Apollo Kino - Kohtunik\nŽanr: Draama, Must huumor, Krimi\nTäna, 20.09.2019 Homme, 21.09.2019 P, 22.09.2019 E, 23.09.2019 T, 24.09.2019 K, 25.09.2019 N, 26.09.2019\nLavastaja: Andres Puustusmaa\nOsatäitjad: Mait Malmsten, Märt Avandi\nKohtunik (Mait Malmsten) on mees, kes esindab kohtusaalis seadust ja rangeid reegleid, kuid tema enda eraelus puudub igasugune kord. Kui ta oma järjekordsel kohtuistungil määrab pikaajalise vanglakaristuse naisele, hakkab süüdimõistetud naise vend (Märt Avandi) teda jälitama. Vend leiab, et langetatud otsus on ebaõiglane ning nõuab, et kohtunik oma otsust muudaks. Kohtunik jääb endale kindlaks - otsus on langetatud. Meeste vahel tekkinud konflikti tõttu saab aga ühtäkki õigusemõistjast endast kurjategija.\nSuutmata oma süütegu tunnistada, põgeneb kohtunik Soome. Oma teekonnal teisel pool lahte, satub ta erinevatesse koomilistesse olukordadesse ja kohtab kummalisi inimesi.\n“Kohtunik” on musta huumoriga vürtsitatud road movie, mille peaosades astuvad üles Mait Malmsten (“Kertu”, “Rotilõks”) ja Märt Avandi (“Vehkleja”, “Punane elavhõbe”). Filmi lavastaja ja stsenarist on Andres Puustusmaa (“Rohelised kassid”, “18-14”, “Punane elavhõbe”). Filmi tootis Leo Production ja levitab ACME Film.


Pane energia sellesse, et oleksid õnnelik päriselus, mitte ainult sotsiaalmeediaseinal - Alkeemia\nPane energia sellesse, et oleksid õnnelik päriselus, mitte ainult sotsiaalmeediaseinal\nMinul enam Facebooki-kontot ei ole, sest ma ei suutnud ennast piisavalt kontrollida ja veetsin seal liiga palju aega tühiseid asju tehes. Mulle sobib kas kõik või mitte midagi lahendus ja oi kui kerge tunne see on! Kui sina aga tahad olla Facebookis, siis loomulikult. Lihtsalt tee see leht endale käepäraseks ja võimalikult kvaliteetseks. Soovitan kustutada kõik need kauged tuttavad, kelle elu ja käekäik sulle tegelikult huvi ei paku. Hea nipp, kuidas oma Facebooki-sõprade nimekiri kvaliteetsemaks teha - ütle kaks iseloomuomadust iga inimese kohta nimekirjas. Kui ei oska, siis pole ilmselt tegu eriti tähtsa tutvusega, ja kustuta see. Nii saame muuta oma sotsiaalmeedias oldud aja kvaliteetsemaks ning näha ja lugeda inimeste kohta, kes on meile olulised, kirjutab raamatu "Asjadest lahtilaskmise kunst" autor Kaisa Lattu.\nHea soovitus - pane oma telefon sahtlisse, kui oled kodus ning veedad aega oma laste ja elukaaslasega. Sa ei ole nii tähtis isik, et keegi peab sind pidevalt kätte saama. Küll aga oled sa väga tähtis oma pere jaoks. Hea mõte on ka proovida internetivabu nädalavahetusi, või esmaspäevi või laupäevi. Mis iganes ahvatlev tundub. Vaba tunne garanteeritud. Esmalt mõtle läbi, millised hetked võiksid olla nutivabad, ja sea endale piirangud. On need hetked kodus perega, on need õhtused tunnid, mil loed raamatut, on need une-eelsed kolm tundi, on need nädalavahetused? Sea endale piirid ja hoia neist kinni. Alguses käsi tõmbleb ja tahab telefoni haarata ning see on harjumatu, peagi aga on uus harjumus märkamatult kinnistunud. Jäta telefon ööseks kööki või elutuppa. Voodis ei ole telefoni koht, voodi on muude asjade jaoks. Kui vajad telefoni äratuskellana, siis ehk kuuled seda ka köögist või mõnest muust ruumist väljaspool magamistuba? Või teine variant on osta endale öökapile äratuskell. Mobiiltelefon öökapil ei ole eriti zen, mu sõber. Kas teadsid, et on olemas selline hirm nagu nomofoobia - haiglaslik hirm telefonita jäämise ees? Kõlab naljakalt, aga eks me kõik ole tundnud veidrat alastiolekut, kui telefon on koju jäänud. Saa sellest võitu ja ära loo telefonist endale fantoomihuliiget.\nLihtne nipp: leia iga päev 30 minutit mitte midagi tegemiseks, ja näed, kuidas aega tekib juurde! (2) 02.07.2019\nVähem skrollimist, rohkem elamist\nVäga paljud meist skrollivad telefoni ka söömise ajal. Proovi jätta telefon kotti ja süüa nii, et oled kohal. Naudi toidu maitset ning näri toit korralikult läbi. Nagu mu vanaisa ütles, siis iga suutäit tuleb närida 32 korda. Õhtul kodus perega söögilauas olles pane telefon hääletule ja naudi oma armsaid inimesi, küsi, kuidas nende päev läks, küsi, mis oli nende päevas nii head kui halba, küsi, mis nad homme plaanivad, küsi, kuidas toit maitseb, ja vaata oma armsatele silma, kui nendega räägid. Ja ära tee oma võileivast pilti. Mitte kedagi ei huvita, kui ilusasti sa tomatile peterselli peale panid. Jälgi aega, mil sa telefoni kätte võtad. Näiteks pane kirja need kellaajad, mil seda teed. Keskmine inimene haarab päevas telefoni 150 korda. Ilmselt enamus meist mõtleb, et ei, minu kohta see kindlasti ei käi! Aga vaata ja arvuta ja võid enda üllatuseks avastada, et oled isegi üks neist. Ja siis mõtle, mida muud kogu selle ajaga võiksid tegelikult teha. On sul probleeme raamatule keskendumisega ja sellega, et lugemise ajal tahad telefoni haarata ja mida iganes vaadata? Üks nutitelefoni maailma negatiivseid mõjusid on mõju raamatulugemisele. Oleme harjunud haarama kiirelt uudistenuppe siit-sealt ega suuda pikalt ühele asjale keskenduda. Või haarame telefoni kätte impulsist, et vaadata ilma põhjuseta kella, sõnumeid, võimalikke uusi teavitusi jne. Hakka ennast harjutama tasapisi. Loe esialgu näiteks lehekülg ilusti mõttega juures olles, siis kaks lehekülge jne. Esiteks arendad sa enda keskendumisvõimet ja teiseks saad kindlasti nauditava lugemiselamuse. Tihti märkame, et inimesed isegi kõndides vaatavad oma ekraane. Kas oleme üldse teadlikud, mis hoonetest me möödume? Kus kõnnitee äär on? Milline sipelgas mööda sibas? Kes meile vastu kõnnivad? Mis ilm on?\nPidevalt telefonis olles ei jää meil aega enda mõtetele. Enda mõtted ei ole ju nii hirmsad? Miks peame alati midagi lugema või kuulama või miks peab telekas taustaks käima? Mõtle selle üle, mida kardad enda mõtetes, ja tegele sellega. Telefonid on tehtud nii, et neid oleks üsna raske eirata. Küll on kõikvõimalikke tirinaid ja plärinaid ja teavitusi ja piikse, mille peale kohe telefoni haarame. Teavitused teevad meist justkui sõltlased. Klikime sellele Facebooki-maakerale, kui on tulnud kasvõi üks teavitus. Enamasti midagi tühist, nagu et liitu selle või tolle mänguga või et see või too läheb peole sinu lähedal, või et keegi postitas ühte sajast grupist midagi täiesti suvalist. Uuringute kohaselt mõjutab see negatiivselt meie keskendumist, töövõimet, loovust ja probleemide lahendamise oskust, isegi kui kuuleme teavitust ja sellele ei reageeri. See lõhub mõttelõnga ja teeb pidevalt erksaks. Digisõltuvusest vabaks saamine on treenitav ja pärast mõnda aega harrastamist on see vabadus nii mõnus. Pane hääl vaikseks! Veel parem, lülita üldse välja. Usu mind, maailm ei kuku kokku. Mmmm, küll see vaikus on mõnus. Tunned?\nKorista ja sorteeri oma telefoni iga kuu\nTee telefon endale mugavaks ja käepäraseks, eemalda kõik üleliigne. Lae maha rakendused, mida ei ole kuu aega kasutanud, kustuta pildid, mis ei tulnud hästi välja. Lae pilve üles pildid, mida tahad alles hoida, sorteeri ja korrasta. Kustuta vanu sõnumeid, e-kirju, reklaame ja kõike, mis väsitab ja koormab. Vaata üle telefoniraamat. Kas sul on seitse kontakti ühesama nime alla ja kuus neist pole enam aastaid kasutusel? Enne kirjadele ja sõnumitele vastamist oota. Vaata oma meile kord päevas ja vasta siis. Pidev kirjakasti kontrollimine on suur ajakulu: telefoni võtmine, kirjakasti avamine, sisselogimine, Tee endale reegel, et vastad näiteks kõikidele meilidele üks kord hommikuti, või hommikul ja lõunal. Olenevalt sinu tööst ja olust sea endale mugav graafik. Ära anna järgi energiavampiiridele, kes nõuavad pidevalt tähelepanu, kirjutades su aknasse juba pärast tunniajast mittevastamist "kuku", "halloo", "kus sa oled", "miks sa ei vasta" jne. Usu mind, pärast mõnda aega harjuvad nad ära, et sa väärtustad oma aega ja vastad näiteks kord päevas. Või miks mitte harvemgi. Mõtle oma vastus läbi. Inimesed arvavad, et kiiresti vastamine näitab töökust ja efektiivsust. Pigem vastupidi, kord päevas läbimõeldult saadetud vastused on professionaalsemad ja ajakulu kordades väiksem.\nAllikas: Kaisa Lattu "Asjadest lahtilaskmise kunst", kirjastus Pilgrim\nLoe lisaks: Alkeemia lugemisnurk | Asjadest lahtilaskmise kunst: oma vähem, ole rohkem!\nVabane kasutust kolast: nipid, mis aitavad sul tekitada oma koju ja ellu rohkem ruumi


