Maa väriseb siin pea iga päev - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Maa väriseb siin pea iga päev - Go Traveli reisikirjad\n1. mai 2010, GO Reisiajakiri 23\nMaa väriseb siin pea iga päev\nPoleks üldse üllatav, kui 2002. aastal Indoneesiast lahku löönud Ida-Timori eeskuju leiaks järgijaid, arvavad mootorrattal ümber maailma kulgevad Kariina Tšursin ja Margus Sootla pärast Indoneesia kultuurilise mitmekesisuse nägemist.\nEhk ei ole ainult saartest koosnev Indoneesia Kagu-Aasia turismiradaril kõige kuumem sihtkoht, ent ometi on nii looduse kui kultuuri poolest tegemist tõelise varalaekaga.\nSaari on Indoneesia koosseisus 17 508, neist vaid umbes kuussada on asustatud, olles koduks enam kui 200 miljonile inimesele ja tervele hulgale eri kultuuridele. Indoneesia kultuuri südameks peetakse Jaava saart, ent meie kogemus näitas, et Jaava kultuuri domineerimisest rääkimine väljaspool Jaavat tekitab kohalikes ilmselget nördimust. Indoneesias on tohutul hulgal väiksemaid, ent siiski väga elujõulisi kultuure.\nVIIRUKISUITS JA GAMELAN\nÜks kõige lihtsamini kogetavatest on ilmselt hinduistlik kultuur Bali saarel. Välismaailmas on Bali tuntud eelkõige sulnite randade (ja mis seal salata, hedonistliku ööelu) poolest, kuid ka kõige tähelepanematule turistile ei saa jääda märkamatuks kohati lausa absurdselt kõikjalasuvad templid ning kohalike igapäevatoimetustest õhkuv rituaalsus. Balilaste päev algab varahommikuse põrandate pühkimise ning riisi keetmise ja selle ohverdamisega jumalatele – väike kogus riisi pannakse tükikesele banaanilehele ning see asetatakse kodu ukse ette maha. Ka viirukite põletamine käib asja juurde, nii et kui Balil on lõhn, siis on see minu arvates viirukisuitsune.\nKui Balil on kõla, siis on see gamelanimuusika, mis on balilasi eri rituaalide, sh matuste lahutamatu osana saatnud juba sajandeid. Gamelani all ei peeta silmas mitte muusikastiili, vaid konkreetset pillikomplekti, mis traditsiooniliselt koosneb metallofonidest, ksülofonidest, trummidest, gongidest, bambusflöötidest ja keelpillidest. Igal külal on oma gamelan – kui pillimehed võivad vahetuda ja teha kaasa mitmes ansamblis, siis pillide häälestus on sedavõrd ansamblispetsiifiline, et eri ansamblite pille ei ole praktiliselt võimalik kombineerida, ilma et tekiks ebakõla. Muide, teatav vaevuaimatav ebakõla on Bali gamelani pillidesse teadlikult häälestatud, et anda muusikale värelev, spirituaalne varjund.\nGamelanist rääkides ei saa siiski kuidagi ümber ka Jaavast, sest just seda saart peetakse gamelani sünnipaigaks. Esimesteks ülestähendusteks gamelani olemasolu kohta on umbes 800. aastal Jaavale ehitatud budistliku templi, Borobuduri bareljeefid, hiljem on seda kujutatud ka kuulsas hindude Prambanani templis. Tänapäevase kuju omandas gamelaniansambel 14. sajandil hinduistliku Majapahiti kuningriigi ajal, mida tänapäeval nimetatakse ka Jaava kultuuri kuldajastuks. Sumatral juba sajand varem alanud islami pealetung jõudis aga varsti ka Jaavale ning sundis hindud pagendusse Bali saarele, kus gamelan usutseremooniate osana omakorda edasi arenes, samas kui Jaaval sai sellest hoopis õukonna pärisosa. Seepärast on Bali ja Jaava gamelan ka kõlalt väga erinevad.\nVULKAANIDE JA RIISITERRASSIDE MAA\nJaava on tuntud ka selle poolest, et tegemist on ühega tihedamini asustatud piirkondadest maailmas. Jaaval elab umbes tuhat inimest ühe ruutkilomeetri kohta, ehk ligemale kaks kolmandikku Indoneesia elanikest.