDKONDA REGULEERIV\nRiigikontrolli auditi läbitöötamisel\nalase arendusprojekti läbitöötamisel teostatud\nPüüdke mõtestada, mis Teie arvates on rehabilitatsioon?\nMis on rehabilitatsiooni eesmärgid?\nKes võiksid vajada rehabilitatsiooni?\nMillistes eluvaldkondades võib inimene rehabilitatsiooni vajada?\nMilliseid meetmeid/sekkumisi võiks rehabilitatsioon sisaldada?\nhaavatavate inimeste eluolu parandamisele ja nende osalemise\nPuuetega inimete võrdsete võimaluste loomise standardreeglid (PIVVLSR) 1995\nRehabilitatsioon ehk rehabiliteerimine\ntoetada, hoida ja arendada inimese toimetulekut ja elukvaliteeti\ntuleks võimalikult hästi ise toime!\nMILLISED ON VÕIMALIKUD ABIMEETMED?\nkohalikel omavalitsustel, samuti ka inimesel endal (perel), III\nHumanism kui oluline sotsiaaltöö arengu mõjutaja\ninimene kõige alus\nHumaanismi kesksed põhimõtted\nklient see, kes püstitab oma eesmärgid\nSüsteemiteooria ja ökoloogiline süsteemiteooria\nInimesi võivad aidata erinevad süsteemid\nProbleemidega inimesed ei ole alati valmis neid süsteeme kasutama, sest\nRehabilitatsiooni ja sotsiaaltöö ülesanded süsteemiteooriast lähtudes\nTeie mõtted rehabilitatsiooni teoreetiliste lähtekohtade osas\nKas tunnete seoste tugevust/nõrkust teooria ja praktika vahel?\nPortfooliosse – märksõnad teooriate ja rehabilitatsiooni seoste kohta\nmeditsiinilisi ja/või hariduslikke\nvahendeid, meetodeid, teenuseid\nSelleks, et kutsealane rehabiliteerumine toimuks, vajalik erinevate sektorite\nMida erivajadusega inimene võib vajada selleks, et\nKelle pädevuses on vajaliku abi osutamine?\nHinnang, soovitused ja tegevuskava\nFunktsioone toetav taastusravi\nInfo kogumisel võib tugineda\nKujuneb hinnang ja tegevuskava\nKUIVÕRD RAKENDUB EELNÕUS PLANEERITU TEGELIKKUSES?\nHarjutus: hinnates kliendi vajadusi näete probleeme, mille lahendamine ei pruugi\nkuuluda rehabilitatsioonimeeskonna pädevusse. Kuhu pöördute abi saamiseks\nMajapidamisega seotud probleemid\nTeenused alkoholisõltuvuses inimesele\nTeenused narkosõltuvuses inimestele\nTeenused vaimupuudega inimesele\nTeenused töökohal kohanemiseks\nEestkostega seotud probleemid\nIseseisev töö (portfooliosse)\nTööleht rehabilitatsiooni alaliikide seostamiseks erinevates valdkondades (sotsiaal\nharidus, tööturg, meditsiin) pakutavate teenustega, vastutus, võrgustik jm\nTöö- ja kutsealane rehabilitatsioon\nIsikul ei ole „subjektiivset õigust“ antud rahasummale, vaid temale vajalikele\nTaotlust ei pea täitma\nvalides tegevusalaks rehabilitatsiooniteenuse osutamine\nsobiva asutusega ise ühendust võtma 21 päeva jooksul\nSotsiaalhoolekande seadus (SHS) § 111. Rehabilitatsiooniteenus\nNõuded reh.meeskonna koosseisule plaani koostamisel\nMeele- või kõnepuudeg\nKuni 18-aastasele isikule\npuudega inimese (pere)\nolukorda, inimese terviseseisundit ja vajadusi (sh erialaspetsiifiliselt)\nIseseisvaks toimetulekuks vajalikud muud teenused ja tegevused\nReh.plaani lisa nr 2\n�Suunamiskiri” või “otsus”\ndokumenteeritud isiku hinnatud vajadused\nIseseisev töö (portfooliosse)!!!!!!!!!!!!\nKüsimustik reh.teenuse alase seadusandluse kohta\nRehabilitatsiooniteenuse vajaduse hindamine\nENNE HINDAMIST, võtmetähtsusega\nHINDAMINE ja PLANEERIMINE\nRehabilitatsiooniplaani elluviimise juhendamine ja koordineerimine\nArutage ja analüüsige kehtivaid rehabilitatsiooniplaane\nEESMÄRK: Kas ja millisena on plaanis väljatoodud kliendi rehabilitatsiooni\neesmärk? Kuidas hindate püstitatud eesmärki (vastavus reh. eesmärkidele\nmõõdetavus, teostatavus jm)\nHINNANGUD: Kuidas on fikseeritud spetsialistide hinnangud? Mida need\nhinnangud annavad inimesele, kas spetsialistide soovitused väljendavad\nTEGEVUSKAVA: Kuidas on koostatud tegevuskava (soovitatud\nteenused/sekkumised, nende kättesaadavus)?\nPLAANI ELLURAKENDATAVUS: Teie hinnang – kas koostatud plaan on\nTULEMUSLIKKUS: Millised on võimalikud tulemused siis, kui plaan\nrakendatakse ellu ja siis, kui plaani ellu ei rakendata? Mida inimene sellest\nMUUD OLULISED TÄHELEPANEKUD plaani kohta\nGrupitöö arutelu ja tulemused\nFikseerige olulised märksõnad portfooliosse\nMIDA muuta plaani vormis, et plaan oleks reaalselt abiks olukorra parandamisel?\nMillises olukorras võiks sobida?\nSpetsialisti ja kliendi suhe\nSeda iseloomustavad järgmised asjaolud\nArutelu Mati Tuusa 3 klienditöö mudeli sobivuse osas\nMärkmed portfooliosse – klienditöö roll rehabilitatsiooniprotsessis\nMis on vajalik heaks klienditööks?\nMilliseid isikuomadusi oleks selleks vaja?\nMis mõjutab rehabilitatsiooni õnnestumist\nKliendi valmisolek ja motiveeritus\nRehabilitatsioonispetsialisti võtmeoskused, eetika protsessijuhtimisel\nTÄIENDAGE OMA MÕTETEGA\nOlulised eeldused ja põhimõtted, et rehabilitatsioon õnnestuks\nKliendi valmisolek, seda mõjutavad tegurid\nTEGEVUSPLAANI KOOSTAMISEL ON OLULINE TEADA JA\nARVESTADA KÕIKI TEGUREID\nL.Teesalu, Astangu KRK 2011\nII Rehabilitatsioonispetsialisti eetikapõhimõtted\nIII Rehabilitatsioonispetsialisti võtmeoskused/omadused\nOlulised rehabilitatsiooni eesmärgid saavutatakse\nIseseisvad tööd portfooliosse\nMõistekaart rehabilitatsiooni kohta (eesmärgid, sihgrupid, eluvaldkonnad\nTeie mõtted teooria ja praktika seostatuse osas (reh.teoreetiliste lähekohad ja\nigapäevane praktika – tugi?)