Vanemate ja vanavanemate traumaatiline pärand meie elus (ilmus ajakirjas "Psühholoogia Sinule" 2/16) – Reflektoorium\nVanemate ja vanavanemate traumaatiline pärand meie elus (ilmus ajakirjas "Psühholoogia Sinule" 2/16)\nTrauma võib inimese elu sügavuti muuta. Sõltuvalt trauma olemusest, isiklikest ja keskkondlikest kaitseteguritest jpm võib trauma mõju inimesele olla väga erinev. Kuid ilmselt on vähe neid, kes vaidlevad vastu psühholoogiliste probleemide seotusele varasemate traumadega. Palju vähem levinud on aga mõistmine, et trauma võib kanduda edasi ka järgnevatele põlvedele. Nii oleme ka me ise mõjutatud oma vanemate, vanavanemate ja veel kaugemate esivanemate traumadest. Enamasti me ei mõtle sellele, aga võib-olla tasuks.\nC. G. Jung on öelnud, et ta tunneb selgelt, kuidas teda mõjutab nö impersonaalne karma, mis antakse edasi vanematelt lastele: "Mulle on alati tundunud, et ma pidin vastama küsimustele, mille saatus on esitanud mu esiisadele ja mis pole veel vastust leidnud või ma nagu peaksin lõpetama või ehk jätkama teemasid, mis varasematel aegadel on jäänud lõpetamata."\nMeid läbi elu kummitavad küsimused ning ka psühholoogilised probleemid alates korduvatest suhtemustritest, hirmudest, süütunnetest, ärevusest ja depressioonist kuni raskemate psüühikahäireteni aga ka somaatiliste haigusteni, võivad endas kanda eelnevate põlvkondade mahasurutud traumade taaka ning selle teadvustamine võib nende probleemidega toimetulekut olulisel määral kergendada.\nTrauma edasikandumine järgmistele põlvedele\nRaske trauma puhul on normaalseks reaktsiooniks dissotsiatsioon - teatud osa info nö äralõikamine endast. Valusaid mälestusi hoitakse implitsiitses mälus, kus nende üle ei ole teadlikku kontrolli ning inimene ise nende olemasolu ei teadvusta. Kuid samas mõjutavad need kogemused inimesed elu, tuues endaga kaasa hingematvaid emotsioone, ebapiisava võime oma emotsioone kontrollida, hirmutavaid kehalisi reaktsioone, haigusi, tuimust, depressiooni, ärevust jne. Mida nooremas eas trauma ilmneb, seda laastavamad võivad olla selle tagajärjed. See nö äralõigatud info võib aga edasi kanduda traumaohvri lapsele. Kristina Schellinski toob välja erinevad seletused traumade edasikandumise mehhanismidele:\nVanemad võivad kas läbi kommunikatsiooni või mittekommunikatsiooni edasi anda teatud probleemsed emotsioonid või reaktsioonid. Nii antakse trauma edasi läbi oleku, liikumise, miimika, pilgu, hääle, puudutuse või puudutamatajätmise.\nPaljud traumaohvrid tahavad keskenduda tulevikule, jättes traumaatilised sündmused ja nendega kaasneva väljendamata, vaikuselõksu. Otsesele traumaohvrile võibki see olla ainuvõimalik ellujäämise viis.\nPaljud vanemad, kes on ise trauma üle elanud, pole tahtnud oma lapsi juttudega õudustest traumeerida. Nii on jäänud olulised elulõigud ja ka isiksust mõjutanud tegurid suhtlusest välja, jättes suhtlusesse „augud“, mis võivad kaasa tuua võõrandumise ning kontaktis mitteolemise tunde. Mahasalatud teemad jõuavad järgmise põlvkonnani aga alateadlikult, avaldudes näiteks seletamatutes hirmudes või ka unenägudes, mis tunduvad võikad ja olevikuga seostamatud.\nOtseste ohvrite lapsed on aga omakorda soovivad säästa oma vanemaid retraumatiseerimisest, tunnetades teatud teemade valulikkust. Nii on lastest saanud oma vanemate hoidjad, oma vanemate psühholoogilised vanemad.\nTraumaohvrid kasutavad toimetulekuks mitmeid kaitsemehhanisme nagu identifitseerumine agressoriga, identifitseerumine ohvriga, projektiivne identifikatsioon, talumatute psüühikasisude mahasurumine või eitamine. Kõikide nimetatud kaitsemehhanismide kasutamine vanema poolt mõjutab ka last. Näiteks kui vanema kaitsemehhanismiks on identifitseerumine agressoriga, saab lapsest sageli ohver jne.\nKa uuemad epigeneetilised uuringud on näidanud, et traumaatilised kogemused ja ebasoodne kasvukeskkond võivad muuta geenide avaldumist ning see geneetiline efekt võib edasi kanduda järgnevatele põlvkondadele.\nTrauma võib siin kontekstis olla väga erinev – vanemate puudumine, vägivallakogemus, vanemate alkoholism või haigus, düsfunktsionaalne suhtemuster jne. Taolisi traumasid, tahame või ei taha, tuleb inimeste eludes paratamatult ette.\nRavimata haavad II Maailmasõjast\nOn aga aegu, mil traumeeritud inimeste hulk väga suur, need ajad on seotud sõdade ja katastroofidega. Pidades silmas traumade ülekandumist, võime öelda, et kuigi formaalselt on II Maailmasõda ammu lõppenud, kestab see sõda tegelikult meis edasi. Sõda on periood, kus traumaatilised kogemused on vältimatud ja mõjutavad väga paljusid inimesi. Inimesed peavad silmitsi seisma lähedaste surma või kadumisega, ähvarduste, vägivalla, piinamiste ning alandusega. Sõjaaja lapsed aga ei kanna mitte ainult otsese trauma kogemust vaid sageli ka suhtetraumat, mis tuleneb vanema kas reaalsest või psühholoogilisest puudumisest. Varajane suhtetrauma aga omakorda kahjustab kiindumussuhet ja võib rikkuda võime luua ja hoida lähedasi suhteid.\nNii või teisiti on sõjaaja põlvkonna traumad mõjutanud nende lapsi ja lapselapsi. Üks vorm, kuidas traumad ühelt põlvkonnalt teisele edasi kanduvad, on läbi vaikuse. Neil hetkil, kus teemad puudutavad traumast tingitud talumatuid emotsioone, valitseb vaikus. Lapsed tajuvad taolisi ängistusest täidetud vaikusehetki hästi ning õpivad sellest, et on saladusi, mida ei saa päevavalgele tuua. See vaikus on täidetud hirmuga. Ning see hirm, ängistus ja agressioon saavad ka järgmise põlvkonna sisemaailma osaks ilma, et inimene seda endale teadvustaks. Suur osa meist kannab neid tundeid ka tänasel päeval.\nKui trauma otsese ohvri ainukeseks ellujäämismehhanismiks võibki olla valusate kogemuste endast äralõikamine, siis jääb ülesanne need läbi töötada ning leida uuesti side psüühika äralõigatud osadega järgnevatele põlvkondadele. Vastasel juhul me lihtsalt elame neid traumasid oma elus välja ja kanname neid järgnevatele põlvkondadele. Võib aga olla ka nii, et kui keegi perekonnas hakkab välditud teemadega töötama, kutsub see ülejäänutes esile suure ärevuse ja avaldatakse survet jätta kõik nii nagu on, jätta luukered kapist välja võtmata.\nArtikli autori isiklik mulje on aga, et nii erinevate teraapiasuundade esindajad kui erinevates geograafilistes piirkondades töötavad terapeudid täheldavad II Maailmasõjaga seotud generatsioonideüleste teemade esilekerkimist töös inimestega. Võib-olla on põhjuseks see, et need teemad on nüüd saanud piisavalt küpseks, et nendega tegeleda. Võib-olla, nagu spekuleerib K. Schellinski, on õhus uue sõja oht ja inimeste psüühika tunnetab vajadust vanad traumad läbi töötada, et vältida nende projitseerimist endast välja olukorras, kus see pole turvaline. Võib-olla on aga arhiivimaterjalid saanud kättesaadavamaks ja seega muutub võimalikumaks pilguheit minevikku, et seda siis praeguste tunnete ja muredega seostada saaks.\nGeneratsioonideülesed traumad teraapiaruumis\nMinu praktikas on olnud üks juhtum, kus inimene tuleb teadlikult muuhulgas generatsioonideülese sõjatrauma teemaga teraapiasse. Enamasti tuleb inimene teraapiasse mingi muu teemaga – suhteprobleemidega, ärevusega, depressiooniga, tühjustundele põhjuse leidmiseks jne. Aja jooksul võivad igapäevaste teemade ja otsese perekondliku tausta tagant välja kooruda (enamasti) vanavanemate sõja, küüditamiste ja Nõukogude okupatsiooniga seotud traumaatilised teemad. Sageli tulebki esimene vihje sellistele teemadele läbi unenägude, kus figureerivad pommitamised, ähvardavad venelased/sakslased, nälg, vangistus, tapmised, piinamised. Neid unenägusid saab muidugi ka läbi intrapsüühiliste aspektide analüüsida, kuid lähemalt vaadates kliendi perekonna lugu, leiame nii mõnigi kord ka tegeliku loo sõjast, küüditamisest või KGB terrorist. Sageli on kliendile laias laastus teada, et vanavanemad küüditati vms, kuid puudub isiklik side toimunuga. See on läbi aastakümnete olnud perekonnas emotsioonitu taustainfo. „See juhtus ju kõigiga“, on üsna tavapärane ütlus. Ja mõnikord võime me vaid aimata, mis on aset leidnud. Sest need, kes teadsid, on juba lahkunud ja viisid selle teadmise endaga kaasa.\nToon näite Leedu kolleeg Gražina Gudaite praktikast, kes rääkis oma kliendi unenäo:\nOlin oma lapsepõlvekodus. Vaatasin aknast välja ja nägin väga suurt kuju, kes nägi välja nagu koletis, tulemas metsa poolt meie maja poole. Meie koer üritas teda peatada, aga koletis haaras tast ühe käega kinni ja naeris kõva häälega. Ärkasin kabuhirmus, ma teadsin, et see mees oli KGBst.\nKliendile meenus seepeale situatsioon lapsepõlvest, kus üks mees nende peret külastas. See mees naeratas kogu aja jooksul, mil ta emaga rääkis. Klient mäletab, kuidas ta tajus, et ema oli segaduses ja hirmunud. Ning õhtul ema nuttis ja isa oli väga vaikne. Klient teab, et tema sugulased olid küüditatud ning KGB jälgis nende peret.\nPärast selle ja teiste analoogsete teemadega unenägude lahtimõtestamist ning perekonna ajalooga sidumist vähenesid kliendi hirmud ja ärevus ning tema enesehinnang tõusis.\nIllustreerin teemat veel ühe juhtuminäitega.*\nKarin oli 35aastane naine, kes tuli teraapiasse seetõttu, et ta suhe oli äkiliselt lõppenud ja ta ei suutnud sellega kuidagi toime tulla. Teda valdasid massiived süütunded, masendus ning unehäired. Pärast lahkuminekut pool aastat tagasi oli ta hakanud vältima inimeste seltskonda väljaspool tööd. Tööl käimine ning „hea näo tegemine“ võtsid temalt nii palju energiat, et õhtuti ei suutnud ta enam millegi muuga tegeleda. Kõrvale olid jäänud hobid, sõbrannad, kultuuriüritused. Enne lahkuminekut oli ta tööl rahuldavalt hakkama saanud, kuid tunnistas, et on alati end tööl pigem varjus hoidnud, et mitte liigselt silma torgata. Oma lapsepõlvest ei osanud ta midagi erilist välja tuua. Vanemad olid lahku läinud juba siis kui Karin oli kolmene ja isaga olid suhed pea olematud. Ema oli suure osa ajast tööl ja sageli hoolitses Karini eest vanaema. Ta oli olnud tubli laps, alati koolis häid hindeid saanud, kuid „ei midagi erilist“ nagu ta ise ütles.\nKui olime mõned kuud kohtunud, nägi Karin järgmist unenägu:\nMa olin sisenemas kirikusse. Läksin mööda punast vaipa ja minu kõrval, pinkide käepidemetel olid surnute pead. Ma olin surmani hirmunud, kuid teadsin, et pean edasi minema. Kui jõudsin altari juurde ilmus minu juurde Hitler, kes kutsus mind endaga kaasa autosõidule. Ma ei näinud muud võimalust ja läksin. Istusime musta kabrioletti ja sõitsime läbi mingi küla. Ma nägin, kuidas inimesed end peitsid. Siis hakkas Hitler laulma „Oh kuusepuu, oh kuusepuu“ ja muutus väikeseks poisiks.\nNagu mainitud, võib sellist unenägu erinevate nurkade alt analüüsida. Kuid see avas ka teema Karini vanavanemate kogemuste kohta sõja ajal. Karin teadis, et tema emapoolne vanaisa oli sõja ajal võidelnud Saksa poolel, kuid vanaisa polnud mitte kunagi sellest kellelegi rääkinud, ka oma naisele mitte. Karin mäletab, et vanaisal olid nõudekapis mõned hõbenõud, mille ta aeg ajalt välja võttis ja neid poleeris. Hiljem on ta ära tundnud nõudel olnud märgid kui juudi sümboolika. Vanaisal oli tõsine alkoholiprobleem ja ta oli purjus peaga vägivaldne oma naise suhtes, mida Karini ema ka sageli pealt nägi.\nKariniga neid lugusid lahti harutades rullus lahti sügavate traumadega perekonna lugu. Kuna vanaisa oli surnud ja polnud oma lugu kellelegi rääkinud, võisime vaid oletada, mis võis juhtuda. Kuid Karini jaoks andis see unenägu võtme suhestumaks oma vanaisa, vanaema ja ema lugudega. Läbi emotsionaalse kontakti vanaisa võimaliku traumaga, suutis ta mõista selle trauma mõju emale ning iseendale. Karin mõistis ka, et tema ema polnud talle tegelikult kunagi lähedane olnud ning leinas olemata suhet. Kuid samas nägi ta, kuidas ema võimetus lähisuhtes olla võis olla tingitud tabuteemadest peres ning pealtnähtud vägivallast. Ka iseenda suhtemustrites võis Karin ära tunda analoogseid mustreid. Vajadus olla silmapaistmatu tubli tüdruk andis Karini elus järk-järgult järele ning temas kasvas võime vastanduda ja enese eest seista. Ja kuigi vanade suhtemustrite muutmine pole lihtne, siis andis Hitleri poolt lauldud „Oh kuusepuu“ meile läbi vihje jõuludele teada, et sündimas on midagi uut.\nTrauma võib endaga kaasa tuua kapseldumise kaitsemehhanismidesse, mille tulemusel inimene pole kontaktis iseenda ega lähedastega. Trauma loob tühimiku. Läbi iseenda ja oma (vana)vanemate kogemuste teadvustamise, mõtestamise ja mõistmise (taas)luuakse side nii iseendaga kui seeläbi teistega, mõistetakse oma kohta suuremas narratiivis. Seeläbi saab tühjusest ruum, mida on võimalik täita uuega.\n* Kuna Eesti on liiga väike, et rääkida konkreetse kliendi loost, siis on antud näite puhul tegu nö komposiitjuhtumiga, milles on detaile erinevatelt klientidelt, kuid mis kokkuvõttes on iseloomulik.\nC. G. Jung (2004). „Mälestused, unenäod, mõtted“\nK. Schellinski (2014). „Horror Inherited: Transgenerational Transmission of Collective Trauma in Dreams“ raamatus „Confronting Cultural Trauma: Jungian Approaches to Understanding and Healing“\nU. Peterson, M. Luik (2014). „Expressions of Transgenerational Trauma in the Estonian Context“ raamatus „Confronting Cultural Trauma: Jungian Approaches to Understanding and Healing“\nG. Gudaite (2014). „Restoration of Continuity: Desperation or Hope in Facing the Consequences of Cultural Trauma“ raamatus „Confronting Cultural Trauma: Jungian Approaches to Understanding and Healing“


★★★ 14 ideid, mis kallistavad teie tänupüha tabelit eelarve kohta ★★★\nOlete juba varandust toidupoolel, kes ostavad piisavalt kalkunit ja täidisega ja jõhvikate armee söötmiseks, nii et teie esimesed mõistatused teie Thanksgiving tabeli kaunistamiseks võivad tunduda liiga palju küsida. Aga ma luban sulle, et teie keskseadetugevused ja fantaasia ei pea teie eelarvet murda. Thanksgiving võib olla üks parimaid puhkusi, kui tegemist on taskukohase dekoreerimisega, sest loodusel on seal ikka veel nii palju oma armas soojas toonides, oodates, et te kaunite! Tutvuge nende 14 ideega, mis sobivad teie tänupüha tabeli külge eelarvega, mis veenab teid selle keskpunkti poole minema.\nKoguge kõik oma klaasist vaasid või prillide komplekt ja kasutage aiakaupa, et luua kestaosa, mis ulatub laua pikkusega. Saate väljamõeldud toidupoes lilledega või hoida asju rohelisena. (Flickr kaudu)\nLehed ja langenud pulgad leiavad ületähtsaid, kui te sel ajal igal aastal oma ukse välja tõmbate. Haarake mõni öö enne Thanksgiving, andke neile kuldse väljanägemisega kuldpruun värvikiht ja tõmmake neid mõne tealighti kõrval lauale armas sooja, kuid särava efektiga. (Interiors Online kaudu)\nMaroko pulmapiimad on nii ilusad ja hubased. Selle DIY pulmakatete jooksjaga saate oma lauaga sama efekti. Siin on vabandus, mida olete otsinud, et osta sellist säravat sileda viimistlust! (A Bubbly Life kaudu)\nThanksgiving jaoks unusta lillede kimbud. Asemel kasuta nisu. Tõenäoliselt on sul juba tühjad pudelid, mis muudavad selle kõige lihtsamaks kohe keskosaks, mida võiksite loota. (tänapäeva mälu kaudu)\nKuna olete juba toidupoes, võta mõned tsitrusviljad ja levitada neid lauale valgete küünaldega. Võite lisada pinecones ja rohelus nagu ülaltoodud pilt, pulgad ja lehed või isegi lihtsalt lasta ülejäänud toit teha tööd. (via Julie Blanner)\nKuigi rohelise ubaotsiku on maitsev, eraldage mõned neist köögiviljadest oma laua kujundusele. Kasutage nööri, et kindlustada rohelised mõned küünlad ümber ja sul on keskne osa, et oma suud kastmist. (Lilyshopi kaudu)\nLoodusõprade aeg lastele! Lase neil koguda nii palju lilleseadiseid kui nad leiavad ja kui koju jõuate, saavad nad aidata teil neid värvida oma teema värvides. Täitke lõpptootega kaussi laua keskel või tõmmake neid tänupüha roogade seas. (koduarute kaudu A-lt)\nNüüd on aeg neid soodushinnaga Halloweeni dekoratsioone haarata. Leidke endale mustkõrvits, lõigake auk sellesse ja kasutage seda vaasina oma lilleline keskosa. Kasutage tõelisi lilli luksusliku välimuse või võltsitud kujundite jaoks, mida saate igal aastal välja tuua. (Creative Green Living kaudu)\nPole midagi uut puuvilju. Minu sooviks oleks kasutada rohelisi eredaid punaseid õunu, et muuta värvid rohkem tänupüha väärt. (Real Simple kaudu)\nLõunad seda läbi kontrollivad. Nisu ja lilled on kõik väga head, kuid vaata, mida natuke värskelt valminud küpse puuvilla teeb oma tänupüha kimpudeks. Kui teil on kalkuni paanikauss, võite. (parlamendi arutelude kaudu)\nKas sul on antiikmööbel, mille olete kunagi soovinud kasutada? Lõigake see pooleks ja täitke see kõik looduse sügavuse bittid, mida leiate. Pinecones, kuivatatud lehed, pulgad, nisu, see kõik on õiglane mäng. (õnne kaudu)\nTänu laupäeval saate lapsi nautida, kasutades neid prinditavaid plaate. Vean kihla, et lapsed ei ole ainsad, kes värvivad ära, kui nad ootavad kalkuni kätte. (siit ja siin)\nKui kaunis see on? Tõsiselt Lihtsalt kasutage toitu, mida te küpsetate, selleks et valmistada ühte sellist keskosa. Kui valge kitseneb, et seda valgustada, siis räägite Instagramist selle tänupüha. (Kitchni kaudu)\nKas sa elad kohas, kus on soe tänupüha? Võtke oma tänupüha laud õues ja laske loodusel olla oma kujundusest. Teie külalised saavad nautida einestamist Türgi alfresco's. (Pretty Blogi kaudu)