\nJaaval on koguni 38 vulkaani, millest nii mõnigi on veel tänapäevalgi aktiivne. Üheks efektsemaks ning ühtlasi ligipääsetavamaks on 2329 meetri kõrgune Mt Bromo, mis on iidse Tenggeri vulkaani purskamise ja sissevajumise tagajärjel tekkinud kaldeerasse. Ehkki tegemist on ilmselt ühega populaarsematest vaatamisväärsustest Jaaval ja Indonee- sias üldse – kus on suhteliselt väikese vaevaga võimalik kraatri servale ronida ning imetleda maapõue pragudest valju mühina saatel välja paiskuvaid aurupilvi –, on pärastlõunad enamasti vaiksed ning vulkaanituhaga kaetud maastikul viibimine loob illusiooni viibimisest mõnes ebamaises paigas.\nVulkaanidel, mida Indoneesias leidub teistelgi saartel peale Jaava, on teatav romantiline aura, koos riisiterrassidega moodustavadki nad ühe levinuma maastikupildi Indoneesias. Nagu paljude teistegi Kagu-Aasia riikide puhul, on indoneeslaste põhitoiduks riis, ja sestap pole midagi imestada, et suur osa riigi pindalast on riisipõldude all. Sõltuvalt aastaajast – kas kuiv või niiske – meenutavad need kas kuivanud leherootsudega mudamülkaid, millele lehmad väetamise eesmärgil tammuma on lastud, või kevadiselt värsket, mahlakasrohelist heinamaad. Riisi kasvatamiseks on põllumaaks tehtud ka kõikvõimaliku nurga all olevad mäenõlvad – sestap räägitaksegi riisiterrassidest.\nVulkaanid ning inimasustus on omavahel tihedasti seotud, kuid palju sagedamini kui nende positiivsetest omadustest – vulkaanilise tekkega saare pinnas on väga viljakas ning sobib hästi riisi kasvatamiseks –, räägitakse nende hävitavatest omadustest. Võib-olla on see katastroofihirm, mis hoiab Sumatra saare turistidest küllaltki tühja, kuid ehk just seepärast jätab saar võimsama, vahetuma mulje. Igatahes väriseb seal maa pea iga päev.\nVÕIDUKA HäRJA RAHVAS\nSumatra üheks tähelepanuväärsemaks rahvusrühmaks on traditsiooniliselt animistidest, tänapäeval aga islamiusulised minangkabaud, seitsmemiljoniline suurim matrilineaarne kogukond maailmas. Pikema süvenemisetagi püüab minangkabaude kultuur pilku oma isikupärase arhitektuuriga, mille võtmesõnaks on härja sarvedena (“minang kabau” tähendab tõlkes võidukat härga) taeva poole sirutuvad katused. Lähemalt uurides saame teada, et juba sajandeid on nende tõekspidamised soosinud noorte iseseisvust ja ettevõtlikkust, nii et on igati loogiline, et minangkabaud on edukad mitmes eluvaldkonnas. Näiteks on Indoneesia valitsus näinud mitmeid minangkabau soost ministreid, ning koguni Singapuri esimene president oli minangkabau.\nJa veel – Indoneesia toidukultuuri lahutamatuks osaks on Padangi (minangkabaud on peaasjalikult koondunud Padangi piirkonda Lääne-Sumatral) stiilis restoranid, kus masakan Padangi ehk Padangi toitu serveeritakse restorani vaateaknal päev otsa seisvatest nõudest. Istud restoranis lauda, ning kohe kukuvad teenindajad sulle head ja paremat ette kandma. Roogade valik on segadusseajavalt lai, alustades vürtsikas kastmes krevettidest ja loomalihast (kuid mitte sealihast, sest minangkabaud on moslemid, nagu valdav osa Indoneesia rahvastikust) ning lõpetades erinevate aedviljahautiste ja kartulikoo- gikestega. Ja loomulikult suur kausitäis riisi – ega asjata ei nimeta kohalikud selles stiilis toitu ka nasi Padangiks ehk Padangi riisiks. Kui kõhud täis, loeb teenindaja valvsal pilgul kokku, mitmest kausist on söödud, ning vastavalt sellele koostatakse arve.\nTähelepanu väärivaid kultuure on Indoneesias aga väga palju rohkem, kui neid lühikese aja jooksul jõuab tundma õppida, ehkki vaadates kogu seda mit- mekesisust, on tung nendega tutvuda suur. Nii mõnigi neist on väga iseteadlik ning sestap põhjustab kõige taandamine Indoneesia kultuurile inimeste solvumist. Nii mõnigi leiab, et üks või teine kultuur või piirkond oleks Indoneesiast iseseisev olles palju edukam. Kahtlemata põhjustab Indoneesia geograafiline killustatus ka ideoloogilist killustatust, ning poleks üldse üllatav, kui hiljuti, 2002. aastal Indoneesiast lahku löönud Ida-Timori eeskuju saaks veel lähiajal olema katalüsaatoriks täiendavatele muutustele Indoneesia kaardil.