Stiilse interjööriga väärikas maja - Arter - Postimees +\nStiilse interjööriga väärikas maja\n4. detsember 2010 0:00\nUhke anfilaad: klassitsismile iseloomulik. | FOTO: Peeter Langovits\nArmsad verandad: on omased Tartu historitsistlikele puitelamutele. | FOTO: Peeter Langovits\nSuvetuba: verandal on mõnus lugeda ja mõtiskleda. | FOTO: Peeter Langovits\nStiilne vana maja Tartus Toome veerel, kus praegu tegutseb Johannes Esto Ühingu naistekeskus, üllatas restauraatoreid vaatamata nõukogudeaegsetele ümberehitustele: seinu eri kihistustest puhastades ilmusid nii alumise kui ka ülemise korruse tubades välja algsed värvikihid ja viited lillemotiividega ornamendile ning trepikojas uhke marmoreering.\n«Seda 1890ndail püstitatud hoonet pole õige nimetada klassitsistlikuks, sest sel ajal valitses Tartus juba historitsism. Tegu on klassitsistlike mõjutustega majaga,» räägib Tuksam ja lisab, et tänu ülikooli õppejõududele jõudis historitsism Tartusse vara, see võis tulla otse Saksamaalt. Reinhold Guleke jt arhitektide mõju on siin märgata alates 19. sajandi teisest poolest.\n«Selle maja viimistluskihtide alt ilmunud maalingud andsid suuna kätte ja restauraatorina pidasin ma neis ruumides põhjendatuks lähtuda originaaltoonidest – seepärast ongi siin ühes toas roosad, teises sinised seinad,» selgitab Tuksam.\nKui klassitsismi iseloomustavad stukkdekoor ja vaoshoitumad toonid, siis historitsismi iseloomustab palju julgem värvikäsitlus ja romantilised mustrid – klassitsism on pigem geomeetriline.\nNüüd on hoones taastatud algne ruumijaotus ja anfilaad – ruumirida, kus kõik vaheuksed paiknevad ühel pikiteljel. Selline asi on omane klassitsismile. Ehkki alumisel korrusel pole kaht paralleelset anfilaadi, on olemasolev väga pidulik.\nMaja pargipoolses otsas asuvas imekaunis trepikojas on aga silmapaistvalt jäljendatud rustikat. Trepikodade selline marmoreering on tol perioodil ehitatud Tartu elumajadele omane, nagu ka uhked verandad.\nMaja kujundamisel on lähtutud ehitusstiilist ja püütud säilitada kõike algupärast. «Just selleks, et hinnata ehituse käigus ilmnevaid leide õigesti, on muinsuskaitse järelevalve vanadel objektidel oluline.\nAsjatundja suudab vanu ahjukive, maalingutükke vms lahti seletada,» nendib restauraator. Mööbli ja tekstiilide valikul tuleb Tuksami sõnul lähtuda vajadusest – pigem muretseda vähem, aga kvaliteetseid ja hoone arhitektuuriga harmoneeruvaid esemeid.


Overall Eesti AS ja Mainori Kõrgkooli koostöös sünnib Eesti esimene digitaalkõrgkool\nDigitaalkõrgkooli projekt käivitub Mainori Kõrgkoolis novembri algusest ning võimaldab reaalajas loengutel osalemise ning õppejõudude kättesaadavuse üheaegselt 12 Eesti linnas. Tehnilise lahenduse autoriks on Overall Eesti AS. Digitaalkõrgkooli ideoloogilise ja metoodilise lahenduse töötas välja Mainori Kõrgkooli arendusmeeskond. Mainori Kõrgkooli eesmärgiks on olla Eestis targalt pakutava hariduse initsiaatoriks.\n„Idee õppele uutmoodi läheneda tekkis Mainori Kõrgkoolis vajadusest tagada ühtlaselt hea õppekvaliteet kõikides kõrgkooli õppekeskustes. Seni tähendas see seda, et head õppejõud veetsid mitmeid tunde ühest linnast teise sõites. Välismaiste lektorite kasutamine kõikides õppekeskustes oli aga täiesti välistatud,“ ütles Mainori Kõrgkooli Ettevõtluse Instituudi direktor Andres Arrak ning tõdes, et uut lahendust kasutades hoitakse oluliselt kokku ka kulusid.\nMainori Kõrgkooli ja Overall Eesti AS poolt arendatav digitaalkõrgkooli mudel võimaldab tudengitel osaleda loengutes arvutit ja tavalist veebibrauserit kasutades 24 tundi päevas ja 7 päeva nädalas. Tudengitel on võimalus vaadata salvestatud loengute videopilti koos sünkroonis liikuvate slaididega. Sama lahenduse kaudu on kättesaadavad kõik loengumaterjalid. Pikemas perspektiivis plaanitud reaalajas toimuvatel loengutel, on üliõpilastel võimalus õppejõult loengu käigus küsimusi küsida ning õppejõu esitatud küsimustele vastata.\nEesti esimene digitaalkõrgkool on interaktiivse täislahendusega, mis hõlmab ka videoteeki. Nii luuakse esmakordselt Eestis võimalus haridust omandada ka virtuaalsel teel. Tegemist on täiesti uue õppevormiga, mis on säästlik ning tagab ühtlase õppekvaliteedi kõigile tudengitele.\nOverall Eesti AS juhatuse esimees Märt Haamer ütles, et uue lahenduse võtmeks on koostöö Mainori Kõrgkooliga. Sarnast lahendust kasutavad juba paar aastat erinevad USA põhi-, kesk- ja ülikoolid, kus selline loengutes osalemine on leidnud palju positiivset tagasisidet nii õppuritelt kui ka õppejõududelt endilt. „Loodetavasti õpetatakse sellisel meetodil uusi andekaid noori, kes jätkaksid uuendusmeelsete ideede otsimist tulevikus,“ leidis Haamer.\nOverall Eesti AS on 1990.aastal asutatud teenindusettevõtte, kes tegeleb väljastus-, arhiveerimis- ja digifotograafia lahenduste pakkumise ja arendamisega. Overalli missioon on toetada ettevõtete ja üksikisikute pürgimust oma äri- ning isiklike eesmärkide realiseerimisel pakkudes innovatiivseid infotehnoloogilisi prindi-, dokumendi- ja multimeedialahendusi. Overall on tänaseks kasvanud üle 150 miljonilise aastakäibe ja ligi 90 töötajaga ettevõtteks. Lisaks Tallinnas asuvale peakontorile on Overallil kõige laiem kontoriseadmete teenindusvõrk Eestis. Overalli viis piirkondlikku müügi- ja teeninduskeskust asuvad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis, Rakveres ja Kuressaares.\nMainori Kõrgkool alustas oma tegevust 1992.aasta sügisel ja on suurim rakenduskõrgkool ning suurim erakool Eestis, kus 2008/2009 õa õpib ligi 3800 üliõpilast. Õpe toimub nii eesti kui vene keeles. Mainori Kõrgkooli 12 õppekeskuses on võimalik omandada rakenduskõrgharidus ettevõtluse, juhtimise, infotehnoloogia ja disaini õppekavadel 19 erialal. Magistriõpe on avatud infotehnoloogia juhtimise, finantsjuhtimise ja infotehnoloogia ning turismiettevõtluse ja teenindusjuhtimise erialadel.\nOverall Eesti AS, juhatuse esimees\nTel. 630 0518\nMainori Kõrgkool, turundusjuht\nTel. 610 1912\nMob. 5660 6444