Põõsa tee 1/1, Pirita, Tallinn, Harjumaa - Kurg & Korsten\nPõõsa tee 1/1, Pirita, Tallinn, Harjumaa\nSuure terrassi, sauna, panipaiga ning 2 parkimiskohaga 4-toaline korter privaatses ja rohelises elamurajoonis.\nTube IV tuba\nPindala 117.1 m2\nHind 469 000 €\nSuurepärane võimalus osta 4-toaline korter Pirital, privaatses ja rohelises Põõsa tänava elamurajoonis. Tegemist on hubase, kuid kaasaegselt sisustatud koduga, mis sobib ideaalselt lastega perele.\nHoone asub vaid 600 meetri kaugusel Tallinna parimast supelrannast!\nPÕÕSA TEE 1\nPõõsa tee hoonetekompleksi arendaja on VKS Kinnisvara. Kahest linnavillast koosnev projekt valmis 2018. aastal.\nKolmekordne eluhoone Põõsa teel on paraja suurusega, et elanikel jaguks privaatsust, kuid et tuntaks üks-teist nimepidi. Hoone kõik korteriomandid asuvad omaette korrustel.\nMajas on tegus korteriühistu ning rahulikud naabrid. Hoone ning selle ümbruskond on väga heas korras. Piirkonna kujundamisel on arendaja pööranud erilist tähelepanu haljastuse ja roheluse säilitamisele ning tervikliku ja kaasaegse elukeskkonna loomisele. Territooriumi juurde kuulub suur hooviala ja laste mängunurk.\nPrivaatsuse ja turvalisuse tagamiseks on kogu kinnistu piiratud aiaga, pääs territooriumile toimub läbi tõkkepuuga värava.\n3. korrusel asuva 117.1 ruutmeetri suuruse korteri koosseisu kuulub elutuba koos avatud köögiga, 3 magamistuba, külaliste tualettruum, vannituba koos saunaga ning esik. Korteri üldpinnale lisandub 32 ruutmeetri suurune terrass! Terrassile on pääs elutoast.\nTegu on kaasaegsete lahendustega, avatud planeeringuga ning valgusküllase koduga, mille interjööri iseloomustavad puhtad jooned, naturaalsed materjalid, puitdetailid ning hele ja modernne lõppviimistlus.\nEluruumid on kujundatud neutraalsetes heledates toonides ning kasutades vaid kõige vastupidavamaid ja kvaliteetsemaid materjale. Korteri põrandaid katab naturaalne puitparkett, vannitubade põrandaid ning seinu katavad kvaliteetsed keraamilised plaadid, pakkudes väljapeetud elavust ja soliidsust.\nKorteris on kaminavalmidus.\nKorter müüakse kogu sisustuse ning tehnikaga. Kõik esemed on väga heas seisukorras.\nFunktsionaalsesse köögimööblisse on integreeritud kvaliteetne Electrolux ning Samsung köögitehnika (nõudepesumasin, keraamiline pliit, küpsetusahi, õhupuhasti ning 2 külmkappi, millest üks Side by Side külmkapp koos sügavkülmikuga ning jäämasinaga).\nEsikus ning kõikides magamistubades on integreeritud mahukad garderoobikapid. Kahes suuremas magamistoas on ka pimendavad kardinad.\nLisaks on vannitoas olemasolevale Balteco ning Geberit sanitaartehnikale (vann, dušš, wc-pott ning valamu) ning vannitoamööblile olemas ka Bosch professional pesumasin ja kuivati.\nC-energiamärgisega hoone küte on lahendatud gaasikütte baasil. Kommunaalkulud on mõistlikud, talvel kuni 350 EUR ning suvisel perioodil kuni 150 EUR.\nTerritooriumile on palgatud eraldi teenusepakkuja haldus- ja hooldustööde tarbeks.\nKorteri juurde kuulub 2 parkimiskohta hoovis ning mahukas panipaik.\nPõõsa tee 1 pakub kodurõõmu just Sulle, kui hindad rahu, vaikust ja turvalisust, aga samal ajal ka linnalähedust – kõigest 10 minuti kaugusel asub Tallinna kesklinn. Lähim bussipeatus (Hämar tee) asub 120 meetri kaugusel koduuksest.\nPirita keskuse läheduses, Merivälja tee ja Randvere tee vahelisel alal, paikneb rida- ja korterelamutest ning eramajadest koosnev elamurajoon. See on ainulaadne eluruum loodus- ja linnalähedust soovivale inimesele. Uued valgustatud kõnni- ja jalgrattateed, laste mänguväljakud ja lähedal olev supelrand pakuvad aktiivset ajaveetmise võimalust kogu perele.\n© Reval Home OÜ, 2022.


Sõiduteele jooksnud koera päästma tõtanud tüdruk sai autolt löögi ja hukkus - Koerad - Lemmik\nSõiduteele jooksnud koera päästma tõtanud tüdruk sai autolt löögi ja hukkus\n30. oktoober 2018, 14:22\nUSA-s Virginia osariigis hukkus 12-aastane Jennarae Goodbar, kes püüdis aidata oma sõiduteele jooksnud koera. Nii Jennarae kui ka koer Cash said autolt löögi ja kumbki neist ei jäänud ellu.\nMöödunud laupäeval oli Jennarae koos Cashiga oma koduhoovis, kui koer äkitselt tiheda liiklusega sõidutee suunas jooksu pistis. Tüdruk tormas Cashile tee peale järele ja neile sõitis otsa auto, mille juht ootamatu olukorra tõttu pidurdada ei jõudnud. Hiljem selgus, et autojuht oli Goodbaride perekonna lähedane tuttav.\nJennarae ema Donna Stuplesi sõnul olid koer ja tüdruk südamesõbrad. Jennarae ostis Cashi oma teenitud raha eest ja hellitas teda nii kuis jaksas. Seetõttu võttis tüdruku pere vastu otsuse kaks sõpra üheskoos maha matta.\nPeale õnnetust hakati Jennarae pere jaoks toetusi koguma ühisrahastusplatvormil GoFundMe ning kahe päevaga jõudis toetussumma kasvada pea 20 000 dollarini. «Jennarae Nicole Goodbar hukkus sel pärastlõunal traagilises õnnetuses,» seisis üleskutse kirjelduses. «Teda jäädakse alatiseks meenutama kui armsat, energilist ja koeri armastavat tüdrukut, kes puudutas paljude elusid.»


Energia Avastuskeskus > Töötoad\nKOOLID & GRUPID\nPILETID & INFO\nKristallide korrapärane maailm\nKui maa väriseb\nAvasta roheline energia\nMaisikepike ja prügi ära kaotamine\nTibatilluke ja hiiglaslik\nKas sa tead, milleks saab tärklist peale kastme valmistamise veel kasutada? Millised toiduained ja millises koguses sisaldavad tärklist? Miks on tärklis toidutööstuse ja biotehnoloogia jaoks oluline aine? Mille järgi teda looduses ära tunda? «Toidumängude» töötoas katsetades saame vastused nendele küsimustele.\nTöötuba kestab 30 minutit ja maksab näitusepileti olemasolul 3 €/in.\nTöötuppa mahub korraga kuni 30 huvilist.\nTöötuba teeme ainult ettetellimisel ning gruppidele alates 12 inimest!\nTöötuba sobib nii II kui ka III kooliastmele.\nTöötuba sobib hästi eriti säästva eluviisi teemade õppimiseks või kinnistamiseks.\nTöötoas lõimitakse omavahel keemia, bioloogia, inimeseõpetus ja ka kodundus.\n4.–6. klasside õppekavaga haakub töötuba selliste teemade kaudu nagu tervislikud eluviisid ja jätkusuutlik areng. Õpime hüpoteese püstitama ja neid kontrollima. Teeme lihtsamaid katseid ja saame teada, kuidas tuvastada tärklise olemasolu toiduainetes.\n7.–9. klasside jaoks ühendab töötuba teadmisi loodusõpetuse, bioloogia ja keemia valdkonnast. Uurime ainete lahustuvust vees, saame teada, mis taimed sisaldavad tärklist ja kus nad seda talletavad. Samuti tuleb juttu sellest, mis on vastutustundlik tarbimine ja kuidas saab tärklist kasutada biopakendite valmistamisel.\nTöötoas kasutatavad mõisted: mikroorganismid, amülaas, demograafiline plahvatus, tärklis.\nKontakt Energia avastuskeskus\nPäringud ja broneerimine: 620 9023 | 5331 7307\nKassa: 620 9020\nPäringud ja broneerimine E–R 10–18\nPiletimüük lõpeb tund enne keskuse sulgemist.\nLisategevused 3 €


FCI Levadia võõrustab Maarjamäel Keila JK-d\nEsiliiga XXIII voorus võõrustab FCI Levadia U21 täna kell 19:00 Maarjamäe muruväljakul Keila JK-d.\nFCI Levadia duubelmeeskonnal on käimas hea seeria, viimasest neljast kohtumisest on kirjas kolm võitu. Viimati alistati võõrsil Esiliiga liider Maardu Linnameeskond tulemusega 4:3, tulles tagasi 1:3 kaotusseisust.\nSeevastu kohtumistes Keila JK-ga pole FCI Levadia U21-l seni hästi läinud – esmalt viigistati Keilas 0:0, juuli lõpus võttis Keila JK Maarjamäel 3:1 võidu.\nEsiliiga tabelis on FCI Levadia U21 31 punktiga viies ning Keila JK 19 punktiga üheksas.\nFCI Levadia U21 peatreener Vladimir Vassiljev: “Keila JK on meie jaoks sellel hooajal väga ebasobilik vastane, keda me pole senises kahes mängus suutnud võita. Nad mängivad väga füüsilist jalgpalli. Üritame näidata samasugust pühendumust ja võitluslikkust nagu viimases mängus Maardu Linnameeskonna vastu ning seekord kolm punkti koju jätta.”\nFCI Levadia U21 kaitsja Martin Käos: “Eelmises mängus saime magusa võidu Maardu Linnameeskonna üle, mis sisendas meile usku ja lootust, et suudame medalikohtade eest veel võidelda. Läheme mängule vastu täieliku keskendumisega ning eesmärgiks ainult võit. Kutsun fänne meile kaasa elama – koos on kõik võimalik!”\nFCI Levadia U21 poolel kannab mängukeeldu poolkaitsja Devid Lehter.\nPeakohtunik on Dmitri Kirilov, abikohtunikud Lauri Salei ja Erkko Liiv.


USA tarbijausalduse langus tõmbas kaasa aktsiaturu\n28. november 2001 kell 7:40\nEilne USA tarbijausalduse number, mis kukkus viiendat kuud järjest, pani aktsiaturul investorid aktsiad müüma kartuste tõttu, et aktsiaturu ralli on läinud liiga kaugele ja liiga kiiresti.\n'Turul on natuke närvilisust ? võibolla majanduse taastumine, mida on oodatud tuleva aasta esimesel poolel, võib lükkuda pigem hiljemaks kui varasemaks,' ütles Brean Murray Co aktsiamaakler Peter Coolidge Reutersile. 'Tegelikult ei tea keegi.'\nDow Jonesi tööstuslik keskmine <GR#US.^DJI> oli peamistest indeksitest suurim kukkuja (-1,1%, 9872,60 punkti), veetuna jaekaubandusgigandist Home Depoti aktsia <GR#US.HD> kukkumisest (-4,77%, 43,35 USD).\nNasdaq <GR#US.^IXIC> langes 0,27% võrra 1935,97 punktile ning laiem S P 500 indeks <GR#US.^SPC> 0,68% võrra 1149,50 punktile.\nKukkunud aktsiad edestasid tõusjaid NYSEl suhtega 17 : 14 ja Nasdaqil 19 : 17. Nasdaqil vahetas omanikku 2,1 mld aktsiat ning NYSEl enam kui 1,3 mld aktsiat.\nConference Boardi tarbijausalduse indeks langes oktoobrikuiselt 85,3lt 82,2le, samas kui Reutersi tehtud küsitlusel ootasid ökonomistid tarbijausalduse indeksi tõusu 87,9le.\n'Tarbijausalduse numbrid tulid välja ja valmistasid ilmselt inimestes pettumust,' ütles AFA Management Partners investeerimisjuht Uro Landesman Reutersile. 'Jõulude aegne ostuaeg saab olema väga tähtis, seda mitte ainult jaekaubandusettevõtete aktsiatele, vaid ka turule laiemalt. Kui te näete madalamat tarbijausalduse numbrit tähendab see seda, et põhjusi headeks müüginumbriteks on vähem.'\nNokia aktsia <GR#US.NOK> lõpetas eile kauplemise USAs 6,02% võrra miinuses 23,72 dollaril.


Kui palju kilekottide kadu eestlasi mõjutas? - Kaup ja teenus - Tarbija\nKui palju kilekottide kadu eestlasi mõjutas?\n9. juuli 2017, 15:02\nSellist vaatepilti enam Eesti poodides ei näe.\nRiik plaanis panna õhukeste kilekottide kasutamisele päitsed pähe, kuid veel enne seda leppisid kaupmehed kokku, et korjavad kassalindi juurest kilekotirullid ära. Postimees uuris, kui palju on kilekottide kadumine nende kasutamist vähendanud.\n«Üldiselt on kliendid harjunud, et väikeseid kilekotte enam kassades vabalt saadaval pole ja nende tellimusi oleme vähendanud umbes 10 protsenti,» ütles ABC Supermarkets (kaubamärk Comarket - toim) kommunikatsioonispetsialist Stella Sadrak. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on suurenenud paberkottide müük umbes 40 protsenti ja kilekottide müük langenud pea viiendiku võrra.\n«Kuna õhukesed kilekotid ei jookse läbi kassasüsteemist ja need tellitakse ette väga pikaajaliselt, ei ole hetkel veel võimalik täpset statistikat kahjuks teha. Hinnanguliselt võime aga öelda, et kogused on vähenenud,» ütles Prisma Peremarketi keskkonnajuht-logistik Urmas Tannenberg. Ta lisas, et oma osa mängib inimeste teadlikkuse tõus sel teemal.\nAlternatiivina eriti õhukestele kilekottidele pakub Prisma juur- ja puuviljaletis müügiks võrkkotte kauba pakendamiseks. Kassades on müügil nii paberist kui riidest kandekotid plastist kandekottide kõrval.\nPrisma on alates 2015. aasta oktoobrist suurendanud kassas müüdavate kilekottide hinda ja alandanud kassas müüdavate paberkottide hinda nii, et kassaleti juurest ostetav paberkott on kliendile soodsam. «Selle otsuse tagajärjel on kilekottide müük vähenenud umbes 15 protsenti ja paberkottide müük on tõusnud umbes 30 protsenti,» ütles Tannenberg.\nPigem harige kui keelake\nTänavu märtsis võttis riigikogu vastu seaduse, et alates 2019. aastast ei tohi enam müügikampaaniate raames jagada tasuta kilekotte ning ka õhukeste kilekottide kasutust piiratakse veelgi. Tannenbergi hinnangul on seadusemuudatuse mõju tarbijakäitumisele minimaalne, kuna kilekottide kasutamist ei keelata, vaid piiratakse kättesaadavust. «Tarbijatel puudub praegu eriti õhukeste kilekottide asemele pakutav taskukohane taaskasutatav alternatiivlahendus, mis välistaks toiduainete ristsaastumise, näiteks kodukeemia kokkupuute toiduainetega,» selgitas ta.\nTarbijakäitumist mõjutab tema arvates kindlasti tarbijate keskkonnateadlikkuse kasv läbi tõhusa teavitustöö. «Teavitustöö oleks see valdkond, kuhu riik koos ministeeriumite ja ametkondadega võiks rohkem panustada. Mõistlike ettepanekutega tuleksid hea meelega kaasa ka ettevõtjad,» on ta veendunud.\nHinnatõus mõjutab enam\nMaxima on juba pikemat aega on pakkunud klientidele tasuta kilekotte keskkonnast hoolival põhimõttel - vaid seal, kus neid on tõepoolest hügieeni pärast vaja. Samal ajal on pood märgatavalt suurendanud kaalutoodete valikut (puu- ja juurviljad, kommid, küpsetised), et ka neid ostes saaksid tarbijad olla vastutustundlikumad - osta nii palju, kui on vaja ning vältida ületarbimist.\n«Tulemiseks on fakt, et täna kui kilekotti vajavate toodete hulk on suurenenud, on nende kottide tarbimine järk-järgult vähenenud. Näiteks, kui võrdleme jaanuarist-maini klientidele pakutud kilekottide mahtu tänavu ja mullu, siis sel aastal on märgata järjekordset langust, seekord kolm protsenti,» ütles Maxima Eesti operatsioonidirektor Marko Põder.\nKaupmeeste liit otsustas, et alates oktoobrist 2016 ei pakuta kaupluste kassades klientidele enam tasuta eriti õhukesi kilekotte. Eesti Keskkonnaühenduste Koda on seda omaalgatuslikku keskkonnategu tunnustanud aasta keskkonnateo tiitliga.