\nMerel on eriline aura. See sümboliseerib teele asumist, kuid teise nurga alt vaadates tähistab meri ju mingi konkreetse tee lõppu. Meie jaoks, kes me reisime mootorratta seljas, tähendab see ühtlasi ka rea probleemide algust, sest lisaks meile endile tuleb teisele poole vett toimetada ka meie kaherattaline sõber.\nÜmber maakera sõites tuleb tahes-tahtmata ületada ookeane ning aeg-ajalt ka meresid, väinasid, ning nii kummaline kui see ka ei tundu – maismaad. Näiteks ei ole maad mööda võimalik minna Colombiast naaberriiki Panamasse, sest geriljade kontrolli all olevale piirialale ei ole ehitatud teed. Samuti on raskendatud reisimine näiteks Myanmaris, kus paljudel teedel on vajalik eriluba. Või Hiinas, millesse sisenemist raskendab kohaliku juhiloa või absurdselt kalli eskordi olemasolu nõue. Sellisel juhul pole muud, kui tuleb minna kas üle või ümber – lennuki või laevaga.\nPikemate otste puhul, nagu seda on ookeanide ületus, on valida õhu- ja meretranspordi vahel, kuid tuleb arvestada, et reisimine oma sõidukiga ühe ja sama laeva/lennuki pardal on võimalik vaid erandjuhtudel – tavaliselt pakitakse mootorratas konteinerisse, ning see laaditakse kaubalaevale või -lennukile, mis reisijaid peale ei võta. Need mõned kaubalaevad, millel on reisijate jaoks eraldatud paar kajutit, sõidavad harva ning broneering tuleb teha mitu head kuud ette.\nÕhutransport üle ookeanide on meretranspordist oluliselt kiirem, võttes aega vaid mõned päevad, samas kui laevaga üle ookeani saates kulub kauba üleandmisest vastuvõtmiseni tavaliselt terve kuu.\nArvatakse, et õhutransport on meretranspordist kallim, ent elu on näidanud, et lõppkokkuvõttes tuleb hind enam-vähem sama. Merenduse sajanditepikkuse eksistentsi tulemuseks on komplekt varjatud maksudest, millel on kombeks transpordi lõplik hind kahekordseks paisutada. Ookeaniülesele transpordile tuleb arvestada kaks-kolmkümmend tuhat krooni ning meretranspordi puhul ka piisav ajavaru – võib juhtuda, et järgmine sobiv kaubalaev väljub alles kahe nädala pärast, või et enne sihtkohta jõudmist “põikab” see veel läbi mõnest plaanivälisest sadamast ning jõuab kohale kuu aega ettenähtust hiljem.\nLühemate otste puhul, nagu näiteks Colombiast Panamasse, Austraaliast Ida-Timorisse, või Sumatralt Malaisiasse võtab laevasõit aega vaid paar päeva kuni nädala, ning laevade väljumisgraafikud on tihedamad ja stabiilsemad. Siiski tuleb riikidevahelise transpordi puhul arvestada, et tuleb teostada impordi- ja ekspordiprotseduurid, mis on reeglina maismaapiiriületuse omadest segasemad ning aeganõudvamad. Paljud motomatkajad kasutavad nendest läbinärimiseks agendi tasulisi teenuseid.\nPealtnäha kõige lihtsam on transportimine, mis ei hõlma piiriületust. Näiteks tuli meil mitmel korral kasutada praame, liikumaks Indoneesia ühelt saarelt teisele. Õnneks on sel saareriigil küllaltki hästi toimiv laeva- liiklus – lühematel distantsidel väljuvad praamid iga tunni-kahe tagant, pikematel vähemalt korra nädalas. Loomulikult tuleb siin teha eeltööd, selgitamaks välja, millised praamidest võtavad sõidukeid peale ja millised mitte, ning enne pardale asumist teadvustada endale ka praami tehnilist seisukorda ja ilmastikuolusid – Indoneesias läheb igal aastal neist mõni põhja, viies endaga kaasa mitusada inimest.\nVeel tasub sõiduki transportimisel mööda mereteed silmas pidada, et kui sõiduk ei ole konteineris või suletud tekil, siis on ta kesk- konnategurite meelevallas. Mootorratas kardab merevees sisalduvat soola, mis on korrodeerivate omadustega ning suuteline sõiduki elektrisüsteemi “kahjutuks” tegema. Seepärast on hea pikkadel merereisidel mootorratas korralikult kaitseriidesse mässida, ning pärast sõitu talle ka üks korralik survepesu teha.\nJa siis jälle teele asuda!