Hacienda el Potrero on koht, mida ei tohi kunagi unustada - Airbnb\nHacienda el Potrero on koht, mida ei tohi kunagi unustada\nKogu maamaja, mille majutaja on Federico\n· 17 vannituba\nHacienda el Potrero on oma mugavuse, luksuse ja isikupärastatud tähelepanu kategooria. See on ilus restaureeritud koloniaalmaja, mis ühendab ajalugu ja kaasaegset stiili. Selle ruumid ja kliimaseadmega ruumid pööravad tähelepanu detailidele. Selle eksklusiivne personal ja õhkkonna rahu muudavad villa El Potrero ideaalseks kohaks, kus muuta sinu peatumine tõeliseks naudingu, intiimsuse ja rahulolu kogemuseks.\nHaciendas on erinevad vaatamisväärsused ja ruumid, mis muudavad sinu peatumise unustamatuks. Meie külalistel on juurdepääs meie Rooma mullivannile, saunale, mänguruumile, piljardile ja muudele atraktiivsetele rajatistele. Lisaks saavad üürnikud nautida oma sööke meie ilusas teppanyaki triikraual, meie grillimisalal või meie ilusas söögitoas.\n7 ööd naabruskonnas Sesquilé\nSueca on koht, mida tunnustatakse suurepärase turismiatraktsioonina. Selles imelises kohas on mitmesuguseid tegevusi, nagu ratsutamine, ronimine, ronimine, seitsmevärviline laguun teiste seas. Hacienda el possero pakub ülevaadet erinevatest tegevustest, mida meie külalised teha saavad.\nOlen külalistele saadaval mis tahes vajaduste korral.\nPoliisi number: 113256


jutuks saanud mõtted: märts 2019\nEt siis, hirmul on suured silmad. Kui ma hukkamõistu ette kujutan ja mõistagi vastavalt reageerin, siis põhjustab see segadust, arusaamatust ja suure tõenäosusega ka tõepoolest hukkamõistu. Ainult mitte sellist nagu mina oma vaimusilmas olen ette kujutanud vaid sellist et, no mida see mees küll ometi ette kujutab!!!!. Onju.\nKui lasen hirmul võimust võtta, hakkab hukkamõist mulle viirastuma kohtades kus seda polegi. Ja mitte ainult ettekujutluslikku, ka päris hukkamõistu hakkab palju rohkem ette tulema kui tõenäoline oleks. Minumeelest. Kui lasen sel asjal omasoodu minna, neelab see mu alla. Ma pean oma hirmule vastu astuma. Ainult et kuidas?\nKõige lihtsam tee on ükskõiksus. Aga, nagu juba varemgi öeldud, sellest meetodist on kahju tunduvalt enam kui kasu. Niiet sinna ma ei lähe.\nLihtsalt hirmule vastu astudes, sellega võideldes. Noooo, kuigi pursuide demagoogia võitluse vajalikust meile sisendada püüab, siis tegelikult pole võitluses võitjaid ja kui kord juba võitlema hakata, siis pole sel lõppu. Inimkonna ajalugu sellest näiteid täis.\nMa eelistan mõistmist. Ee. Aegajalt ma mõtlen kas mõistmine kui selline on äkki minu jaoks kinnisidee. Kuid tegelikult, see meetod lihtsalt töötab.\nHukkamõistu mõistmine polegi tegelikult eriti keeruline. Kehitb sama reegel mis kõikide hirmude puhul. Tuleb näilisuse taga olemust näha.\nSellest klassikaline õpiku näide, viha. Viha töölepanijaks on hirm, teadagi.\nViha võib olla päris hirmutav. Kuid, kui saab harjumuseks mitte vaadata viha ennast, vaid selle olemusse, siis ei näe viha ründavust, vaid hirmu kartlikust. Inimese viha paneb eemale tõmbuma või sunnib kaitsesse. Inimese hirm paneb kaasa tundma.\nHukkamõistuga samamoodi. Hukkamõist iseenesest on alandav. Kui keegi hukka mõistab, on see halb tunne. Mehed mõistavad hukka naisi ja naised kaotavad oma naiselikuse. Naised mõistavad hukka mehi ja mehed kaotavad oma mehelikuse. Täiskasvanud mõistavad hukka lapsi ja lapsed saavad sellest eluaegse trauma. Lapsed omakorda mõistavad hukka täiskasvanuid ja kulutavad suure osa oma energiast võitluseks täiskasvanute vastu. Selle asemel et selle energiaga midagi kasulikku ette võtta. Hukkamõist teeb palju halba.\nKuid, mis on hukkamõistu olemus?\nMitte mõistmine. Õigupoolest, mõista mitte tahtmine. Sest selles-sinases maailmas on palju asju mida ma ei mõista, kuid mis mind ka ei puuduta. Hukkamõist tuleb siis kui ma ei taha mõista asju mis mind otseselt puudutavad. Asjad mis on minu teest kaugel on küll nähtavad, kuid tunnetamatud. Asjad mis on otse minu teel ja alatasa sinna ikka uuesti satuvad, see korduva mustri sündroom, nendega on vaid kaks võimalust. Mõista, või hukka mõista. Kui ei mõista, kuid veel tahan mõista, siis ta ei tule. Nii kui tahtmisest loobun, on ta platsis. Paadunud hukkamõistja tunnebki ära sellest et teda ei huvita teiste inimeste mõttemaailm. Ta ise teab täpselt kuidas asjad käivad ja need kes temaga nõus pole, on hukkamõistu igati väärt.\nMõista teist inimest on keeruline. Palju keerulisem kui see esmapilgul tundub. Inimesed on nii erinevad. Absoluudi tasemel kordumatud. Ainukesed selles universumis. Lõpuni mõista polegi võimalik. Kuid. Mida keerulisem, seda enam väärt. Onju.\nKas alguses mainitud tunne ka õige on, saan teada sellest kui see teema lõpetab mu peas ringi käimise. Sest tõesti, mul muudki kasulikku ette võtta.\nPostitaja: Udo kell 09:57 2 kommentaari:\nPoes käisin. Ja no ühtlasi viisin pakendeid prügikasti. Maardu Maximas see otse poes ees, tean kus on, pole vaja otsida, saab kõik ühte tünni visata. No viskan siis, kui korraga hakkab minuga üks naisterahvas pahandama, vene keeles, no nagu Maardule kohane. Et miks ma oma prügi sinna viskan. Eh..., kuidas miks, selle jaoks see tünn siin ju ongi. Naisterahvas aga muudkui pahandab, nagu teeksin mina midagi valesti. Ega ma kõigest arugi ei saanud, sellest sain küll, et tema meelest on see tünn ainult klaasi jaoks, et kas ma siis ei näe, see on sinna peale kirjutatud. Siis mul tekkis kahtlus et äkki tõesti. Käisin ümber tünni, isegi kaks tiiru, ei mingit kirja. Kutsusin siis seda naisterahvast et tulgu ja näidaku kus see kiri on. Ta ei tulnud, vehkis aga käega ja õiendas edasi. See asi hakkas mind närvi ajama. Püüdsin talle mitu korda, küll juba üsna ärritunult, selgeks teha et tema eksib, et tünn pole