Mida uurivad õpilased oma teadustöödes 2021. aastal? : Õpetajate Leht\nMida uurivad õpilased oma teadustöödes 2021. aastal?\n30. märts 2021 Eesti Teadusagentuur - Kommenteeri artiklit\n1. aprillil toimuval virtuaalüritusel tutvustavad oma teadustööd 55 noort, kes jõudsid 2021. aasta õpilaste teadustööde konkursil teise vooru.\nEesti teadusagentuuri teaduskommunikatsiooni osakonna juhataja Annely Alliku sõnul toimub iga-aastane õpilaste teadusfestival sel aastal virtuaalselt, ent eesmärk on pakkuda noortele kogemust, mis on võimalikult sarnane tavakonkursi omaga. „Nii saavad õpilased harjutada avalikku esinemist ja tutvustada oma teadustööd suuremale publikule ning töid hindab riiklik komisjon,“ selgitas ta.\nVirtuaalüritus toimub 1. aprillil kella 9‒15.30 ning selle otseülekannet näeb noorteportaalis www.miks.ee, kust leiab ka uurimistööde tutvustused ja täpse ajakava. Veebi vahendusel saavad esinejatele kaasa elada juhendajad, sõbrad ja pereliikmed. Samuti on ülekannet oodatud jälgima teadushuvilised noored, kes soovivad järgmiseks konkursiks inspiratsiooni koguda, õpilased, kellel seisab ees kooli uurimistöö kirjutamine, ja õpetajad, kes neid juhendavad.\nKonkursiga seotult toimub 13. aprillini kampaania „Julge olla uudishimulik!“. Noortele suunatud teadusmängus tuleb üles otsida kümme küsimust linnaruumi plakatitelt, miks.ee sotsiaalmeediast või veebilehelt ning leida neile vastused 2020. aasta õpilaste teadustöödest. Kampaania eesmärk on arendada noortes uurivat mõtteviisi maailma toimimise suhtes, innustada neid avastama ja katsetama ning äratada neis huvi enda jaoks paeluval teemal uurimistööd kirjutada. Kampaania kohta saab lähemalt lugeda aadressil www.miks.ee.\nÕpilaste teadustööde riikliku konkursiga tunnustatakse parimaid uurijaid ja nende juhendajaid. Konkursi auhinnafond on 11 400 eurot ja auhindu antakse välja nii põhikooli- kui gümnaasiumiastmes. Konkurss toimub kahes etapis ‒ esmalt hinnatakse kirjalikke töid ja parimad kutsutakse teise, nn vestlusvooru. Komisjon hindab teise vooru pääsenute ettekandeid ja õpilase esinemisoskust. Tänavu toimub konkurss 20. korda. Aastate jooksul on konkursile esitatud üle 2000 töö.


Relaksant - 2 õppematerjali - Annaabi.ee\n"relaksant" - 2 õppematerjali\nrelaksant – lihaste lõdvenemist põhjustav ravim.\nFarmakokineetika – ravimi liikumistee organismis. See koosneb manustamisest, veres ja kudedes transportimisest, kudedes levimisest, lagunemisest ja väljutamisest. Platsentaarbarjäär – sama ehituse ja samade ülesannetega nagu hematoentsefaalne barjäär. Platsentaarbarjäär kaitseb loodet ema veres leiduvate kahjulike ainete eest. Mõned ravimid suudavad selle barjääri läbida ja last soovimatul viisil mõjutada. Relaksant – lihaste lõdvenemist põhjustav ravim. Resorptsioon – ravimite või muude ainete imendumine. Tiitrimine – ravimi aeglane, jaokaupa manustamine kuni soovitud tulemuse saavutamiseni. 4.1.Üldine farmakoloogia Ravimite toimeviisid Retseptorite stimuleerimine või pärssimine Retseptorid on organismi osad, mis suudavad erutust vastu võtta. Antud juhul on nendeks suured molekulid, mis asuvad raku välisseinal, aga vahel ka r...


(04-10-2016, 00:16 AM)honkomees Kirjutas: [ -> ]\n(04-10-2016, 22:34 PM)aavu Kirjutas: [ -> ] http://tarbija24.postimees.ee/v2/3860649...lubadusega\n(05-10-2016, 23:33 PM)alfredo Kirjutas: [ -> ] Jätaks selle siia...lihtsalt vaatamiseks. Natuke on kurioosiumirubriiki kuuluv nähtus kah, kuna asja tarbimisväärtus, eeldatav oma-ja lõpphind tunduvad meie elu arvestades üsna kõrge ülehinnangu saanud olema. Saaks veel aru, kui €39 hinnasildil ja ka siis väheke mõtleks, kas see veidi liiast pole, aga soojenduseks küsida €339, no palju õnne. Kuna selja taga on pea dekaad mööblitööstuses, siis umbes tean, mis sellise asjakese valmistamiseks kuluks.\n(06-10-2016, 19:30 PM)Marko Kirjutas: [ -> ] Alati on küsimus selles, mitu korraga teed. 10 ühiku puhul langeb omahind vähemalt poole peale, 1000 puhul oioioi kui palju veel. Lihtne näide - lõikad vineerist mingit figuuri. Lintsaag teeb kuni 20 tükki ühe liigutusega...


roland murakas - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 23. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastroland murakasIsikInfoSeotud isikud rainer aus egon kaur kaspar koitla simo koskinen marek sarapuu Aleksei Lukjanuk Seotud kohad Saaremaa Kuressaare San José Tartumaaroland murakas - Viimased uudisedPM+Spordi lühiuudisedTa oli tugev juba siis, kui teda esimest korda Augsburgi eest mängimas nägin. Olin üllatunud, et Augsburg oli leidnud temasuguse mängija, kellest meie mitte midagi ei teadnud. Ausalt öeldes ei meeldinud see mulle eriti.\n10.10.2015, Postimees SportJTSaaremaa rallile start antud, konkurentsis ka järvalasedEeloleval nädalavahetusel sõidetakse Lääne- ja Kesk-Saaremaa teedel Eesti autoralli ja DMACK Trophy Eesti Juunioride meistrivõistluste viimane etapp Silveston Saaremaa ralli. Ralli start anti reedel kell 18, traditsiooniliselt Kuressaare keskväljakul. Kavas on kolm katset, millest viimane Kuressaare linnatänavatel.\n30.05.2015, Postimees SportSpHead kiirust näidanud eestlased said Talsi rallil leedukate ees kaksikvõiduLätis peetud Talsi ralli võitis Mitsubishi Lancer Evo X-l sõitnud Eesti rallipaar Siim Plangi - Marek Sarapuu.\n22.02.2015, Kristjan Jaak KangurSpSaaremaa rallil on stardis hooaja suurim arv võistlejaidEeloleval nädalavahetusel 10.-11. oktoobril sõidetaks Lääne- ja Kesk-Saaremaa kruusateedel Eesti autoralli ja Juunioride meistrivõistluste viimane etapp Silveston Saaremaa ralli. Järjekorras 47. Saaremaa ralli toob starti hooaja suurimat Eesti meistrivõistluste võistlejate arvu tähistava 150 võistluspaari kaheksast riigist. 09.10.2014, Kadi PartsSpTartu ralli võitis LukjanukEile alanud Tartu ralli võitis 11 kiiruskatse järel venelane Aleksei Lukjanuk, kes edestas Siim Plangit 9,9 sekundiga. Kolmanda koha sai Rainer Aus, kes kaotas Lukjanukile 30,1 sekundit\n13.09.2014, Kristjan Jaak KangurJTTartu ralli eel hõrenesid järvakate read veelgi Eile algasid ning täna jätkuvad jätkuvad Eesti autoralli-meistrivõistlused Tartu ralliga. See on hooaja Eesti meistrivõistluste kuues ning Eesti juunioride autoralli meistrivõistluste viies etapp. 13.09.2014, Kuido SaarpuuSpKurzeme ralli võitis Lukjanuk, eestlastest parim AbramKurzeme ralli jätkus täna kuue kiiruskatsega. Ralli võitjatena finišeerisid Aleksei Lukjanuk – Aleksei Arnautov (Mitsubishi Lancer Evo X), kes võitsid esikoha ka klassis N4. Läti meistrivõistluste etapi kõrval oli tegu Eesti meistrivõistluste etapiga.\n08.07.2013, Järva TeatajaJTRoland Murakas saavutas avaetapil klassivõidu M.K.E. Motorsport Silberauto rallitiimi järvalane Roland Murakas koos kaardilugeja Kalle Adleriga saavutas Eesti meistrivõistluste avaetapil Antsla rallil klassivõidu N-rühma kaherattaveoliste autode arvestuses.10.02.2009, Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised14:50Hamilton: Bottas väärib Mercedeses kohta ka tulevikus 14:46Fotod: Harju maakaitsepäev algas paraadiga 14:44Londoni mošee juures autoga moslemeid rünnanud mees sai terrorisüüdistuse 14:32Treener Heikki Mägi: sorry, aga aiatöödega vormi ei saa! 14:30Vaata: tänavuste jaanide hitt-toode poodides 14:24Saudi Araabia nõuab Katarilt Al-Jazeera sulgemist 14:19Banksy identiteet paljastatud? 14:19Tasub teada: kaheksa kuldreeglit ebameeldiva toidumürgituse vältimiseks 14:15Flora loodab eurosarja needusest vabaneda Austria treeninglaagri abiga 14:12Ratas: andmed on tuleviku teras ja kivisüsi 14:10Leedu võitleb varimajandusega: kavas on sularahatehinguid piirata 13:55Tsitaadid naistest: kas tunned end ära? 13:42Video: Red Bull valitses esimest vabatreeningut Bakuus, mille Perezi avarii peatas 13:42Heli Suvi: presidendi nõunikuna töötasin 24/7 (1)13:35Video: Trumpi toetajaid jätab presidendi Venemaa-juurdlus külmaks 13:27Maskeeritud püssimehed tapsid treeningult koju naasnud Mehhiko profipoksija 13:20Onu Bella hambasaaga. Mängu tulevad näpitstangid, konjak ja viin 13:19Hirvo Surva ja Raul Talmar: laulupeole võiks anda Nobeli rahupreemia 13:11Foto: avariisse sattunud tirts tegi politseinikele kingituse 13:11Veeda jaanipäev kuivas ja soojas: 11 filmisoovitust pööripäevaks Kõik viimased uudised


Abipaketid ei lahenda Kreeka ja Portugali probleeme - Äripäev\nAbipaketid ei lahenda Kreeka ja Portugali probleeme\nIgor Gräzin 19. mai 2011, 00:00\nIsegi kui portugallased ja kreeklased peaks nõustuma ELi karmide nõudmistega, ei lahenda see suurt midagi. Sest pakutavad abinõud lükkavad probleemi vaid edasi. Euroopa poolt "abiks" pakutavad laenumehhanismid (ESM ja EFSF) nõuavad Kreekalt ja Portugalilt asju, mis teevad nende majanduse tervenemise peaaegu võimatuks. Näiteks saab Portugal raha vastutasuks oma defitsiidi vähendamise eest 9,1%-lt 3%-le SKPst, mida Euroopa Komisjoni president Jose Manuel Barroso Portugali peaministriks olles ka lahkelt lubas ja mille ta põhja lasi. Saadav raha, mida kasutataks Portugali riikliku püramiidskeemi jätkamiseks, tõstab laenukoormuse 120 protsendile SKPst. Millega kaasneb pidurite täielik pealetõmbamine mis tahes majanduslikule kasvule: tuleb külmutada avaliku sektori palgad, kasvatada makse ja piirata sisetarbimist absoluutse miinimumini. Kusjuures riigi majanduskasv on olnud olematu viimased 10 aastat isegi priiskava elulaadi puhul. Töökohtade külge kinnitatud tööjõud on siin ka valdavalt madala kvalifikatsiooniga ja Euroopa nigelaima haridusega.\nKuidas saab Portugal vältida oma võla ümberstruktureerimist? Loitsimisest üksi on vähe. Ideid on tarvis. Ja mida hiljem see Portugalile antava raha korstnasse kirjutamine tuleb (st mida kauem kestavad unejutud saneerimisest, laenugarantiidest vms; restruktureerimise asemelgi on uus mõiste - reprofileerimine), seda hullem.\nKreeka "tõehetk" saabub varem. Et Kreeka saaks oma võlakoormuse vastavusse Maastrichti kriteeriumiga (60% SKPst) aastaks 2040, peab ta saavutama aastakasvuks 6% SKPst. Aga isegi 4% kasvu prognoosi loetakse liiga optimistlikuks. Kreeka võlakirjade tootlus on praegu 16%, aga kui oletada seda langevat isegi uskumatule tasemele - 6% -, jääb intressimäärade erinevus endiselt Saksamaa suhtes 3 protsendipunktini, mis kaugeltki ei kompenseeri Kreekasse tehtava rahapaigutuse suuremat riskimäära. Seda enam, et Kreeka saab raha IMFist ja Euroopa stabiilsusmehhanismilt, mis on teiste laenajate suhtes eelisseisundis - st eralaenajad, olles terve mõistuse juures, peaks Euroopa "abipakettide" rakendudes hoidma Kreeka turult eemale nagu katkust.\nÜhesõnaga, nende mehhanismide rakendudes jäävad Kreeka ja Portugal Euroopa abikraanide otsa igaveseks. IMFi ja euromehhanismide laenutingimused ja -hinnad saavad olema sellised, et erafinantseerimine lakkab neile riikidele eksisteerimast isegi sinise unistuse kujul. Seda näitasid ka turud: võlakirjade tootlused kasvasid hädariikides kohe, kui nad olid "abi" saanud (Economist, 19,2011), st lootust sellele, et antavaid garantiisid hiljem rahas sisse ei nõuta, pole.\nSee on meie probleem. Kreeka ja Portugali probleem on aga selles, et mis tahes praktilises mõttes lakkavad nad "abistamise" tulemusel eksisteerimast kui suveräänsed riigid. Ega ilmaasjata ei hinda Siim Kallas neile riikidele pakutavaid meetmeid "juukseid püsti ajavateks" ja poliitiliselt lootusetuteks.\nOn ka muid väljapääse, mille üle oleks aeg hakata mõtisklema. Praegu on seitse ideed, kuidas eurotsoon saaks kujunenud olukorrast välja tulla. Tundmata rahandust, ei oska ma ühte teistele eelistada, aga saan aru, et nad varieeruvad oma mõõdukuse ja efektiivsuse määralt. Alates Põlissoomlaste tagasihoidlikust ettepanekust anda osa võlakoormast pankade kanda, lastes mõned neist pankrotti, lõpetades USAs käibiva ettepanekuga luua Euroopale oma ühine raha. (Euro on küll "ühine", kuid ta ei ole raha - puudub ju treasury.)\nVahevariant, hädas riikidele rahvusvaluutade taastamine, pole Eesti inimesele tingimata halvim variant: näiteks drahmidele tagasi läinud Kreeka muutuks meile turismimaana väga odavaks ja veelgi ahvatlevamaks. Tõhus devalveerimine aitaks Kreekal ja Portugalil taastada või luua oma ekspordipotentsiaal ja majanduskasv. Võlgade ümberkujundamine avaks tee majanduslikuks koostööks suhteliselt puhtalt lehelt.\nFinancial Times rõhutab, et ainuüksi võlgade ümberstruktureerimisega alustamine annab investoritele võimaluse sellega rahulikult arvestada ja suurendab hädariikide turgude usaldusväärsust. Siit siis ka tõeline stiimul oma riikide majanduste ja Euroopa rahandussüsteemi korrastamiseks vajalike meetmete rakendamiseks.\nÜhesõnaga: aeg on mõtlemiseks ja mitte pimesi ummisjalu jooksmiseks ja probleemide edasilükkamiseks lootusega, et nad lahenevad kuidagi iseenesest. Ei lahene.


