PayPal kasiinod Eestis » Parim PayPal casino ⇒ Vaata siit\nPayPal kasiino Eestis – leia uued 2022. aasta PayPal kasiinod\nTundub, et sa oled parasjagu otsimas, kust leida Eestis PayPal kasiino! Kui sa oled nagu mina, siis sulle meeldib ilmselt raha paigutada erinevatesse kohtadesse. Mina hoian raha näiteks lisaks pangale ka muidugi madratsi all ja tapeedi vahel, aga viimasel ajal olen hakkanud kasutama ka toredat leiutist nimega e-rahakotid. Ja üks sellistest rahakottidest on PayPal!\nKuna mõistagi olen ma suur kasiinosõber, siis olen juba mõnda aega teinud uurimistööd selle kohta, millised kasiinod aktsepteerivad PayPali sisse- ja väljamaksete tegemiseks. Ma ei ole kitsi, seega jagan ka sinuga oma leitud infot, et saaksid paremini tundma õppida PayPali makseid.\nKui tahad teada, kuidas PayPal töötab, siis loe edasi ja saad teada palju olulist!\nParimad PayPal kasiinosaidid\nMis on PayPal kasiino?\nPayPal kasiino mõiste all mõeldakse selliseid online kasiinosid, kus on makseviisina saadaval ka PayPali e-rahakoti süsteem.\nKuigi PayPal on paljude jaoks juba iseenesest mõistetav makselahendus, mis on kasutusel pea igas e-poes, siis kasiinode puhul on olukord pisut erinev.\nNimelt, kuna PayPal on äärmiselt valiv oma partnerite suhtes, ei saa sugugi iga mängukoht endale PayPali makselahendust.\nPayPal valib välja vaid mõned partnerid, kes on tõestatult usaldusväärsed ja kohalikul turul litsentseeritud.\nSellise põhimõtte tõttu on PayPal kasiino kui selline üldiselt ka usaldusväärsem, kuna maksete üle valvab tugeva turvasüsteemiga PayPal.\nJuhend: kuidas teha online kasiinos PayPaliga sissemakse\nKuna PayPal Eesti on üsna uus lahendus, võid hetkel mõelda, et sul polegi võimalik PayPaliga sissemakseid kasiinosse teha. Sõber, sa ei pea muretsema – PayPali kasutamine on väga lihtne! Enne, kui saad alustada kasiinos sissemaksete tegemist, peaksid endale avama PayPali konto, mida saad teha reaalselt paari minutiga. Oma konto kasutamiseks tuleb ette võtta ka PayPal raha kandmine. Õnneks saad kanda raha kontole pea igast Eesti pangast, kasutades SEPA-makset või ühendades oma pangakaardi PayPaliga. Minu kogemuse kohaselt on kõige lihtsam ühendada PayPali oma pangakaart. Kõik see ei võta üldse kaua aega. Nii pea, kui oled oma PayPali konto ühendanud panga või kaardiga, oledki valmis tegema edaspidi sissemakseid PayPali konto kaudu, vältides panka sisselogimist. Kui PayPali konto on sisse seatud, saad kasiinos teha sissemakseid niimoodi:\nHinnanguliselt vajalik aeg: 00:06 Vajalikud tööriistad: Internetiühendus Vajalikud vahendid: PayPali konto\nLeia parim kasiino. Vali CasinoBernie lehelt välja sobiv kasiino. PayPali sissemaksetega kasiinod leiad siitsamast lehelt. Vali lihtsalt üks välja ja suundu selle kasiino kodulehele. Samm 1\nAva kasiinos konto. Ava kasiinokonto, täites kiire registreerumisankeedi. Kinnita oma e-posti aadress ja kui vaja, läbi ka isikutuvastus. Kõik see ei võta aega kauem kui paar minutit. Samm 2\nAlusta sissemakset. Kui konto on avatud, otsi üles sissemakse tegemise nupp. Sisesta soovitud sissemaksesumma ning vali makseviisiks PayPal. Samm 3\nKinnita makse. Seejärel suunatakse sind PayPali makselehele, kus saad turvaliselt makse kinnitada. Hetke pärast on sissemakse ka nähtav sinu kasiinokontol. Samm 4\nOledki valmis! Kui sissemakse on tehtud, oled valmis mängimiseks. Kui soovid oma võidusummad välja kanda, saad seda tavaliselt teha ka oma PayPali kontole väga hõlpsalt, järgides kasiino veebilehel olevaid juhiseid. Samm 5\nPlussid ja miinused: PayPal ja Eesti online kasiinod\nPayPal kasiino kontseptsioon on endiselt üsna huvitav, kuid kuna PayPal Eesti pole veel nii levinud, pole ka niivõrd palju kohalikke kasiinosid, kus see makseviis oleks aktsepteeritav. See on ka suurim miinus, mis PayPali hetkel Eestis varjutab.\nSamuti on oluline märkida, et mitte kõik Eesti pangad ei sobi PayPaliga nii hästi. Seni on LHV olnud üks pankadest, kus PayPali maksed töötavad sujuvalt. Kuna Eesti PayPal kasutab nüüd Trustly süsteemi, ei tohiks enam probleeme olla, kuid tasub meeles pidada, et enne mängima asumist tuleks ühendada PayPaliga pank ära, vältimaks igasuguseid hilisemaid muresid.\nKuigi PayPal kasiinod Eestis niivõrd tuult tiibadesse võtnud veel ei ole, ei tähenda see, et see makseviis oleks kuidagi halb. Tegelikult võib üks online casino PayPal kasutamisel pakkuda mitmeid eeliseid.\nÜks sellistest eelistest on turvalisus. Nagu mainitud, siis PayPal kasiino on üks kõige turvalisemaid variante, kuna makseid kaitseb PayPali enda pöörane turvasüsteem. Samuti on PayPali maksed fenomenaalselt kiired – peaaegu ükski teine makseviis ei suuda sellist kiirust pakkuda!\nKui tahad teada saada, milline kasiino PayPal maksesüsteemi kasutab Eestis, loe CasinoBernie arvustusi, kust leiad alati info ka makseviiside kohta. Pluss, siinsamas lehel on olemas ülevaatlik tabel, kus on reastatud iga PayPal kasiino Eestis.\nMaksed on ülikiired\nKasutajasõbralik ja mugav\nÜhildub Trustly süsteemiga\nPole saadaval igas kasiinos\nPead ühendama pangaga\nIsikutuvastus võib aega võtta\nMiks kasutada online kasiinos PayPali süsteemi?\nPayPali eelised on üpris selged. Tänu ülimalt kõrgetele turvastandarditele on PayPali kaudu maksete tegemine väga turvaline. Kuna ettevõte on tuntud oma turvalisuse poolest, on neil ka karmid nõuded kasiinodele. Iga kasiino ei saa sugugi kasutada PayPali ning vahel keeldutakse koostööst isegi kasiinodega, kellel on olemas tegevusload.\nSee tähendab, et üks PayPal kasiino vastab väga kõrgetele nõuetele. Niimoodi võid alati teada, et mängid ülimalt turvalises kasiinos, mis järgib tööstuse parimaid standardeid.\nLisaks turvalisusele tasub PayPali kasutada juba ainuüksi kiiruse tõttu. Kui kasutad maksete tegemiseks PayPali, kajastub sissemakse absoluutselt koheselt. Sama kehtib ka väljamakse kohta – sa saad raha kohe kätte tänu PayPali sisseehitatud mehhaanikale. Nii ei pea sa enam mitte kunagi pikalt ootama oma raha!\nKuna PayPal ühildub kenasti Trustly süsteemiga, ei tohiks tänasel päeval enam raha kandmine PayPal kontole keeruline olla, kuigi endiselt võib juhtuda, et iga panga kaudu maksed hästi ei tööta.\nMiinuspoolel terendabki eelkõige fakt, et PayPal pole saadaval igas kasiinos ja alati ei pruugi PayPal ühilduda sinu pangaga, kuid üldiselt ei tohiks probleeme sugugi olla. Arvestades PayPali turvalisust ja kiirust on selge, miks nii paljud seda makseviisi eelistavad. See on lihtsalt üks parimaid viise, kuidas internetis makseid teha ilma, et peaksid oma pangakaarti viibutama!\nKui sa tahad teada saada, kas kasiino aktsepteerib PayPali makseviisina, tasub kindlasti lugeda CasinoBernie arvustusi, kus toon sulle välja kogu info kasiino makseviiside kohta. Tänasel päeval ei ole küll PayPal kasiino kontseptsioon Eestis levinud ja nende valik on väike, kuid kui neid lisandub juurde, siis võid olla kindel, et Bernie annab sulle neist teada sellesama lehe kaudu!\nSissemaksega 100 € + 300 Tasuta spinni Mängi kohe Loe arvustust Kasutustingimused\nSissemaksega 100 € + 50 Tasuta spinni Mängi kohe Casino Bernie Kasutustingimused\nSissemaksega 1.100 € + 0 Tasuta spinni Mängi kohe Loe arvustust Kasutustingimused\nAlternatiivid: teised online kasiino makseviisid lisaks PayPalile\nAga mis saab siis, kui leidsid hea kasiino, mis on Eestis litsentseeritud, kuid mängukoht ei aktsepteeri PayPali? Ja sa ei taha kasutada maksmiseks pangakontot, vältides seda, et kasiinomakseid on näha pangakonto väljavõttel?\nPayPal pole sugugi ainus e-maksete lahendus, mis lahendaks su kasiinomaksete mure. Kui ühel või teisel põhjusel ei saa sa kasutada PayPali või tahad lihtsalt teada, milliseid makseviise võiksid veel kaaluda, siis tuleb Bernie sulle appi.\nAlljärgnevalt selgitan, milliseid alternatiive saad kasutada, kui PayPal kasiino pole saadaval või tahad kasutada mõnda muud makseviisi.\nNeteller on niivõrd levinud kasiinodes, et Eestis ei ole peaaegu ühtegi kasiinot, kes Netellerit ei kasutaks! Neteller on e-rahakoti lahendus, mis kuulub samale firmale, kelle oma on ka Skrill ja paysafecard (varasemalt oli Skrill veel Netelleri konkurent).\nMis muudab Netelleri nii briljantseks, on selle lihtsus. Konto avamine võtab kõige rohkem 1 minuti aega! Konto on seejuures täiesti tasuta – võid selle iga kell avada ja see ei maksa midagi.\nPärast konto avamist pead kandma oma Netellerisse raha ning seejärel saad selle raha eest teha kasiinos sissemakseid või kasutada raha e-poodides maksmiseks. Maksed on ülimalt turvalised, konkureerides oma turvasüsteemi poolest suurpankadega!\nNagu mainitud, siis Skrill oli varasemalt Netelleri suurim konkurent, kuid nüüd on nad leivad ühte kappi pannud. Skrill, mida eelnevalt tunti Moneybookers nime all, on üks vanimaid e-rahakoti süsteeme, mis loodi juba 2001. aastal. Skrill on metsikult populaarne ka Eestis ning on leitav peaaegu igast kasiinost, mistõttu on see väga hea valik igale Eesti kasiinosõbrale.\nSkrill on vaieldamatult kõige turvalisem e-rahakott, järgides karme regulatsioone ning omades ka Euroopaülest tegevusluba.\nSarnaselt Netellerile on Skrilli kasutamine imelihtne – pead lihtsalt avama konto ja kandma sinna raha, misjärel saad Skrilliga maksta igal ajal mistahes Eesti kasiinos.\npaysafecard on unikaalne makseviis, mis on eelkõige levinud mujal Euroopas. Eestis pole paysafecard tänaseks veel väga levinud, ehkki siin on kasiinosid, kus kaarti aktsepteeritakse.\npaysafecardi võlu on selle mehhaanika: sa pead ostma kõnekaardistiilis maksekaardi, millel on teatud rahaline väärtus (näiteks 50 eurot). Kui tahad kaardiga maksta kasiinos, pead sisestama unikaalse 16-kohalise PIN-koodi. Kui tahad uuesti kasutada kaarti, pead ostma täiesti uue paysafecardi!\nSellise lähenemise tõttu on paysafecard väga turvaline ja lihtne makseviis, kuid tänaseks päevaks see Eestis veel levinud kahjuks ei ole.\nSiin-seal on võimalik ühe alternatiivina maksta ka oma telefoniarvega. See tähendab, et pangakaardi kasutamise asemel pead sisestama oma telefoninumbri ning sinu sissemakse summa krediteeritakse telefoniarvel, mille sinu telefonioperaator igakuiselt esitab. Eestis pole selline makseviis veel eriti levinud, kuid mujal maailmas on see tavaline.\nKuigi telefoniarvega maksmine on väga lihtne, on selle suurim miinus fakt, et sul on väga lihtne kaotada järg sellel, kui palju oled makseid teinud. Telefoniarvet kasutades tuleb väga hoolas olla ja meeles pidada, et sissemakse summa ei teki lihtsalt selgest õhust, vaid tuleb kinni maksta siis, kui sulle saadetakse su igakuine telefoniarve.\nParimad mobiilsed kasiinod PayPali süsteemiga\nKas ka sina eelistad mängida kasiinomänge oma nutitelefoni vahendusel? Enamus Eesti kasiinosid sobivad telefonil mängimiseks suurepäraselt ning sisaldavad mänge, mis on täiuslikult mobiili jaoks kohandatud.\nTelefoni kaudu mängimine tähendab, et pead kasutama ka mobiilseid makseviise. Kuna pangamaksed võivad isegi telefoni kaudu olla tülikad, on PayPal kasiino hea lahendus, võimaldades teha telefoni kaudu sissemakseid vaid paari nupuvajutusega.\nKui tahad leida parima mobiilse kasiino, kus kasutatakse PayPali makselahendust, vaata Bernie listi, kust leiad kõik Eesti kvaliteetsed kasiinod üheskoos PayPali maksesüsteemiga.\nKas PayPal kasiino kasutamine on hea mõte?\nKuna PayPal on eestlaste jaoks veel üsna uus asi, on selge, et see tekitab natuke skeptikat, eriti, kui asi on seotud kasiinodega. PayPal on aga Ameerikas väga levinud tänu oma lihtsusele ja kiirusele, millega on raske konkureerida ühelgi teisel makseviisil.\nErinevalt paljulevinud arvamusest on PayPal täiesti saadaval ka eestlastele ning oma PayPali kontot saab ühendada Eesti pankadega. Isegi väljamakseid saab teha oma PayPali kontolt ning Trustly süsteemi abil saab PayPali kontole raha juurde lisada.\nPayPal kasiinod Eestis veel levinud ei ole, kuid arvestades selle maksesüsteemi lihtsust, kiirust ja potentsiaalset anonüümsust, on tegemist tulevikulahendusega, mis võib väga hästi eestlastele sobida.\nKõige parem on fakt, et kui mängid kasiinos, kus on võimaldatud PayPaliga maksmine, saad tunda end hästi, kuna PayPal ei tee kunagi koostööd ühegi litsentseerimata kasiinoga. Turvalisus on selle ettevõtte jaoks väga tähtis ja seega on PayPal ka saanud palju tunnustust üle kogu maailma.\nKui leiad PayPal kasiino, on tegemist vaieldamatult kvaliteetse mängukohaga. Seega vastamaks ülaltoodud küsimusele – jah, PayPal kasiino kasutamine on väga hea mõte!\nIsegi, kui PayPal kasiinod Eestis on vähelevinud, võid leida CasinoBernie kaudu alati infot parimate kasiinode kohta. Kasuta ülalpool olevat nimekirja, et leida parimad PayPal kasiinod Eestis ja naudi kiirust, lihtsust ja turvalisust!\nPayPal kasiinod: korduma kippuvad küsimused (KKK)\nMul ei ole PayPali kontot – kuidas ma avan selle?\nPayPali konto avamine on väga lihtne! Mine lihtsalt Eesti PayPal lehele (veendu, et URL-i lõpus oleks Eesti domeenitähis ka) ning klõpsa registreerumise nupul. Seejärel täida kiire ankeet, kuhu pead sisestama oma nime, telefoninumbri, e-posti aadressi ning valima parooli. Pärast seda pead tavaliselt ka oma isiku tuvastama nagu iga teise makselahenduse puhul ning kandma kontole Trustly kaudu raha, kuid järgi lihtsalt PayPali lehel olevaid juhiseid ning saad konto avatud mõne hetkega.\nKui kasutan kasiino sissemakse jaoks PayPali, kas pean maksma mingeid tasusid?\nPayPali üks miinuseid on teenustasud. Üldiselt ei pea midagi maksma siis, kui teed lihtsalt makse internetis, kasutades oma PayPali konto vahendeid. Kui kasutad aga mõnda teist valuutat, on väga võimalik, et pead kandma valuutavahetuse tasusid. Kasiinod ise ei võta peaaegu kunagi ühtegi lisatasu! Kui tahad kindel olla selles, milliseid teenustasusid tuleb või ei tule maksta, tutvu PayPali hinnakirjaga, kus on kõige ajakohasem info teenustasude kohta.\nKas sisse- ja väljamaksetel on mingeid limiite?\nPayPalil, nagu ka teistel makseviisidel, on samuti sisse- ja väljamakselimiidid. Täpne limiit sõltub kasiinost: mõnes kasiinos võib limiit olla 10 000 dollarit, mõnes 5000 dollarit või vähemgi. Igal kasiinol, kus on PayPal kasutusel, on kirjas detailne info makseviiside piirangute kohta ning seal on kirjas ka see, milline on PayPali maksete limiit. Need limiidid on pea igas kasiinos erinevad, kuna need sõltuvad PayPali ja kasiino vahelisest kokkulepest, seega ei pruugi piirang olla teises kasiinos sama.\nKas PayPal kasiinod on turvalised?\nNagu ülalpool mainitud, on PayPal kasiinod ühed kõige turvalisemad kogu maailmas! PayPal ei tee koostööd iga suvalise kasiinoga ja võib keelduda koostööst isegi tunnustatud kasiinodega. Ettevõte valib äärmiselt hoolikalt, kellega koostööd teha ning sestap on kindel, et kui kasiino kasutab PayPali makselahendust, on see mängukoht läbinud meeletu turvakontrolli. Kõigele lisaks on PayPali maksed väga turvalised, olles võrdsed suurimate pankade turvasüsteemidega.\nMillised on PayPali väljamakseajad?\nPayPali üks suurimaid plusse on kiirus: kui teed sisse- või väljamakse PayPali kaudu, kajastub see põhimõtteliselt kohe! Kõige rohkem võib PayPali makse aega võtta paar minutit, kuid peaaegu alati saad makse kätte kohe. Ka sissemakse tegemisel kajastub summa kohe sinu kasiinokontol. Ainuke viivitus võib tulla kasiinost endast, juhul, kui kasiino teeb makseid manuaalselt. Väljamaksekiiruse info on alati olemas kasiino kodulehel.\nKas mul on võimalik saada eksklusiivseid PayPali kasiinoboonuseid?\nMõnes kasiinos on tõesti võimalik saada erinevaid kasiinoboonuseid ka PayPali kasutamisel, kuid see erineb kasiinoti väga oluliselt. Üks kasiino võib pakkuda boonuseid, teine kasiino võib vabalt välistada PayPali kaudu tehtud maksed boonuste saamisest. Enne boonuse kasutamist peaksid lugema boonuse tingimusi, et välja selgitada, kas saad PayPali kaudu erinevaid boonuseid kasutada. Kui kahtled, võid alati küsida üle ka kasiino klienditeenindusest.\nSissemaksega 220 € + 170 Tasuta spinni Mängi kohe Loe arvustust Kasutustingimused\nPayPal kasiinod: haruldased, ent põnevad\nPayPal on mujal maailmas väga levinud makseviis, mis on viimastel aastatel hakkanud ka Eestis tasapisi rohkem levima, seda eriti netipoodides ja isegi kasiinodes. Oma lihtsuse, mugavuse ja turvalisuse pärast on PayPal kasiinod kõikjal armastatud.\nKui asi puudutab konkreetselt PayPal kasiinosid, siis tuleb mainida, et tegemist pole niisama suvaliste mängulehtedega. PayPal kaitseb oma teenust süvitsi ning tegelikult ei saa isegi tipptasemel kasiinod PayPaliga koostööd teha. Kasiinotööstuses on levinud teadmine see, et PayPal on makseviis, mis aktsepteerib koostööks ainult väga valitud hasartmängukorraldajaid.\nSee tähendab, et kui leiad kasiino, mis kasutab maksete jaoks PayPali, oled õnnega koos, kuna oled sattunud äärmiselt haruldasse kasiinosse. Sellised kasiinod pakuvad tavaliselt võrreldamatut kogemust – tipptasemel turvalisust, kasutajasõbralikkust, mänguvalikut ja boonuseid.\nPayPal on hea viis, kuidas teha makseid kiiremini ja mugavamalt: sa saad PayPali kontole lisada oma pangakaardi ja ühendada pangakonto, et teha makseid automaatselt paari hiireklõpsuga. Kui sa ei viitsi pidevalt internetipanka logida või oled mobiilne kasiinomängija, on PayPal suurepärane võimalus.\nEestis on PayPal kasiinod üpris haruldased, ent kui leiad mõne sellise, siis tead, et tegemist on maailmaklassi kasiinoga, mis on võrdväärne 5-tärni hotellidega. See on kasiinokogemus, milles sa pettuma ei pea kunagi!\nLeia parimad PayPal kasiinod CasinoBernie lehelt – toon sulle välja Eesti kasiinode head ja vead, et saaksid nautida parimat kogemust. Just seda võivad sulle pakkuda PayPali kasutavad kasiinod!\nCasinoBernie » Eesti kasiinode makseviisid – leia eelistatud makseviis » PayPal kasiino Eestis – leia uued 2022. aasta PayPal kasiinod