vaid klaasi jaoks, ent kuidagi järjekindlalt ta täiesti ignoreeris minu seletusi. Käratasin siis talle et mida sa siin õiendad, ise oled loll .. või midagi sarnast. Nojah .. ega see minust ilus polnud. Tema ilmselt tõesti uskus et konteiner ongi ainult klaasi jaoks ja mina teengi valesti. Konteineril aga mingit taolist kirja polnud ja sisse vaadates oli näha et ka varasemad sinna pakendeid viskajad olid olnud minuga ühel arvamusel. Aga tõesti, kui ma enda arvates midagi valesi ei teinud, miks ma siis niimoodi närvi läksin? Pärast selle üle järgi mõeldes sain aru küll et see kuidas see naisterahvas seda ütles, polnud lihtsalt mulle teada andmine et näe, asjad on teistmoodi kui sina arvad. Ta oli mind omas mõttes hukka mõistnud. See mida, ja põhiline kuidas, ta mulle seal ütles, ei olnud info jagamine ega arutelu, see oli hukkamõist. Ja mina ei osanud seda kohe ära tunda, ega osanud sellele rahulikult reageerida, läksin närvi ja solvasin. Minu tegevus polnud inimlikult võttes sugugi parem kui tema hukkamõist.\nJärgmisena mõtlesin et vaat kus, siin ma nüüd olen, püüan just sel ajahetkel oma hukkamõistu hirmuga silmitsi seista ja siis selline puust ja punaseks tehtud näide. Ma tõesti ei oska hukkamõistu ära tunda ega sellele kuidagi muudmoodi reageerida kui hirmu ja vihaga. Solvumine selle naisterahva peale jäi hoobilt tahaplaanile ja mind valdas tänutunne. Et ta mulle minu puudulikuse mulle nii tuntavalt selgeks tegi. Milline ajastus!!! Kuidas see maailm küll toimib!?\nPrügiga on veidrad lood tõesti. Prügivedamisring on mulle juba üsna mitu tühisõitu kirja pannud, sest no tõesti, mul lihtsalt pole sinna konteinerisse midagi panna. Pakendid viin poe pakendi konteinerisse, muu prügi sorteerin ja viin jäätmejaama, söögijäägid komposteerin. No mida!?\nMida aga teha selle prügiga mis inimestevahelise suhtlemise tagajärjel tekib. Visata prügimäele või taaskäidelda. Aga milleks teda siis taas- käidelda. Õppimiseks ehk?\nPostitaja: Udo kell 02:44 19 kommentaari:\nPostitaja: Udo kell 01:26 Kommentaare ei ole:


1.1 Sihtasutuse nimi on PAIDE SPORDIKESKUS (edaspidi sihtasutus).\n1.2 Sihtasutuse asukoht on Paide linn, Eesti Vabariik.\n1.3 Sihtasutuse eesmärgiks on Paide linna spordielu terviklik juhtimine ja arendamine, spordiobjektide ja -rajatiste haldamine ning uute spordiobjektide rajamine.\n1.4 Eesmärgi saavutamiseks täidab sihtasutus järgmisi põhiülesandeid:\n1.4.1 loob vajalikud tingimused noortespordi, koolispordi, harrastusspordi, tervisespordi ja tippspordi arendamiseks ning erinevate spordialade harrastamiseks;\n1.4.2 majandab efektiivselt sihtasutuse omandis ja kasutuses olevaid kinnistuid, ehitisi ja inventari;\n1.4.3 võimaldab kasutada sihtasutuse omandis ja kasutuses olevaid spordiobjekte ja –rajatisi ning muud vara koolide kehalise kasvatuse tundide ja spordiorganisatsioonide treeningute läbiviimiseks;\n1.4.4 korraldab spordi- ja kultuuriüritusi;\n1.4.5 propageerib liikumisharrastust ja tervislikke eluviise;\n1.4.6 arendab majandustegevust sihtasutuse eesmärkide täitmiseks;\n1.4.7 hangib sihtasutusele ja sihtasutusega seotud objektidele sihtotstarbelisi toetusi ja eraldisi.\n2.2 Sihtasutusele üle antava vara võtab vastu juhatus või tema poolt volitatud isik. Juhatus või volitatud isik hindab üleantava vara väärtuse, teeb vajalikud toimingud vara üleminekuks sihtasutuse omandisse, sh koostab vajalikud dokumendid.\n2.3 Sihtasutusele sihtotstarbeliselt vara üleandjaga sõlmitakse leping, milles sätestatakse vara üleandja seaduslikud nõudmised vara kasutamise otstarbe ja viisi kohta. Vara üleandjale esitatakse tema nõudmisel aruanne vara kasutamise kohta.\n2.4 Sihtasutuse vara kasutatakse sihtasutuse eesmärgi saavutamiseks. Sihtasutuse vara valdab, kasutab ja käsutab juhatus lähtudes seadustest, põhikirjast ja nõukogu otsustest tulenevatest piirangutest.\n3.1 Sihtasutuse juhatus koosneb ühest kuni kolmest liikmest.\n3.2 Kui juhatusel on üle kahe liikme, valivad juhatuse liikmed endi hulgast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust. Sellisel juhul esindab sihtasutust juhatuse esimees, ülejäänud juhatuse liikmed esindavad sihtasutust ühiselt.\n3.3 Juhatuse liikmed määrab nõukogu kuni viieks aastaks.\n3.4 Nõukogu võib juhatuse liikme sõltumata põhjusest tagasi kutsuda.\n3.5 Juhatuse liikme tasu suuruse ja tasustamise korra määrab nõukogu.\n3.6 Juhatuse ülesanneteks on muuhulgas:\n3.6.1 sihtasutuse nimel läbirääkimiste pidamine, lepingute sõlmimine ja sõlmitud lepingute täitmise korraldamine;\n3.6.2 sihtasutuse eesmärkide saavutamiseks ja nõukogu otsuste elluviimiseks vajalike töökohtade loomine, ametijuhendite kehtestamine, vajalike töötajate tööle võtmine ja vabastamine ning töötasustamise tingimuste kehtestamine;\n3.6.3 sihtasutuse eelarve koostamine;\n3.6.4 sihtasutuse eelarve piires sihtasutuse vahendite kasutamise ja käsutamise üle otsustamine.\n3.7 Sihtasutuse nõukogusse kuulub kolm kuni seitse liiget, nende volituste tähtaeg on viis aastat.\n3.8 Nõukogu liikmed määratakse ja kutsutakse tagasi Paide Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) korraldusega.\n3.9 Linnavalitsus võib nõukogu liikme igal ajal põhjust ära näitamata tagasi kutsuda.\n3.10 Nõukogu liikmetele makstakse tasu nõukogu koosolekutel osalemise eest. Tasu suuruse määrab linnavalitsus.\n3.11 Nõukogu pädevusse kuulub:\n3.11.1 nõusoleku andmine juhatusele tehingute tegemiseks, mis väljuvad igapäevase tegevuse raamest, eelkõige tehingute tegemiseks, millega kaasneb osaluse omandamine ja lõppemine äriühingus või kinnisasjade, samuti registrisse kantud vallasasjade võõrandamine või asjaõigusega koormamine;\n3.11.2 sihtasutuses läbiviidavate konkursside ja projektide tingimuste ja tulemuste kinnitamine, stipendiumite määramine;\n3.11.3 sihtasutuse tegevuseks vajalike ekspertgruppide koosseisude ja nende volituste kinnitamine;\n3.11.4 eelarvestrateegia ja arengukavade koostamises osalemine;\n3.11.5 sihtasutuse eelarve kinnitamine.