Lõuna-Eesti ettevõtlike naiste klubis Eva Truuverk\nLõuna-Eest ettevõtlike naiste klubi sügishooaja avab oma looga „Aasta naine 2018“ ning „Aasta kodanik 2018“ tiitlitega pärjatud EVA TRUUVERK. Ja tähelepanu-tähelepanu - seekord toimub kohtumine Jõgevamaal, Puurmani mõisas, nii et ära kogemata SPARK Demosse tule! ;)\nEva on pikalt olnud ka üle-eestiliste suurprojektide „Teeme Ära 2008“, „Teeme ära – minu Eesti“ ja „Teeme Ära talgupäev 2010“ üks eestvedajatest.\nTa on vastutanud ka ülemaailmse prügikoristusaktsiooni „Let´s Do It World!“ peakorteri ressursside kaasamise ja juhtimise eest ning oli 15.septembril 2018.a. toimunud üleilmse koristusaktsiooni World Cleanup Day üks kontseptsiooni loojatest ja elluviijatest.


Firmajuht: Lätis saab aus äri karistada\nVäinu Rozental • 4. mai 2011 kell 11:49\nLätis võitleb valitsus vale poolega – ta võitleb nendega, kes investeerivad ja makse maksavad, ja ei pööra absoluutselt tähelepanu nendele, kes ei investeeri ja makse ei maksa, ütles Auto Halle SIA juhatuse esimees Tõnu Piirmaa.\n„Lätis karistatakse neid ettevõtteid, kust on midagi võtta ehk siis neid, kes investeerivad, kes on nähtavad ja kes teevad ausat äri,“ nentis Piirmaa. „Aga need, kes ei ole nähtavad, need panevad homme oma pillid kokku ja teevad kõrvale uue äri.“\nPiirmaa kinnitusel mõjutab nende tegevust Lätis kõige rohkem bürokraatia. „Iga kuu külastab sind uus kontroll, kes tuleb, mingi uus määrus näpus, ja tahab sulle järjekordselt trahvi teha,“ seletas Piirmaa. „Kogu aur läheb selle peale, et sa pead kogu aeg end kaitsma ja tõestama, et sa ei ole kaamel.“\nPiirmaa soovitas Läti turule kippujail enne hoolikalt mõelda. „Lätti tullakse sageli turupotentsiaali pärast, aga potentsiaal tihtipeale jääbki potentsiaaliks, sest siin on kõrged maksud ja siin on palju bürokraatiat,“ lausus ta. „Sul peab olema väga tugev äriplaan ja väga tugev tagala, enne kui siia tuled.“\nPeugeot´, Hyundai, Suzuki ja Fiati autosid müüv Halle Auto on Lätis tegutsenud kümme aastat.\nEesti ettevõtjad: ebavõrdsus Lätis\nEuronics Latvia juht: kohalikud konkurendid makse maksma ei kipu\nLätis tegutsevad Eesti ettevõtjad valasid nördimust välja


Arutelu:Postkontoriprotokoll – Vikipeedia\nhm http://www.elion.ee/wwwmain?screenId=html.help-profile.26787&locale=et Kaitz 18. juuni 2007, kell 12:23 (UTC)\nmnjah -- ühendusi ei tehta ja tcp/ip jms reelglistiku leiab RFC-des.... suwa 19. juuni 2007, kell 06:07 (UTC)\n[[edastusohje protokollistik internetiprotokolli peal|TCP/IP]]\nNäide "terminist", mida pole võimalik kasutada. Andres 30. aprill 2009, kell 20:40 (UTC)\nKasutatav on, aga tõepoolest selle asemel on parem öelda internetiprotokollistik. POP3-e kohta vist ei ole mõtet eraldi artiklit soovida (link suunab praegu siia tagasi), esialgse matejali vähesuse juures on parem sellest siin rääkida kui POP-i ühest versioonist.--Pikne 30. aprill 2009, kell 23:59\nVõtsin lingi ära, aga pealkirjad tuleb ette näha pikema perspektiiviga. Andres 1. mai 2009, kell 11:35 (UTC)\narvan, et pealkirjaks peaks olema akronüüm. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. jaanuar 2014, kell 13:10 (EET)\nNõus. Side- ja IT-valdkonna protokollitähised pole tõlkimiseks, ükskõik kui lihtne neid ka tõlkida poleks. Kuriuss 19. juuli 2017, kell 12:20 (EEST)\nKui paneme pealkirjaks POP, siis tuleb lehekülg POP ümber teha. Kas on veel midagi, mis sellele pealkirjale pretendeerib? Andres (arutelu) 19. juuli 2017, kell 12:47 (EEST)\nKas IT-protokolle on varem juba kuidagi liigitatud? Mulle tundub, et pealkiri "POP (IT-protokoll)" oleks piisavalt lakooniline ja samas viitab see arusaadavalt valdkonnale. ("POP (protokoll)" oleks liiga napp.) Kuriuss 24. august 2017, kell 17:56 (EEST)\nKas on olemas termin "IT-protokoll"? Kui juba täpsustada, siis "võrguprotokoll" (nagu kategoorias) või ehk "internetiprotokoll" (ma ei tea, kumb õige on). Andres (arutelu) 25. august 2017, kell 13:31 (EEST)\nMinu meelest oleks parem see pealkiri reserveerida "postkontoriprotokollile". Andres (arutelu) 25. august 2017, kell 13:34 (EEST)\nÜldlevinud ja originaalkeelne lühend sobib muidugi ka eestikeelses tekstis kasutamiseks, ja küllap on mõeldav ka originaalkeelse pikema nimetuse kasutamine. Aga kuidas ei tõlgita, kui sedasorti nimetuste tõlked mitmes sõnastikus leiduvad? Vt: , . 2001:7D0:88DD:F880:48ED:BC5B:E81A:D40B 25. august 2017, kell 14:56 (EEST)\nVabandust, ma pidasin silmas, et IT-protokollide nimesid/nimetusi EI PEAKS sellisel kirvemeetodil tõlkima. Nimetatud näidete tõlked võistlevad ju kohati – nii sisu kui ka vigase eesti keele poolest – masintõlkega. Kuriuss 25. august 2017, kell 23:47 (EEST)\nKas Sinu arvates on eelistatavam kasutada ingliskeelseid lühendeid või tõlkeid?\nMis näiteks sellel tõlkel viga on ja kuidas oleks seda parem tõlkida? Andres (arutelu) 26. august 2017, kell 03:26 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Postkontoriprotokoll&oldid=4727547"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:26, 26. august 2017.


Arutlus autorist ja ruumist — Sirp\nArutlus autorist ja ruumist\nKaks loojanatuuri sarjast „Eesti lood”. Dokumentaalfilmi arvustada pole lihtne. Paar nädalat pärast seda, kui olin eelmise aasta lõpul avaldanud Sirbis oma esimese filmiarvustuse, sain linateoses portreteeritava inimese haavunud omastelt emotsionaalse e-kirja, kus kriitikul diagnoositi skisofreenia. Muud seletust mu julmusele filmi nimitegelase kirjeldamisel ei suudetud leida. Kirja lugedes vaidlesin ma omastele mõttes vastu: minust oli valesti aru saadud, ma pigem kaitsesin portreteeritavat inimest filmitegijate omavoli eest – miks sellised süüdistused?\nNüüd, järele mõelnud, mõistan, et süüdistajail oli siiski õigus: dokumentaalfilmi arvustaja ongi skisofreenilises olukorras, sest dokumentalistika ise on skisofreeniline filmiliik. Dokumentaalteose puhul on arvustajal võimalus iseloomustada filmi tegelast, ütlemata sõnagi reaalse inimese kohta, kes filmis esineb. Tegelaste elust on filmi jõudnud üksikud kaadrid, kõik viimseni filmitegijate hirmuäratavas meelevallas. Need kaks – tegelane ja inimene – kannavad sama nime, paistavad identsed, ent ometigi on vaataja jaoks tegemist erinevate subjektidega, sest filmi vaataja teab kõike filmi tegelasest, aga (enamasti) mitte midagi inimesest, kelle nime, välimust ja muid omadusi evib tegelane. Sestap on kriitikul kohustus tegelane ja inimene lahus hoida: õigus öelda kõike filmitegelase kohta (muidugi oma väiteid põhjendades), kuid keeld väita midagi reaalse inimese kohta. Nii et kahe Margit Lillaku osalusel valminud portreefilmi (Margit Lillaku „Beebilõust” ja Rein Kotovi – Margit Lillaku „Pastacas”) tegelased ei peaks end kuidagi puudutatuna tundma, kui neid iseloomustada võtan.\nDokumentaalfilm „Beebilõust” (Allfilm, 2009, 28 min), režissöör ja stsenarist Margit Lillak, produtsent Johanna Trass, esilinastus 9. XII ET Vs.\nFilm „Beebilõust” räägib noorest Saaremaa poeedist ja hiphop-muusikust Andrus Elbingust ehk Beebilõustast. Margit Lillak portreteerib äsja vanglast vabanenud noorukit, kes otsib vanglamüüride vahel sündinud poeedija muusikuminale vabadusse pääsenuna rakendust. Filmil on selge aegruumiline loogika: esmalt näeme Elbingu ja tema sõprade tehtud koduvideokaadreid vanglaeelsest ajast, mil hiphoppareid ja räppareid matkivate purjus poisikeste kamp linnatänavail kakerdab, seejärel kuriteo ja vanglaelu kirjeldust, siis luuletaja-, muusiku- ja tätoveerijakarjääri esimesi õisi vabaduses ja filmi lõpuks kurba naasmist sinna, kust kõik alguse sai ja kus teda enam ei oodata – koju vanaema juurde. „Purustatut ei saa purustada ja lõpmatust ei saa lõpetada,” võtab julmad õppetunnid läbinud elukooli kasvandik Elbing oma loo moraali kokku. Vanglaruum on filmi visuaalne ja ideeline kese. Kohe alguses näeme, kuidas endine kurjategija külastab mahajäetud Patarei-vangla kambrit, jutustades samal ajal oma nooruspõlve lollist kuriteost. Sealsamas Patarei müüride vahel ilmutab end vaatajale ka esimest korda poeet nimega Beebilõust: „ ….siin ma ulungi ühe-hundi-ansamblis, eneses kordi rohkem vangis kui teie ümber kasvatuskambris,” deklameerib Elbing tugevas saarte murdes.\nVangla juures peab Elbing kõige ebameeldivamaks privaatsuse puudumist: „See, et ei saa üksi olla, see on üks retsimaid asju”. Eneses „kordi rohkem vangis” Elbing leiab üksiolemise vabaduse luules ja muusikas, luule on ses mõttes Elbingu sõnadega uuristatud eluruum, see on päris, reaalne, mitte fiktiivne mängutuba, kus ajaviiteks lõbutsemas käia. Arhitekt Vilen Künnapu, kes vanglas sotsiaaltööd tegemas käis, avastas Elbingu luuleanni, julgustas noort meest seda arendama. Luule kasvatav, rehabiliteeriv toime on filmi läbiv teema. Sain Lillaku filmist kinnitust mõttele, et kunsti kõige sügavam mõte ei pruugigi olla eneseväljenduse lihvituses, vaid loomeaktile järgnevas: see, kuidas luule näib lubavat Elbingul oma sotsiaalseist ja psühholoogilisist kammitsaist välja areneda, on isegi ilusam kui tema väga heal tasemel värsid. Tähtsad pole õied, ilutsemine, vaid viljad ja seeme ehk uus sündiv elamise- ja olemisepüüdlus, mis järgneb õitsemisele. „Ei-ei, ma pole luuletaja, / Mu jalad ühenduses maaga. / Ma kirjutan luuletusi / Selleks et luuletajaks saada,”1 ütleb Beebilõust, kellele pole oluline luuletaja staatuse nautimine, autorimina hellitamine, vaid „enese vangistusest” välja, vabadusse kasvamine.\nElbingu kohta on räägitud, et tema looming erineb teistest Eesti hiphop-scene’i tegelaste muusikast seetõttu, et see pole poos, vaid siiras valulik maailmataju, mis teeb ta riimid nii mõjusaks. Omapära lisab tummine saarte murre, mida Mandri-E estis kahjuks harva kuulda ja milles on säilinud soome keeleski tallel ürgne jõulisus – põhjaeesti keeles ega ka lõunapoolsetes murretes seda mu meelest pole. Margit Lillak suudab Elbingu sotsiaalsed ja kultuurilised iseärasused positiivselt ja diskreetselt vaatajani tuua, tegemist on igati õnnestunud, elusa ja haarava dokumentaaliga. Lillaku film on ühtaegu intiimne portreelugu, luulefilm ja sotsiaalne uurimus, selle eri tasandid moodustavad nauditava põimiku, poeetiliste plaanidega pikitud argine sündmustik suhestub ilmekalt Elbingu hingestatud luulelugemiste ja kurja räppimisega.\nDokumentaalfilm „Pastacas” (Allfilm, 2009, 28 min), režissöör Rein Kotov, produtsent Margit Lillak, esilinastus 19. I kinos Artis.\nSoomes elavast Eesti kunstnikust ja muusikust Ramo Tedrest (alias Pastacas) vändatud dokumentaalfilm on hoopis teise tonaalsusega, nii nagu Pastacas on ka hoopis teist sorti looja kui Beebilõust. Kui „Beebilõusta” iseloomustas valulik vahetus, intiimsus ja orgaanilisus, siis Pastacast rääkiv film algab poseerimisega. Filmis on liiga palju enesereklaami, et pidada seda olemusfilmiks, aga see võib ka vaatajale, kes neid inimesi ei tunne, nii ainult tunduda. Näeme Ramo Tedre, tema soome kunstnikust naise Piia ning nende tütre olmelisi toimetamisi ilusas turvalises põhjamaises heaolukeskkonnas, aga ka üürikest klippi kontserdireisilt Jaapanisse. Perenaine Piia enamasti toimetab foonil, mees puhub flööti või tinistab kitarri justkui surfar, kes ootab soojas helivoos hulpides inspiratsioonilainet. Soe, turvaline atmosfäär ümbritseb Pastacat – miski, mille akuutne puudumine Beebilõusta juures julmalt silma torgib. Ometi ei upu film põhjamaise heaoluidülli rammestavasse voogu, vaga veepinna all ujub pirakas hai, kelle olemasolust mõne stseeni vahendusel aimu saame: see on olmelise heaolu hävitav toime Pastaca loomevõimele.\nKunstniku kirjeldus pideva tühja-kõhutunde saatel möödunud tudengipõlvest Eestis on silmanähtavas vastuolus tema Soome-elu õdususega. Ka Teder ise nendib filmi lõpus: „Kõik on hästi, aga sa lähed nagu mugavaks, kui sa kogu aeg saad nagu süüa ja … mingid muud kanalid vajuvad ära … võib-olla sellepärast ma polegi paar aastat midagi head loonud … et liiga mugav on”. Olmelise heaolu ja loomevõime pöördvõrdelise sõltuvuse lihtsustuseni filmis ei minda: nagu Beebilõusta puhulgi, tundub Pastaca oluline loominguline mõjutaja olema ruumitundlikkus. Huvitav on Pastaca arutelu selle üle, kuidas mõned kohad innustavad energiliselt looma (näiteks toob ta Viljandi ja ka Tallinna), mõnes teises paigas loojale vajalikku energiat aga ei leia (Helsingi, aga tundub, et ka idülliline maakoht, kus Ramo pere elab). „Pastacat” ja „Beebilõusta” on soovitav paaris vaadata, sest võrdlus- (ja mitte ilmtingimata vastandamis-)materjali nende filmide peategelaste puhul jagub kuhjaga. Mõned näited: kohe esimestest kaadritest, kus Pastacas end kaamera ette laulma sätib, aga ka hilisematest toimetustest aimdub teatud lavastatust, mis saadab kogu „Pastaca” filmi, „Beebilõustas” valitseb aga loomulikkus, isegi naturalism. Beebilõusta näeme trellide vahelt rahutut merd vaatamas, Pastacat järvejääl uisutamas; Pastaca elukoha puhtad lumised maastikud võrdluses „Beebilõusta” vanglaräämaga; Pastaca avar klaveriga elutuba Beebilõusta sõbra kitsa korteristuudio asemel; flööt Pastaca ja viinapudel Beebilõusta huultel; hägusus, elukaugus ja muinasjutulisus Pastaca loomingus vs. Beebilõusta räige kohalolek ja konkreetsus; Pastacas kui taastöötluse pooldaja, Beebilõust kui taastöödeldu jne.\nKaht erinevat (kohati suisa vastandlikku) filmi seob Margit Lillaku ja Rein Kotovi arutlus loojanatuuri, autori ja teda ümbritseva keskkonna, ruumi võitluse kui loomevõime allika üle. Andrus Elbingult taas sõnu laenates: „Pimelinn, oh pimelinn, /so tänavail silmakirjalik on pind. / Pimelinn, miks kannad sellist nime linn, / sest inimesed so’s on so hing”.\n1 Andrus Elbing, „Siin Beebilõust, tere! Häired Pimelinna tänavalt”, kirjastus Epifanio, 2006.