Jüri Tamm: spordis on kulla hinnaks vaktsiin - Tänane leht\nJüri Tamm, Euroopa Olümpiakomiteede Euroopa Liidu komisjoni esimees\nSportlased on riigi esindusnäod, nende vaktsineerimine võiks ja peaks andma tõuke vaktsineerimiskampaaniatele ja võtma vaktsiinivastastelt argumente, kirjutab Euroopa Olümpiakomiteede Euroopa Liidu komisjoni esimees Jüri Tamm.\nKultuuriminister Tõnis Lukas saatis sotsiaalministeeriumile pöördumise, milles tegi ettepaneku vaktsineerida esmajärjekorras sportlased ja nende tugipersonal, kellel on lootust pääseda sel suvel Tokyo suveolümpiamängudele. Paljudele võib jääda ehk arusaamatuks, miks toimub selline sportlaste eesliinile trügimine, sest praegu pole isegi selge, kas 2020. aasta olümpiamängud ikka toimuvad 2021. aastal juulis-augustis.\nTartu Ülikooli viroloogiaprofessori Andres Meritsa arvates on mõistlik tegeleda Eesti olümpiakoondise kandidaatide vaktsineerimisega kohe. Vaktsiinide tekitatud kaitse püsib vähemalt neli kuud (pikema perioodi andmeid lihtsalt ei ole), tõenäoliselt aga sama kaua kui läbipõdemisest tulenev kaitse, mille kohta teame, et see püsib üldjuhul vähemalt üheksa kuud. See pole sada protsenti kindel ja uued viirustüved võivad teatud muudatusi tekitada, kuid praegune olukord on selline. Seega, kuna immuunkaitse tekkimine võtab ka ühe kuu (süstide vahel on 21 või 28 päeva), oleks õige aeg vaktsineerida nüüd.\nKoroona tõi sisse miljoni, koroonaravimiks pole raha\nLinn surub ajaloolisse asumisse trammiteed\nExxon Mobil - ajale jalgu jäänud naftagigant\nNavalnõi toetuseks toimusid ülevenemaalised protestid\nINTERVJUU Leedu peaminister Šimonytė: töötasemel püsib Balti mull edasi\nValitsusjuhi esimene rahvusvaheline usutlus\nAJA PEEGEL Kuidas ameeriklased lastehoiust saatanat otsisid\nVanima Le Peni salapulm nörritas tema tütreid\nJuhtkiri Usaldusvaruga valitsus\nÜlle Harju: trumpkaart metsamänguks\nHARIDUS JA TEADUS Irene Käosaar: ühtne Eesti kool tugevdab eesti keele elujõudu\nHARIDUS JA TEADUS Triin Teramäe: peab säilima õigus õppida oma kultuurikeskkonnas\nHARIDUS JA TEADUS Tiiu Kuurme: emakeel on meel, mitte väljavahetatav instrument\nHARIDUS JA TEADUS Mihkel Kunnus: saada eestlaseks, aga jääda venelaseks!\nArvustus Film Venemaa peremehest\nINTERVJUU Aivar Pohlak selgitab, miks võeti suund Saksa jalgpalli poole ja millised on noorte Itaaliasse saatmise ohud\nNurmagomedov arvab, et on teistest peajagu üle\nVIDEOD Bolšunovi skandaalne nädalavahetus, Eesti naiskond osales pika vaheaja järel MK-etapil\nVenelane rammis soomlast ja vihastas norralase välja\nKÜSITLUS Mida arvate sellest, et volikogu kinnitas Neinar Seli Tartu aukodanikuks?


Põhiturniiri parim langes NBAs konkurentsist - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPõhiturniiri parim langes NBAs konkurentsist\n9. september 2020, 8:56\nMiami Heat kukutas NBA idakonverentsi poolfinaalis Milwaukee Bucksi. FOTO: Kim Klement/USA TODAY Sports\nKorvpalliliigas NBA lõppes teekond põhiturniiri võitja Milwaukee Bucksi jaoks, kes kaotas idakonverentsi poolfinaali viiendas mängus 94:103 Miami Heatile.\nPoolfinaalseeria 4:1 võitnud Heati resultatiivseimatena viskasid Jimmy Butler ja Goran Dragic mõlemad 17 punkti. Bucksi parim oli 23 punktiga Khris Middleton. Meeskonna tähtmängija Giannis Antetokounmpo jälgis kohtumist pingilt, sest ei saanud hüppeliigesevigastuse tõttu mängida.\nHeat jõudis esimest korda pärast 2014. aastat idakonverentsi finaali, kus kohtub kas Boston Celticsi või valitseva meistri Toronto Raptorsiga. Mäng toimub ööl vastu neljapäeva ning seeriat juhib 3:2 Celtics.\nLäänekonverentsi poolfinaalis alistas Los Angeles Lakers 112:102 Houston Rocketsi ja juhib seeriat 2:1. Lakersi eest tegid mängu ära tiimi tähtmängijad. LeBron James viskas 36 ning Anthony Davis 26 punkti ning kogus ka 15 lauapalli. Rocketsi resultatiivseim oli James Harden 33 punktiga, Russell Westbrook tõi meeskonnale 30 silma.