\n4.1 Sihtasutuse audiitorite arvu määrab ja audiitori(d) nimetab nõukogu kuni neljaks aastaks.\n4.2 õukogul on õigus auditor(id) igal ajal, sõltumata põhjusest tagasi kutsuda.\n5.1 Põhikirja võib muuta muutunud asjaolude arvesse võtmiseks, järgides sihtasutuse eesmärki.\n5.2 Põhikirja muutmise õigus on ainult asutajal. Ettepaneku põhikirja muutmiseks võib teha nõukogu.\n6.1 Sihtasutus lõpetatakse:\n6.1.1 asutaja otsusega, kui sihtasutuse eesmärgi saavutamine on muutunud ebaotstarbekaks või võimatuks;\n6.1.2 muudel seaduses sätestatud alustel.\n6.3 Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist allesjäänud sihtasutuse vara antakse üle Paide linnale.\nPaide Linnavolikogu 17.11.2016 otsus nr 54\nJalgpalli U14 II liiga P/L: PLM (07) - Läänemaa JK (07)\nJalgpalli II liiga L/L: Paide LM III - Viljandi Tulevik U21\nJalgpalli U12 IV alagrupp: PLM I (09) - Tartu JK Tammeka Valge (09)\nJalgpalli U12 VII alagrupp: PLM II (09) - Anija JK (09)\nPHPK 9. klasside lõpuaktus\nJalgpalli Esiliiga B: Paide Linnameeskond U21 - Läänemaa JK\nJalgpalli Esiliiga B: Paide Linnameeskond U21 - JK Tallinna Kalev U21\nJalgpalli III/Ida: PLM IV - FC Maardu Aliens\n16.07.20 Jalgpalli Esiliiga B: Paide Linnameeskond U21 - JK Tallinna Kalev U21\n17.07.20 Jalgpalli Premium liiga: Paide Linnameeskond - Nõmme Kalju FC\n25.07.20 Jalgpalli Premium liiga: Paide Linnameeskond - Tallinna FCI Levadia\n26.07.20 Jalgpalli Esiliiga B: Paide Linnameeskond U21 - Võru FC Helios\n29.07.20 Jalgpalli III/Ida: PLM IV - FC Maardu Aliens


Lugejakiri | Mis vanuses naistele bikiinid enam ei sobi? | Naisteleht\nOhtuleht.ee, 19. juuni 2020, 10:44\nBikiinid.Foto: Kalev Lilleorg\n„Randades ja puhkusereisidel olen alati kandnud bikiine. Talvel basseinides ja terviseklubides eelistanud trikood, sest see on seal mugavam. Võib ka öelda, et kindlamalt paigas ja seljas. Nüüd hakkasin aga mõtlema, kas äkki neljakümneseks saav naine peaks enam bikiine kandma,“ mõtiskleb Sirje.\n„Meil on mehega juba esimesed nädalad puhkus, mistõttu oleme saanud rannas lesida ja end vees karastamas käia. Korra tabasin endalt noorte pubekate pilgud, mis väga tõenäoliselt jälgisid mu bikiine. Küsisin mehelt, kas midagi paistab või valesti, aga tema sõnul kõik korras ja sobilik,“ selgitab Sirje.\nNaise sõnul noored vaatamist ja kihistamist ei lõpetanud.\n„Kodus õhtul mõtlesin, et kas bikiinid on siis minu vanuses juba kohatud? Ei ole paljastavad ega napid, aga trikoos ei taha rannas higistada. Ma iga uut moetrendi ka ei jälgi. Õige oleks öelda, et ei hooli. Isegi oma rõivastuse suhtes ei pea end ju teistele tõestama, aga mulle ei meeldi ka see, kui mind vahitakse ja kommenteeritakse. Võibolla on siis mingi uudne trend, et keskealised peavad rannas oma keha katma.“\nMilliseid rannarõivaid eelistad sina?


Need Tähtkuju naeravad palju ja valjult koos. - Horoskoop - 2019\nTe hakkate uskuma, et vastandused tõesti üksteist meelitavad, kui te vaatate seda liitu. Jäär ja Kaljukits on igas mõttes erinevad. Jäär on tulekahju märk, Kaljukits on maa märk, kuid lihtsalt sellepärast, et neid kontrollivad erinevad elemendid, ei tähenda see, et neid ei saa omavahel hästi kombineerida. Tegelikult, kuna need zodiakaalsed märgid on erinevad, annavad nad koos töötamise jaoks hämmastava tõuke ja hoogu.\nJäär ja Kaljukits naeravad palju koos, mõlemad on hästi kursis töö ja kiire elutempoga ning püüavad olla peal. Mis Aries ja väike kuiv Kaljukits, see liit, mis esialgu võib tunduda kummaline, töötab tõesti hästi.\nTaurus ja Neitsi on lähedased, nagu kaksikud. Võib-olla see on sellepärast, et nad on mõlemad maa märgid. Kuid on veel üks asi, mis ühendab need kaks zodiaki märki: kui Taurus ja Neitsi naeravad, ei saa neist midagi eraldada.\nSee paar naerab, sest nad tunnevad ja mõistavad üksteist. See on liit, kus saab naerda kergesti. Isegi kui Taurus ja Virgo kohtuvad üksteisega esimest korda, ilmub nende vahel koheselt ühendus, mis muudab nad tõelisteks sõpradeks.\nKaksikud ja Leo\nKaksikud ja leo on kaks tähtkuju, mis on kõige mängulisemad, valjemad ja lollid koos. Muidugi võivad nad sellisena käituda, kui nad on üksi, aga kui nad on seal, on see kümme korda rumalam ja valjem. Niipea kui kaksikud ja lõvi hakkavad naerma, on peaaegu võimatu neid peatada.\nVähk ja kalad on kaks väga intuitiivset ja emotsionaalset märki, mis tähendab, et nad vibreerivad nii hästi teineteise lainetel, et see on natuke hirmutav. Nad tunnevad üksteist, nagu nad ise tunnevad. Seega on ohutu öelda, et nad üksteist naeravad siiralt.\nVähi ja kala vaatamine võib tunduda, et keegi teine ei saa sellist ühendust saavutada. Nende omapärane huumor, et ainult nad mõistavad, näib tõesti ilus.\nKaaludel ja Amburil on ebatavaline huumor. See on pigem flirt. Kui nad on koos, on keeruline dešifreerida, kas nad lihtsalt naeravad või midagi tõsisemat. Olgu nii, et kui need kaks zodiakaalset märki on koos, on nad alati flirtimise äärel.\nNad naeravad kõige enam selle flirtide pinge tõttu, mis neid alati ümbritseb. Kaalud ja Ambur muudavad üksteist naerma, naeravad üksteist. See võib tunduda täiesti kummaline ja mitte üldse lõbusa inimeste jaoks, kes neid hästi ei tunne, kuid see huumor on see, mis neid seob.\nSee paar võib tunduda vastupidine, kuid on asju, mis tõesti ühendavad Skorpioni ja Veevalaja. See on huumor. Skorpion võib olla tulekahju ja Veevalaja - õhk, kuid õhk on see, mis teeb tule suuremaks ja heledamaks, kas pole?\nSkorpion ja Veevalaja on paaritu paar, kus erinevused töötavad väga hästi. Lõpuks teevad nad üksteist naerma ja see huumor võib olla väga hammustamine, kiire ja vaimukas, mis on omane ainult nendele horoskoopidele.\nCopyright 2019 \_ none \_ Need Tähtkuju naeravad palju ja valjult koos.