Kasutajalt Tiina S. jaanuar 05, 2016\nJaan Tätte mõtiskleb erinevate teemade üle – vaikus, loodus ja inimene, üksildus, maa vs linn, õnn, märgid, hingerahu, hingevalu jm. Usun, et paljud leiavad siit teemasid, mis neid kõnetavad. Vaikust peab autor väga oluliseks. Seda ei olegi nii lihtne leida ja ta ei ole kindel kas päris vaikust ongi kunagi kuulnud. Ta leiab, et tihti inimesed kardavad vaikust. Müra aitab neil põgeneda enda mõtete eest.\n"Igast aparaadist tuleb informatsiooni, mida me eluks üldse ei vaja, aga miskipärast on läinud nii, et see tundub meile ülioluline ja tundub, et sellest koosneb meie elu, sest tänu sellele informatsioonile me kuulume kuhugi ja meil on millestki teistega rääkida."\n"Ja kindlasti on minu jaoks püha loodus. Elu kui niisugune. Looduses sa tunned, kuidas pead temaga suhtlema. See ei ole õpitud tarkus, see on teadmine. Terve vaimuga inimene ei suuda loodusesse prahti maha visata."\n"Meri on nagu naine. Ta paneb endasse armuma, hellitab, paitab... ükskord on ta sile ja ilus, sa lased end sellest kaasa viia... siis korraga ta märatseb, lõhub, laamendab, uputab."\nRaamat sattus kuidagi õigel ajal mu kätte, kuna viimasel ajal on tunne, et upun mürasse. Sain jälle kinnitust, et on vaja rohkem looduses käia ning aeg on meediadieedile jääda. See viimane on üsna keeruline, aga mõjub hästi.\nelufilosoofia esseed ilukirjandus mõtisklused Tiina S.\nSildid: elufilosoofia esseed ilukirjandus mõtisklused Tiina S.\nRaamatukoguhoidja 7. jaanuar 2016 12:46\nSuurepärane raamat ja postitus.