TV3 uues šokeerivas dokumentaalsarjas „Kinni“ meenutatakse karmi vanglaelu - Uudised.tv3.ee\nTV3 uues šokeerivas dokumentaalsarjas „Kinni“ meenutatakse karmi vanglaelu\n14:52 16. jaanuar 2020\nVeel jaanuarikuus jõuab TV3 vaatajateni uus šokeeriv dokumentaalsari „Kinni“, kus endised kurjategijad meenutavad julma vanglaelu üliausalt ja avameelselt.\n„Kinni“ on sari nendest meestest ja naistest, kes on läbi käinud põrgust, milles ellu jäämise hind oli liigagi kõrge. Endised kurjategijad meenutavad aega noore Eesti riigi vanglates, mida peeti sõna otseses mõttes surmatsooniks. Talumatu vaimne ja füüsiline vägivald, ebainimlikud tingimused, anarhia, tapmine, vägistamine, võlgadesse mässimine ja pidevalt kuklas tiksuv võimalus, et hommikut ei näe – kõik see jõuab eetrisse endiste kriminaalide jutustatud halvavalt avameelsetes meenutustes.\n“Kinni” alustab TV3s esmaspäeval, 27. jaanuaril kell 21.00.


Teema: Juppe vaja\n03-03-04, 17:08 #1\nTahaks ehitada lampvõimu kitarrile.\nOsa juppidest on ammu olemas. Nüüd sain raha, mida võiks sellele kulutada et ülejäänud osta. Vaatasin siis www.angela.com'ist jupid välja ja küsisin palju läheb kokku. Tellimus ise 196 dollarit, toomine (Insured Air Express) 106 dollarit, eesti riigile 18% kogu summast. Nii palju pappi küll mul kulutada pole.\nkui sealt midagi tellida, siis ainult seda mida kuidagi eestist osta ei saa.\nTotal Power: 45 VA\nSecondary Voltage: 190-0-190 V\nSecondary D.C. Current: 65 ma\nBias Tap: 50 VAC\nFilament: 6.3V CT @ 2.5A VAC\n3) Kitarri valjuhääldit\n12" , võimsust yle 30W, Võiks olla celestion, fender vms.\nToitetrafo äkki saaks asendada ELFAst 56-006-06 trafoga?\nNeed kolm asja oleks vaja saada alla 3000 krooni. Äkki keegi plaanib ka taolisi asju tellida kuskilt USAst. Oleks odavam koos tellida. Või äkki on peale ELFA veel kuskilt selliseid asju saada lähedamalt? Keegi teab, kas muusikapoodidest saab tellida valjuhääldeid näiteks?\n03-03-04, 17:20 #2\nküsi AUDES JÕHVI tsehh neid asju saab lähemalt kah ja on veel võimalusi\n03-03-04, 18:02 #3\nMine Benorisse, sealt saad tõenäoliselt kõik jupid k.a. valjuka.\n03-03-04, 18:16 #4\nahjah... alumiiniumtahvlit shassii jaoks oleks vaja 800x500x2mm või midagi sinna kanti. Kust seda võiks saada?\n03-03-04, 20:54 #5\näkki keegi saadab privale BENORI aadressi.\n03-03-04, 21:34 #6\nLehte enam pole:\nv6ibolla on see seoutud kuidagi sellega:\n03-03-04, 23:51 #7\nHuvitav kas kuskil mõistliku hinna eest saaks lasta toitetrafo kerida Tallinnas... ja kvaliteetse?\n04-03-04, 08:43 #8\nküsi SALONIN O/Ü TELEF.6729866 huvitav mida sa pead mõistlikuks hinnaks kas sa tead palju mähise traat maksab ja töö, sda odavalt lihtsalt pole võimalik, vaata oma priva panin sinna kirja\n04-03-04, 11:35 #9\nValjukatest oleks ise kah huvitatud.KArdan, et osjad on ikka päris kallid. :-/\n04-03-04, 20:28 #10\nBENOR läks lõhki, trafosi sealt enam ei saa, neid teeb\nuus firma. Uue nimi meelde ei tule, skleroos, Reti poes olid uue sildiga trafod olemas.\n04-03-04, 20:45 #11\nMida täpselt mõeldakse kvaliteedi all,variante palju,\nmõistlik hind tähendab mitmeid kompromisse.\n05-03-04, 00:51 #12\nMõtlesin mitte päris põlve otsas tehtut... ja hinna poolest odavamad kui kuskilt tellides. Aga vahet pole leidsin ühe koha kust tellida odavalt. Saksamaal asub see. Muu kraami saab ka sealt ja postikulud on väiksemad kui usast. www.madamp.biz\nVajan takisteid ja muid juppe kõlari ehitamiseks\nkaller poolt foorumis Tooteotsing\nViimane postitus: 01-08-04, 12:46\nKõik kellaajad on GMT +3 ajavööndis. Kell on praegu 02:00.


Elektrivõrguga liitumine I. Liitumiste erinevad liigid | BestEnergy OÜ\nLiitumise erinevad liigid:\n1. Uue tarbimiskoha liitumine\n2. Võimsuste suurendamine ehk täiendav liitumine\n3. Võrguühenduse taastamine\n4. Liitumine võrkude üleandmise kaudu\n5. Elektritootja liitumine\nKeskendume kahele peamisele liitumise liigile - uue tarbimiskoha liitumisele ja võimsuste suurendamisele.\nUue võrguühenduse loomine on vajalik selleks, et saaks ühendada tarbimiskoha elektrivõrguga. Peale seda saab hakata vajalikus mahus elektrit tarbima. Esiteks on kliendil vaja teada, kas ta saab liituda tariifipõhiselt või tuleb seda teha hoopis tegelike kulude põhiselt.\nMillised kliendid saavad liituda tariifipõhiselt?\nKliendid, kes liituvad madalpingel ja kelle tarbimiskoht asub keskpingeliinile lähemal kui 400m.\nMillised kliendid saavad liituda tegelike kulude põhiselt?\nKliendid, kes liituvad madalpingel ja kelle tarbimiskoht asub keskpingeliinist kaugemal kui 400m. Kõigi keskpingel liitujate liitumised on tegelike kulude põhised.\nKliendil on võimalik liituda nii madalpingel (0.4kV) kui ka keskpingel (6-35kV). Siin saame kõiki tegureid arvesse võttes omalt poolt kliente aidata analüüsiga, missugusel pingel liitumine on kliendile kõige optimaalsem ja kasulikum.\nElektrivõrguga liitumine on tasuline.\n400 meetri raadiuses keskpingevõrgust on üks ja kindel tariif liituva ampri kohta (111,85€+km). Keskpingel liitumisel ja tegelike kulude põhistel madalpinge liitumistel määrab liitumise maksumuse ära see kui mahuka liitumisega tegemist on. Liitumistasu sõltub paljudest teguritest (peakaitsme suurus, liitumispunkti asukohast elektrivõrgu suhtes jne).\nUue võrguühenduse loomise alla kuuluvad ka nn erijuhud, milleks on:\n- ajutine võrguühendus uuele tarbimiskohale;\n- ajutine võrguühendus ajutisele tarbimiskohale.\nVõimsuste suurendamine ehk täiendav liitumine\nSiin on nii lihtsamaid kui keerulisemaid liitumisi. Kui lihtsamate alla saab lugeda näiteks eramute peakaitsmete suurendamised, siis keerulisemad juhtumid on näiteks tootmishoonete puhul, kus laienduste käigus on vajalik võimsust juurde osta. Siin tuleks kindlasti enne liitumistaotluste esitamist läbi viia põhjalik analüüs, kas, kui palju ja kuidas täiendavat liitumist teha ja kas üldse on vajalik täiendavalt liituda.\nAlguses sai öeldud, et elektrivõrguga liitumine on pikk ja keeruline protsess. Tegelikult saab klient ise ka kõigile tegevustele omalt poolt kaasa aidata, et liitumine sujuks kiiremalt ja lihtsamalt. Meie omalt poolt aitame teil selgusele jõuda, mis tüüpi liitumist teil vaja on. See hoiab kokku nii aega kui raha. Aeg = raha ja raha = aeg. Lisaks teeme teie eest ära kõik olulised tegevused, mis aitavad kaasa liitumise õigeaegsele valmimisele. Pikaajaline töökogemus kliendi liitumiste korraldamisel loob meile soodsad tingimused, et liitumise protsess kujuneks edukaks.\nLisaks Elektrilevile tegutseb Eestis veel mitu võrguettevõtjat, kellest suuremad on Imatra Elekter AS ja VKG Elektrivõrgud OÜ.\nImatra Elekter AS tingimustel leiab siit\nVKG Elektrivõrgud OÜ tingimustel leiab siit\nelektrivõrguga liitumine, võrguühendus


Maamõõtjate lohakas töö ajab naabrid maasiilude pärast tülli - MES nõuandeteenistus\nMaamõõtjate lohakas töö ajab naabrid maasiilude pärast tülli\nKodu/Maamõõtjate lohakas töö ajab naabrid maasiilude pärast tülli\nKonflikt: Omavalitsused pühivad naabritele valesti koostatud piiriprotokollidest käed puhtaks.\nMaa-amet lahendab igal aastal kümneid naabrite piirikonflikte.\nMaa erastati paarkümmend aastat tagasi kiiruga paberil oleva plaanimaterjali alusel ja naabrite eri arusaamad piiri kulgemisest ilmnevad nii hilja, et klaarimine läheb maksma palju raha ja närvirakke. Kohalik omavalitsus ei soovi süüd valesti või segastel asjaoludel koostatud piiriprotokolli pärast tavaliselt enda peale võtta.\nNaaber pillub õuntega\n„Naaber pillub mind seniajani õuntega," kurtis Pirita linnaosa arendusnõunik Aare Ruubel. Tema kätte laekuvad sageli linnaosa piirivaidlused. Ruubeli isiklik õunasõda kuulub Eesti piirilahingute nn pehmesse peatükki, mille põhjustas naabri soov oma kuuri piirile liiga lähedale ehitada.\nPirita linnaosas tõuseb igal aastal päevakorda tosinkond teravat piirivaidlust. Kõige keevalisem koht on Mähe aedlinn, kus endistel aianduskruntidel asuvad ebapraktiliselt kitsad ja pikad krundid.\nVõib juhtuda, et aastakümneid rahumeelselt koos elanud naabrid pööravad tülli alles siis, kui on otsustanud hakata kruntide vahele aeda rajama. Maamõõtjale maksta ei soovita, mistõttu võib piirikupits hakata üleöö justkui iseenesest asukohta vahetama.\nKõige enam ajab maaomaniku n-ö pöördesse olukord, kui ta on valmis maksma maamõõtjale, advokaadile ja ükskõik kellele, aga tulemuseks on null: selgub, et kahel naabril on ühele ja samale maasiilule sama palju õigusi.\nSarnane lugu juhtus Maardu linna Põldheina teel asuvate naabritega. Kunagiste aianduskruntide naabrid said erastamisel samasuuruste, ligikaudu 875-ruutmeetriste kruntide omanikeks. Krundid jagati laiali plaanimaterjali alusel, ilma neid kohapeal üle mõõtmata ja märgistamata. Kui naabrid elasid vanadest tavadest kinni pidades, siis nad ei hakanud omavahelist eraldusjoont maha märkima. Lähtuti määratlusest „ühest põõsast teise põõsani". Ligi 15 aastat tagasi lasi üks naabritest, tõenäoliselt krunti müügiks ette valmistades, maamõõtjal piirikupitsad maasse lüüa. Mingisugusel arusaamatul põhjusel kinnitas Maardu linnavalitsus piiriprotokolli ilma naabriga kooskõlastamata. Tõenäoliselt omavalitsus ei täitnud seadust, et jälgida, et piiriprotokollil oleks mõlema naabri allkiri või et teine naaber oleks vähemalt informeeritud.\nMöödapanek ilmnes alles nüüd, kui naaberkrundi ostnud uus omanik asus aeda ehitama. Nimelt oli maamõõtja löönud piirikupitsad nii, et uue naabri kavandatav aed oleks kõrgunud keset põlisasuka sirelipõõsast. Kontrollimisel selgus, et ühe naabri krunti oli suurendatud 36 ruutmeetri võtta, teise oma aga sama palju vähendatud.\nKui põlisasukas pöördus oma õiguse maksmapanemiseks maa-ameti poole, selgus tõsiasi: viga on tõepoolest tehtud, kuid naaberkrundi heausksel uuel omanikul on valesti mõõdetud maale täpselt samasugune õigus, mistõttu piiritüli saab lahendada vaid Maardu linnavalitsust kaasates poolte kokkuleppel ja/või kohtus. Põlisasukas peab kogu loos süüdlaseks just linnavalitsust, kes eksliku piiriprotokolli kinnitas.\nLinnavalitsusel puudub igasugune soov asuda patuoina rolli, sest Maardus tuleb endiste aianduskruntidega ette kümmekond ligilähedaselt sarnast vaidlusjuhtumit. "Omavalitsusel on piiriprotokollide puhul võimalik lähtuda maamõõtja tööst, kes on litsentseeritud ja pädev ning kelle tegevust kontrollib maaamet," selgitas Maardu seisukohta linnaarhitekt Riina Liivamägi. "Ennekõike peavad naabrid ise omavahel kokku leppima."\nTüüpilisemad vead ja eksimused katastrimõõdistamisel\n•• Vead katastrimõõdistamise tegemisel, sh piirielementide andmed ja piirimärkide asukoht maastikul ei lange kokku.\n•• Varem paigaldatud piirimärkide asukohti ei selgitata välja ja pigem paigaldatakse maastikule uusi, n-ö dubleerivaid piirimärke vms.\n•• Katastriüksuse moodustamisel ei ole piirimärke maastikule paigaldatud või paigaldatud piirimärgid on maastikul hävinenud või kasutajate poolt pahatahtlikult teisaldatud.\n•• Üksuse piir kulgeb läbi ehitise, põhjuseks kas viga piiri määramisel või ei ole ehitustegevuses arvestatud piiri asukohaga ja on teadlikult ehitatud üle piiri.\n•• Katastriüksuse piiriks on olnud maastikuelement, mille asukoht on aja jooksul muutunud või objekti enam ei eksisteerigi; väga sagedane olukord just teedega piirnevate katastriüksuste puhul.\nMis on peamised vigade tekkimise põhjused\n•• Maaomanike vähene huvi piiri asukoha ja paigaldatud piirimärkide vastu maastikul.\n•• Maaomanikud ei teadvusta oma kohustusi piirimärkide säilimise tagamisel.\n•• On maaomanikke, kes ei tea oma maa piire, ei hoolda piirisihte ega tunne huvi piirimärgistuse asukoha ja hävinud piirimärkide taastamise vastu.\n•• Katastriüksuse omanikud huvituvad pigem pindalast kui piiri asukohast maastikul: on olukordi, kus huvi piiri asukoha vastu tekib liiga hilja, s.o mitte katastriüksuse moodustamise ajal, vaid hilisema kasutamise või uue naabriga kohtumise ajal.\n•• Piirimärkide hävitamine või tahtlik asukoha muutmine maaomanike või piirinaabrite poolt.\n•• Piirimärke teisaldatakse kergekäeliselt (nt põhjusel, et kuna märk segas muru niitmist, tõstsin ta sinna kaugemale lillepeenra äärde).\n•• Erinevatest moodustamisviisidest tingitud vastuolud piiriandmetes. Maareformi käigus on kasutatud erinevaid mõõdistamisviise, mis ei taga ühtset mõõdistamistäpsust (nt aerofotogeodeetiline mõõdistusviis, mõõdistamine suvalises, kohalikus ja riiklikus koordinaatide süsteemis). Samuti on katastriüksusi moodustatud ka plaani-või kaardimaterjali alusel (s.o katastriüksuse asukoht ja piirid on määratud kaardimaterjalil, mitte aga maastikul).\n•• Selle asemel, et maamõõtja teeks piiri asukoha maastikul kindlaks ja esitaks katastripidajale tegelikud andmed, tehakse need pigem katastripidajale „sobivaks" ja tagajärjeks on see, et andmed kaardil ja maastikul on vastuolus/erinevad.\nMaa-amet ei tee kõikidele kannetele välikontrolli\nMaakatastrisse on kantud üle 620 000 katastriüksuse ehk u 90% kogu Eesti pindalast.\nKatastripidaja teeb kandeid vastavalt talle kande tegemiseks esitatud dokumentidele ja üldjuhul kande tegemise ajal välikontrolli ei tehta. Katastrikannet tehes eeldab katastripidaja, et maamõõtja või mõni teine dokumendi koostaja on esitanud talle õiged andmed. Kui katastriüksused on moodustatud plaani-ja kaardimaterjali alusel, ei anna maa-amet üldjuhul hinnangut piiride asukohtade õigsuse suhtes maastikul.\nTänavu tehti maakatastrisse u 34 000 kannet, nendest u 400 kannet on seotud olemasolevatele katastriüksustele teostatud uue katastrimõõdistamisega. Maaomanikud või nende esindajad on pöördunud katastrimõõdistamise ja -kontrolli osakonna poole 53 korral.\nAndres Reimer, Eesti Päevaleht (18.12.2012)\nbitweb2012-12-18T10:00:00+02:0018. detsember 2012|Kategooria: Uudised|