\nGrupitöö reh.alaliikide ja olemasolevate teenuste seostamiseks\nTäidetud küsimustik reh.seadusandluse kohta\nReh.plaani analüüsil tekkivad mõtted\nMärksõnad reh.õnnestumise osas\nPITRA Tarkuseraamatust teenused, PITRA lõppraportist probleemid\nTutvuda Riigikontrolli audititega reh.teenuse kohta\nRehabilitatsiooniteenusega seonduvad probleemid ja võimalikud\nRehabilitatsiooniteenuse alased arendused\nEelhindamine ehk rehabilitatsiooniteenuse vajaduse väljaselgitamine\nKUIDAS LEIDA REHABILITATSIOONITEENUST VAJAV KLIENT\nsihitada reh.teenust täpsemini) ja suunata inimene talle vajalikule teenusele\nei ole otstarbekas\nMil viisil võiks eelhindamine toimuda?\neelhindamine toimub SKA-s\neelhindamine toimub reh.asutuses (\nEelhindamist viib läbi vastava ettevalmistusega spetsialist\nIsikul on anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni\nkaotus või kõrvalekalle, millest tulenevalt on piiratud isiku toimetulek erinevates\neluvaldkondades (õppimine, töötamine, iseseisev toimetulek, sotsiaalne aktiivsus)\nterviseinfo – e-tervisest?, SKA\nDAS 2.0 – 6 valdkonda)\ninimese ütlused, võimalusel päringud\nRehabilitatsiooniteenusele suunamine ei ole põhjendatud näiteks järgmistel\nPositiivsed asjaolud (1)\notsene ja vahetu kontakt inimesega\nparaneb isiku teadlikkus\nAja- ja finantsressursside optimaalsem kasutamine\nVõimalik isiku seostada otse vajaliku reh.programmiga\nveel ei ole\nmääratud puude raskusaste\nTEIE MÕTTED JA KOMMENTAARID EELHINDAMISE OSAS?\nRehabilitatsiooniteenuse vajaduse hindamise vorm\nAeg terviseprobleemi või puude (rehabiliteerimist vajava seisundi)\nRehabilitatsiooniteenuse eesmärk ja alaeesmärgid\nSenised sekkumised ning nende tulemuslikkus\nC-OSA. Hindamise kokkuvõte\nMis on WHO DAS 2 ja mida sellega saab hinnata?\ntegevus- ja osalemisvõime profiil\nMiks eelhindamiseks võiks sobida just DAS II\nSuhteline kasutamislihtsus - e\nKasutatav üldpopulatsioonis ning kõikide haiguste korral\nKüsimustiku punktid liigitati 6 valdkonda\nWHO DAS 2.0 sooritamine\nErinevad versioonid (12-punkti, 12 + 24- ja 36-puntki versioon)\nTugiraamistik küsimustele vastamiseks (nn mälukaardid)\nWHO DAS 2.0 36-punktiline versioon\nkeskkonnategureid hindava mooduli\ntäiskasvanute populatsioonide jaoks\nPITRA 2 meeskonna ettepanek\nrehabilitatsiooniprogrammide arendamist ja finantseerimist\n�Rehabilitatsiooniteenus on kompleksne protsess, milles on vaja planeerida\nisiku eesmärkidest ja vajadustest lähtuvaid erinevaid rehabiliteerivaid ja\n�Oluline on leida isiku east ja puudest lähtuv, metoodiliselt koostatud ja\nläbimõeldud tegevuste terviklik pakett, mis on suunatud isiku\nrehabilitatsiooni eesmärkide saavutamiseks.”\nREHABILITATSIOONIPROGRAMM on isiku rehabilitatsiooniks vajalikke\nkompleksseid tegevusi sisaldav sekkumine\npakutakse aktiivselt arendavaid ja rehabiliteerivaid tegevusi\neenuste osutamise süstematiseeritud ja organiseeritud\nMis on teenus ja mis on programm?\nProgramm võib olla laiem mõiste\nProgramm võib olla ka kitsam mõiste\n) Üldise eesmärgi, ehk laiema eluvaldkonna põhised programmid\nSuhtlemise- ja vaba aja\nKitsama alaeesmärgipõhised, oskustele ja tegutsemisele suunatud programmid\nfunktsiooni või oskuse, ressurssi või toetuse\nmuutuseks valmisoleku ja motivatsiooni arendamisele\nkeskkonna arendamisele ja kohandamisele, abivahendi\nDiagnoosipõhised või toimetulekupiirajast või sihtgrupist lähtuvalt sõnastatud\nlastele arenguks vajalike tingimuste loomisega\nProgrammid võivad olla kohandatud individuaalseks ja/või grupiviisiliseks\nindividuaalne programm on\nPuuetega inimeste esindajate hinnangul\npsühholoogilise toetuse ja esmase nõustamise programmid isikule ning\ntoimetulekuoskuste õppega seotud programmid\nerinevate abivahendite sobitamise ja kasutamise õpetamisega seotud\nsotsiaalse ja füüsilise keskkonna kohandamisega seotud programmid\nhariduse omandamist toetavad rehabiliteerivad programmid (\ntöötamist toetavad rehabiliteerivad programmid\nriiklikult finantseeritud/aktsepteeritud rehab. teenustele ja programmidele\nüldise rehab.eesmärgi saavutamiseks\nKonverents 07. detsembril\nRehab. spetsialistide koolitus (\nTulemuste ja kvaliteedi hindamise\nKa täna on olemas nn. programmiline mõtlemine ja programmid\nKa täna on (raskustega) võimalik osutada rehab.teenust kompleksse\nProgrammid, kui komplekssed sekkumised on saanud täna tugeva toetuse ja\npoolehoiu, et selle lähenemisega edasi minna\nTeie arvamus rehabilitatsiooniprogrammide osas\nProgrammilise lähenemise plussid ja miinused?\nKes võiksid olla veel potensiaalsed programmide osutajad?\nKas suudame pakkuda erinevatele sihtgruppidele vajalikke programme?\nMillised klientide vajadused võivad jääda katmata?