laura-cherry2 on avalikus vestluses\nKlõpsates nupul, tõstad laura-cherry2 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. laura-cherry2 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\n1034 modelli hetkel sees modelli leitud\nHea Guest659263 Kahjuks pole Sinu sõbralistis ühtegi modelli. Soovitame Sul kellegagi tutvuda ja sõbraks saada. Kõigi meie modellide loetelu leiad avalehelt.


Teisenda Ha mõõtühikuks GJ (Hartree mõõtühikuks Gigadžaul)\nHartree to Gigadžaul\nTeisenda Hartree mõõtühikuks Gigadžaul (Ha mõõtühikuks GJ):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '584 Hartree'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Hartree' või 'Ha'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Energia'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '25 Ha na GJ' või '86 Ha to GJ' või '92 Hartree -> Gigadžaul' või '18 Ha = GJ' või '43 Hartree na GJ' või '67 Ha na Gigadžaul' või '53 Hartree to Gigadžaul'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(45 * 29) Ha'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '584 Hartree + 1752 Gigadžaul' või '64mm x 74cm x 36dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Gigadžaul ühes Hartree?\n1 Hartree [Ha] = 0,000 000 000 000 000 000 000 000 004 359 744 Gigadžaul [GJ] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Hartree mõõtühikuks Gigadžaul teisendamiseks.


Eesti ja Leedu kultuur ning kõrgharidus — Sirp\nInglise keelest t?nud Kaarel Tarand\nTallinna ülikooli rektori Rein Raua ja Vilniuse kunstiakadeemia prorektori Arūnas Gelūnase vestlus.\nArūnas Gelūnas: Et arutada Leedu ja Eesti kultuuri hetkeseisu, panen ette mitte jääda pikalt peatuma kultuuri defineerimise juurde ja pühendada tähelepanu meie kultuuride erinevustele, mitte selgelt banaalsetele sarnasustele – et mõlemad maad on postkommunistlikud Balti riigid, mõlemad saavutasid esmakordselt iseseisvuse XX sajandi teisel kümnendil jne. Meenub, et kui ühes meie varasemas vestluses märkisid, et eestlased elavad leedulastega võrreldes täiesti teistsuguses semiosfääris, tekitas see minus tõsiseid vastuväiteid, kuid nüüd paistab see üpris tõelähedasena. Siiski tekib kiusatus väitele skalpelliga läheneda. Kas see ikka puudutab ainult meie naabreid ning nende meile raudse eesriide taga elatud ajal nii ahvatlevaid televisioonikanaleid?\nRein Raud: Televaatamise tavadel on siin oma kaalukas roll, kuid ütleksin, et osa erinevusest on märksa sügavamal. Esiteks ja ennekõike on Leedu ajalooliselt olnud multikultuuriline, tugeva slaavi (poola ja valgevene) ning juudi elemendiga ühiskond. Eestis on seda märksa vähem – baltisaksa vähemus elas oma eraldatud kultuurilises maailmas ning mineviku eestlasele tähendas sellega liitumine oma algupärastest kultuurikoodidest täielikku loobumist. Loomulikult oli kalduvus sakslasi matkida XIX sajandil, mil tekkis “moodne” eesti kultuur, üsna tugev. Ja võime öelda, et eesti rahvuskultuur sepistati saksa projekti järgi. Sel ajal ei kõlvanud eesti keel veel küpse tsivilisatsiooni tööriistaks ja mõnikord tuli uute mõistete tähistamiseks lihtsalt leiutada uusi sõnu, et oleks hõlpsam saksakeelseid tekste tõlkida. Nii näiteks riimuvad sõnad “voorus” ja “noorus” samamoodi nagu saksa keeles. Koos sovettidega siia jõudnud slaavi kultuurilised elemendid olid eestlastele vähemasti esialgu peaaegu täiesti mõistetamatud ja neid ei võetud iial arvestataval määral omaks. Vene keelt oli meil raske õppida ja kuigi minu põlvkonna eestlased enamasti seda rahuldaval tasemel valdavad, on tegelikult väga vähe neid, kes ka loevad vene keeles või saavad aru subtitreerimata vene filmidest. Ning filmide ja teleseriaalide lööklaused, mis moodustasid märkimisväärse osa nõukogude kultuuriruumi ühisslängist, olid meile igasuguse tähenduseta ja üldiselt ei tundnud me nõukogude filminäitlejaid nime- ega nägupidi. Praegu, mil saame vene kultuurisse suhtuda palju neutraalsemalt, on huvi selle vastu palju suurem ja minu arvates on see väga positiivne suundumus.\nA. G.: Jah, see geopoliitika… Kas me üldse kunagi suudame end kas või ainult kultuuri vallas geopoliitilistest muredest distantseerida? See ei paista just tõenäoline. Ma arvan, et sul on õigus. On suur vahe, kas määratleda end modernse ja euroopalikuna sakslasi imiteerides või saada modernsuse impulsse Poola allikatest. Oleks vale hakata eitama nõukogude filmikunsti mõju leedu huumori arengule, eriti nõukogude aja nn Aisopose keelele. Kuna paljud leedulased oskasid mõningal määral või ka üsna ladusalt poola keelt ning osal oli koguni perekondlikke sidemeid Poolas, oli Leedu kultuuripsüühes juba varem omaks võetud slaavi element, mis kindlustas Nõukogude Vene kultuurimõju saabumisel konflikti pehmenemise. Kuid sellest elemendist hoolimata on mul ikkagi väga raske mõista isegi mu oma peres tuntavat “kahe Venemaa” terava eristamise paradoksi: metsik viha Nõukogude poliitilise süsteemi ning põlgus “Iivanite vulgaarsuse” vastu ühel pool, teisel aga sügav imetlus vene näitlejate nagu Smoktunovski, Mironov või Rjazanov, lugupidamine vene kirjandusest ja üldine veendumus, et “lihtsad inimesed” Venemaal on “ausad ja põhiolemuselt head”. Kui üldse rääkida mingist postkommunistlikust traumast, siis just sellest “slaavi siiruse” elemendist tunneb meie vanem põlvkond kõige rohkem puudust.\nMe ei tohi leedu-slaavi läheduse astet ja sarnasust siiski üle hinnata. On fakt, et Leedus kasvab tänapäeval suundumus end slaavlastest distantseerida ning liikuda pigem suunas, mida võiks nimetada Põhjala-Balti identiteediks, samuti on angloameerika kultuuri mõju viimasel ajal arvestatav. See kõik viitab rohkem ikka erinevustele, mitte sarnasustele slaaviliku kultuuriga. Kas noored leedulased taasavastavad “siiruse” (kõrvuti majandusliku jõukusega) 3,5 miljoni elanikuga roomakatoliiklikul Iirimaal? Raske öelda, kuid paistab, et vaevalt otsivad nad oma kultuurilist koodi lähikonna slaavi riikidest.