12. veebruar 1983\nJuba aastaid võistlevad omavahel koolide Punase Risti Seltsi algorganisatsioonid.\n1982. aasta töö eest võitis PRS Jõgeva rajoonikomitee poolt välja pandud karika Maarja keskkool 137, 25 punktiga. Kümnendat aastat esikohale tulnud algorganisatsiooni juhendavad ENSV teeneline õpetaja Endla Sepp ja Maarja ambulatooriumi velsker Eha Liivak.\n„Küll see Enn on ikka vastik. Mina ka sellisele iialgi mehele ei läheks,” sosistas üks külatüdruk oma naabrile, kui Erastu Enn võlatähega vana Peetri käest Maiet naiseks nõudis.\nKüllap lugeja taipab, et juttu on L. Koidula “Säärase mulgi ehk sada vakka tangusoola” etendusest. Ainult et seda sosinal öeldud lauset kuulis kõrvaistuja sada aastat tagasi, kui Tormas esimest korda näidendit mängiti.\n1882. aasta suve teisel poolel otsustasid Torma kihelkonnakooli õpetaja Adalbert Reiljan ja Rassiku küla taluperemees M. Kask näitemängu tegema hakata. Osatäitjateks valiti peamiselt koolipoisid, õpetama asus koolmeister, ruumide eest hoolitses M. Kask, kes selleks kohandas oma suure sara.\nKodanlikul ajal asutati Tormas iseseisva seltsina Torma näitetrupp, mis tegutses pidevalt ja andis etendusi Tormas kui ka naabervaldades.\nSelle perioodi repertuaarist nimetaks vaid mõned teosed: A. Kitzbergi “Libahunt” ja “Tuulte pöörises”, H. Raudsepa “Vedelvorst”, A. Mälgu “Õitsev meri”, M. Raua “Kirves ja kuu” ja palju teisi.\nNõukogude võimu perioodil on näitering olnud ja jäänud kultuurimaja raudvaraks. Vahepeal oli selline huvi näitemängu vastu, et tegutses korraga kaks truppi. Repertuaaris on olnud mitmeid Kitzbergi näidendeid.\nSuuremate õnnestumiste hulka tuleb lugeda 60-ndate aastate lõpus Ene Üti lavastatud Ida Evaldi draama “Ballaad tütarlapsest ja hiiglasest” ning Bertolt Brechti “Härra Puntila ja tema sulane Matti”.\nOsalenud oleme igasugustel ülevaatustel. Suur oli rõõm, kui me laureaatidena esitasime Tallinnas Draamateatri laval “Ballaadi tütarlapsest ja hiiglasest”.\nPraegu õpime A. Liivese “Uusaasta ööd”.\nIlma publikuta ei saa olla etendust. Meie näiteringlaste sügav kummardus teile, kes te meid vaatamas olete käinud ja keda ka tulevikus loodame saalis leida.\nANTS VIIGI, Torma näiteringi juht, “100 aastat näitemängu Tormas”\nLäinud nädalavahetusel piirasid Jõgeva metsamajandi jahimehed jälle hunte. /…/ Nähti siiski ainult huntide tegutsemise jälgi. Maha oli murtud üks metssiga, jahti peetud põdrale, kes oli seekord pääsenud. Pühapäeva õhtuks olid mehed lumes sumpamisest lõplikult väsinud. Hundikari aga ei andnud rahu. Huntide liikumisest alarmeeriti ka teiste sektsioonide mehi. Kuid seekord olid hundid kavalamad. Oonurme küla all aga nähti ilvese jälgi. Ilvestele ei peeta enam eelmisest aastast vabalt jahti. /…/ Ilvese loata laskmise eest tuleb maksta 500 rubla trahvi.\nANDRES KARU, “Hundid on liikvel”\nNLKP 1982. aasta maipleenum seadis laiahaardelised ülesanded toitlusprobleemi lahendamiseks. Eeskätt peab kiiresti suurenema lihatootmine. Linnukasvatuse laiendamist pidurdab jõusöödapuudus, veiste nuumamisel jääb söödaväärindusefekt väikeseks ning seda piirab ka vasikate vähesus. Mitmetes Euroopa intensiivse tootmisega põllumajandusmaades arvatakse õigeks väärindada taimekasvatuse toodang piimaks ja sealihaks.\nÜlaltoodud majandustõed on ka meie majandijuhtidele üldtuntud, kuid seakasvatuse edasiarendamist tervikuna takistab söödateravilja vähesus. Oma jõusööda vähesuse ja riiklike fondide piiratuse tõttu seisab Kuremaa sovhoostehnikumis kasutamata tootmispind 5000 sea nuumamiseks ja poegimissigala 2500 põrsa saamiseks aastas.\n/…/ Üheks reserviks on proteiinirikka haljasmassi osa suurendamine sigade söödaratsioonis. /…/ Suve teiseks pooleks külvame sigadele talirapsi, järgnevad hübriidkaalika- ja suhkrupeedipealsed ning söödakapsas. /…/\nNoorsigade ratsioonis eriti vajaliku loomse valgu saamiseks majandis võimalused praktiliselt puuduvad. /…/ Miks maksab aga suuremas osas veest koosnev kalapasta 43 kopikat kg, mis tõstab veelgi sigade juurdekasvu omahinda?\nLoomset valku peaksime tootma tööstuslikult. Tagantjärele ja hilinemisega tõdeme, et seavabrikute rajamiseks tehtud kapitaalmahutused vabariigis tervikuna oleks pidanud kulutama proteiinitehase ehitamiseks.\nENDEL SÖÖT, Kuremaa sovhoostehnikumi direktor, “Põhiline lihatoodang peab tulema seakasvatusest”\nKena ja kosutav on talvekülmast astuda lillede keskele. Lillevere-nim kolhoosi aiandi kasvumaja, kuhu sisse astusime, oli äärest ääreni õitsev meri.\n“Mis lilli naistepäevaks pakute ja millal neid tellida võib?” küsime peremehelt Heino Joostilt endalt.\n“Naistepäevaks pakume kinglilli, mis on tänavu õige hästi edasi läinud. Möödunud aastal tegime nendega alles algust. Kõige rohkem on priimulaid. Kena habras lill õrnemale soole. /…/ 5. märtsiks on meil majad lilledest tühjad. Asemele tulevad tomatitaimed. 3-4 päevaga müüme selle suure lillebuumiga 8000 poti ringis.\nOma rajooni rahvale tahakski südamele panna, et nad kõik oma tellimised kõige lähematel päevadel ära teeksid. Meile tuleb lillesoovijaid Tartust ja Võrust, Võhmast ja Viljandist. Kes hiljaks jääb, see ilma jääb.”\nHILLE PUUSEPP, “Aeg on tellida naistepäevalilled”


Vooremaa Veteransportlased trotsisid\nKalju Terase 15. mälestusvõistlust kergejõustikus Põltsamaa Ühisgümnaasiumi pargis ja harjutusväljakul kimbutasid sagedased vihmahood. 36 veteransportlast 11 eri paigast üle vabariigi võistles aga noorusliku särtsuga ja nalja visates.\nErilist imetlust äratas 8. juulil 90. sünnipäeva tähistav omaaegne Eesti kaadriohvitser ning mitme kõrgkooli õppejõud Eduard Tamm Tallinnast. Vanahärra tõukas kuuli 6.26, heitisvasarat 12.30 ja ketast 16.26, viskas oda 17.53. Eelmisel aastal Puerto Ricost maailmameistrivõistlustelt 3 kuldmedalit Mulgimaale toonud 76-aastase Hilja Bakkoffi tulemused neil aladel olid vastavalt 7.25, 19.58, 18.44 ja 16.38. Heas hoos olid ka maailma tugevamate vasaraheitjate ning heidetetõugete mitmevõistlejate hulka kuuluv Helvi Erikson Tallinnast (heitis vasarat 37.01), 8 medalit üleliidulistelt maanoorte meistrivõistlustelt kuulitõukes ja kettaheites Raplamaile toonud zootehnik Asta Satsi (tõukas kuuli 7.93, heitis ketast 24.22), 7-kordne Eesti meister ja 4- kordne spordiühingu Spartak üleliiduline meister kolmikhüppes Harri Reidma Harjumaalt (heitis vasarat 35.10), Suure-Jaani tunnustatud spordiedendaja Meinhard Kirm (tõukas kuuli 10.48).\nJüri Terase Kolga-Jaanist pidas tasavägise duelli Priit Antoniga Tihemetsast. Jüri võitis odaviske, Priit aga vasaraheite.\nJõgevamaa veteransportlastest tõukas Urve Rillo Palamuselt kuuli 7.33, heitis ketast 24.58, viskas oda 22.58. Maret Piiraku ja Hille Kirpu (Jõgeva linn) tagajärgedeks mõõdeti neil aladel vastavalt 7.56, 18.30 ja 17.18 ning 7.09, 22.33 ning 24.20.\nKõik võistlustel osalenud said nägusa mälestusmedali ja diplomi, kümmekond tublimat meene ning roosiõie.\nAllakirjutanule olid võistluste korraldamisel ja läbiviimisel tõhusaks abiks Põltsamaa Spordikooli kergejõustikutreener Lea Vilms koos pojaga, Ants Meerits, Kalle Ojassalu jt. Südantsoojendavad roosid pani võistlejatele välja Rein Joost. Auhindade eest täname Põltsamaa Majandusühistut, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, Põltsamaa Jahimeeste Seltsi ja Ühispanga Põltsamaa harukontorit.\nÜhisel piknikul ütles prosaist ja endine diplomaat Aarand Roos: ?Taolisi südamlikke, hästi läbi viidud võistlusi peaks Eestimaa pinnal olema hoopis rohkem.?