Vaata, kes on Äripäeva hinnangul 10 rikkaimat eestlast - Ärileht\nRikkaim eestlane Kristo Käärmann\nÄripäeva poolt esmaspäeval avaldatud Eesti 500 jõukaima inimese edetabel näitab veenvalt, et hästi teenida on võimalik kodukamaral, kuid jõukaks saamiseks tuleb olla edukas välismaal.\n1. Jõukaima eestlase, Briti maksesüsteemi TransferWise osaniku Kristo Käärmanni (39) varanduse hindas Äripäev 644,7 miljoni euro väärtuseks. Tegemist on suurema summaga, kui maksis Eesti Energia poolt Auveresse ehitatud moodne põlevkivielektrijaam. Käärmann on enam kui kaks korda rikkam kui soojaärimees Rahu.\n2. Käärmanni partner Taavet Hindrikus (38) pidi leppima teise kohaga 512,6 miljoni euro suuruse rikkusega. Tegemist on samas suurusjärgus summaga, mille jalgpalliklubi Madridi Real plaanis kulutada, et järgmisel hooajal tagasi tippu ronida.\n3. Kolmandaks platseerunud Kristjan Rahu (47) varanduse suurus hinnati 312 miljoni euroni. Mees tõusis pärast Utilitase müüki välisinvestorile Eesti ettevõtjate seas kaheldamatuks täheks, kui jagas ettevõtte töötajatele oma enda taskust 13 miljoni euro suuruse preemia. Iga töötaja sai 50 000 eurot.\nRahu positsioon rikkurite edetabelis tõusis varasemalt 12. kohalt pärast seda, kui ta müüs osaluse Utilitasest Äripäeva andmetel 351,9 miljoni euro eest uuele investorile European Diversified Infrastructure Fund II. Kusjuures 40 miljonit eurot investeeris ta kontserni tagasi.\n4. Neljandale kohale tõusis maailma suurimaks küttegraanulite tootjaks pürgiva Graanul Investi suurosanik Raul Kirjanen (43) 286,1 miljoni euroga. Kirg, millega mees oma äri eest seisab, ilmnes siis, kui ta panustas varjamatult Eestisse tselluloositehase rajamise vastasesse võitlusesse. Kirjaneni prognoosi kohaselt oleks suures mahus välismaale müüdavate puidugraanulite tooraine hind Eestis liiga palju kallinenud.\n5. Rikkuse poolest viiendaks osutunud Taxify asutaja Markus Villig (25) võib nüüd, pärast oma lipule Bolti nime maalimist rahuldust tunda 263 miljoni euro suurusest varandusest. Üle maailma viie miljoni kliendiga ettevõte annab tööd 1600 inimesele, kellele palgatakse tänavu lisaks veel 750 inimest. Igakuiselt tehakse tehinguid 4 miljardi naela väärtuses, kirjutas Äripäev.\n6. Kuuendat kohta hoidva Magnumi ravimimüügiketi omaniku Margus Linnamäe (55) varanduse suuruseks hindas Äripäev 257,2 miljonit eurot. Neli aastat tagasi võttis Linnamäe oma kontrolli alla Eesti Meedia kontserni. 2017. aastal omandas ta Balti kuulutuseportaalid.\n7. Eesti ühe olulisima keemiakontserni VKG osanik Priit Piilmann (54) hoiab 232,1 miljoni euro suuruse varandusega seitsmendat kohta. Vaatamata sellele, et ka eestis leidub küllaldaselt põlevkiviõliga töötavaid katlamajasid, läheb suur osa ettevõtte toodangust ekspordiks.\n8. Merko Ehituse suuraosanik Toomas Annus (58) saavutas oma haldusfirma Riverto abil kaheksanda koha, omades äripäeva hinnangul varandust 185,2 miljoni euro väärtuses. Vaatamata sellele,et Merko Ehitus kuulub Eestis hinnatuimate peatöövõtjate hulka, on Annus viimastel aastatel suure osa oma tähelepanust pööranud naaberturgudele.\n9. Kirjaneni partner Graanul Investis Anders Anderson (43) hoiab tänavuses edetabelis üheksandat kohta 185,7 miljoni euro suuruse varandusega.\n10. Kümnandat kohta hoiab juba teist aastat järjest suure rahvusvahelise haardega raudteeettevõtja Oleg Ossinovski (53), kelle 180,4 miljoni eurose varanduse tõi ettevõtte Skinest Grupp edukas tegutsemine nii Balti riikides kuid samuti Venemaal, Ukrainas, Gruusias, Kasahstanis, Poolas ja Soomes.