\nKvaliteedimärk annab eelduse, et ostetav/pakutav teenus on kvaliteetne ja\n�Seminar 13. jaanuaril: Iseseisvate ja grupitööde läbiarutamine; Vestlus\nkohustusliku kirjanduse läbitöötamise teemal; protfooliote esitamine (olge valmis\noma portfoolio tutvustamiseks)\n�Eksam – 13. detsembril\n�Kordamiseks 25 küsimust\nRehabilitatsiooni teoreetilised lähtekohad ning seos praktikaga\nErivajadusega inimeste vajadused\nKuni 18-aastasele isikule (lapsed)\nREHABILITATSIOONIPLAANI ON VAJA, ET\nSOTS.TÖÖTAJA ROLLID JA KOHUSTUSED REHABILITATSIOONI\nREHABILITATSIOONITEENUSE KORRALDUSLIK PROTSESS\n?? REHABILITATSIOONITEENUSE SISULINE PROTSESS\nsotsiaaltöö protsess: kliendisuhte loomine, probleemi määratlemine, hindamine\neesmärkide püstitus, tegevuse planeerimine, sekkumise (interventsiooni)\nmeetodid; jälgimine, lõpetamine ja tulemuste hindamine. Kliendi kaitsmine\nTEOREETILISED LÄHTEKOHAD (3 tk), MIS ON MÕJUTANUD\nc) süsteemiteooria ja ökoloogiline süsteemiteooria\nTÖÖ-JA KUTSEALASE REHABILITATSIOONI EESMÄRGID\n? TÖÖTURUTEENUSED, MIS AITAVAD KAASA TÖÖ –JA KUTSEALASELE\nPSÜHHOSOTSIAALSE REHABILITATSIOONI EESMÄRK\nPSÜHHOSOTSIAALSE REHAB. OLEMUS\nHARIDUSLIKU REHABILITATSIOONI EESMÄRK\nKUIDAS TOIMUB HARIDUSLIKU ERIVAJADUSE VÄLJASELGITAMINE\nISIKU REHABILITATSIOONIVAJADUSE HINDAMINE JA\nPLANEERIMINE – ALATEGEVUSED ISIKU VAJADUSTE\nHINDAMISEL JA PLANEERIMISEL: ? KAS ON POOLIK?\nJUHENDAMISEL JA KOORDINEERIMISEL ALATEGEVUSED\nREHABILITATSIOONI ÕNNESTUMISEKS ON VAJA 5\nREHABILITATSIOONISPETSIALISTI TÖÖKS VAJALIKUD\nOlulised rehabilitatsiooni eesmärgid saavutatakse!\nREHABILITATSIOONITEENUSE OSUTAMISEL JÄRGNEVAT\nREHABILITATSIOONIPROGRAMMI 1 KÄSITLUS\nEQUASS KVALITEEDIMÄRK NÄITAB TEENUSE OSUTAJA\nMõtestage lahti töö- ja kutsealase rehabilitatsiooni eesmärk ja protsess\nSotsiaalhoolekande seadus lisatud eraldi manusena kausta\nRehabilitatsiooniteenusele saadetud suunamiskirja leiate manusena ühiskaustast\nSamuti on kausta lisatud rehabilitatsiooniteenuse taotluse vorm. Määruse\nRehabilitatsiooniteenuse taotluse vorm ja nõutavate dokumentide loetelu\nrehabilitatsiooniteenusele suunamiskirja vorm ning rehabilitatsiooniteenuse kulude\nhüvitamise arve vorm ning arve alusel kulude hüvitamise kord ja tingimused on\nautor lisanud samuti portfoolio kausta. Rehabilitatsiooniplaani vorm on lisatud\nKüsimustik rehabilitatsiooniteenust puudutava seadusandluse kohta\nMis on rehabilitatsiooniteenus ja selle eesmärk?\nRehabilitatsiooniteenust on võimalik taotleda järgmistel sihtgruppidel\nKas psüühilise erivajadusega inimestel on õigus taotleda rehabilitatsiooniteenust?\nRehabilitatsiooniteenuse taotlemiseks peab inimene pöörduma\nKes langetab valiku, kuhu inimene läheb rehabilitatsiooniteenusele?\nKui kaua kehtib rehabilitatsiooniteenuse suunamiskiri?\nEsmakordselt rehabilitatsiooniteenusele minnes koostatakse inimesele\nMilline on rehabilitatsiooniplaani maksimaalne kehtivusaeg alaealistel?\nMitu spetsialisti vähemalt peavad osalema rehabilitatsioonivajaduse hindamisel\nja rehabilitatsiooniplaani koostamisel?\nRehabilitatsiooniplaan on vajalik puudega inimeste sotsiaaltoetuste saamiseks\nRehabilitatsiooniplaani koostamine on puudega inimesele kohustuslik\nMilliseid allpool loetletud teenuseid osutatakse rehabilitatsiooniteenuse raames\nAastase piirsumma ulatuses saab puudega inimene ise valida, milliseid teenuseid\nNimeta, millistele teenustele rehabilitatsiooniteenuse raames on seatud\nRiigieelarvest erivajadustega inimeste rehabiliteerimiseks teenuste osutamine\nLepingud teenuse osutajatega\nFüsioterapeudi teenuse kättesaadavus\nTeenuste osutamise standardid\nMajutuse ja transpordikulu hüvitamine\nPortfoolio kausta on lisatud veel PITRA Tarkuseraamat ning lõppraport teemal\nPUUDEGA INIMENE TÖÖTURULE REHABILITATSIOONISÜSTEEMI\nLiisLiinev: Tere. Kas sul olemas ka kasutatud materjalide loetelu? Rehabilitatsiooni prtfoolio kokkuvõttes kasutatu kohta. Eriliselt huvitab mind Kiik, 1999


Metalli müük | LEVSTAL\nMetalli müük Tallinnas ja kogu Eestis. LEVSTAL tegeleb erinevat liiki metallide, sealhulgas lehtmetalli, profiilmaterjalide ja armatuuri, tarnimisega nii kohalike kui ka välismaa tootjatelt. Lisaks baasmarkidele on müügil ka spetsiaalsed terasmargid, millel on täiustatud tugevusomadused, suurem vastupidavusvõime ja pikem eluiga.\n1) Lehtmetall kujutab endast sordimetalli, mida toodetakse rihvel, gofreeritud või siledate lehtede kujul. Metalli lehti iseloomustab mõõdukas paksus, mis võimaldab nende kasutamist nii ehitusel kui ka pisikeste ja õhukeste detailide valmistamisel. LEVSTAL pakub ostjatele laia valikut erinevaid lehtmetalli tüüpe hulgi- ja jaemüügis.\n2) Profiilmaterjalid erinevad kõrge mehaanilise ja vibratsioonile vastupidavuse poolest ja neid kasutatakse peamiselt kõiksuguste metallkonstruktsioonide ehituse, hoonete karkasside-, tugitalade- ja piirete paigaldamisel. LEVSTAL tegeleb igasugust tüüpi terasprofiili valmistamise ja müügiga. Lõikamiseks kasutatakse lintsaagi Pegas Horizontal, mis võimaldab töödelda musta metalli ja torusid mõõtmetega 440 mm x 600 mm x 16 m (kõrgus x laius x pikkus).\n3) Armatuur kujutab endast omavahel ühendatud terasvardaid ja seda kasutatakse raudbetooni konstruktsiooni kandevõime suurendamiseks erinevate hoonete ehitamisel. LEVSTAL teostab armatuurterase ja –võrgu müüki kliendile kohaletoimetamise võimalusega. Klambrite valmistamine ja terase ning võrgu lõikamine – tellija mõõtmete järgi.