Õpilased saavad võimaluse asetada end kohtuniku rolli – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Õpilased saavad võimaluse asetada end kohtuniku rolli\nÕpilased saavad võimaluse asetada end kohtuniku rolli\nKonkursil osalejad saavad valida kolme elulise juhtumi seast. Halduskaasus keskendub sel aastal keskkonnateemadele ning uurib, kellele peaks jääma õigus, kui metsaomanik soovib kaitsealust metsa maha võtta, kus omaniku sõnul tegutsevad kahjurid. Karistusõiguse kaasus lahkab arsti tegemisi, kes salaja patsiente vaktsineerib ning tsiviilõiguse kaasus võtab luubi alla selle, kas tööandja võib töötaja vallandada, kui viimane end vaktsineerida ei soovi. Kaasuse lahendamisel võib õigusaktidest tugineda üksnes Eesti Vabariigi põhiseadusele.\nKonkursikaasuse lahendus tuleb vormistada sarnaselt kohtuotsusele: esitades kõigepealt mõlema poole argumendid ning tuues seejärel välja kohtuniku otsuse ja argumentatsiooni. On ka teine võimalus – vaidluse võib lahendada loovas vormis, nagu essee, luuletus, joonistus, video vms. Oluline on, et võistlustöödest tuleks hästi esile konkursil osaleja õiglustunne ja väärtushinnangud.\nÕpilastöid ootab Riigikohus hiljemalt 14. novembriks 2021. Konkurss on suunatud eeskätt 9.–12. klassile, kuid kätt võivad proovida ka nooremad. Parimate tööde autoreid tunnustatakse Riigikohtu aastapäeval jaanuaris 2022. Täpsemalt saab konkursitingimusi ning selleaastaseid kaasusi vaadata kaasuskonkursi veebilehelt. Eelmisel aastal laekus konkursile 109 tööd, millest parimad leiab siit.\nTänavu toimub kaasuskonkurss juba 17. korda.\nKaasuskonkursi väljakuulutamine on osa õigusemõistmise nädalast, mille kohta saab täpsemalt lugeda siit.\neelmine KOOLISKÄIMINE ÄRATAB ELLU I Aasta õppija 2021 on Tenno Lauri\njärgmine Algas rahvahääletus aasta kooli väljaselgitamiseks


§ 117 Halduskoostöö seaduse muutmine\n§ 118 Kalandusturu korraldamise seaduse muutmine\n§ 119 Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse muutmine\n§ 120 Maaparandusseaduse muutmine\n§ 121 Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse kehtetuks tunnistamine\n24.11.2009 otsus nr 558\n(3) Heakskiidu taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Põllumajanduslik majapidamine käesoleva seaduse tähenduses on majapidamine, kus on vähemalt 1 ha põllumajandusmaad, millel kasvatatakse põllumajanduskultuuri või mida hoitakse heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes, või kus kasvatatakse vähemalt ühele loomühikule vastaval hulgal põllumajandusloomi ning mis on kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud põllumajandusloomade loomühikute arvestuse alused kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(4) Täiendava otsetoetuse toetusõiguse üleandmisest teavitamise korra ja vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(1) Täiendavat otsetoetust vähendatakse alustel, mis on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, 30.04.2004, lk 18–58).\n(2) Täiendava otsetoetuse vähendamise täpsemad alused toetuse liikide kaupa kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n4) esinevad komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 59 nimetatud taotluse rahuldamata jätmise alused, arvestades sama määruse artiklis 68 nimetatud erandeid;\n(1) PRIA otsustab ühtse pindalatoetuse ühikumäära, lähtudes komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklist 71a ja järgides taotlejate võrdse kohtlemise põhimõtet.\n(4) Head põllumajandus- ja keskkonnatingimused mullaerosiooni, mulla orgaanilise aine, mulla struktuuri, minimaalse hooldustööde taseme ning veekaitse ja -majanduse osas taotleja põllumajandusliku tegevuse või põllumajandusmaa kohta kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(3) Püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse täitmise täpsema korra, püsirohumaa pindala säilitamise kohustuse üleandmise alused ja korra ning komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklis 4 nimetatud püsirohumaa pindala säilitamiseks vajalike abinõude rakendamise täpsema korra toetuse taotlejale esitatavate lisanõuetena kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Kasutustoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi ning taotluse menetlemise ajal väljastatavate dokumentide ja toetuse maksmise aluseks olevate dokumentide vormid kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Koolipiimatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\nTootmiskvoodi või riikliku koguse ületamise korral nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 80 lõike 3 ja artikli 83 lõike 1 alusel makstava tasu sissenõudmise, maksmise ning tagasimaksmise täpsema korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Nõuded sekkumiskeskuse ja -lao kohta kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(3) Komisjoni määruse (EÜ) nr 687/2008, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid (kodifitseeritud versioon) (ELT L 192, 19.07.2008, lk 20–48), artikli 9 lõike 2 ning komisjoni määruse (EÜ) nr 127/2009, milles sätestatakse makseasutuste või sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused (kodifitseeritud versioon) (ELT L 42, 13.02.2009, lk 3–12), artikli 9 lõike 1 kohaselt kehtestab teravilja veokulude hüvitamise alammäära põllumajandusminister määrusega .\n(3) Eraladustamise nõuded hoiu- ja säilitusruumi kohta, milles eraladustatavat põllumajandustoodet hoitakse, ning pakkumise ja eraladustamislepingu sõlmimise taotluse vormid kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Tootjaorganisatsiooni ja tootjaorganisatsioonide liidu tunnustamise täpsemad nõuded, tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(3) Rakendusfondi ja rakenduskava täpsemad nõuded ning rakenduskava muutmise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Tootjaorganisatsiooni ja tootjarühma toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega . Põllumajandusminister võib määrusega kehtestada tootjaorganisatsiooni ja tootjarühma toetuse osalise ettemaksmise ja toetuse ettemaksmise korra.\n(2) Riskide vältimise ja juhtimise abinõude rakendamise korra, abinõudega hõlmatud abikõlblikud tegevused ning nõuded abikõlblike tegevuste ja nende elluviimist tõendavate dokumentide kohta kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(4) Riskide vältimise ja juhtimise abinõude rakendamise toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Eksporditoetuse taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud retsepti vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Maaelu arengu toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi, toetuse vähendamise alused ja eraldi määrad iga toetuse liigi kohta ning taotluse rahuldamata jätmise alused kehtestab põllumajandusminister määrusega . Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi kohta.\n(3) Maaelu arengu toetuse andmise alused ja korra põllumajandusettevõtte üleandmise ning kohustusealuse maa pindala ja loomade arvu muutumise korral kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) PRIA vähendab maaelu arengu toetust komisjoni määruses (EÜ) nr 796/2004 ja käesoleva seaduse § 53 lõike 2 alusel kehtestatud õigusaktis sätestatud alustel.\n(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi taotlejale ja kavandatavale tegevusele, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra, taotluse vormi ning taotluse rahuldamata jätmise alused kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Maaelu arengu toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi, toetuse määra ja suuruse, sealhulgas toetuse minimaalse ja maksimaalse suuruse ning ühikumäära, vajaduse korral abikõlblikud ja mitteabikõlblikud kulud iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta, toetuse vähendamise korra, toetuse väljamaksmise, taotluse rahuldamise otsuse muutmise või kehtetuks tunnistamise korra ning nõuded toetuse saajale kehtestab põllumajandusminister määrusega . Toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.\n(6) Maaelu arengu toetuse andmise alused ning toetuse andmise täpsema korra taotleja ettevõtte või majapidamise ja kohustuse üleandmise või asendamise ning kohustusealuse maa, selle pindala ja kohustusealuste loomade arvu muutmise korral kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(4) Maaelu arengu toetuse taotluse hindamise kriteeriumid ja taotluse hindamise korra, sealhulgas taotluse eelistamise võimalused, kehtestab põllumajandusminister määrusega . Nimetatud korras võib ette näha, et taotlusi ei hinnata, kui toetuse liigi või toetatava tegevuse rahastamise eelarve või kohalikule tegevusgrupile ettenähtud projektitoetuse eelarve piires on võimalik rahuldada kõik nõuetele vastavad taotlused. Taotluse hindamise kriteeriumid ja hindamise korra võib kehtestada eraldi iga toetuse liigi ja toetatava tegevuse kohta.\n(1) PRIA või käesoleva seaduse § 57 lõike 4 alusel PRIA-ga halduslepingu sõlminud isik, kui sellekohane õigus tuleneb halduslepingust, otsustab maaelu arengu toetuse vähendamise komisjoni määrustes (EÜ) nr 1975/2006 ja (EÜ) nr 796/2004 sätestatud alustel.\n(3) Täpsemad nõuded tehnilise abi taotlejale ja kavandatavale tegevusele, tehnilise abi toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(1) Arengukava seire ja hindamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\nMaaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise vahendid ja korra, toetuse andmise avalikustamise, toetatud objektide tähistamise ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(1) Ühise põllumajanduspoliitika turukorraldusabinõude rakendamiseks loomarümpade kvaliteediklasside täpsemad nõuded ning loomarümpade nõuetele vastavuse määramise ulatuse, meetodid ja korra kehtestab põllumajandusminister määrusega . Nõuetele vastavuse määramise ulatuse, meetodid ja korra võib kehtestada põllumajandusloomade liikide kaupa.\n(3) Loomarümpade kvaliteediklasside määramiseks tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Puu- ja köögivilja turustusnormidele vastavuse kontrolli täpsema korra ning vastavuskontrolli erikorra jaemüügi etapil kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(3) Turustusnormidele vastavuse kontrollimiseks vajaliku teabe hoidmiseks asutab PMA puu- ja köögivilja turustavate ettevõtjate andmekogu. Täpsemad tingimused ettevõtja kandmiseks puu- ja köögivilja turustavate ettevõtjate andmekogusse kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Erimärgistuse ja enesekontrolli loa taotlemise korra ja taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(3) Nõuandekeskusena tunnustamise taotlemise ning taotluse menetlemise täpsema korra ja taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(5) Nõuandekeskuse tunnustamise taotluse hindamise korra ja taotluse hindamise kriteeriumid kehtestab põllumajandusminister määrusega . Nimetatud korras võib ette näha, et taotlust ei hinnata, kui tunnustamist taotleb koordineeriv keskus.\n(6) Tootjarühma tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra ning taotluse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(7) Toidukvaliteedikava tunnustamise taotlemise ja taotluse menetlemise täpsema korra, taotluse vormi ning toidukvaliteedikava tunnustamise otsuse muutmise ja toidukvaliteedikava raames toodetud lõpptoote märgistamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(4) Tagatise esitamise, kasutamise ja vabastamise täpsema korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(1) Vabariigi Valitsus asutab põllumajandusministri ettepanekul põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registri (edaspidi register), mis on kooskõlas avaliku teabe seadusega asutatud andmekogu. Registri põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega .\n(5) Põllumassiivi piiripunktide määramise, põllumassiivi kaardi koostamise ning põllumassiivile numberkoodi andmise ja pindala määramise korra ning põllumassiivi kasutamise kohta esitatavad andmed ja nende esitamise korra kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud avalduse vormi kehtestab põllumajandusminister määrusega .\n5) püsirohumaa osakaalu vähenemise korral komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklitest 3 ja 4 lähtudes uuesti rajatava püsirohumaa pindala;\n§ 117. Halduskoostöö seaduse muutmine\nHalduskoostöö seaduse (RT I 2003, 20, 117; 2009, 30, 179) § 13 lõike 11 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« 11) Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse § 57 lõikes 4 ja §-s 74 nimetatud halduslepingud;».\n§ 118. Kalandusturu korraldamise seaduse muutmine\nKalandusturu korraldamise seaduse (RT I 2003, 88, 593; 2008, 59, 330) § 1910 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n« (5) Toetuse võib välja maksta enne töö, teenuse või vara soetamise eest tasumist, kui nii on sätestatud meetme tingimustes.»\n§ 119. Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse muutmine\nMaaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduses (RT I 2008, 33, 202; 2009, 34, 224) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 46 lõige 1 tunnistatakse kehtetuks;\n2) paragrahvi 47 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:« (1) Käesoleva seaduse §-s 7 nimetatud Põllumajandusministeeriumi või PRIA kaudu antava riigiabi ja käesoleva seaduse § 17 lõikes 2 nimetatud vähese tähtsusega abi, abi taotlejate ja abi saajate andmed ning perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse alusel PRIA kaudu antavate toetuste, toetuste taotlejate ja toetuste saajate andmed kannab PRIA Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras peetavasse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.\n(2) Põllumajandusministeerium, PRIA, sihtasutus ning muu seaduse alusel abi andja kannavad nende kaudu antud käesoleva seaduse § 17 lõikes 1 nimetatud põllumajandusliku vähese tähtsusega abi, abi taotlejate ja abi saajate andmed Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel ja korras peetavasse põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse.»\n§ 120. Maaparandusseaduse muutmine\nMaaparandusseaduses (RT I 2003, 15, 84; 2009, 34, 224) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 11 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:« (3) Ehitusprojekti ekspertiisi võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparandusekspertiisi alal.\n(4) Maaparandussüsteemi ehitusprojekti ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise korra kehtestab põllumajandusminister.»;\n2) paragrahvi 24 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:« (3) Maaparandussüsteemi ekspertiisi võib teha ettevõtja, kellel on maaparandusalal tegutsevate ettevõtjate registri registreering maaparandusekspertiisi alal.\n(4) Maaparandussüsteemi ekspertiisile esitatavad nõuded ja ekspertiisi tegemise korra kehtestab põllumajandusminister.»\n§ 121. Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse kehtetuks tunnistamine\nEuroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus (RT I 2004, 24, 163; 2009, 34, 224) tunnistatakse kehtetuks.