\nMa tulen selle mõttekäigu lõpetuseks tagasi TV-teema juurde. Leedus kohtab tänaseni veendumust, et nõukogude ajal oli Poola TV meile sama, mis Soome TV eestlastele. Kui lähedased on kaks soome-ugri rahvast praegu? Kui sügavalt on noored eestlased huvitatud “Põhjala-Balti” identiteedist ja kuidas sa kirjeldaksid teie haakumist mõjuvõimsa anglosaksi mudeliga?\nR. R.: Lähedus on tänapäeval teistsugune. Minu lapsepõlves oli Soome värav tervesse normaalsesse maailma: ma lugesin paljusid lääne autoreid ja teoreetikuid esmalt soome keeles, sest mingil muul kujul polnud nad kättesaadavad (keelatud raamatud olid peaaegu sama olulised kui TV – leedulased, kes endistel aegadel ise ka kirjanduse “salakaubandusega” tegelesid, peaksid seda hästi teadma). Sama kehtib kõigi elualade kohta. Majandusteadlased jälgisid turumajanduse tegelikku toimimist, vaadates Soome majandusuudiseid, ja poliitikutel oli üsna selge ettekujutus Lääne poliitilise elu korraldusest.\nNüüd on Soome kahanenud oma õigesse mõõtu. Mitte pelgalt kohaks, kus Tōkyōsse või New Yorki lennates ümber istutakse, kuid mitte ka igas mõttes rohkem arenenud suuremaks vennaks. Loomulikult ahvatleb Soome paljusid noori eestlasi töö- või õppimiskohana (kuna meile on selle keele selgekssaamine nii lihtne), kuid paljud, kes võinuksid reaalselt Soome parema töö ja palga järele minna, eelistavad nüüd kodumaale jääda. Mu meelest on see paljutõotav.\nMa ütleksin, et Põhjala-Balti identiteet saab seisneda ainult selles, kes me oleme, mitte selles, kelleks me tahaksime võib-olla saada. Identiteeti pole võimalik oma tahtel valida. Selles mõttes on absoluutselt tõsi see, mida ütlesid Leedus katoliikluse kohta. Usulisel traditsioonil on kultuurikoodidele alati tohutu mõju, kuid katoliiklus on “tugev” religioon, mis haarab üksikisikut palju suuremal määral kui mõni “nõrk” religioon, nagu näiteks luterlik protestantism. Kord katoliiklane, alati katoliiklane – isegi kui otsustad saada ateistiks ja hakkad ägedalt vastustama kirikut ning kõike seda, mida ta esindab. Pole olemas “katoliiklikumat” visuaalmaailma Luis Buñueli omast, kelle veendumused olid tugevalt antireligioossed. Samasugust katoliiklust näen ma ka paljude leedu kunstnike töödes. Kuigi on tõsiasi, et noorem põlvkond teeb nähtavaid jõupingutusi, et nende looming paistaks vähem leedupärane ja vähem “katoliiklik”. Mistõttu nad on minu maitsele mõnikord vähem huvitavad.\nA. G.: Mulle meeldis su märkus kodumaale jäämise kohta; mulle isiklikult tundub see ka aina meeldivam (mitte resigneerumise märgina, vaid pigem taoistlikus tähenduses vaimus reisimisena kunagi kodust lahkumata).\nVõib nõustuda sellega, et võimalikke teid surmasõlmega end meeldivamasse identiteeti lennutada pole olemas. Sellised katsed on haletsusväärsed. Leedulane, kes pärast kaht aastat õppimist või töötamist Kanadas püüab näidata, et ei suuda enam märgatava ameerika-inglise aktsendita rääkida, näeb hale välja. Nagu ka kunstnik, kes oma loomingus asub tegelema tunnetega või sotsiaalsete fenomenidega, mida on kogenud paari kuu jooksul külalislektorina Berliinis või Bostonis. Kuid on raske nõustuda sellega, et “kes me oleme” on midagi stabiilset, liikumatu tuum, milleks mõned leedulased peavad muistset paganlust, teised katoliiklust, kolmandad aga leiavad selle olevat keele sees peidus. Ja isegi kui hoidume “normaalsele maailmale järelejõudmise” tüüpi strateegiast, jääb alles terve maailm meie lootuste, projektsioonide, poliitika ja õpetuse jaoks, mille kohta usume, et need on “tõesed”, “ilusad” ja lõpuks ka “head”. Õnneks või õnnetuseks, aga religioon ei ole praegustele strateegia planeerijatele enam teejuhiks. Tõsi, Joseph Beuysi arusaam “kunstnikust kui šamaanist” muutub mõistetavamaks, kui teame, et ta kasvas üles rangelt katoliiklikus keskkonnas, kuid teda ei saa nimetada tänapäeva Meister Eckhardtiks, kuna ta pole Meister Eckhardt ja tema müstitsism on hoopis teist laadi.\nEestlaste protestantlik eetika on ilmselt aidanud muutuda “väikeseks riigiks, kes suudab”, kui kasutada tsitaati ühest hiljutisest Time’i artiklist (9. X 2006). Kuid kui loobume hetkeks marksistlikust vaatepunktist, mis näeb ühiskonda ja kultuuri pelgalt majandussuhetena, mis juhivad meie arengut vääramatult suurema konsumerismi suunas, ja sukeldume omamoodi eliadelikku “jagatud mütoloogiatest” “unistamisesse”, siis mis laadi sinu arvates niisugused mütoloogiad (või meie ühised hingelised eesmärgid) võiksid olla? Kas me ikka suudame võidelda homo oeconomicus’e või Marcuse “ühemõõtmelise inimesega” iseendas?\nR. R.: Jah, kindlasti pole “kes me oleme” konstantne, kuid ka mitte täiesti hägune nähtus. Viimasel ajal on palju räägitud “identiteedi konstrueerimisest” kui kaalutletud projektist. Kuid kurb tõde peitub Marilyn Stratherni möödaminnes poetatud märkuses (mida ta ise ilmselt eales nii kaalukana ei mõelnud), et keskklassi saab määratleda kui inimesi, kes kujutavad oma elu ette projektina. Ettenähtavate sündmuste seeriana, mida saab planeerida ja programmeerida toimuma kindlas järjekorras. Varem olid kunstnikud need, kes vastandusid projekti-inimestele, kuid nüüd on paljud kunstnikud ise samasugused. Konstrueeritud identiteet on väga sageli just seda sorti projekt. Raha ja võimu juhitud maailmas on palju rohkem jagatud mütoloogiat kui selles, milles mina elan. Tegelikult on mul üha raskem sõnastada positiivseid programme, kuna tundub, et seda tehes üritan ma veeretada teistele kaela uut projekti, mis väljast paistab küll pisut teistsugune, kuid on olemuselt samasugune. Müüa elustiili, nii-öelda. Ringi vaadates märkad, et seda juhtubki alatihti. Kõige vastikum süsteemi kuritegudest on see, et ta muudab kunstniku vaimu kui loomevabaduse viimse pelgupaiga projektitootmise masinaks.