3 soovitust reisimisega seotud tromboosi vältimiseks - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Mida teha, et mitte haigeks jääda? «Patsiendiminutid»: iga erakond lubab tervishoidu lisaraha, aga ühtki uut rahaallikat välja ei käi 7 ohtlikku haigust, mis algavad köhaga Põhjalik ülevaade: milliseid hallitanud toite on siiski veel turvaline süüa? SISUTURUNDUS Aegunud tooted meigikotis?! Iluekspert annab nõu Uraanitünnid Suures kanjonis – külastajad võisid saada viimastel kümnenditel kiiritust Tragöödia Hispaania päikeserannikul: väike tüdruk suri jäätise söömise tagajärjel Oluline põhjus, miks väsimus murrab depressioonis inimese maha\n3 soovitust reisimisega seotud tromboosi vältimiseks\nUmmistava trombi teket või olemasolu veresoones nimetatakse tromboosiks. Vaata siit soovitusi, kuidas tromboosiriski vähendada, kui peab palju reisima.\nReisimisega seonduva tromboosi vältimisel on kõige olulisemaks teguriks inimeste teavitamine ning individuaalse riski hindamine.\nSoovitatakse mehhaanilise profülaktikana kasutada gradueeritud kompressioonsukki.\nSamuti tuleks pikal lennureisil lennutromboosi vältimiseks vahekäigus aeg-ajalt ringi liikuda ning kergemaid kehalisi harjutusi teha ja tarvitada piisavalt vedelikku.


Hiina juhtiv reguleeritav nahast parim kodukontori tool pikkadeks töötundideks tehas ja tootjad |GDHERO\nReguleeritav nahk, parim kodukontori tool pikkadeks tööpäevadeks\nMudeli number: L-807\nKäe tüüp: T-tüüp Fikseeritud käed\nMehhanismi tüüp: Reguleeritava kõrgusega istmemehhanism koos kaldepinge kontrolliga\nGaasitõstuk: 85 mm\n1.ERGONOOMILINE SELJATUGI – Reguleeritav nahast parim kodukontori tool pikkadeks töötundideks on ergonoomiline kõrge seljatugi, mis sobib ideaalselt teie selja ja vöökohaga, toetab pead, talje ja selga, nii et laske lihastel lõõgastuda.\n2,85 CM TÕSTMINE JA 360 KRAADI PÖÖRDUMINE – seda reguleeritavat nahast parimat pikkadeks töötundideks mõeldud nahast kontoritooli saab vabalt tõsta ja langetada 80/10 cm võrra ning saate reguleerida seda vastavalt oma pikkusele kõige mugavamale kõrgusele.Meie kontoritool toetab ka 360-kraadist horisontaalset pöörlemist, et saaksid end ümbritsevate inimestega vabalt ilma püsti tõusmata suhelda.\n3. MEHANISM KALDUSPINGE KONTROLLIGA – Pärast pikka töötamist saate mehhanismi käepideme kallutatavale toolile vabastada, et lõõgastuda ja puhata.\n4.NAHK/KANGAS JA STABIILNE ALUS – see kõrge seljatoega kontoritool on valmistatud kvaliteetsest PU-nahast ja linasest kangast, mis on väga pehme ja sile.Juhttoolil on elegantne välimus.Suurel tugeval kroomterasest alusel on stabiilne struktuur, mis suurendab stabiilsust ja kandevõimet.\n5,5 TK PAINDLIKUD RATAD – Tool on varustatud 5 tk painduvate ratastega, et tagada 360-kraadine igakülgne liikumine.Suur liikuvus ja paindlikkus võimaldavad teil vabalt liikuda.See Executive reguleeritav nahast parim kodukontori tool pikkadeks töötundideks sobib igasugustele põrandatele ega kriimusta põrandapinda.\nEelmine: Parim reguleeritavate kätega ergonoomiline värvilisest võrgust kõrge kontoritool\nJärgmine: Käteta reguleeritava võrguga ergonoomiline väike kodukontori tool\nNahast kõrge seljaga pööratav/kallutatav büroo...\nMoodne võrkkangast mugav kontoritool,...