Töövaidluste arv vähenes mullu viiendiku võrra\nEestis oli möödunud aastal 2361 töövaidlust ehk 20% vähem kui aasta varem, seisab Tööinspektsiooni kodulehel.\nTöövaidluste arv vähenes mullu viiendiku võrra Foto: PM\nTallinnas ja Harjumaal oli 1320, Tartu maakonnas 265, Ida-Viru maakonnas 234, Saaremaal ja Hiiumaal kokku vaid 80 vaidlust.\nSeepärast otsustas tööinspektsioon teha sotsiaalministeeriumile ettepaneku sulgeda töövaidluskomisjon Kuressaares.\nAlates 16. jaanuarist võtab Kuressaare töövaidluskomisjoni töö üle Pärnu töövaidluskomisjon. Töövaidluskomisjonide alalised asukohad on Tallinnas, Tartus, Jõhvis ja Pärnus. Pärnus asuv komisjon hakkab lahendama töövaidlusi Pärnus, Paides, Kuressaares ja Kärdlas. Raplas ja Haapsalus hakkavad töövaidlusi lahendamas käima töövaidluskomisjonid Tallinnast.\nTöövaidlusavaldusi saab jätkuvalt esitada kõigisse Tööinspektsiooni büroodesse üle Eesti. Saartel on paberkandjal avaldusi võimalik esitada nii Kuressaares kui Kärdlas.\nSüsteem, kus töövaidluskomisjon sõidab teise linna istungeid pidama, toimib juba mitmeid aastaid ka Rakveres, Jõgeval, Põlvas, Viljandis, Valgas, Võrus ja Narvas


"Reformierakond hoiab Eestile olulist ning arendab seda edasi. Meie valikud on olnud lastega pered - Eesti tulevik, ettevõtlikud inimesed ning eakate väärikas vanaduspõlv. Just meil on lahendused paljudele küsimustele, mis täna vastamist vajavad. Tänased lahendused ei saa aga kindlasti olla ajutised ega populaarsusvõistluse osaks," ütles Michal.\n"Ka Euroopa tasemel on meil vaja iga päev võidelda vabaduse eest ja protektsionismi vastu. Meie mõjutada ja teha on valik kas Euroopast saab suletud piiridega omasid eelistav vürstiriikide liit või vaba majanduse keskkond, millena meie teda näha tahame," lisas Michal.\nMichali sõnul seisab erakondadel sel aastal ees kaks suurt kvaliteediproovi. "Juunikuised europarlamendi valimised peegeldavad erakondade kui tervikute mainet ja sügisesed kohalikud valimised näitavad, milline erakond on elujõuline, milline pinda kaotamas," rõhutas Michal.\n"Ma tean, et me oleme heas vormis, meil on värsked mõtted ja me oleme teinud ära tugeva eeltöö. Ja kui sa oled heas vormis, ei lähe sa võistlusele sooviga saada teist kohta," rõhutas Michal. "Reformierakond on igas mõttes valmis võitma europarlamendi valimised ning saavutama supertulemuse kohalikel valimisel," kinnitas Michal Üldkogul peetud kõnes.


Mees, kes kõndis taevasse - Eesti - Postimees +\nMullu suvel pandi Tartus Baeri tänaval asuva tühja maja seinale kunstiprojekti raames 38 tartlase portreefotod, praegugi leiab hoonelt mälestuse linna popkultuurivedurist Kaarel Arbist (1982–2015). | FOTO: Margus Ansu\nKaarel Arb (1982–2015). | FOTO: Margus Ansu\nKaarel Arbi surnukeha leiti Annikvere külas asuvast vanast kaalukojast. | FOTO: Margus Ansu\n2014. aasta 26. mai hommikul kell 10 pidi toonane Postimehe kultuuriajakirjanik Arb minema Tartus bussi peale, et jõuda Tallinna, toimetuse koosolekule. Edasi polnud temast mingit märku, ehkki telefon kutsus. Järgmisel päeval avaldas postimees.ee tema kadumise kohta esiküljeuudise ja Haaristo hakkas saama kõnesid, et Arbi olevat nähtud Võru maanteed mööda Tartu poole kõndimas. Enne kella nelja jõudis Arb Tartusse, läks siis otse politseisse ja tegi avalduse enda röövimise kohta.\nJärgnev on Arbi politseile antud tunnistus. Niisiis läks Kaarel Tartu kesklinnas Zeppelini kaubanduskeskuse juures üle Turu tänava, et liikuda edasi bussijaama. Kaubanduskeskuse juures küsis temalt suitsu umbes 25-aastane hallikas T-särgis ja helesinistes teksades noormees, kellel olid heledamad lühikesed juuksed. Kaarel keeras oma sigarette ise ja nii asus ta seda küsijalegi valmistama.\nParklas seisis ka hõbehall kaubik, mille külgmine lükanduks oli poolavatud. Kui Kaarel hakkas nüüd tubakat enda tarbeks paberisse keerama, ilmus keegi tema selja taha ja lükkas teda kaubiku poole, samal ajal avati kaubiku uks ja seest tõmbasid kaks meest ta autosse.\nKokku oli autos viis inimest. Arb suruti istmete vahele pikali, tema näo ette pandi rätik. Ropka tee tööstusalal tõmbasid mehed ta autost välja ja Kaarel püüdis põgeneda. Ühe konteineri kõrvale jõudes valis ta telefonilt hädaabinumbri 110. Enda jutu järgi ta politseiga ühendust ei saanud, sest keegi rabas selja tagant kinni ja telefon kukkus maha.\nArb rabeles lahti ja jooksis edasi, põgenedes pillas ta maha ka oma koti koos sülearvutiga, kuni mehed said ta lõpuks kätte ja toppisid jälle kaubikusse. Rätik pandi uuesti näole ning ta kaotas vahepeal teadvuse.\nSõidu ajal torgiti ja kratsiti Kaarlit tema enda väitel mingi terariistaga, aga enamasti mitte kuigi valusalt. Seejärel sõitis auto kuni pimeduse saabumiseni tundide kaupa ringi, peatudes kokku viiel korral. Kui auto peatus, tõsteti ta masinast välja, lasti põgenema ning aeti seejärel taga, kuni jälle kätte saadi ja uuesti autosse topiti.\nViiendal korral rabeles Kaarel end lahti, hüppas jõkke ja sumpas sellest üle. Oli juba pime, hirmunud mees redutas hommikuni põõsastes.\nLõpuks kõndis Arb mööda Porijõe serva seni, kuni sai selle mööda raudteesilda ületada. Seejärel jõudis Kaarel Tartust kümmekonna kilomeetri kaugusel asuva Reola ristmikuni – sealt kõndis ta mööda maanteed tagasi Tartusse ja politseijaoskonda.\nOma kirjelduses möönab ka Arb ise, et kogu see lugu oli äärmiselt kummaline. «Kõik toimunu oli kuidagi kummaline ja kaootiline. Ma ei tea, mis eesmärgil mind kinni võeti – midagi ei nõutud ja tõsisemat vägivalda ei tarvitatud. /.../ Nad ei suhelnud üldse minuga. /.../ Mulle tundus, et see on nende jaoks mingi mäng, kus ma olin nagu saakloom, keda nad pidevalt vabaks lasid või mulle põgenemisvõimalusi andsid ning pidevalt kinni püüdsid. Mehed olid hasartsed, aga nad ei naernud.»\nTartu politseijaoskonna menetlusteenistuse juhtivuurija Kalle Vall on näinud oma töös palju kõikvõimalikke luiskajaid ja tema kinnitusel ei tekkinud politseinikel kordagi kahtlust, et Arb teadlikult valetaks. «Meile tundus, et ta ise uskus siiralt, mida rääkis,» lausub korrakaitsja.\nEnt teisalt paistis kogu see lugu politseinikele lihtsalt liiga uskumatu, teisisõnu eluliselt ebausutav. «Algusest peale tundus meile, et nii ei saa Tartu linnas olla!» lisab Vall. «Kuigi tema väitel aeti taga ja ta rabeles end lahti, polnud ka mingeid võitlusele viitavaid jälgi.» Ka Arbi kriimustused võisid Valli hinnangul tekkida pigem võsas sumpamise käigus.\nKell 10.25 sai politsei Arbi numbrilt tõepoolest 11 sekundi pikkuse hädaabikõne, kus keegi ei räägi, küll aga kostab kaugemal meeste arusaamatu jutukõmin. Kõnet kuulanud ajakirjanikule tundub, et taustal kõnelejad on siseruumis. Pole mingit helistaja hingeldamise, võsas jooksmise ega telefoni kukkumise häält. Vall juhib tähelepanu asjaolule, et kõne lõpetas helistaja ise.\nKriminaalmenetlus lõpetati, sest politsei hinnangul polnud selleks alust. Ent toonane elukaaslane Grete-Stina ja sõber Villem on tänini üsna kindlad, et Kaarli esmakordne röövimine toimus päriselt.\n«Mul ei tekkinud kordagi kahtlust, et Kaarel oleks midagi ette kujutanud või valetanud,» räägib Grete-Stina. «Tema jutus ja ka politseile antud tunnistuses oli väga palju detaile, mida ta ei osanud esitada oma teise kadumise puhul.»\nVariku sõnul ei saa keegi endale ise selliseid vigastusi tekitada. «Kaarlil olid kätel ja jalgadel räiged jäljed,» väidab ta. «On võib-olla mingi võimalus endale ise selliseid asju tekitada, aga milleks? Ta oleks võinud siis niisama kuskil jalutada. Randmetel ja jalgadel olid nööri soonimise jäljed.»\nMiks pidi keegi Kaarli kaubikusse toppima? «Tema puhul oli probleemide põhjuseks sageli habe,» ütleb Varik. «See oli üks asi, mis teda alati närvi ajas – purjus tüübid kõndisid korduvalt tänaval vastu ja hakkasid tema habet näppima ning tirima.»\nPärast esimest kadumist lõpetas Kaarel millegipärast habeme piiramise põskedelt ja tume pard läks veelgi võimsamaks.\n11 kuud hiljem ehk eelmise aasta 15. aprillil kadus Arb uuesti. Kokkulepitud kohtumisele Haaristoga mees ei ilmunud. Õhtul teavitas naine politseid, järgmisel päeval läks ta saadud vihje peale koos sõpradega otsima samasse kohta Ropka teel, kuhu Kaarel esimesel kadumiskorral kõigepealt viidi. Tühermaal on tihe võpsik, milles aeg-ajalt elutsevad kodutud.\n«Tegime sellele kohale ringi peale ja mõtlesime, et mida me selles maailma kõige mõttetumas kohas teeme – siit ei leia me Kaarlit!» ütleb Grete-Stina. «Aga siis üks sõber ütles, et oota – siin võsas on keegi. Läksin lähemale – keegi vaatas mulle vastu. Vaatasin, et ongi Kaarel! Siis ta tuli minu poole ja vaatas mind väga kummalise näoga, sellise näoga, et kuidas teie saate siin olla? See oli selline nägu, nagu oleks kokku saanud kaks erinevat maailma – tema viibis vististi ühes maailmas, aga ma tõmbasin ta reaalsusesse tagasi ja ta oli lihtsalt väga suures segaduses. Küsisin, mis juhtus, ja ta vastas, et sama asi, mis eelmine kord.»\nTiheda liiklusega Turu tänav on sealt kiviga visata, Arb võinuks ka ise võsast välja astuda.\nKaarel oli Grete-Stina hinnangul üsna läbikülmunud. Esimese korraga võrreldavaid vigastusi tal polnud. Mees väitis, et seekord topiti ta Tähe tänaval tavalisse sõiduautosse. Osa seltskonnast olnud samad tegelased, kes teda esimeselgi korral piinasid.\nPärast Arbi ülekuulamist vestles politseiuurija nelja silma all ka Haaristoga. «Ta küsis, kas ma ei arva, et tegu võib olla vaimse probleemiga, ja läksin selle peale esialgu väga närvi,» ütleb naine.\nPolitsei lasi teha Arbile narkotesti (negatiivne – toim) ja viis ta psühhiaatriakliinikusse, kus talle tehti kiirtest, mis ei viidanud vaimsele häirele. Grete-Stina sõnul on kirjaliku testi küsimused mõeldud inimestele, kel «katus korralikult sõidab». «Kaarel vastas neile küsimustele nagu normaalne inimene ikka.»\nNaise andmetel jäigi see Arbi ainsaks kokkupuuteks psühhiaatriga. Hoolimata omavahelistest arutlustest ei jõudnud noor mees psühhiaatri pikemale vastuvõtule.\nSama päeva õhtul hakkas Haaristo oma elukaaslase jutus tõsiselt kahtlema. «Inimrohke Turu tänav on ju sealsamas kõrval, aga tema seisis seal keset päeva võpsikus.»\nGrete-Stinale tundub tagantjärele, et Arb ei teadnudki, mis temaga vahepeal juhtus. «Rääkisin sel teemal ka Villemiga ja arutasime, kas ka esimene kadumine oli imelik – leidsime, et mitte, küll aga teine.»\nLäinud suve lõpus lõpetasid Kaarel ja Grete-Stina ühise otsusena oma suhte, ent jäid ometi lähimateks sõpradeks. Polnud ühtki märki, et Arbil võiks midagi viga olla. Ööl vastu 1. novembrit küsis Grete-Stina Kaarlilt Tartu klubis Arhiiv tema käekäigu kohta – mehe jutu järgi oli kõik hästi. Kella kahe-kolme paiku naine lahkus, ka Kaarel lubas peagi koju minna.\nPühapäeva hommikul poole üheksa paiku nähti teda viimati Tartus Vabaduse sillal, suunaga linnast välja. Esmaspäeva õhtul läks järjekordsest kadumisest kuulnud Grete-Stina Tartus Kaarli korterisse. «Tuba oli üllatavalt korras, nagu oleks seda äsja põhjalikult koristatud. Külmik oli toitu täis.»\nSõbrad käisid Kaarlit otsimas Ropka teel, aga ei leidnud. Politsei poole pöördusid nad teisipäeval. Kuna nad pelgasid sõbra naeruvääristamist seoses varasemate kadumistega, jõudis kadumisteade sotsiaalmeediasse ja uudisportaalidesse nädal hiljem, 9. novembril. Järgneski omajagu kommentaatorite ilkumist.\nSiis jõudis pärale teade, et 4. novembril nähti Arbi Tartu lähistel Jõhvi maanteel, autode möödudes hoidus ta võsa varju. Kolm päeva varem nähti meest kõndimas Tartust paarikümne kilomeetri kaugusel Saadjärve ümbruse külades.\nNäiteks selline teade: «7. novembri hommikul liikus see mees Tabivere vallas Juula külas. Edasi suunaga Tartu poole. Tema käest küsiti, kas kõik on korras ja mida siin teeb, siis teatas, et neil on sõpradega selline mäng – sõbrad toovad suvalisse kohta ja kusagil saavad jälle kokku. Abi ei soovinud.»\nVõi: «Üks mees nägi varahommikul Juula külas teda oma eramaal ja ajas ta sealt ära. Kaarel olevat väga-väga räbal välja näinud. Natuke hiljem, kui sama mees hakkas Jõgevale sõitma, olevat Kaarel olnud maantee ääres. Küsimusele «kas on abi vaja», vastas Kaarel, et «ei, neil on sõpradega selline mäng...».\nMingit abi Arb tõepoolest ei palunud. «Mees ütles, et tal on kõik hästi, sõbrad võtavad ta hiljem auto peale,» rääkis üks Kaarliga vestelnu. «Tundus näost selline äraolev ja nagu natuke naeratav, pidasin teda mingiks palveränduriks vms seetõttu,» lisas teine nägija.\nArb käis Tabiveres Saadjärve kaupluses ega ostnud sealt mitte süüa, vaid suures koguses mittealkohoolseid jooke, nii vett kui ka limonaade.\nViimane tõsiseltvõetav vihje pärineb 16. novembrist ja see kõneles tegelikult kolme päeva tagusest ajast. Niisiis kõndis Kaarel 13. novembri õhtul Põltsamaal Annikvere teel, suunaga Tallinna–Tartu maantee poole. Tal oli käes kaks suurt kilekotti.\n4. detsembril leiti Arb Annikvere küla kaalukojast surnuna – surma põhjustas tõenäoliselt alajahtumine. Kohal olnud politseinik avaldas Haaristo sõnul arvamust, et Kaarel oli olnud surnud umbes kaks nädalat.\nArb oli kõhuli, nagu oleks uinumiseks pikali heitnud. Ühe saapa oli ta jalast võtnud, nähtavasti selleks, et leevendada vanast jalatraumast tekkida võinud valu. Ka kaalukojas olid joogipudelid.\nSaadud kirjeldused ei jäta Grete-Stinale tagantjärele kahtlust, et Kaarli psüühika oli paigast ära. «Kui ma kuulsin, et ta ütles end külamehele sõpradega mingit mängu mängivat, siis oli see kõige imelikum asi, mida ta võiks öelda. Tal pidi midagi viga olema, see oli juba täiesti teistsugune seisund. See ei ole absoluutselt Kaarel!»\nNaine imestab, kuhu kadus Kaarli enesealalhoiuinstinkt. Surnukeha riiete taskutes oli veel tublisti münte ja viieeurone rahatäht. Ta oleks saanud endale süüa osta.\nTagantjärele arvab Haaristo, et Arbil oli enne kadumist varasemast rohkem probleeme. Tema semiootikaõpingud katkesid eelmisel aastal. Tal olid tekkinud ka rahalised raskused: pangaarvel oli vaid kaks eurot ja üürivõlg, mis oli siiski täiesti lahendatav.\n«Ma arvan, et tal võis olla ka depressioon ja selle tulemusena avaldus teine vaimne häire,» ütleb Grete-Stina. Aga Kaarel ise suutis teda ja Villemit jutuga alati veenda, et kõik on hästi.\nVarik ja Haaristo on endiselt veendunud, et Kaarli röövimine toimus päriselt, kaks järgnevat kadumist olid aga saadud trauma tagajärg. «Ainus võimalus viimast kadumist vältida olnuks see, kui Kaarel oleks käinud pärast seda esimest korda korralikult psühholoogilisel nõustamisel,» ütleb Villem.\nTagantjärele tunnistavad lähedased, et Arbile oleks tulnud rohkem peale käia, et ta ka päriselt psühholoogi või psühhiaatri juurde läheks. Tõsi, dissotsiatiivset fuugat ei saa tablettidega ravida, küll aga saab aidata teraapia ja teiste ravivõtetega.\nTartu noored teadsid Kaarlit peaasjalikult kui indie-muusika DJd, aga ta oli palju enamat – ta oli Grete-Stina hinnangul popkultuuri elav entsüklopeedia. Ta korraldas alternatiivklubides üritusi ja muusikaviktoriine, oli filmifriik ja luges palju.\nVillemi sõnul jäi Kaarlist Tartu kultuuriellu suur tühimik. «Seda, mida ta tegi kardinate taga, oli palju, alates projektidest ja lõpetades loendamatute festivalide korraldamisega.»\nKaarel Arb jääb meelde ka mehena, kes kõndis taevasse.