Slide-Fifty | Allstarz.ee\n"Leidsime, et kahe uue laulu ning värske videoga on õige aeg muusikasõprade rõõmustamiseks just nüüd, kevadel. Praktiline tundus praegu teha midagi sellist, mida me varem teinud pole. See singelplaat on oma olemuselt ja sisult meie poolt unikaalne," väidab bändi solist Sander Loite.\nMagnus - magnus@allstarz.ee 22.04.2004 - 10:44\nTõnu - tonu@allstarz.ee 21.01.2012 - 11:16\nSlide-Fifty`t võib kahtemata pidada mahedaks tuule-iiliks Eesti muusikamaastikul. 2003.aastal tegutsemist alustanud kollektiiv on tänaseks Eestis tuntud bänd, kuid mida võib siiski kõhklusteta iseloomustada kui uut ja värsket (2006.a. Eesti Muusika Auhinda jagamisel „Parim uustulija“ nominent). Bändi uudsus ja värskus väljendub ennekõike energlilises lavashows, milles on üksjagu emotsioone ja toorest „power´it“. Läbi muutuste ja arengu on Slide-Fifty muusika võtnud uudse, tõsisema ja meloodilisema power-rock’i suuna, kus on segatud jõulised roki riffid, atmosfääriline süntesaator ning bändi armastus kiire punk-rocki vastu.\nBändi looming on olnud pidevas arengus kogu tema tegutsemisaja jooksul. Ansambli algusaegadel oli Slide-Fifty muusika kõla väga palju sarnane ameerikalikule surf-punk ja pop-punk muusikale (Green Day, MxPx, Blink 182). Selles vaimus sai lindistatud ka mitteametlik demo-debüütalbum „The Way Ahead“. 2005 aasta jaanuaris väljastatud plaat osutus aga mõnevõrra poplaarsemaks, kui bänd esialgu eeldas, ning sama aasta sügiseks oli plaaditiraaž läbimüüdud ning uue tiraaži andis välja bändi uus plaadifirma Mojo Records. Mojo Recordsi alt ilmub 2006.aasta aprillis ka teine album „Reach Out“.\n2005.aastat võib pidada Slide-Fifty jaoks läbimurde aastaks. Lisaks plaadi väljastamisele, andis bänd üle 50 kontserdi Eestis ja Lätis, oli pikka aega erinevate raadiote edetabelites, mis kulmineeris Eesti suurima ja kaalukaima muusikaedetabeli Raadio 2 „Aastahitt“ edetabeliga, kus bändil oli kolm lugu TOP 40-s.\nSlide-Fifty alustas tegevust aastal 2001 kolmeliikmelisena (Sander Loite, Kallervo Karu, Ramon Reimets). Aasta 2003 jaanuaris lahkus Ramon bändist ning asemele tuli Martin Kuut. Siiski pidev soov areneda nii loominguliselt kui ka organisatoorselt tõi bändi juurde mitmeid uusi nägusid. Esmalt tuli Slide-Fifty`le abiks juurde nende tänane manager Henri Laasner (novembris 2003.a. sõlmis Wave Records Entertainment Slide-Fiftyga esinduslepingu).\nAasta jagu hiljem otsides uusi muusikalisi piire kutsus Slide-Fifty abiks lugusid kirjutama (Let`s Take a Walk, Fortune, Thank You, It All Ends) ning kontserditel klahvpilli mängima hea sõbra Arno Tamm’e, kes aasta pärast asendus Toomas „Tom” Kolk’iga ansamblist Fluidum. „Reach Out“ plaadimaterjali ettevalmistamisel otsustas bänd jällegi uusi piire otsida ning kellegi appi kutsuda. Uue mehena lülitus ansambliga andekas kidramees Robert „Robi“ Vaigla, kelle kogemus pärines Eestis tuntud metal bändist Recycle Bin. Enne plaadi väljastamist otsustas bänd Robi ka ameltikult bändiliikmeks arvata laiandades bändi neljaliikmeliseks.\n„Pidev areng“ on kõige parem iseloomustus Slide-Fifty`le. Bändi muusika on huvitavam ja värvikam, kui oli varem. Bändi lood ja sound on parem, kui oli varem. Samas ei tunne bänd veel kaugeltki, et oleks midagi märkimisväärset saavutanud või kuhugile jõudnud. Eesmärk on viia enda muusika pidevalt kõrgemale ennenägematutesse kohtadesse, kuid samal ajal ka läbi murda Euroopa ja miks mitte maailma muusikaturule ning selle nimel teevad ka kõik bändiga seotud inimesed igapäevaselt raskelt tööd.\n2005.a. aastal avaldatud debüütalbum „The Way Ahead“ tõi bändile läbimurde Eesti muusikamaastikule. Lood „Dreams Won`t Come True“, „Fall Asleep“ ja „Everybody Acts“ on teada paljudele Eesti noortele. Bänd andis möödunud aastal üle 50 kontserdi, müüs läbi oma plaaditiraaži, mis võimaldas omakorda edu kõikvõimalikes muusikaedetabelites.\nTeise täispika albumi peal on bändi muusikaline suund muutunud. Pop-punk-rock on asendunud meloodilise power-rock`iga. Julgelt on kasutatud klahvpille ning bändi on lisandunud teine kitarr Robert Vaigla näol. Uue plaadi peal on enim mõjutusi tunda ehk Foo Fighters`i ja Placebo loomingust.