\nKuid mitte sellest ei tahtnud sa rääkida. Mõlemad me oleme nõustunud andma osa oma ajast ja energiast ära ülikooli administratiivtöö heaks, ja ma loodan, et samal põhjusel – et luua oaas inimestele, kelle süsteem muidu võib-olla oma usku pööraks või marginaliseeriks. Ma usun, et see on ikkagi võimalik. Mis mütoloogiat mul veel peaks vaja olema?\nA. G.: Oaasi Püha Ordu. Seda ma ostan! (Naerab.) Euroliidu struktuurifondide raha eest. (Naerab veel kõvemini.). Ma ei lootnudki vältida teemat, kuidas meid ülikooli bürokraatidena ära kasutatakse. Aga see olukord on samuti väga mitmemõtteline ja tõeline paradoks! Oma vastuolulises raamatus “Real Presences” räägib George Steiner ülikoolide tiiva alla varjunud kunstnikest kui nii-öelda “sekundaarse ühiskonna” sümptomaatilisest nähtusest. Kunstnikud, kes on sunnitud end pedagoogilistesse diskursustesse ratsionaalseteks tõlkima, on tegelikult ainsad, keda süsteem mõistab (Steiner on üsna hüsteeriline nn “esmase ühiskonna”, kus ainsaks otsustamise aluseks on vahetu kunstikogemus, kadumise pärast. Seal oleks ehk võimalik see, mida sa nimetad projektiväliseks loovuseks.)\nVastasel juhul loovad nad projekte, mis sõltuvad täielikult turujutlustajate armust – olgu need galeriiomanikud, kuraatorid või mis tahes muud sorti “kunstieksperdid”. Ma ei räägi neist, kes on teinud teadliku otsuse mängus mitte osaleda. Kuid, imelik küll, väikeses ühiskonnas nagu meie omad (või vähemasti Leedu), leiavad ka need varem või hiljem end mõnes koolis õpetamas. Ma loodan, et tulevik toob meile suurema mitmekesisuse. Saatuse irooniana võib see mitmekesisus sõltuda diversiteedist turul – rohkem raha mitmekesisema (intelligentsete) inimeste seltskonna, mitte ainut Maxima kaupluseketi omanike käes. Siiski ma kujutan ette, et Rembrandtil või Goyal polnud mingit rõõmu maalida rikkaid ja noobleid idioote. Tasub meeles pidada, et me naudime hoopis suuremat valikuvabadust kui neil iial oli.\nMa ei ole küüniline või negativistlik, arvan lihtsalt, et tõdetu võiks meil aidata läbi näha või siis paljastada võimu loomust oma kultuuris ja, ennekõike, osutada ülikooli kui varjupaiga ja oaasi ning ülikooli kui “aktiivse sotsiaalse agendi” ja mis tahes supermarketi ideede kokkupõrke absurdsusele.\n“Ülikool kui supermarket” pole minu väljamõeldis, see termin lõi mind pahviks ühel Bergeni ülikooli konverentsil, Bologna protsessi 2005. aasta ministrite kohtumise paralleel- või alternatiivüritusel. Seda enam, et oleme mõlemad seisukohal, et kriitilised ideed sünnivad oaasides, aga peaaegu mitte iial supermarketites. Hoolimata kõigest eelöeldust, nõustun ma hea meelega, et praegugi on võimalik korraldada suurepäraseid seminare, õppereise või lootustandvaid õpetaja-õpilase ühisnäitusi või -diskussioone, mis tõesti toimivad oaasidena poliitökonoomiliste simulaakrumite kõrbes.\nR. R.: Ma ei ole, kordan, ei ole, ülikoolibürokraat, hoolimata oma ametikohast. Tõsi, tööde hulgas, mida pean tegema, on ülikooli ühiselamute remondieelarved ja osalus töörühmades, mis arutavad õppemaksude süsteemi, kuid minu esmane kohus ülikooli ees ei ole mitte lihtne haldustöö, vaid loova mõtlemise rakendamine. Vastutus ülikooli struktuurilise kuju ja korra eest on palju lähemal arhitekti rollile ehituses kui majahoidja tegevusele. Võib-olla on mul sinust lihtsam, sest meie ülikool pole veel kaheaastanegi, kuid igal juhul usun ma ülikooli, mida kogu aeg luuakse – nagu peaks tegema ka iga ühiskonnaga. Ja mitte nii nagu supermarketi – sa ju tead, kuidas nad iga natukese aja tagant paigutavad oma tootegrupid ümber niipea, kui oled eelmise korraga harjuda jõudnud ja mõtled, et leiad leiva üles, ilma et pead läbima tarbetute kaupade pikki rivisid. Mõtle veel, üsna pea juhitakse sind jälle mööda maastikke, täis tarbetut kraami, mis peaks sus tekitama ahvatluse tõsta midagi sellest oma ostukärusse.\nMa kardan, et paljud sotsiaalreformid sarnanevad sisult vägagi selle turundusnipiga ja päädivad samade või sama tüüpi inimeste määramisega uutesse kohtadesse, kus nad saavad jätkata oma senist tegevust, kuid üldsus arvab, et lõpuks ometi on asjad muutunud. Müürijärgses Berliinis nägin kord üht graffito’t sõnumiga “Kõik läheb paremaks. Mitte miski ei lähe heaks”. Mis tõenäoliselt on paljudel juhtudel tõsi. Kuid siiski usun ma, et lootust on, kuni me ei usu, et niisugune on ja peabki olema asjade loomulik kulg. Vaatamata sellele jääb educazione Bolognese, mida meil on ette nähtud oma tudengitele pakkuda, selgelt alla haridusele, mis on meil endil, mis sest, et me sedagi pidasime omal ajal kehvemaks sellest, mida oleks võinud saada mujal. Või õigupoolest, just nimelt seetõttu. Suletud ühiskonnas teab igaüks, kes soovib õppida, et peab teadlikult pingutama, lugema õppekavaväliseid raamatuid, mitte jääma lootma sellele, et tema õpetajad esindavad antud ala viimse instantsi tõde. Nüüd, mil igal alal on informatsioon valmiskujul saadaval ja haridussüsteem (vähemasti Eestis) põhimõtetelt piisavalt demokraatlik, lepivad intelligentsed noored inimesed paraku valmis komplektlõunaga, mida neile pakutakse. Ehk just info üleküllus ongi selle põhjuseks. Me ei peaks neile õpetama mitte infot ennast, vaid seda, kuidas informatsioonini jõuda ja kuidas teha vahet olulise ja tarbetu teadmise vahel.\nA. G.: Mul on hea meel, et provokatsioon meid bürokraatideks nimetada õnneks läks. Üks väike märkus Bologna protsessi või educazione Bolognese kohta, nagu sa seda nimetad. See on tööriist, mitte sisu, ning tööriistu võib kasutada nii hästi kui halvasti. Kui mu üliõpilane läheb semestriks Milanosse, pole tema naasmisel mingit probleemi lülitada tema Itaalia akadeemilised kogemused ja arvestused Leedu hindamissüsteemi, ja ma ei näe selles midagi halba. Sellised võimalused oleksid võinud olla ka siis, kui mina olin üliõpilane.