Adventistide Kogudus - Elu Autor\nAvaldatud 13.6.2021, rubriik Päeva sõna\n„Sa ei tohi tappa!“ 2. Moosese 20:13\nKümne käsu uurimine on Jumala iseloomu uurimine. Iga käsk, mis keelab hälbiva käitumise inimeste hulgas, on negatiivne väide ka selle kohta, missugune on Jumal. Kui Jumal keelab tapmise, palub Ta meil väärtustada elu nii, nagu Tema seda teeb.\n1950-ndatel viis Stanley Miller läbi kuulsa eksperimendi. Selleks keeras ta kokku keemilise supi, mis pidi sarnanema väga ammuse maa ürgsetele tingimustele. Ta pani supi suletud süsteemi ja lasi sellesse elektrilaengu, mis pidi kopeerima välkusid, mis võisid tol ajal olemas olla. Kui ta oli lõpetanud, uuris ta oma supist elu märke, lootes selgitada, kuidas saab mitteelavatest komponentidest tekkida elu. Ta leidis käputäie aminohappeid, mis on iga bioloogilise organismi oluline osa, kuid need pole veel elu.\nLäbi kirjapandud ajaloo oleme olnud piisavalt uudishimulikud, et üritada mõista meid ümbritsevat maailma. Uudishimu on meid hästi teeninud: läbimurded keemias ja füüsikas on palju tõenäolisemalt püsima jäänud. Kuid meie suurim vaenlane surm võidab meid jätkuvalt. Me ei ole suutnud aru saada elu põhiolemusest.\nMe tunneme instinktiivselt ära elu, kui seda näeme. Me mõistame näiteks, et lilled ja oravad on elus, aga kaljud ja kivid ei ole. Me tunneme elu, kui seda näeme, kuid meil on raskusi mõistmisega, mis see on või kust see pärit on. Võime näha, kuidas inimkeha töötab, kui see on elus, aga oleme jõuetud seda uuesti aktiveerima, kui see on surnud ja elustamispunktist möödas.\nMe võime ehitada palju asju, kuid oleme võimetud looma elu. See on üksnes Jumala tegevusala. Elu eksisteerib ainult sellepärast, et Jumal eksisteerib. Peetrus selgitab, et Jeesus on „elu Autor“ (Apostlite teod 3:15, ESV) ja Paulus ütleb, et Kristus ei ole lihtsalt elu allikas, vaid ka põhjus, miks elu jätkub: „Tema ise on enne kõike ja kõik püsib koos temas.“ (Kiri koloslastele 1:17)\nSee, et elu on Jumala omand, on hea uudis. Ta hindab sinu elu kõrgelt ja otsustab iga päev seda alal hoida. Ta peab sind enda omaks ja keelab teistel võtta seda, mis Talle kuulub.\nJa sel päeval öeldakse: „Vaata, see on meie Jumal, keda me ootasime, et ta meid päästaks. See on Issand, keda me ootasime, hõisakem ja tundkem rõõmu tema päästest.“ Jesaja 25:9


Elu lastega Belgias, 1. osa - Mutukamoos\nMul on rõõm esitleda esimest külalispostitust Mutukamoosis! Minu sõbranna kolis kevadel oma kahe lapsega Brüsselisse ja kirjutab põgusalt oma esmamuljetest lastekasvatusest Belgia moodi. Mina olen neid muljeid nüüd mitu kuud huviga kuulanud ja palusin sõbrantsil need kirja panna, ehk on teistelgi huvitav lugeda. Jagasin artikli kahte ossa – esimeses osas tuleb rohkem juttu lasteaia-olmest, teises osas Belgia koolisüsteemist üldiselt.\nPärast Belgiasse sattumist olen siinsest lastekasvatamisest kujundanud enda ehk veidi vildaka arusaama, mis kindlasti muutub minu enda kogemuste varal. Esmamulje, isegi teiste eestlaste hoiatustega varustatult, oli siiski väga teistsugune võrreldes Eestiga. Seda just kogu olmet silmas pidades – siin on koolid ja lasteaiad pärit justkui 1980. aastatest ning minu arvates nõuaks hädasti remonti. Mõned on vanemad moodulmajad, mis siinsesse kliimasse sobivad, kuid oma väljanägemiselt meenutavad klaasist kilemaja.\nLapsed käivad igal pool välisjalanõudega. Kui läksin ühel hommikul oma last lasteaeda kirja panema, olid põrandad täis pabereid ja muid tegevuse ülejääke ning loomulikult parajalt porised. Ruumid ei ole ka märkimisväärselt suuremad, kui Eestis. Vahest tundub, et ruutmeetri peale on paigutatud palju rohkem lapsi kui lubatud. 3-aastase rühmas on meil 26 last ja üks kasvataja ilma abita. Eesti lasteaiaga võrreldes on mänguasju väga vähe ning pikapäevarühmas minimaalselt, samas on meie lasteaias vanemal rühmal arvuti, millega osad lapsed tegelevad ning tihti vaadatakse multifilme. Kõik tegevused tehakse ühes ruumis – meisterdatakse, mängitakse ja magatakse.\nÕues ollakse hea ilmaga aga mitu korda. Magamine on vabatahtlik – need, kes ei maga, on samal ajal õues. Mänguväljakud on samuti Eesti lasteaedades palju uhkemad ja silma järgi ka ohutumad. Lapsed jooksevad õues niisama ja väga palju mängitakse pallimänge, ka neil mänguväljakutel, kus ollakse vanematega. Liivakaste pole mina siinsetes lasteaedades näinud, vahest harva ainult avalikel mänguväljakutel. Üleüldse ei ole näinud, et liivakast oleks siinsete laste meeliskoht, koju aeda ostetakse enne bassein või liumägi.\nOlme osas on muidugi ka erandeid: meie lapse lasteaias on eraldi magamisruum, olgugi, et välivooditega; mänguruum ja pikapäeva rühma ruum ning kuna lasteaed asub meie mõistes kutsekooliga koos, siis on ka eraldi restoran. Meie lapse sõnul pakutakse restoranis tihti kommi, jäätist ning muud ebatervislikku, vahest on koju tulles kotis veel mitu kommi või küpsist varul.\nAvalikel mänguväljakutel on lapsi näha pigem koolivabal ajal, emmesid lastega seal hommikuti eriti ei kohta. See on ka arusaadav, sest pole ju lapsehoolduspuhkust, mis võimaldaks lapsega kodune olla. Pärast suhteliselt lühikest koolipäeva käiakse lastega korra mänguväljakult läbi. Muidugi siis, kui märg pole, sest veekindel riietus on siin vihmavari ja jope, kombekat kannavad ainult beebid. Panin korra lapsele ka lasteaeda sügiskombe, aga samal päeval kasvataja palus seda mitte selga panna, sest ta ei saa seda lapsele selga. Olin alguses imestunud, sest laps oskab seda ammu ise panna. Siis aga taipasin, et kuna siin ju lasteaias kunagi jalatseid ära ei võeta, siis ei suuda ka laps kombekat üle jalanõude tirida.