Kopsu adenokartsinoom - mis see on, sümptomid ja ravi - Köha January\nKopsu adenokartsinoom (ICD10-C34 kood) viitab kasvajatele, mis arenevad epiteelirakkude derivaatidest, sellel patoloogial on pahaloomuline kulg, invasiivne kasvu tüüp ja see võib põhjustada metastaase. Vähk hakkab arenema näärmetest, mis vooderdavad bronhide puu pinda.\n1. etapp - tuumori suurus on väiksem kui 3 cm. Neoplasm asub ühes segmendis ja ei metastaase..\nSamaaegselt ühe sellise kirurgilise sekkumise tüübiga tehakse ekstsisioon piirkondlikest lümfisõlmedest, see tähendab rinnapiirkonnast. Enne operatsiooni tegemist hindavad arstid teist kopsu. Kui see ei täida oma funktsioone piisavalt hästi, siis operatsiooni ei tehta ja seejärel kasutatakse keemia- või kiiritusravi.\nKopsu adenokartsinoom: staadiumid, ravi ja prognoos\nKopsu adenokartsinoom on kasvaja, mis kasvab bronhide ja kopsukoe näärmeepiteelis. Pulmonoloogilises praktikas diagnoositakse see neoplasm 40% juhtudest, see tähendab, et see on kopsuvähi kõige tavalisem variant. Enamik patsiente on üle 60-aastased mehed.\nKasvaja kasvab kiiresti suurusega ja levib teistesse elunditesse. Mida varem ravi alustatakse, seda suurem on ellujäämise tõenäosus.\nKopsu kasvaja staadiumi määravad selle suurus ja metastaaside olemasolu.\nKopsu adenokartsinoomi klassifikatsioon etappide kaupa on esitatud tabelis:\nLava Kasvaja suurus Levimus Metastaasid\nEsiteks Kuni 3 cm Kopsu või segmendi bronhi segment Ei\nTeiseks Kuni 6 cm Kopsu segment Bronhopulmonaalsetes lümfisõlmedes\nKolmas Üle 6 cm Kopsu või kopsu bronhi saba Hingetoru lümfisõlmedes mediastiinumi kiud\nNeljas Viib kõik kopse Naabruses olev kops, muud rindkere organid Vähi pleuriit, metastaasid teistele organitele\nSamuti klassifitseeritakse neoplasm rakkude diferentseerituse astme järgi:\nkõrgelt diferentseerunud - näärmerakud, mis toodavad lima;\nsekundaarne diferentseerimine - näärme- ja tahked rakud;\nmadala kvaliteediga - tahked rakud.\nKasvaja annab metastaasid maksas, luudes, neerupealistes, ajus.\nNäärmevähi algstaadiumit iseloomustab ilmsete sümptomite puudumine. Esimesed manifestatsioonid algavad siis, kui kasvaja kasvab suurusega ja blokeerib bronhi luumenit või pigistab seda väljastpoolt. Isik muretseb:\npikaajaline püsiv köha, kus on palju röga;\nõhupuudus füüsilise koormuse ajal, seejärel puhkeolekus;\nPatsient muutub letargiliseks, kiiresti väsinuks. On isukaotus. Hääl muutub - see muutub kähedaks, ilmub vilistav hingamine.\nGaasivahetusfunktsiooni rikkumise tõttu ilmnevad hingamispuudulikkuse nähud:\nnaha kahvatus sinaka varjundiga;\nKrooniline aneemia on vere pideva eraldamisega röga..\nIseloomulik tunnus, mis võimaldab vähi patoloogiat kahtlustada, on kehatemperatuuri pikaajaline tõus kuni 37 -37,5 kraadi. Haiguse hilisemates etappides toimub märkimisväärne kehakaalu langus..\nAdenokartsinoomiga patsientidel on sageli kopsuhaigused - kopsupõletik, pleuriit. Uurimisel leitakse laienenud piirkondlikud lümfisõlmed. Pahaloomulise kasvaja kasv põhjustab veresoonte kahjustusi - areneb kopsuverejooks.\nJärgmised sümptomid viitavad vähi metastaasidele teistesse organitesse:\nHorneri sündroom - silmalaugude uppumine, silmamuna seismine ettepoole;\nalumise vena cava sündroom - vedeliku kogunemine kõhuõõnes, tursed jalgadel;\ngünekomastia - rindade suurenemine meestel.\nSagedamini muudavad need ilmingud ühe kopsuvähi kahtlaseks ja uurivad inimest.\nEsialgsete etappide asümptomaatilise iseloomu tõttu viiakse kasvaja diagnoosimine läbi juba etappides 2-3, kui on hingamisteede obstruktsiooni märke. Seetõttu on kopsu adenokartsinoomi eelistatud ravi kirurgiline.\nOperatsioone on mitut tüüpi, sõltuvalt eemaldatud kopsukoe mahust:\nsegmentektoomia - operatsiooni ajal eemaldatakse üks või mitu kopsusegmenti;\nlobektoomia - eemaldage kopsu tüvi;\npulmonektoomia - eemaldage kogu kahjustatud elund.\nLisaks eemaldatakse kõik metastaasidega lümfisõlmed..\nTehnika valik sõltub kahjustuse suurusest ja levimusest. Onkoloogiliste haiguste kirurgia järgib ablastilise ja antiblastilise põhimõtteid - koos selgelt mõjutatud koega eemaldatakse mitu sentimeetrit tervet ümbritsevat kudet. Väliselt ei pruugi kasvajal olla mingeid märke, kuid sellesse jäävad üksikud vähirakud, mis põhjustavad hiljem haiguse taastekke.\nKirurgiline sekkumine võimaldab teil kasvaja täielikult eemaldada ainult juhul, kui kaugete elundite metastaase veel ei ole toimunud. See on võimalik ainult 1.-2. Etapis. Seetõttu on kiiritusravi enamikul juhtudel kirurgilise ravi täiendus..\nSeda saab kasutada nii enne operatsiooni kui ka pärast seda. Selle meetodi põhiolemus on kasvajarakkudele kahjuliku kiirguse kasutamine. Kiiritusravi puuduseks on see, et sellel on negatiivne mõju ka tervetele kudedele. Kokkupuute tüüp oli brahhüteraapia. See meetod seisneb kiirgusallika paigutamises otse kahjustatud kopsu..\nKiiritusraviga kaasnevad mitmed kõrvaltoimed:\nTeine ravivõimalus on keemiaravi. See on tsütostaatilise toimega ravimite kasutamine, mis hävitavad vähirakud. Kasutatud ravimid, näiteks:\nRavimeid kasutatakse suu kaudu või intravenoosselt. Raviarst arvutab annuse ja ravikuuri individuaalselt, sõltuvalt kehakaalust ja pikkusest. Ravimid on üsna toksilised, seetõttu tuleb annust valida väga täpselt.\nKeemiaravi põhjustab paljude kõrvaltoimete ilmnemist:\ndüspeptilised sümptomid iivelduse ja oksendamise kujul;\nPärast keemiaravi lõppu kaovad kõrvaltoimed järk-järgult.\nSuur tähtsus on patsiendi elustiilil. Hoolimata haiguse staadiumist soovitatakse patsientidel:\nhalbadest harjumustest loobumine, eriti kui tegemist on suitsetamisega;\nKopsu adenokartsinoomi tulemus sõltub suuresti haiguse staadiumist ja ravi alustamisest:\nKõige soodsamat prognoosi täheldatakse kasvaja 1-2 staadiumis. Viieaastane elulemus on sel juhul kuni 70%.\nKolmanda etapi adenokartsinoomiga püsib viis aastat ainult 25% patsientidest. Esimesel aastal on ellujäämismäär 50%.\nPatoloogilise protsessi neljandal etapil on kõige ebasoodsamad prognoosid. Viieaastast elulemust täheldatakse 10% -l patsientidest.\nTulemuse ennustamisel on suur tähtsus rakkude diferentseerituse astmel. Madala raskusastmega vähi korral elab inimene ilma ravita kuni 2–3 kuud. Kuid selline kasvaja on kiirguse ja keemiaravi suhtes kõige tundlikum, mistõttu õigeaegse ravi korral suurenevad ellujäämise võimalused märkimisväärselt. Sellepärast ei soovitata pärast diagnoosi määramist kaua oodata - ravi tuleb alustada nii kiiresti kui võimalik.\nPärast ravi tehakse patsientidele järelkontroll ja iga-aastane läbivaatus. Nii hinnatakse ravi efektiivsust ja tehakse kindlaks haiguse kordumise juhtumid.\nKopsu adenokartsinoom on üks ebasoodsamaid onkoloogilisi patoloogiaid. Kasvaja kipub kiiresti suurenema ja metastaaseeruma mitte ainult läheduses, vaid ka kaugetes elundites. Haiguse ohtlikuks komplikatsiooniks on kopsuverejooks kasvaja kahjustatud anumast. Haiguse esimesed etapid on peaaegu asümptomaatilised, nii et kasvaja diagnoositakse hilja, kui metastaasid on juba tekkinud.\nEnamikul juhtudel on ravi keeruline ja hõlmab kasvaja kirurgilist eemaldamist, keemiaravi ja radiatsiooni. Prognoos sõltub suuresti haiguse varajasest diagnoosimisest..\nKopsu adenokartsinoom (näärme kopsuvähk) on mitteväikerakuline kasvaja, mida diagnoositakse 40% -l kõigist onkoloogilistest kopsuhaigustest. Selle patoloogilise protsessi peamine oht on see, et enamikul juhtudel on see asümptomaatiline. Selle haiguse suhtes on kõige vastuvõtlikumad mehed vanuserühmas 50–60 aastat. Õigeaegse ravi korral ei põhjusta see komplikatsioone.\nKliinikud märgivad, et seda haigust diagnoositakse kõige sagedamini meestel, mis võib olla tingitud tööjõukuludest, nikotiini ja muude tubakatoodete liigtarbimisest.\nSelle haiguse etioloogia on hästi mõistetav. Onkoloogilise protsessi eelsoodumuseks on järgmised tegurid:\nrasvase, vürtsika, soolase ja kiirtoidu süstemaatiline söömine;\nTuleb märkida, et mõõdukalt diferentseeritud kopsu adenokartsinoom võib areneda ka minimaalse suitsetamise anamneesiga inimestel või neil, kes üldse ei suitseta. Nõrgenenud immuunsussüsteemiga piisab passiivseks suitsetajaks olemisest, et ohtu sattuda.\nVastavalt diferentseerituse astmele eristatakse järgmisi haiguse vorme:\nVäga diferentseerunud vorm hõlmab aktiivse lima moodustumisega vaevusi. Mõõduka vormi korral on iseloomulik näärme-limaskesta struktuuri areng. Madala astme kopsu adenokartsinoomi iseloomustab lima moodustavate polügoonsete rakkude olemasolu..\nSõltuvalt kahjustuse ulatusest eristatakse onkoloogilise protsessi nelja arenguetappi:\nesimene - metastaase pole, kasvaja suurus ei ole suurem kui 3 sentimeetrit;\nteine - kasvaja suurus ulatub 6 sentimeetrini, diagnoositakse metastaaside esinemine bronhopulmonaalsetes sõlmedes;\nkolmas - tuumori suurus on üle 6 sentimeetri, onkoloogiline protsess haarab kogu kopsu lobe;\nneljas - kasvajaprotsess levib teise kopsu, algab vähi pleuriidi areng.\nRavi on kõige tõhusam kopsuhaiguse esimesel või teisel etapil. Kui patsiendil diagnoositakse haiguse neljas aste, siis pole täieliku taastumise küsimust üldse. Sellisel juhul on teraapia eesmärk patsiendi elu toetamine.\nEsialgses arengujärgus on haigus enamikul juhtudel asümptomaatiline. Samuti võib kliiniline pilt erineda üldistest märkidest, sõltuvalt kasvaja asukohast ja kahjustuse staadiumist..\nPatoloogia arenedes võivad ilmneda järgmised sümptomid:\npikaajaline köha röga, millel on ebameeldiv lõhn;\nisutus ja selle tagajärjel järsk kehakaotus;\nKui kasvaja kasvab kiiresti, võib patsiendil tekkida kopsuverejooks. Sellise kliinilise pildi korral peate viivitamatult pöörduma arsti poole. Ise ravimine on rangelt vastunäidustatud.\nSelle haiguse varajane diagnoosimine võimaldab teil patsiendi peaaegu täielikult ravida. Kuid see on praktiliselt võimatu, kuna algstaadiumis on haigus asümptomaatiline.\nEsialgu viib arst läbi isikliku kontrolli ja teeb kindlaks patsiendi haigusloo, kui tema tervislik seisund seda võimaldab. Täpse diagnoosi saamiseks kasutatakse järgmisi uurimismeetodeid:\nvereproovid kasvajamarkerite jaoks.\nTestide tulemuste põhjal saab arst täpselt kindlaks teha selle patoloogilise protsessi alamliiki ja arenguetappi.\nKopsu adenokartsinoomi ravi on mõttekas ainult onkoloogilise protsessi algfaasis. Üldiselt valitakse ravitaktika parema või vasaku kopsu kahjustuse asukoha ja kahjustuse astme põhjal.\nEraldi tuleks esile tõsta kirurgilist ravi. Sõltuvalt kahjustuse määrast kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:\nsegmentektoomia - ainult kahjustatud kopsuosa eemaldamine;\npulmonektoomia - kogu organi eemaldamine.\nViimast tüüpi operatiivset sekkumist kasutatakse reeglina ainult kolmandas, mõnikord neljandas etapis. Tuleb märkida, et operatsiooni ei tehta, kui metastaasid asuvad hingetoru lähedal või kui patsiendil on kaasnevad kardiovaskulaarsüsteemi haigused.\nSelle patoloogiaga uimastiravi kui eraldi ravi tüüpi ei kasutata. Reeglina määrab arst pärast operatsiooni mõnda ravimit, nii et patsiendi keha taastub nii kiiresti kui võimalik. Traditsioonilise meditsiini kasutamine on sel juhul välistatud.\nParimad raviprognoosid antakse juhul, kui patsiendil diagnoositakse haiguse 1. staadium. Operatsioon või üks ülaltoodud teraapiatüüpidest annab positiivseid tulemusi. Üldine elulemus on 60–70%.\nKolmanda etapi onkoloogilise haigusega ei ole prognoosid lohutavad. Operatsioon võib viia osalise paranemiseni. Statistika kohaselt on vähi selles staadiumis üldine ellujäämismäär 20–25%.\nKopsuadenokartsinoomi neljandal etapil on äärmiselt negatiivsed prognoosid. Sel juhul operatsiooni ei tehta. Teraapia on suunatud ainult inimese elu säilitamisele. Ellujäämismäär on 2–3%.\nNäärmete kopsuvähi ennetamine on palju lihtsam kui selle ravimine. Selle onkoloogilise protsessi arengu riski minimeerimiseks tuleks praktikas kohaldada järgmisi ennetusreegleid:\npikema viibimise vältimine tolmustes, halvasti õhutatud ruumides;\nkokkupuute vältimine ohtlike kantserogeenidega nagu arseen, radoon, asbest, nikkel.\nSamuti ei tohiks unustada fluorograafia regulaarset läbimist. See aitab haigust varases staadiumis tuvastada, mis võimaldab seda täielikult ravida. Esimeste sümptomite ilmnemisel peate pöörduma arsti poole ja mitte saama iseseisvalt ravi.\nKuidas ravida madala astme kopsu adenokartsinoomi (pahaloomuline kasvaja) eakatel ja kui kaua elab 4. staadiumi näärmevähiga inimene\nKopsu adenokartsinoom on pahaloomuline moodustis, mis pärineb bronhide ja alveoolide näärmestruktuurist. Kõige sagedamini pärineb väikeste bronhide basaalrakkudest ja asub perifeerias. Ligikaudu kolmandikul patsientidest areneb haigus suurte bronhide näärmetes ja asub keskosas. Patoloogia on võimeline kiiresti arenema..\nKopsu adenokartsinoomi diagnoositakse sageli meestel. Naistel on selle patoloogilise seisundi tõenäosus väiksem. Selle põhjuseks on peamiselt töö ohtlikes tööstusharudes ja pidev suitsetamine..\nLisaks on kopsu adenokartsinoomi kõige iseloomulikumate põhjuste hulgas:\nKroonilised nakkuslikud kopsuhaigused.\nElamine ebasoodsate keskkonnatingimustega piirkondades: lähedal tööstusettevõtetele, maanteedele.\nPikk viibimine tolmustes tubades.\nKiirguse või lenduvate radioaktiivsete elementide, näiteks radooni pidev sissehingamine.\nAlgses arenguetapis ei paista patoloogia mingil viisil avalduvat.\nPatsient võib kaevata nõrkuse, kroonilise väsimuse, suurenenud väsimuse, halva isu ja kaalukaotuse üle.\nVähi kasvades ilmnevad esimesed sümptomid:\nRaske köha, mis ei ole seotud külmetushaigustega.\nRindkerevalu selja köhimise ajal.\nHingelduse ilmnemine. Algselt alles pärast füüsilist pingutust, aja ja puhkeolekus.\nKehatemperatuuri püsiv väike tõus.\nLümfisõlmede suurenemine, eriti kaenlaalustes ja lõualuu all.\nPatoloogia hilises staadiumis on metastaaside ilmnemine võimalik. Sümptomid sõltuvad sellest, milline organ oli mõjutatud..\nKopsude pahaloomulisel kasvajal on erinevad tunnused. Süstematiseerimine toimub tüübi, histoloogilise struktuuri, adenokartsinoomi vormi ja elundi kahjustuse astme järgi.\nRakkude struktuuris esineva morfoloogilise kindluse astme järgi jagatakse adenokartsinoom järgmisteks osadeks:\nVäga diferentseeritud. Täheldatakse rakusisest transformatsiooni, mis seisneb raku tuuma pikenemises. Rakud kasvavad aktiivselt ja jagunevad. Täheldatakse lima kogunemist. Protsess võib toimuda patoloogia papillaarses või acinaarses vormis..\nMõõdukalt diferentseeritud. Täheldatakse olulisi muutusi rakustruktuurides. Ebatüüpiliste rakkude arv kasvab kiiresti. Seda tüüpi iseloomustab raskem käik, suureneb mitmesuguste kõrvalekallete ilmnemise oht, on võimalik metastaaside esinemine.\nMadal hinne. See vorm on kõige ebasoodsam, mida iseloomustab suur pahaloomuline kasvaja. Kasvajarakud kasvavad kiiresti ja on võimelised levima teistesse elunditesse juba arengu algfaasis.\nBronhoalveolaar. Patoloogilised rakud mõjutavad bronhide ja alveoolide seinu.\nKopsu pahaloomulise kasvaja areng läbib 4 etappi:\n1. etapp. Kujundus on väike ja asub kopsudes. Metastaasid puuduvad.\n2 etapp. Kasvaja suurus ei ületa 6 cm.See asub kopsusegmendi või segmentaalse bronhi ühes segmendis. Täheldatakse metastaaside tungimist lähimatesse lümfisõlmedesse..\n3 etapp. Põhilise adenokartsinoomi suurus on üle 6 cm.Metastaasid mõjutavad lümfisõlmi, näärmevähk levib kogu kopsu lobe.\n4 etapp. Kasvaja ulatub ühe sektori piiridest kaugemale, kahjustada võib teise kopsu. Metastaasid levivad teistesse elunditesse. Võib ilmneda vähi pleuriit.\nPatoloogia väliste ilmingute puudumine varases arengujärgus raskendab tuvastamist. Kõige tõhusamad kopsuvähi diagnoosimise meetodid on järgmised:\nRindkere ja hingamissüsteemi uurimine CT ja MRI abil, et hinnata kahjustuse astet ja tuvastada võimalikke metastaase.\nHingetoru seisundi hindamiseks bronhoskoopia.