Truck Motors - Mees ja masin - Autondus - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Truck Motors - Mees ja masin\nTruck Motors - Mees ja masin\t(55)\nAlustame uue mitte iganädalase sarjaga, mis tutvustab raskeveokimeeste elu-olu ja nende masinaid. Saadetes proovime sõita erinevate raskeveokitega, tutvuda saadaolevate huvitavamate masinatega ja ajame niisama veokajuttu. Saatejuhina teeb oma debüüdi ka idee autor. Täiesti elus, aktiivne ning entusiasmi täis veokijuht Risto.\nsdf\t• 16. september 2010 00:20\tEbasobiv kommentaar\nPersse oma essaga\nAga rekkaga tahaks proovida küll ühe euroopa tiiru ära teha :)\nJobe\t• 16. september 2010 00:23\tEbasobiv kommentaar\nMine ise pjersse.\nMillal väintsi moblast dok. film tehakse? Kas ta kasutab nokiat?\nMarko\t• 16. september 2010 00:29\tEbasobiv kommentaar\nSuht mõttetu tegelt\nRaul\t• 16. september 2010 00:32\tEbasobiv kommentaar\nSee saade saab küll 6+ minu käest.\nMarko\t• 16. september 2010 00:32\tEbasobiv kommentaar\nVäga kihvt saade !!!\nKaspaR\t• 16. september 2010 00:37\tEbasobiv kommentaar\nväga vinge väga vinge saade sellised vanemad on lollikindlad jah kui pihusti perse läheb saab teepeal ära vahetada:):D\nrasss\t• 16. september 2010 00:37\tEbasobiv kommentaar\nnormaalne saade :)\nbemm\t• 16. september 2010 00:45\tEbasobiv kommentaar\nväga 5pluss saade rekkad väga lahedad masinad ja mega lahe on kaasa sõita olen käind itaalias ja hispaanias\nMax\t• 16. september 2010 08:28\tEbasobiv kommentaar\nSee sari võiks küll jätkuda, väga vinge.\nerks932\t• 16. september 2010 09:26\tEbasobiv kommentaar\nendal on kh soov rekkameheks saada:D\naga kuna keeli ei oska siis j2eb asi sinna taha:S\naga saade on yks parimaid.\nVäints\t• 16. september 2010 10:16\tEbasobiv kommentaar\nKeeli on ju alati võimalik õppida. Ega sellepärast pole mõtet siis oma soovidest ja unistustest loobuda.\nHea\t• 16. september 2010 10:54\tEbasobiv kommentaar\n(Y) Ületükki aja midagi head (Y)\nKen\t• 16. september 2010 10:55\tEbasobiv kommentaar\nVäga lahe saade,see sari võiks kohe kindlasti iganädalane olla!Edu!\nTony\t• 16. september 2010 12:51\tEbasobiv kommentaar\nVäints kas sul käed taskust välja ka käivad?\nVäints\t• 16. september 2010 12:54\tEbasobiv kommentaar\nKäivad küll. Aga siis teevad nad mingeid imelikke asju. :D\nLoe kõiki kommentaare(55)