\nLasteaiad kasvatavad lapsed varakult iseseisvaks, sest kui laps end ise riidesse ei pane, siis ta lihtsalt peabki hõlmad lahti ringi jooksma – mütse siin niikuinii väga ei kanta. Muide, lasteaia esimesel aastal on magamine juba vabatahtlik, magatakse jalatsitega välivooditel või madratsitel, kodust tuleb lihtsalt tekk tuua, soovi korral ka padi, lina alla ei panda. 4-aastaseid magama ei pandagi, kui siis vabatahtlikult võib pikutada natuke. Sooja toitu pakutakse samuti vaid suuremates lasteaedades ja kohalikud ei usaldavat koolirestorane, sest puudub kontroll hügieeni üle. Seega alustatakse lastele juba üsna varakult Belgia rahvustoidu – võileibade kaasapanemist. Kasvatajad ei pane igal juhul pahaks, kui lapsele lisaks koolitoidule on kotti kaasa pandud ka puuvilju või mida iganes…\n0 thoughts on “Elu lastega Belgias, 1. osa”\nSandra Mesi says:\n16. mai 2015 at 11:57\nReblogged this on MJTM.\nVasta Sandra Mesi-le Tühista vastus


Tsukkiiniankur: sordi kirjeldus, fotod, arvustused - Aed - 2021\nTsukkiiniankur - varane küps hinne avatud pinnaseks kasvatamiseks. Kasvatatakse kogu Venemaa Föderatsiooni territooriumil. Maksimaalne puuvilja valmimise periood pärast idulehtede lehtede ilmumist on 40 päeva. Nõrga hargnemisega põõsas on kompaktne.\nVastupidavus madalal õhutemperatuuril, lühiajaline põud\nVarane küps sort\nAvatud põllukultuuride kasvatamine\nKõikjal, välja arvatud kaugel asuvates piirkondades\nPikaealisus on suurepärane, 2 kuud\nVastupidavus suurematele kahjustustele\nKompaktne, nõrgalt hargnenud, lehtköögine\nPuuvilja ladustamine töötlemata\nKuivatatud suvikõrvitsade püsivus lühiajaliseks õhutemperatuuriks langeb mais ja septembris hõlbustamaks taime hooldust, pikendab kasvuperioodi ja põõsa vilja. Filmi katete all olevad seemikud istutatakse maikuu esimestest päevadest Kesk-Venemaal.\nAnkru põudekindlus teeb temast dacha lemmikud, kes külastavad saiti ainult nädalavahetustel. Suvikõrvits ei ole kasvutingimuste poolest valiv, kuid tähelepanu puudumine taime hooldamisel mõjutab vilja kvaliteeti ja varajast valmimist.\nTehnilise küpsuse saavutamine täisvormidega\nAvatud maa, kate\nSeemnete külv / istutusperiood\nAlates mai keskpaigast\nHaruldane - 70x70 cm, tihe - 60x60 cm\nJuurviljad, kaunviljad, kapsas, iseseisvad\nKastmine, lõdvestamine, kaste\nTaim eelistab varjundita alasid\nSquas sortid Ankur, mis külvatakse seemnetele aprilli esimesel poolel (sõltuvalt piirkonna kliimatingimustest). Moodustunud taimede istutamine toimub 20-30 päeva pärast idanemist, 4. faasi lehtedel, kuni seemikud on kasvanud.\nZucchini sordi Anchor seemnete kahekordne valik on suunatud esialgu väikeste, siis pool-tühjade seemnete kõrvaldamisele, mis avanevad soolalahuses, kuid ei anna elujõulisi taimi. Puuviljasortide Ankru puuviljad on rikkalikud seemned, seal on midagi valida.\nSeemikute destilleerimine suvikorvitsasortid Ankur\nSordi söövitatud seemned Ankur istutatakse kombineeritud pinnasesse: seemnete turba pinnasel on happeline reaktsioon ja see ei sobi squashi jaoks. Mulla, seemnepinnase ja turbakomposti, deoksüdeeritud kriidi või ilmastikukindla lubja põhjal moodustatud segu tekitab sobivad tingimused squash-seemikute arendamiseks.\nPuuduta seemikud, mis viiakse läbi idulehtede lehtede staadiumis. Pärast seemikute siirdamist on soovitav neid kasvatada lämmastikväetiste lahusega, et suurendada taimede arengut. Mini-kasvuhoone ei sulgu enam - eelnevalt karastatud suvikõrvits.\nIstutamine squash maasse\nBushi suvikõrvitsasordid Ankrud väärivad tähelepanu pööramisel. Tõhusalt soojade servade sügisel - tehes viljakas pinnasekihi alla vähemalt 10 cm paksuse muru- ja lehestikukihi - kaevatakse vähem lehestikku. Komposti moodustumine viibib, aluskatet ei soojendata, kuid pinnase õhustamine paraneb.\nKaevud valmistatakse vabalt, võttes arvesse, et enne istutamist täidetakse värske kompostiga 50% mahust. Taimede varajane istutamine või suvikõrvitseemne külvamine Ankur kohustab aednikut kaitsma taimi kaelaga kaetud materjaliga, kuni päevane temperatuur stabiliseerub.\nTsukkiinisortid Ankru - niiskust armastav kultuur, juurte kuivatamine reageerib saagile negatiivselt, nii et enne istutamist teostame niiskust laadiva niisutamise. Me mullime aukude pinnase ja lõdvendame kuivatatud pinnast, et aeglustada niiskuse aurustumist põõsa pinnase juurest.\nMe saame koristada\nNii et 2-3 päeva jooksul pannakse lauale ja konservikarpides suhkrupeedi istutamine põõsast, lisaks taime õhtule jootmisele on vaja seda 3 nädala pärast toita mineraalväetiste vesilahustega ja mullein-infusioonidega. Lehtväetise taimede pihustid toimusid kaks korda sagedamini.\nAugusti külma rasva langus pärsib suvikõrvitsade kasvu. Põllukultuuri ohutuse pärast on kahtlusi. Maapinnal asuvate ankrute viljade all peate asetama mittekootud kangast ribad või käputäis männivardad, et vältida viljade mädanemist.\nTehniline loote kaal\nHeleroheline tehnilise küpsusega,\nHelekollane - munand\nPuuvilja koore pind\nKuivaine sisaldus puuviljas\nKaalium, kaltsium, fosfor, raud\nArvamused aednikud suvikõrvitsasortide kohta Ankru\nGroshevnina Irina, 36 aastat vana Pihkva ankur vajab ainult päikest ja jootmist. Hinne on lahkumisel tagasihoidlik. Kasvuhoones ei saa pool saagist - kannatab ülekuumenemise korral. Lase aega: 20 cm - kasvupiir, vastasel juhul kasvab see välja, see kõveneb. Minu trumli tassi hamburgerid suvikõrvist. Kahe küpsetatud suvikorvipudeli vahel panin vürtsikas kanafilee, puista roheliste ja küüslaugukastmega pähklitega. Pakkige suvikõrvitsat salati, et mitte tilgutada - ja lauale. Olenemata sellest, kuidas sa seda süüa, jätab ta viimasele murule, Sanosar Ovsapyan, 56-aastane Kamensk-Shakhtinsky, Rostovi piirkond. Ankru ankurdatud köögiviljakarjade kasvatamiseks, lõigake nõrgad võrsed maha - pärsivad kogu põõsa kasvu. Ärge laske tuule jalutada kohapeal, lehvitada, istutada taimi põõsaste kaitseks - lisada veel kilogrammi puuvilja saaki. Eemaldage puuviljad sagedamini, pigem tõuseb vahetult suvikõrvits.\nVaadake videot: LDH Squash Tournament. Satpaul Mittal School. Anchor Hardeep Dua. B Manjeet. PBN Music Channel (September 2021).\nCopyright 2021 \_ none \_ Squash Anchor