\nPlaadipoodidesse jõudis plaat 2.mail 2006, kuigi enne seda väärib märkimist veel üks mõneti erakordne ettevõtmine. Nimelt toimub 28. aprillil Tallinna Viru keskuse Laseringi plaadipoes eksklusiivne Slide-Fifty autogrammitund, kus on erandkorras võimalik plaati osta ja sinna peale ka kohe bändimeeste autogrammid saada.\nAvatud on ka bändi uus kodulehelt http://www.slidefifty.com kust võimalik endale kuulamiseks alla laadida esimene singel „Reach Out“. Teise singli "Believe Me When I Wish Good Luck" video võeti üles oktoobris 2006 MTV jaoks. Video režissöör on Andy Maziukevic ja operaator Tauno Sirel. Video salvestati Kiilis XL Studios ja see läks maksma 80 tuhat krooni.\nMärtisis 2008 alustas bänd taas kontsertidega ning 23.mai oli suursugune päev, sest toimus on kaks suurejoonelist pidu Tallinnas Slide-Fifty särava tähe all. Bänd esitas esmakordselt publikule oma uut ingliskeelset videot “Astray” ning kuulajani toodi laulud "Vara" ning "Astray". "Vara" on eestikeelne lugu koos Lenna Kuurmaaga. Kohapeal oli võimalik soetada väga lahedat Slide-Fifty uut singliplaati “Vara”, millel kahele eespoolmainitud loole lisaks leiab Toe Tagist tuntud Paul Oja meisterdatud tantsulise nägemuse Slide-Fifty loost "Perfect Change" ja Chopperi (Jarmo Nuutre) industriaalse müriaadi laulust "It All Ends". Ning muusikavideod lauludele "Let`s Take A Walk", "Believe Me When I Wish Good Luck" ning "Astray".\nNimi: Sander „Saans“ Loite\nSündis: 31.jaanuar 1985\nInstrument: Vokaal / basskitarr\nMõjutajad loomingus: Foo Fighters, Blink 182\nNimi: Martin „Muudu“ Kuut\nSündis: 14.aprill, 1985\nInstrument: Kitarr / vokaal\nMõjutajad loomingus: Placebo\nNimi: Kallervo „Kunnarvo“ Karu\nSündis: 30.august, 1985\nMõjutajad loomingus: Dredg, Placebo, Morrissey\nNimi: Robert „Robi“ Vaigla\nSündis: 19. aprill, 1986\nMõjutajad loomingus: muusika\nSingel “Vara” 2008\nLP “Reach Out” 2006\nLP “The Way Ahead” 2005\nSingel “Dad’s Nads” 2004\nThe Streets (06:43)\n13.aprillil 2020 tuli välja The Streets ja Tame Impala singel "Call My Phone Thinking I'm Doing Nothing Better". 4.juunil järgnes The Streets, Donae'o ja Greentea Peng singel "On I Wish You Loved You As Much As You Love Him". 22.juunil ilmus The Streets järgmine singel "Falling Down" featuring Hak Baker. Lood on pärit 10.juulil ilmuvalt 12-looliselt The Streets mixtape'lt "None Of Us Are Getting Out Of This Life Alive".\nRonan Keating (06:41)\n29.aprillil tuli välja Ronani uus singel "Little Thing Called Love". Uus album "Twenty Twenty" ilmub 24.juulil ning sisaldab 15 lugu.\nJuunist 2019 oli Seether taas stuudios, et anda 2020 aastal välja uus album. Salvestused lõppesid mais ning 28.augustil ilmuvale plaadile "Si Vis Pacem Para Bellum" tuleb 13 lugu. Juulis antakse välja singel "Dangerous".\nEllie Goulding (06:35)\nUus album "Brightest Blue", mis sisaldab 13 lugu, tuleb välja 17.juulil. Plaadi lisaks on viie looga "EG.0" EP. Järgmine singel "Slow Grenade", featuring Lauv, ilmus 30.juunil.\nDua Lipa (06:34)\nDua Lipa järgmise singli "Hallucinate" muusikavideo esitlus toimub 10.juulil.\n13.–15. augustini toimub Elvas Eesti hiphop festival


Teisenda µV mõõtühikuks abV (Mikrovolt mõõtühikuks AbVolt)\nMikrovolt to AbVolt\nTeisenda Mikrovolt mõõtühikuks AbVolt (µV mõõtühikuks abV):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '504 Mikrovolt'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Mikrovolt' või 'µV'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektromotoorjõud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '40 µV na abV' või '89 µV to abV' või '20 Mikrovolt -> AbVolt' või '89 µV = abV' või '64 Mikrovolt na abV' või '39 µV na AbVolt' või '37 Mikrovolt to AbVolt'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(72 * 77) µV'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '504 Mikrovolt + 1512 AbVolt' või '29mm x 93cm x 78dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on AbVolt ühes Mikrovolt?\n1 Mikrovolt [µV] = 100 AbVolt [abV] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Mikrovolt mõõtühikuks AbVolt teisendamiseks.