\nBronhide ja kopsude koe biopsia.\nKopsu sekretsiooni tsütoloogiline uurimine.\nMõnel juhul võib onkoloogiliste patoloogiate diagnoosimist täiendada pleuratasandite ultraheliuuringu, toratsotsenteesi ja kuumutatud biopsiaga.\nPahaloomuliste kopsukahjustustega patsientide raviskeem võib hõlmata kirurgiat, kiiritusravi, keemiaravi. Enamasti rakendatakse neid meetodeid kõikehõlmavalt. Adenokartsinoomi ravistrateegia töötab välja onkoloog uuringute põhjal.\nOperatsioon on patoloogia arengu 1. ja 2. etapis kohustuslik. Metastaasidega kaugetes elundites võib ravi täiendada keemiaravi, kiiritusravi abil. Patsiendile on välja kirjutatud tsütostaatikumid, mis takistavad rakkude jagunemist ja aitavad vähendada nende kasvuala. Kui neoplasm asub hingetoru lähedal või kui patsiendil diagnoositakse rasked südamepatoloogiad, pole kirurgiline ravi võimalik. Palliatiivne ravi on näidustatud kõige ebasoodsama prognoosiga patsientidele..\nOperatsiooni tüübi valik sõltub kasvaja suurusest ja asukohast.\nVõib eemaldada väikese osa kopsust või kogu lobe, lisaks lõigatakse kahjustatud lümfisõlmed välja..\nPärast operatsiooni on taastusravi keeruline, eriti vanematel inimestel. Alguses võib patsient kannatada õhupuuduse, õhupuuduse ja valu rinnus..\nPatoloogia arenenud vormi ja ebapiisava ravi korral on ellujäämise prognoos 10-15%. Hästi korraldatud ravi võib selle näitaja tõusta 80–85% -ni. Kui kaua kopsuvähiga inimene elab, sõltub kasvaja kujust, selle arenguastmest, metastaaside olemasolust.\nEnnetamise eesmärk on kõrvaldada kahjulike tegurite mõju. On vaja keelduda suitsetamisest, et vältida pikaajalist viibimist kahjulike keemiliste ühenditega tubades. Aktiivne eluviis tagab kopsude loomuliku ventilatsiooni, parandab verevarustust ja kiirendab toksiinide eemaldamist kehast..\nKopsu adenokartsinoom: prognoosid, etapid (1, 2, 3, 4), kas on võimalik ravida\nKopsu adenokartsinoom on pahaloomulises vormis esinev onkoloogiline patoloogia, mis areneb kopsude ja bronhide näärmekoest. See on surmav haigus, mis kvalifitseeritud ravi puudumisel põhjustab surma. Hirmulike tagajärgede vältimiseks tuleb ravi alustada haiguse algfaasis. Kuid seda pole alati võimalik teha, kuna patoloogial pole iseloomulikke tunnuseid. Regulaarne arstlik kontroll aitab haigust tuvastada..\nKopsu adenokartsinoom ilmneb järgmistel põhjustel:\nebaõige toitumine, mille puhul inimene tarbib suurtes kogustes soolast, rasvast, vürtsikat ja muud nn rämpstoitu;\nelamine ebasoodsa keskkonnaolukorraga piirkondades;\ntoksiinide pidev tungimine kehasse läbi hingamissüsteemi;\nmõõdukalt diferentseeritud vorm - sellisel kujul areneb näärme-limaskesta struktuur;\nväga diferentseeritud liigid - selle patoloogiaga täheldatakse intensiivset lima moodustumist;\nmadala kvaliteediga vorm - selle vormiga kopsudes on hulknurksed rakud, mis moodustavad lima.\nPulmonoloogias eristatakse haiguse mitmeid etappe, sõltuvalt hingamissüsteemi kahjustuse astmest:\nesiteks jätkub patoloogia ilma metastaasideta ja moodustise mõõtmed ei ületa 3 cm;\nteine - metastaasid bronhopulmonaarsetes sõlmedes ja kasvaja suurus suureneb 6 cm-ni;\nkolmas - vähk levib kogu kopsu osas, kus moodustis asub, kasvaja mõõtmed ületavad 6 cm;\nneljas etapp - onkoloogia mõjutab mõlemat hingamisteede organit, prognoos on sel juhul kõige ebasoodsam.\nHingamissüsteemi näärmevähil on järgmised sümptomid:\nköha, mille käigus tekib röga tootmine ja suuõõnes ilmub ebameeldiv lõhn;\non hapnikupuuduse tunne;\njärsk kaalulangus ilma toitumissüsteemi muutmata ja kehalist aktiivsust suurendamata;\nüldine halb enesetunne, nõrkus ja unisus, isegi pärast pikaajalist puhata;\npehmete kudede turse kaelas ja näos;\nkähedus ilmneb vestluse ajal;\nMitte alati pole haigusel sümptomeid ja selle tagajärjel ravi ei alga õigeaegselt. Patoloogia tunnuste puudumine viib haiguste progresseerumiseni. 3. ja 4. etapil on ebasoodne prognoos, seetõttu on kõige parem alustada ravi kopsu adenokartsinoomi arengu 1. ja 2. etapis. Patoloogia tuvastamine varases arengujärgus aitab regulaarseid arstlikke läbivaatusi. Näärme kopsuvähi diagnoosimisel kasutatakse järgmisi uurimismeetodeid:\nFluorograafia. Sellist uuringut soovitatakse teha üks kord aastas. Fluorograafia aitab tuvastada paljusid kopsupatoloogiaid, sealhulgas adenoomi ja adenokartsinoomi..\nRöntgen. Uuring näitab patoloogia põhjustatud muutusi kopsudes..\nMRI ja CT. Sellised meetodid aitavad kindlaks teha haiguse patoloogia ja olemuse..\nBronhoskoopia. Aitab visuaalselt näha, mis on kasvaja, määrata moodustise asukoht, piir ja teha täiendavaid uuringuid - biopsia.\nBiopsia. Aitab tuvastada pahaloomulises vormis vähi olemasolu või puudumist.\nLisaks võib arst välja kirjutada kasvajamarkerite vereanalüüsi ja kopsudest erituva röga tsütoloogilise uuringu.\nPatsiendi ravimiseks kasutage kompleksravi. Tehakse operatsioon, mille järel on ette nähtud keemiaravi või kiiritusravi. Ravi efektiivsuse suurendamiseks võib kasutada ka patoloogia ravimise alternatiivseid meetodeid..\nKirurgiline sekkumine viiakse läbi kolmel viisil:\nsegmentektoomia - haigusest mõjutatud organi osa amputatsioon;\npulmonektoomia - elundi kogu külje amputatsioon.\nMillist meetodit kasutatakse arsti operatsiooni määramiseks, sõltuvalt patoloogia staadiumist ja patsiendi subjektiivsetest omadustest. Kui teine kops ei toimi hästi, ei tehta kirurgilist sekkumist. Sel juhul kasutatakse ainult kiiritamist. Operatsiooni ajal ei tehta mitte ainult mõjutatud elundikoe amputeerimist, vaid ka rindkere juurde kuuluvaid lümfisõlmi.\nManipuleerimise läbiviimiseks kasutatakse kübernuga. Kiiritusravi põhineb kahjustatud kopsukoe kiiritamisel, ilma et see mõjutaks terveid rakke. Kübernõela abil mõjutatakse haridust erinevatest punktidest, mis võimaldab haridusest lahti saada.\nKeemiaravi võimaldab teil vabaneda mitte ainult kasvajast, vaid ka metastaasidest. Protseduuri põhiolemus on vähirakke hävitavate spetsiaalsete ravimite kasutamine. Keemiaravi on ette nähtud enne operatsiooni, et vähendada moodustumise suurust, samuti pärast operatsiooni, et vältida retsidiivi.\nTeraapia efektiivsuse suurendamiseks on soovitatav võtta ravimtaimedel põhinevat teed. Toote ettevalmistamiseks toimige järgmiselt.\nõunaõis - 1 osa;\noranž värv - 1 osa;\nkuivatatud sarlakid lehed - 1 osa;\nKõik taimed segatakse ja saadud massist eraldatakse 1 suur lusikas. Kollektsioon valatakse keeva veega ja jäetakse 10 minutiks ligunema. Joo tee asemel, lisades lusikatäie mett.\nPatsientide elulemuse protsent sõltub mitmest tegurist:\nkeha reaktsioonid jätkuvale ravile.\nKopsu adenokartsinoomi 4 staadiumi kõige ebasoodsam prognoos. Sel juhul operatsiooni ei tehta ja teraapia on suunatud mitte patoloogiast vabanemisele, vaid patsiendi elu säilitamisele. Kui ravi viiakse läbi etappides 1-2, siis on siin ellujäämise määr 60–70%. 3. etapis täheldatakse 10% -l patsientidest 5-aastast eeldatavat eluiga. Põhjaliku kirurgilise sekkumisega suureneb ellujäämine kuni 30%.\nJärgmised ennetavad meetmed võimaldavad teil vältida kopsu adenokartsinoomi:\ntervislik eluviis - tubaka ja alkoholi kuritarvitamise täielik tagasilükkamine;\nkahjulike keemiliste ühenditega kokkupuute puudumine või nendega kokkupuutel ohutuseeskirjade järgimine;\nIgasugust haigust on lihtsam ennetada kui ravida. Kopsu adenokartsinoom ei olnud erand. Tervislik eluviis ja regulaarne arstlik läbivaatus aitavad vältida patoloogiat või diagnoosida haigust arengu algfaasis, mis hõlbustab oluliselt ravi.\nKopsuvähk: klassifikatsioon, põhjused, sümptomid, diagnoosimine, ravi\nKopsuvähk on pahaloomuline kasvaja, mis areneb bronhide, bronhide näärmete või alveoolide epiteelist.\nKopsukartsinoom on meeste pahaloomuliste kasvajate hulgas 1. kohal (17,6%) ja naistel ainult 10. kohal (3,8%). Aastane elulemus on vahemikus 50%, nii et varajane diagnoosimine ja kvaliteetne ravi on hea prognoosi jaoks üliolulised.\nKopsuvähi kliiniline klassifikatsioon põhineb kasvaja fookuse lokaliseerimisel:\nKesk-kopsuvähki iseloomustab kopsu basaalosade kahjustus, see mõjutab suurekaliibrilisi bronhi (peamist ja lobarit). See viib bronhi valendiku kitsenemiseni, selle drenaažifunktsiooni rikkumiseni ja sellest tulenevalt kopsukoe kokkuvarisemiseni (atelektaas). Atelektaasi komplitseerib sageli kopsupõletik, mis võib varjata ja raskendada kasvaja diagnoosimist..\nPerifeerset kopsuvähki iseloomustab segmentaalsete bronhide, terminaalsete bronhiolide ja alveoolide kahjustus. See kasvab üsna aeglaselt ja asümptomaatiliselt, sageli diagnoositakse seda ainult juhusliku uurimisega või hilisemates etappides, kui kasvaja levib kopsust kaugemale.\nHistoloogiline klassifikatsioon põhineb rakkude tüübil, millest kasvaja on üles ehitatud:\nLamerakuline kartsinoom areneb metaplastilisest lameepiteelisest bronhide limaskesta kroonilise ärrituse tagajärjel suitsu, tolmu või vaiguga.\nVäikerakk-kartsinoom ehk neuroendokriinne kartsinoom.\nAdenogeenne vähk (adenokartsinoom areneb näärme epiteelist).\nSuurte rakkude vähk areneb alamsegmentaarsetest bronhirakkudest.\nIgal histoloogilisel variandil on oma omadused, prognoos, kliiniline esitusviis ja raviviisid..\nKopsuvähi põhjuste hulgas on:\nSuitsetamine (nii aktiivne kui ka passiivne) on peamine ja usaldusväärselt kinnitatud kopsuvähi põhjus. On teada, et suitsetades siseneb kehasse üle 40 erineva kantserogeeni. Kopsuvähi tekkerisk on suitsetajatel 11 korda suurem kui mittesuitsetajatel.\nKahjulik kokkupuude töökeskkonnas: kokkupuude asbestitolmu, raskmetallide ja pestitsiididega.\nGeneetiline eelsoodumus (kopsuvähi lähisugulaste juuresolekul suureneb haigestumuse oht järsult).\nInimese üldine seisund. Üle 40–45-aastased mehed, kellel on kaasnevad kopsuhaigused (krooniline bronhiit, KOK, pikaleveninud kopsupõletik, fokaalne ja difuusne pneumoskleroos või tuberkuloos), on eriti kalduvus kopsukartsinoomi tekkeks.\nKopsuvähi patogeneesis eristatakse kolme etappi. Esimeses etapis toimib kantserogeen epiteelirakkude DNA-le, muutes ja ümber korraldades selle genoomi, mis viib vähiraku moodustumiseni. Teises etapis, pärast teist kohtumist provotseeriva teguriga, aktiveeritakse muutunud rakk ja hakkab kontrollimatult paljunema, moodustades kasvajasõlme. Kolmandas etapis levib kasvaja naaberstruktuuridesse: pleura, mediastinum, perikard - omandab võime metastaaseerida.\nHaiguse manifestatsioonid sõltuvad kliinilisest vormist, kasvaja suurusest ja kasvu olemusest, samuti metastaaside olemasolust. Vähimürgistusest põhjustatud kopsuvähi tavalised (mittespetsiifilised) sümptomid on:\nisu halvenemine ja kiire kaalulangus (kahheksia);\npikaajaline subfebriili seisund (kehatemperatuuri püsiv tõus);\nPrimaarse kasvajasõlme kasvust tingitud kopsuvähi esmased sümptomid:\nhemoptüüs, harva rikkalik kopsuverejooks;\nvalu rinnaku taga, mida süvendab köha.\nKopsuvähi sekundaarsed sümptomid, mis on seotud kasvaja levimisega naaberstruktuuridesse ja metastaasidega:\nhääle käheduse suurenemine korduva närvi kasvajaga;\nneelamise (düsfaagia) rikkumine söögitoru kahjustusega;\nnäo tursed, kaela veenide tursed, mis on seotud ülemise vena cava idanemisega;\nemakakaela ja supraclavikulaarsete lümfisõlmede suurenemine;\nnaha kollasus ja valu paremas hüpohondriumis maksa metastaasidega;\nvalu nimmepiirkonnas ja vere väljanägemine uriinis koos neerukahjustustega;\npeavalud, vaimsed häired, fookussümptomid aju metastaasides.\nKopsuvähi harvad sümptomid, mis on põhjustatud keha mittespetsiifilisest reaktsioonist kasvaja toodetud bioloogiliselt aktiivsetele ainetele (hormoonid ja neurotransmitterid). Nende hulka kuulub Cushingi sündroom, ESR-i tõus.\nDiagnoosimine põhineb korrektsel ja täielikul ajalool. Kaebused täpsustatakse, haiguse kestus, kogutakse teavet kaasuvate haiguste ja varasemate kopsuhaiguste, halbade harjumuste olemasolu, töötingimuste, olme- ja ametialaste ohtude, perekonna onkoloogiliste haiguste kohta.\nDiagnoosimise järgmine etapp on objektiivne uurimine, mis koosneb välistest uuringutest, lümfisõlmede palpatsioonist ja kopsude auskulteerimisest. Kopsuvähki viitavate kliiniliste sümptomite esinemisel on ette nähtud spetsiaalsed kontrollimeetodid (invasiivsed ja mitteinvasiivsed).\nMitteinvasiivsed diagnostilised meetodid - see on rindkere röntgenograafia, CT ja MRI, ultraheli. Invasiivseteks meetoditeks on trahheobronhoskoopia (bronhide puu uurimine - tsentraalne vähk on hästi visualiseeritud), torakoskoopia (pleuraõõne uurimine - perifeerse vähk on hästi visualiseeritud), mediastinoskoopiat kasutatakse eesmise mediastinumi lümfisõlmede uurimiseks, diagnostiline torakotoomia on viimane meetod diagnoosimisel kasvaja ülekaaluga, kui kasvaja levinud on ebaefektiivne. Kasvaja biopsia on kõigi invasiivsete uurimismeetodite kohustuslik protseduur..\nKasvaja biopsia võimaldab teil tuvastada kopsuvähi histoloogilise versiooni, mis on vajalik prognoosi ja ravitaktika kindlaksmääramiseks.\nIga patsiendi ravimeetmete maht valitakse individuaalselt ja see sõltub patsiendi üldisest seisundist, kaasuvate haiguste olemasolust, kasvaja kliinilistest anatoomilistest ja morfoloogilistest vormidest ning protsessi staadiumist (mida iseloomustab kasvaja suurus, metastaaside esinemine, naaberstruktuuride kahjustused)..\nKopsuvähi peamine ravi on kirurgiline. Kuid seda ei tehta kõigil juhtudel. Operatsioon on ette nähtud peamiselt sõlmekujulise kopsuvähi korral, tingimusel et kasvaja ei levi teistesse elunditesse. Hajuva kopsuvähi korral on operatsioon haruldane.\nOperatsiooni maht määrab kasvaja suuruse ja selle asukoha. Kopsuvähi operatsioone on kolm peamist tüüpi:\npulmonektoomia - terve kopsu eemaldamine;\nkiilu resektsioon - kopsusegmendi või segmentide eemaldamine.\nMetastaatiliste kahjustustega patsientidel viiakse läbi kasvajavastaseid ravimeid kasutav keemiaravi. Erinevatel histoloogilistel kopsuvähi tüüpidel on keemiaravi suhtes tundlikkus - väikerakuline vähk on keemiaravi suhtes väga tundlik, lamerakk-kartsinoom ja adenokartsinoom on vastupidi vähem tundlikud. Enne operatsiooni võib kasvaja suuruse vähendamiseks kasutada keemiaravi; pärast operatsiooni retsidiivi ennetamiseks ja palliatiivse hooldusena sümptomite leevendamiseks, kui kirurgiline ravi ei ole võimalik.\nKiiritusravi võib välja kirjutada väikerakulise kopsuvähi raviks varases staadiumis (pärast keemiaravi või samaaegselt sellega).\nKopsuvähi raviks on viimasel ajal laialdaselt kasutatud sihtravi - ravi väga spetsiifiliste ravimitega (Erlotiniib, B-Mab, Gefitinib), mis blokeerivad ainult kasvajarakkude paljunemist ja toimimist, mõjutamata terveid kudesid, mis väldib peaaegu täielikult kõrvaltoimeid..\nKopsuvähi ennetamise eesmärk peaks olema:\nvõitlus halbade harjumuste vastu (suitsetamisest loobumine või suitsetatud sigarettide arvu vähendamine);\nisikukaitsevahendite kasutamine ohtlikes tööstusharudes;\nkopsude ennetavad fluorograafilised uuringud, mille eesmärk on kopsuvähi varajane diagnoosimine ja ravi efektiivsuse suurendamine.\nPulmonoloog - milline arst? Mida ravib pulmonoloog??\nMillist inhalaatorit lapsele osta\nVeri kõrvadest - iseravimise põhjused, ravi ja tagajärjed


Hades — Nelissen\nNelissen – продукты - Hades\nRikkalik suursugusus. Hades käsitsi vormitud fassaadikivi kuulub Nelissen Hammered sarja.\nFassaadikividel (perforeerimata) on viis liivataud külge ja ühel küljel võib esineda piklikke sooni. Kivi struktuur on krobeline, peenete, ebaühtlaste vagudega liivasel pinnal. Kivid valmivad tunnel-gaasiahjus, kergelt vähendatud õhuvooluga. Krobeline retro ilme on saavutatud, kasutades spetsiaalset tehnoloogiat.\nKivi põhitoon on punane, värv varieerub punakas-beezikast ja hallikasvalgest kuni teralise mustani, milles on näha valgeid nüansse. Kivi tooni mõjutab ka tehnoloogia, mis muudab kivi välimuselt vanamoeliseks.\nВпитывание воды < 13%%