EVÕL - Euroopa keeltepäev 2014\nEuroopa keeltepäev 2014\n26. septembril tähistatakse kogu Euroopas ja mitmel pool maailmas keeltepäeva.\nÜlevaate Eestis keeltepäeva puhul toimuvast leiad siit.\nSeminar “Eesti keel Euroopa koridorides” Sissepääs kutsetega.\nKirjanike Liidu musta laega saalis.\nVeebiviktoriin (26.09.-10.10.2014): http://www.edlv.planet.ee/KP2014/\nja sellele järgneva kahe jooksul\nÕpilaste veebiviktoriin keeltest ja kultuuridest\nÕpilased saavad õpilased Interneti teel vastata põnevatele küsimustele maailma keelte ja kultuuride kohta.Link viktoriinile avaneb 26. septembri hommikul.\nKool tähistab keeltepäeva rõõmsa üritustesarjaga, mille keskmes on Euroopa keeled ja kultuurid. külastab kooli kirjanik ja tõlkija Kätlin Kaldmaa, kes räägib lastele, kuidas keeled avardavad meie maailmapilti ning kui põnev on tõlkija elukutse.\nEesti Lastekirjanduse Keskuses Tallinnas\nPoola saatkond esitleb keeltepäeval näitust “Sõidavad, sõidavad mõmmikud” poola kunstniku Agnieszka Żelewska illustratsioonidest, lasteraamatutest ja arendavatest mänguasjadest. Lisainfo: www.elk.ee.\nSirbi vahel ilmuvas Keele Infolehes kirjutab Euroopa Komisjoni esinduse keelenõustaja Rita Niineste, miks on eesti keele jaoks oluline Euroopa Liidu ametliku keele staatus ning õigusaktide ja muude dokumentide tõlgete hea kvaliteet. Samuti saab keeltepäeva Sirbist lugeda Heli Alliku artiklit netikeele fenomenist ja selle seosest tõlkimisega.\nPostimehe AK-st leiab lugeja ülevaate sellest, kuidas elab eesti tõlkija ning millised on tõlkija ametiga kaasas käivad mured ja rõõmud\n13. oktoobril antakse üle Eesti esimesed selge sõnumi auhinnad, millega tunnustatakse ettevõtteid ja organisatsioone, kes suhtlevad avalikkusega selgelt ja arusaadavalt. Võistlus kutsub tähele panema sisult ja vormilt kasutajasõbralikke kodulehti, taotlusvorme, sõidugraafikuid ja muid infosõnumeid, mis muudavad ühiskondliku suhtluse lihtsaks ja meeldivaks. Võistlustöid saab kuni 29. septembrini esitada veebilehel www.selgekeel.ee. Näiteid nii selgetest kui ka segastest sõnumitest, samuti harivat lisainfot leiad ka võistluse FB-lehelt https://www.facebook.com/selgesonum.


tšätt-tšätt-tšätt ^^ - Page 40\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Reede Dets 12, 2014 10:15 pm\nPolegi siin kedagi nagu reede õhtul.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Reede Dets 12, 2014 10:16 pm\nNojah, me kahekesi chillime siin.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 1:52 am\nMa käisin kutsut toomas. Ta on niiiiiiiiiiii nunnu.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 11:33 am\nAwww!! Mis tõugu kutsika said? Milline ta välja näeb??\nIse ma tahaks endale hullult newfoundland tõugu koera\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 11:39 am\nKraaaaaaants. http://www.upload.ee/image/4408492/PC130671.JPG Siit pole väga midagi aru saada, aga aimu ikka.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 11:40 am\nNiufa on elevant ju, kuhu sa paned ta? xD\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 11:49 am\nArmas krants sul Mul endal ka üks koer, kes krants\nMa elan maal ja mul on suur aed. Mul on ka suur voodi kus ta võib magamas käija\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 11:57 am\nMeil leidis kotttool lõpuks kasutust. Mitte kellelegi ei meeldinud seal istuda, aga see kutsa parkis end kohe sinna magama.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 12:01 pm\nMulle ka kotttoolid ei meeldi.. Vähemalt sai see teil kasutust\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 12:36 pm\nHeh, mulle meeldivad kotttoolid, aga endal pole.\nNii nunnu kutsa. Ma tahaks kaaaaa! Aga ma elan korteris ja kuna mu ema kassi juba ammugi ei võta, siis koera ka vist mitte. Kuigi ta ütles, et võib-olla võtab koera, kui ma välja kolin ja ülikooli lähen.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 1:03 pm\nMa elan ka korteris. Emme kassiga nõus ei ole, talle kiisud ei meeldi. Nad olevat igavad. Või mis sa arvad, Kiisu?\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 1:13 pm\nMinu arust nii toredad loomad. Pole üldse igavad.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 2:00 pm\nVastad sa massikasse ka nüüd või?\nTegelikult ma ootan seal Dakota vastust, aga ikkagi, keegi võiks vastata.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 2:01 pm\nMul on kutsale nime vaja. HALP! Mu eelmise koera nimi oli Joke (loe nii nagu kirjutatakse, mul polnud kuue-aastasena õrna aimu ka, mida see asi inglise keeles tähendab). Mida sellist tahaks praegusele ka - lühikest ja tabavat, millest ei anna ninnunännunimesid teha.\nPealkiri: Re: tšätt-tšätt-tšätt ^^ Laup Dets 13, 2014 3:42 pm\nMa ei oska soovitada ka. Ühe mu kassi nimi oli kunagi Mikimouse, mis oli minu arust nunnu, aga kõik teised nimed lihtsad ja tavalised olnud.