„Osooni“ saatejuht Sander Loite karude pulmamängust: olin seda varem ainult suurtest ja võimsatest Briti või Ameerika loodusfilmidest näinud | Naine\n„Osooni“ saatejuht Sander Loite karude pulmamängust: olin seda varem ainult suurtest ja võimsatest Briti või Ameerika loodusfilmidest näinud (1)\nHelle Rudi, 1. mai 2021 06:00\nKOHTUMINE NINASARVIKUGA: Põhja laimokk-ninasarvikuid on alles ainult kaks isendit. Käib suur riikideülene teadusprojekt, et kunstliku viljastamise teel neid paljundada. «Looduse haprus poeb kuidagi teisiti naha alla, kui näed kõige viimast isendit. See läheb väga korda,» lausub Sander.Foto: Keiti Väliste\n«Telehooaeg lõpeb «Osooni» jaoks kõige magusamal ajal, kui loodus käib just täistuuridel,» nendib saatejuht-toimetaja Sander Loite. Sügisel möödub tal kümme aastat esimesest võttepäevast.\nEnamasti ootab telerahvas suve suure elevusega ja ootusärevust kirjeldab ehk kõige paremini laulurida: «Lapsed, kes kui vangis eland, pole ammu murul käind.» Ent loodussaate «Osooni» meeskond ujub justkui vastuvoolu. Mida kõrgemalt päike käib, seda rohkem neil tegemist jagub. Paraku tuleb hooajale joon alla tõmmata siis, kui tööpõld näib kõige kirjum. «Katki ei ole midagi,» nendib Sander. Midagi kaduma ei lähe, sest hiliskevadise või suvise loo võib vabalt ka hiljem eetrisse paisata.


Eesti meeste rahvuskoondis alustas hooaega võidukalt - Sport.tv3.ee\nEesti meeste rahvuskoondis alustas hooaega võidukalt\n30. aprill 2022 | 01:39\nMais algavateks Euroopa Kuldliiga mängudeks treeniv Eesti meeste koondis alistas Tartus hooaja kõige esimeses mängus Ukraina U22 koondise 3:0 (25:12, 25:18, 25:20). Eesti võitis ka treenerite otsusel mängitud lisageimid 25:17 ja 15:12.\nSelle aasta koondisesuve esimeses pooles mängivad meie rahvuskoondises tavalisest veidi nooremad mängumehed. Nii juhtuski, et täna Tartus väljakule rivistunud algkoosseisudes teoreetiliselt väga suurt vanusevahet nagu poleks pidanud olemagi, sest Eesti algkoosseisu – sidemängija Markkus Keel, diagonaalründaja Valentin Kordas, nurgamehed Albert Hurt ja Kevin Saar, temporündajad Alex Saaremaa ja Mihkel Varblane ning libero Silver Maar – keskmiseks vanuseks on 23,5 ehk õige veidi enam kui võiks olla meie U22 koondisel. Aga tõele au andes märgime siiski ära, et Eestis noorte EM-iks valmistuvate noorte ukrainlaste tegelik vanus jääb valdavalt vahemikku 18-20.\nEsimeses geimis domineeris Eesti esimestest punktidest alates ja vastastele võimalusi ei jäetud. Meie mängijad surusid ukrainlaseid väga jõulise serviga, meeskonna peale kokku saime 6 punkti otse pallingust, 6-st 3 serviässa läksid Saaremaa arvele ja Ukraina positiivse vastuvõt protsent oli madal 36 (Eestil samal ajal 67%).\nTeist geimi alustasid Eesti poolel samad mehed. Geim oli esimesega võrreldes veidi tasavägisem, aga reaalselt lähedale noored ukrainlased meie poistele siiski geimi jooksul kordagi ei pääsenud. Mõlemad meeskonnad olid esimese geimiga võrreldes veidi edukamad blokis, Eesti teenis selles elemendis 4 (Saaremaa 3) ja Ukraina 3 punkti.