Akne: kuidas ravida akne - Wen - 2021\nRahustav kreem silmade ümber - lihtsalt mingi ime! See eemaldab väga tugeva punetuse ja ärrituse ning tekib äravool. Isegi kui ma jõin teed öösel või oli juhtum, kui ma tugevalt hüüdsin - hommikul polnud paistetust.\nAvenest kasutan pidevalt termilist vett (ja MCH-d pärast raseerimist), Gidranse Optimale Riche'i, Creme por les peaux intolerantse, Ysteal +. Nahk on super kuiv, atoopiline, kalduvus reaktsioonidele. 25 aastat.\n- termo - super, ärge unustage, et promakivat, ja ei jäta nägu, kuni täiesti kuiv. Mõne minuti pärast on mul punane (mis on minu jaoks väga kummaline nähtus), ebamugavustunne.\nHydrans Optimal Rish - meeldiv hapukooriku tekstuur 20%, märkamatu lõhn. Lager ei olnud minu jaoks piisav - mul on atoopiline nahk, hüpermõõtmeline ja ärritust tekitav. Termilise katte pihustamisel kaks või kolm korda päevas tundub see kogu päeva pikk.\nKoor ülitundlikule ärritatud nahale: kõigepealt kergelt. Allergia süvenes - eemaldati. Kahe minuti jooksul kinni - punane läks välja. Taastati nägu kolmeks päevaks pehme ja sileda toitva naha seisundiks.\nJah, minu MCH kasutab ka Avene-raseerimisjärgset palsamit, lisaks termistile on sellel kombineeritud nahk, mis on kalduvus ärritusele ja õlilisusele. Ta ütleb, et ma ei ole pikka aega proovinud midagi sama kvaliteediga.\nMa tahan proovida Ysteal + silmadele, Sensibio BIodermast ei kanna käegakatsutavaid tulemusi. Üldiselt ei leidnud BIODERMA'st Sensibio'lt midagi positiivset silmadele, niisutav silmadele ja maskidele. Ainult seep ei ole halb.\nAvene Moisturizer: Hydrance Optimale Legere ja Riche näo tooted, ülevaated\nPostitaja: admin moes 03/27/2018 Kommentaarid välja lülitatud Aven Moisturizer: Hydrance Optimale Legere ja Riche näo tooted, arvustused on keelatud 120 Vaatamisi\nNäokreem Hydrance Optimale Legere Avenest\nArvestades: kombineeritud nahk, mis kipub rasva, tundlik. Üritasin palju asju, tegin kindel, et koor püsib filmiga, nad paistavad, ei olnud küsimus, et neid hommikul enne maja lahkumist kohaldada. Lõpuks otsustasin, et minu naha niisutajad on vastunäidustatud, ja ma tegin ilma nendeta väga hästi. Kuid viimasel ajal on nahk väga veetustatud ja ma ei tunne enneaegset kortse, hakkasin midagi sobivat otsima.\nKoori konsistents on väga kerge, see on pigem emulsioon, nagu tootja ütleb. Seetõttu on see hästi jaotunud nahale ja üsna ökonoomne (5 ml sond oli piisav umbes 1,5 nädalat, hoolimata sellest, et ma määrisin ja kaela). Sellel on kerge märkamatu lõhn. See neelab piisavalt kiiresti: kohe pärast pealekandmist on märgatav kerge sära, kuid möödub kiiresti. Mis puudutab mattimist, siis minu arvates ei ole see matt. Aga siis ta ei paista nahale ja minu jaoks on see ilmselt kõige olulisem asi. Pulbri all on üldiselt suurepärane. Ei ole rasvane (teiste kreemide järel muutus nahk veelgi rasvamaks kui see oli, see on ka üks põhjusi, miks ma varem ei kasutanud niisutajaid) ja ei tekita vistriku küpsemist. Nahk muutus õrnamaks, siledamaks, kaheks nädalaks kadus tiheduse tunne täielikult. Võib-olla keegi ei saa piisavalt niiskust, ma arvasin seda ka alguses, kuid järk-järgult naaseb nahk normaalseks ja nüüd ma arvan, et isegi talveks on see minu jaoks piisav. Kuid see sõltub muidugi naha tüübist.\nEraldi tahan öelda kaitseteguri SPF kohta. Siin see ei ole, aga ma tõesti tahtsin. Ma sain äsja SPF-i ilma sondita ja seetõttu kartsin ma kaitsta kaitset: konsultant ütles, et see on tihedam, aga vastupidi, ma vajan midagi võimalikult kerget. Ma arvan, et järgmisel suvel võtan selle SPF-iga.\nÜldiselt on see 100% "minu" koor. Ma soovitan teil pöörata tähelepanu tüdrukutele, kellel on sama piin nagu minu. :)\nAvene Hydrance Optimale UV Riche SPF20 niisutav kaitsev kreem kuivale nahale (40 ml)\nAvene Hydrance Optimale UV Riche kreem (Hydrans Optimal) koos SPF 20-ga on niisutaja kuivale, tundlikule ja veetustatud nahale. Kreem niisutab nahka pikka aega ja kaitseb seda keskkonna agressiivsete ja kliimamõjude eest. Annab naha naha värskuse ja tuimuse. Tal on õrn. Loe täis →\nAvene Hydrance Optimale UV Riche kreem (Hydrans Optimal) koos SPF 20-ga on niisutaja kuivale, tundlikule ja veetustatud nahale. Kreem niisutab nahka pikka aega ja kaitseb seda keskkonna agressiivsete ja kliimamõjude eest. Annab naha naha värskuse ja tuimuse. Tal on õrn kreemjas tekstuur, neelab kiiresti. Koor tagab kaitse ultraviolettkiirguse ülemäärase kokkupuute eest (SPF20).\nRakenda puhastatud näole. Võib kasutada meikialusena.\nTa võttis talvel, kui nahk oli tugevalt veetustatud ja kihiline. Nahk lakkas enam kooremast, küllastati niiskusega, muutus siledaks ja meeldivaks. Ei ole ärritusi ega ebamugavustunnet. Kreem ei rullu, säilitab suurepäraselt meik. Minu tundlikule nahale on see koor jumalanna. Ma ei leia veel analooge. Mul oli 4 kuud (ja ka mu kaelal) 40 ml toru.\nLink läbivaatamisele http://www.irecommend.ru/content/velikolepnyi-krem-dlya-sukhoi-kozhi\nKerge keskmise kergusega - mitte vedelik, kuid mitte tekstuurne rasvane. See ei ole näole kergesti levitav. Kuivale nahale kandmisel tuleb teil nägu natuke massaažida, et see imenduks. Aga kui kasutate selle all termilist vett (https://www.anael.kz/face/moisturizers/avene-thermal-spring-water-150ml), siis see probleem kaob. Muide, see meetod vähendab toote tarbimist ja muudab selle suveks ja lihtsamaks. See imendub kiiresti, 3-5 minuti pärast saate rakendada meik.\nPakend ei ole väga mugav - pumpa ei ole, sa pead oma kätt pigistama, nii et peate selle silma väljastama ja liigendama oma kaela ja dekolte.\nKolme nädala kasutamise tulemuste kohaselt pehmendas nahk, koorimine läbi ja ei ilmunud, nahk on pehme, justkui paksenenud. Parim osa on see, et kreemil on kumulatiivne mõju. Alguses kasutasin seda kaks korda päevas, kuid nüüd rakendan seda sageli üks kord päevas ja mu nahk tunneb end suurepäraselt! See on praktiliselt muutunud kuivast normaalseks, seega järeldan, et sellel kooril on tervendav funktsioon. Samuti on meeldiv SPF-teguri olemasolu, mis teeb kremiku sobilikuks päikesepaisteliseks päevaks.\nKosmeetika kreemil läheb hästi, mitte midagi libiseb. See ei ummista poore, ei põhjusta akne, kuid kuiva nahaga on seda tavaliselt raske saavutada.\nSeda kreemi hakati kasutama alates märtsi algusest, kui nahk oli väga kuiv ja paisunud, punetus ja põletik. Kuna nahaprobleemid olid ka närvilisel pinnal, päästis koor ainult siis, kui see oli mu nägu. Pärast pesemist oli nahk uuesti kuivanud. Seetõttu ei tohi seda seostada koore halva kvaliteediga. Ja nüüd, plusse ja miinuseid:\n1. Kreemil on väga vedel, õline ja samal ajal väga kerge tekstuur. Isiklikult ma armastan selliseid vedelaid kreeme.\n2. Kui nahk on põletikuline, siis kui seda kasutatakse, nagu sageli juhtub, ei hakka nägu valutult nipistama, vastupidi, selliseid meeldivaid tundeid kogetakse.\n3. Imab väga kiiresti.\n4. Nahk muutub väga pehmeks, sametiseks, niisutatuks, kõik praod ja koorimine kaovad täielikult.\n5. Tal on kerge meeldiv lõhn.\n6. Sobib suurepäraselt meigi alusena.\n7. Selle UV-kaitse on 20, mis on samuti suur pluss.\n8. Minusidest võin nimetada ainult ühe. 3 tunni pärast muutub nahk õline. Aga ma ei saa öelda, et kellelgi teisel on selline probleem, sest normaalses seisundis on mu nahk kombineeritud ja mitte väga kuiv ning temperatuur on nüüd väljas. Seetõttu ma ei soovita kreemi kombineeritud nahale ja kasutamiseks väga kuuma ilmaga.\nKuiva ja tundliku naha omanikuna (kuigi T-tsoonis see ei ole nii kuiv) lähenen eriti hoolikalt päevakreemile. Kreemi kohta Hydrans Optimal Risch koos päikesekaitsega võib öelda, et kreem on suurepärane! Ma ei saa isegi ühtegi viga nimetada!\nToru maht on 40 ml. Kreem on üsna ökonoomne, paks, meeldiv tekstuur ja märkamatu lõhn, imab kiiresti. Ja mis kõige tähtsam, see ei paista üldse.\nNiisutav ja kaitse - viis pluss! Näiteks on mu nahal kalduvus talvel libiseda. Selle toote kasutamisel kaob see nähtus põhimõtteliselt. Kõik pinged, punetus, ärritus - kõik probleemid on kergesti lahendatavad. Tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et niisutav toime ei kao pärast puhastamist puhastusvahendiga, mis näitab koore tegelikku füsioloogilist toimet nahale.\nMinu täiuslik koor sooja aastaaega. Ma kasutan seda koos tavalise niisutava kreemiga (Avene Hydrance optimale uv legere) - olenevalt kättesaadavusest, mida ma võtan. Mul on väga kuiv nahk ja see kreem päästab mind.\nMeeldiv konsistents ja lõhn. Lihtne ja hästi imenduv, ei rullu. Ma kasutan harva kosmeetikat, kuid siiski võin öelda, et kreem on hea alus kosmeetikale.\nSee on ilmselt minu jaoks kõige universaalsem koor. Seda saab alati kasutada! Õhtul enne magamaminekut hommikul enne meiklust, pärast toodete kasutamist hapetega. Ja suvel ei asenda see üldse! Koor on kerge tekstuuriga, vaatamata sellele, et see on kuivale nahale. See imendub koheselt, selle nahk neelab nagu käsn! Rakendatud, ootasid 5 minutit ja saate sihtasutuse rakendada. Meiki all ta ei rullu üldse. Ja siis mõnedest kreemidest hakkavad varjud rulluma. Selle koorega jääb kõik oma kohale.\nKreem eemaldab koheselt tiheduse ja kuivuse, kuid ma unustasin täielikult helbestumise kohta! Nahk pärast kreemi tundumist on väga väärikas. Suur pluss on, et Aveni kosmeetika ei ummistu mu poore üldse, kuid see oli minu jaoks peamine probleem kreemi valimisel.\nMinu nahk oli täiuslik. Kuni selle talve. Põhimõtteliselt ma ei kasutanud kreeme üldse (ma olen 26 aastat vana). Aga sel talvel juhtus midagi, mu nahk näris ja tugev punane lööve levis üle kogu näo, koorik! Arstid viskasid tavapäraselt oma käed, viidates allergiale, mida ma pole kunagi olnud. Ostsin erinevaid kreeme, nii apteeki kui luksust, miski ei aidanud mind. Ainult pisut punetus oli kadunud, kuid nahk jäi ikkagi karmiks ja seal oli palju akne. Kolm nädalat ebaõnnestunud võitlusest ajendas mulle seda koort. 3 päeva pärast märkasin ma paranemist, punetus oli täiesti kadunud. Väga hea meel, et kreemi kasutamisel ei põletata nahka, nagu see oleks teiste vahenditega. 1,5 nädala pärast kaotasid kõik lööve, pisut põsepulgal jäi. 3 nädala pärast oli nahk täielikult taastunud, kuivus kadus, nahk muutus normaalseks. Ma isegi ei lootnud seda, ma häbenesin tööle minema. Kohutav oli aeg.\nMa olen selle koore eest väga tänulik ja nüüd kasutan seda kogu aeg. Loodan tõesti, et minu ülevaade aitab keegi, sest kui mul selline probleem oli tekkinud, ei leidnud ma internetist midagi (peels ja puhastamine, mis halvendas mu nahka veelgi!)\n1. märts 2017, 12:14 Ekspertide artiklid: Daria Dmitrievna Blinova 0 3 371Paljud on huvitatud sellest, kuidas kasutada ravimit "Metrogil" demodikoosist? Seda haigust iseloomustab keha naha ja juuste kahjustus Demodexi sugukonna lest.


Juba homsest kaovad kilekotid poodidest - Kaup ja teenus - Tarbija\nJuba homsest kaovad kilekotid poodidest\n31. detsember 2018, 9:06\nAasta lõpus jõustub pakendiseaduse muudatus, mille kohaselt ei tohi poed enam tasuta õhukesi kilekotte anda. Erandina võib kilekotte tasuta anda, kui see on vajalik hügieeni tagamiseks või lahtise toidukauba esmaseks pakendamiseks.\nSelveri juhatuse liikme Kristi Lombi sõnul see nende ettevõtet palju ei mõjuta, kuna nad on läbi aastate kilekottide kasutamist järk-järgult piiranud ja praeguseks on tarbija jõudnud juba teatul määral kohaneda sellega, et ülemäära suur kilekottide kasutamine ei ole mõistlik.\n«Kui klient soovib õhukest kilekotti muuks otstarbeks, kui seda uus seadusemuudatus tasuta andmiseks sätestab, siis pakume võimalust kilekoti osta,»selgitas Lomp ja lisas, et poes on välja toodud ka alternatiivid – biolagunevad kilekotid, võrk-, paber- ja tekstiilkotid.\nSeadusest tulenevalt tohib õhukesi kilekotte edaspidi jagada vaid hügieeni tagamiseks või lahtise toidukauba esmaseks pakendamiseks. See tähendab, et õhukesed kilekotid juur-, puu-, ja köögivilja osakonnast ei kao, sest tegemist on toidukauba esmase pakendamisega. Muul juhul – näiteks tööstuskaupade ostmisel – õhukesi ja eriti õhukesi kilekotte tasuta enam ei jagata.\nLombi sõnul seaduse muudatusega Selverile lisakulutusi ei kaasne. «Pikemas perspektiivis oleme seda meelt, et on mõistlik, et asemele tulevad keskkonnasäästlikumad alternatiivid. Paraku praegu palju uusi ja häid asendusi kilekotile nii hinna kui kvaliteedi mõttes ei ole pakkuda,»sõnas Lomp.\nMaxima tegevjuhi kt Marko Põder ütles, et ka nende pood on juba pikemat aega võimaldanud kliendil valida keskkonnasäästlikumate alternatiivide vahel. «Vähendamaks kilekottide tarbimist, saab meie klient juba tükimat aega näiteks iseteeninduskassas valida võimaluse «Oma kott» ja iseteeninduskassa kaubaalal panna oma ostud enda kaasa võetud kotti,»sõnas Põder ja lisas, et suurte kilekottide kõrval on Maxima kassatsoonis kahes eri suuruses korduvkasutatavaid kotte, mida saab tarbija kilekoti asemel soetada.\nPõdra sõnul on kilekottide kasutamine üldises languses kogu riigis. Suurte kilekottide müügi langus on üheksa protsenti ja õhukeste kilekottide puhul suisa 24 protsenti. «Meie kauplustest huvitavaid fakte tuues, siis Saaremaal ostetakse vähem kilekotte kui mujal Eestis. Näiteks moodustavad kilekotid tööstuskaupade ostude grupis Saaremaal 24,4-protsendilise osakaalu, mujal Eestis aga 35,5 protsenti.»


OTSIN TÖÖD KODUKONTORIS!, muu, kuulutus 80988940 - Kuldne Börs\nOTSIN TÖÖD KODUKONTORIS!\nNaine otsib tööd Eestis (60)\nID: 80988940, muudetud 05:30 10.05.2018\nOtsin tööd mida saaks teha kodukontoris(vajadusel paaril korral nädas kohal käia Tallinna/Harjumaa piires). Sobiks igasugune töö arvutiga, näiteks andmesisestused, meilidele vastamised, mõningane sekretäritöö, arhiveerimised, e-poe klienditeenindaja jne. Kogemused ja soovitajad olemas!\nKogemusi palju arvutitööga, väga hea inglise keele oskus, valdan nii MC Wordi kui Excelit ning olen väga püüdlik ja kohusetundlik!\nKui tekib lisaküsimusi, võta julgelt ühendust!