Töö- ja puhkeaja seadus - Tööandjate Keskliit\nKehtiva töö- ja puhkeaja seaduse kohaselt võib töötaja töötada mitme töölepingu alusel nädalas kokku 60 tundi. Põhikohaga kuni 40 tundi ning lisatöökohal kuni 20 tundi. Valitsus on heaks kiitnud eelnõu, mis kaotab kohakaasluse mõiste ning selleks ette nähtud 20 tundi, ei välista aga töötamist mitme töölepingu alusel.\nVastavalt eelnõule on tööaeg poolte kokkuleppega määratud aeg, mille kestel on töötaja kohustatud täitma tööülesandeid, alludes tööandja juhtimisele ja kontrollile. Tööaja arvestust peab töö-andja. Ehk teisisõnu, tööandja vastutab ainult tema poolt sõlmitud töölepingute alusel töötavate isikute tööaja seaduslikkuse eest. Arvestades asjaolu, et enamus kohakaasluse korras sõlmitud töölepinguid ei ole sõlmitud mitte sama, vaid teise tööandja juures, ei kehtesta eelnõu tööandjatele otseselt täiendavaid kohustusi, töötamine ühe lepingu alusel on ka hetkel piiritletud 40 tunniga.\nTöötaja kaotaks tõenäoliselt palgas. Probleemid seaduse täitmisel tekivad otseselt töötajal, kuna ainult töötaja omab täielikku infot tema poolt mitme töölepingu alusel töötatava aja osas. Hetkel on mitme lepingu alusel töötavad töötajad jaotanud oma töö-aja printsiibil 40+20. Vähendades lubatud töötundide arvu, peab töötaja sisuliselt kas loobuma lisatöökohast või tegema n-ö põhitöökoha tööandjale ettepaneku vähendada tööaega. Lepingutingimuste muutmine toob kaasa aga ka teiste lepingutingimuste muutumise, tõenäoliselt just palga vähenemise suunas. Seega on tööaja lühendamine suunatud eelkõige töötaja, mitte aga töö-andja vastu, nagu on ekslikult arvatud. Tööaja arvestuse eest vastutab tegelikult töötaja.\nTööaja lühendamise instrumenti kasutatakse mujal riikides eelkõige töö-hõive suurendamise vahendina. Ette-kääne, et tööaja lühendamisega kaitstakse töötaja tervist, ei vasta suures osas tõele. Tööaja riikliku lühendamisega takistatakse ühel töötajal omamast mitut töökohta, luu-es sellega kunstlikult juurde uusi töökohti. Asi õn-nestub, kui vabanevale töökohale leidub sobiv töötaja.\nEestis on sektoriaalne tööjõupuudus. Luuakse uued töökohad, aga töötajaid sinna ei leita. Kokkuvõttes kaotab nii töötaja (palgas) kui tööandja, kes peab leidma uue töötaja. Uue töötaja leidmine ning koolitamine ei ole erinevalt arenenud riikidest (Euroopa Liidu riigid) riigi poolt tagatud, puudub tõhus ümber- ja täiendõppe-süsteem, kutsehariduse korraldus ei vasta tööturunõuetele. Sisuliselt tähendab uue töötaja leidmine tööandjale täiendavat stressi ning rahalist kulu ehk teisi sõnu: tööhõivepoliitikat viiakse kokkuvõttes ellu ettevõtjate kulul.\nTööaja piiramise vajadust põhjendatakse vajadusega harmoniseerida kehtiv õigus Euroopa Liidu direktiividega. Eesti on seadnud positiivse eesmärgi EL-i liikmesriigi staatuse omamiseks aastasse 2003. Realistlikumalt on mainitud aastat 2005.\nTöö- ja puhkeaja seaduse eelnõu kavandatakse jõustada aga järgmisest aastast. Ettevõtjad arvavad, et selline kiirustamine ei ole põhjendatud. Eelnevalt tuleb korrastada täiend- ja ümberõppe ning kutseharidussüsteem, mille tagajärjel saaks selgeks tegelik tööjõuvajadus ning alles seejärel piirata töö-hõive suurendamise nimel tööaega. Seaduse võib vastu võtta, kuid selle jõustamine tuleks lükata Euroopa Liidu liikmeks astumise momendini edasi.\nSamal teemal vt\n05.07.2000 ÄP Online: Uus seadus keelab rügada kahel töökohal\n10.07.2000 ÄP: Töötamine keelatud!\n10.07.2000 ÄP: Kas seadus on töövõtjale kasulik?\n6 201 908\nTöö- ja puhkeaja seaduse eelnõu


Tallinn, 23. september 2003. Pressinõukogu arutas kaebust Eesti Ekspressis 12. juunil ilmunud artikli "Kaebekirjade meister" peale ning otsustas, et ajaleht ei rikkunud kirjutisega head ajakirjandustava.\nPeeter Kiviloo kaebas Pressinõukogule, et artikkel kirjutati temaga kooskõlastamata ning ajaleht ei kontrollinud faktide tõesust. Kaebaja leidis, et seetõttu on artikkel tema suhtes laimava sisuga.\nEesti Ekspress märkis oma kirjas Pressinõukogule, et artikkel ei jätnud kaebajast küll positiivset muljet, kuid alusetult halvustavat infot ajaleht ei esitanud. Lehe väitel tuginesid kõik hinnangud faktidel.\nEesti Ekspress lisas ka kaebaja poolt toimetusse saadetud kirjade nimekirja, mida kahe ja poole aasta jooksul oli 42. Ajaleht märkis, et kirjade pikkus, põhjendamatus ja probleemide vähene olulisus ei tekitanud nende saatja suhtes usaldusväärsust.\nPressinõukogu arutas kaebust ja jõudis seisukohale, et Eesti Ekspress ei ole antud artikliga rikkunud ajakirjanduseetika koodeksi ühtegi punkti.\nPressinõukogu otsusele kirjutas alla nõukogu esimees Sulev Valner.