\nKolmandaks geimiks tegi täna peatreeneri kohuseid täitev Alar Rikberg “hokivahetuse” ehk platsile tulid kogu koosseisus uued mehed: sidemängija Aleksander Eerma, diagonaalründaja Markkus Uuskari, nurgaründajad Stefan Kaibald ja Timo Ander Lõhmus, tempomehed Marx Aru ja Sten Perillus ning libero Chris Carlis Lepp. See geim oli eelmistega võrreldes oluliselt teistsugune. Ukraina läks alates esimesest punktist juhtima, korraks jõudsime 8:8 viigini, aga suurema osa geimist oli Eesti tagaajajaks. Esimest korda pääsesid meie poisid juhtima seisul 13:12 ja sealt alates olid tagaajajateks vastased ning geimi lõpp kindlalt 25:20.\nKokkuleppel treeneritega mängiti ka lisageimid, millest esimest ehk neljandat alustas Eesti alustas sama koosseisuga nagu eelmistki. Geimi esimene pool kulges Eesti juhtimisel, aga vahe püsis väike, teist poolt valitsesid meie mängijad juba selgelt ning geim võideti kindlalt 25:17. Selles geimis tegi Rikberg esimesed vahetused ka mängu käigus – Rasmus Meius vahetas välja Lõhmuse ning Jan Markus Üprus Perilluse. Geimi säravaim mees oli Stefan Kaibald, kes tõi üksi 6 (+5) punkti suurepärase 75% rünnakuefektiivsusega.\nViiendat geimi alustas Eesti samade mängijatega nagu neljas lõpetati. 15 punktini mängitav etüüd oli tasavägine seisuni 10:10. Siis võttis meie koondis 3 punkti järjest ja nii ka 15:12 geim lõpetati.\nKõik 16 meest, kes täna olid Eestil mänguprotokolli kantud, said täna ka platsile. Jan Markus Üprus, Sten Perillus, Cris Karlis Lepp ja Rasmus Meius tegid täna oma debüüdi Eesti rahvuskoondise eest. Peale kahe libero ja sidemängija Aleksander Eerma said kõik mehed ka vähemalt ühe punkti protokolli kirja. Eesti resultatiivseim oli Kaibald 13 (+5) punktiga. Tõsise panuse andsid veel Aru 9 (+6), Hurt 9 (+5), Uuskari 8 (+5), Saaremaa 7 (+5) punktiga. Kolm meest – Saar, Meius ja Kordas lisasid igaüks 6 punkti. Ukrainlaste suurimaks punktitoojaks oli nende diagonaalründaja Danilo Uryvkin 12 (+5) punktiga.\nMängu statistika: Rünnakute õnnestumuse efektiivsus Eestile 55%-37%; servi vastuvõtt 53%-41% Eestile; blokipunkte teenisid rohkem ukrainlased, vastavalt 11 ja 7; serviässad Eestile 9-3 (servivead 17-16).\nUkraine noortekoondise peatreener Andriy Levchenko vahetult peale mängu lõppu: “See oli meie esimene päris mäng peale treeninglaagri algust, proovisime platsil väga erinevaid koosseise, aga pean tunnistama, et paljud asjad meil täna ei õnnestunud. Töötame edasi, et täna nähtud vigu parandada.”\nEesti koondise peatreener Alar Rikberg nägi võidust hoolimata meie koondisel parandamisruumi: “Oleme õigel teel, aga alles pika tee alguses. Oli päris ilusaid hetki, aga oli ka selliseid hetki, mille kallal me peame treeningutel kõvasti tööd tegema. Meil oli kindel ülekaal ja nii on hea alustada, sest see annab treeneritele võimaluse kombineerida, proovida erinevaid lahendusi. Kaks nädalat tööd nende poistega veel ja kui meid ootab ees juba Ukraina põhikoondis, siis me peame kindlasti paremini mängima, et mitte rongi alla jääda. Ja olen üsna kindel, et siis mängimegi juba palju paremini.”\nEesti koondis mängib teise kontrollmängu Ukraina U22 koondise vastu homme, laupäeval taas Tartu Ülikooli spordihoones. Seejärel jätkub ettevalmistus mais ja juunis mängitavateks Euroopa Kuldliiga mängudeks. 12. ja 13. mail mängitakse samas saalis järgmised kontrollmängud ja seekord on vastaseks juba Ukraina A-koondis.