\nJah, struktuuri kujundamine ja ümberkujundamine on reformijale vägev töö. Kuid kas meil on selleks ka tegelikke ressursse? Kas meil õnnestub leida üksmeel selle osas, millise kuju need struktuurid peaksid tulevikus võtma? Konsensus on meie maadel väga oluline, erinevalt sadade miljonite elanikega föderaalriikidest. Ma näen selles vallas palju pingeid. Klassikalise Leedu näitena olgu siin toodud alaline konflikt Leedu Kunstnike Liidu ja Kaasaegse Kunsti Keskuse vahel, mille sisuks pole ainult domineerimine ja raha. See on ka sügav ideoloogiline, esteetiline ja väärtuste konflikt, aga ka põlvkondade konflikt, mis on väga sümptomaatiline. Enam-vähem sedasama võib avastada põhimõtteliselt igas institutsioonis, erandiks pole ka ülikoolimaailm.\nPole mingit kahtlust, et muutused on vajalikud ja vältimatud. Kuid kas meil ongi ainult see “lammutame ja ehitame” muutuste paradigma võtta? Kas kasvamine ei ole lubatud? Miks peab see olema hetkeline muutus nagu eelkõneldud supermarketis? Selles seoses meenub mulle vahel peen eristus, mille sinu sõber Peeter Laurits tegi arhitekti ja aedniku puhul.\nR. R.: Nõus. Minu arust saab ülikool oma eesmärgi täita, kui ta ise ongi iga asjassepuutuja jaoks kasvukeskkond, olgu see tudeng või õppejõud. (Tegelikult ma kasutasin arhitekti metafoorina põhiliselt selleks, et teda kujutada kunstnikuna, bürokraadi vastandina.) Kuid mõned meile pärandatud struktuurid on jäigad ja hierarhilised ning tõenäoliselt võimetud iseseisvalt muutuma, nagu ehitisedki. Ja väikesel maal, nagu meie omad, ei saa me lihtsalt ressursside raiskuminekut pealt vaadata – võib ju öelda, et uurimisasutus las surra loomuliku valiku käigus välja, kui ta ei korrasta end oludele vastavaks, kuid kui ta seda teha tahab, suunavad teda pigem välised stiimulid (mis juhtumisi on turuhoovad), aga mitte tema enda sisemine loogika. Ja isegi kui kõik läheks ideaalselt, oleks see väga aeglane protsess, milleks meil ei ole aega. Ma pole kursis Leedu statistikaga, aga Eestis saavad lähema kümne aasta jooksul lihtsalt inimesed otsa. 1990ndatel langes sündimuse tase nii drastiliselt, et peagi võrdsustub kõigi gümnaasiumilõpetajate arv kõigisse Eesti ülikoolidesse tänavu vastuvõetute arvuga (mis on vähem kui pool kõigist soovijatest). Lisaks ahvatlevad säravad Euroopa tuled (mõned neist kohe enam-vähem naabermajas), iga aastaga suundub aina rohkem noori inimesi mujale ülikoolidesse.\nA. G.: Meie mõttevahetus hakkab vältimatult lõpule jõudma – põhiliselt mahulistel põhjustel. Tahan lõpuks pisut vaadelda meie maade ühiskonna sotsiaalset mehhanismi ning seda tehes keskenduda tähelepanekule väliste stiimulite kui ühiskondlikke muutusi liikuma panevast jõu kohta. Need võivad olla turujõud või siis mingi väline auctoritas (“läänes ei tee nad seda juba ammu”, “riigis X tundub meie komme Y naeruväärsena”, “Anthony Giddensi järgi on…” jne), aga millal meie häält kuulda võetakse? Meid võidakse märkimisväärselt hästi rahastada lahendamaks selliseid populaarseid probleeme nagu olukord vanglates või siis soolise võrdsuse küsimused, kuid on see ka tegelikult meie valik? Kas me mitte mõnikord ei vali lahendamiseks perifeerset probleemi, kuna tavalised tööd rabavad inimesed on liiga tagasihoidlikud selleks, et rääkida oma olukorrast, mis on mõneti hoopis kurvem kui sunnitööliste oma? Kas see on see, mida ise otsustasime, et meie ühiskond vajab? Leedus on see probleem. Me allkirjastame dokumente, mida teised ELi rahvad alles hakkavad arutama. Ebaloomulikult suurt rõhku pannakse hierarhilisele võimule, mõnikord koguni üksikisikute kultusele. Ma kutsun seda “tugeva ema sündroomiks”, mis on üpris freudistlik (ja võimlaik, et ka väga katoliiklik). Ja pole teist teed kui harida iseennast Kanti “julge mõelda iseendast” vaimuseisundini, kus väliseid stiimuleid – olgu kunstis või poliitikas – hinnatakse kriitiliselt ja kiidetakse heaks või lükatakse tagasi vastavalt iga ühiskonna vajadustele. Ma arvan, et ajaloos saabub ükskord hetk, kui lõpetame teiste loodu mugandamise ja alustame loomist ning teistele pakkumist. Rahvusvahelisel kogemusel on võtmetähtsus, kuid mul on hoopis rõõmsam tunne, kui mu tudengid mulle räägivad, et neil oli suurepärane videofestival Žagares (mitte üks järjekordne sündmus Berliinis). Sul on õigus, on aeg õppida kodus püsima ning üritada omaenda ressursse maksimaalselt ära kasutada.\nR. R.: Just nimelt sedasama olen ma sageli öelnud: “Teistes riikides ei ole väljend “teistes riikides” mingi argument.” Just seesama teebki meid provintsiks või koguni isehakanud kolooniaks. Me delegeerime isegi oma probleemide defineerimise metropolile, mida enam üheainsa võimukeskuse tähenduses isegi ei eksisteeri. Eesti puhul on tegu ilmselt ajaloolise traditsiooniga – kohalikud võimukandjad on siin alati olnud mõne välisvõimu teenrid. Ja kuni see nii on, ei peaks me ise neid ka väga tõsiselt võtma. Hierarhiad ei saa meie mõistust kontrollida, kuni me suudame nende üle naerda. Ja seda me peaksimegi sagedamini tegema.


Teema: isamaa • Page 2 of 10 • Objektiiv\nPriit Sibul: mina ei toeta samasooliste abielu\nÜlemiste Citys toimus täna isadepäeva konverents, mille paneeldiskussioonil “Kes tohib kellega abielluda?\nMartin Helme: abielureferendum toimub 25. aprillil\nRahandusminister Martin Helme (EKRE) kinnitas eile raadiosaates “Räägime asjast”, et abielureferendum toimub 25.\nIsamaa: vihakõne täiendav kriminaliseerimine ohustab sõna- ja meediavabadust\nEile kogunenud Isamaa eestseisus võttis vastu poliitilise avalduse, milles avaldatakse toetust sõna- ja meediavabadusele ning seistakse vastu Reformierakonna katsetele täiendavalt kriminaliseerida vihakõne.\nKas oleks liiga palju palutud, et vähemalt konservatiivid saaksid aru, et abielu põhiseaduses määratlemine ei kirjuta ette seda, kes kellessegi võib armuda, vaid seda, mida me ühiskonnana peame silmas abielu all, küsib Markus Järvi nädalakommentaaris, käsitledes noorsotsialistide avaldust ja Üllar Saaremäe märkusi Isamaa perede ühenduse loomisel.\n25. sept. 2020 Markus Järvi\nJuhtkiri: Isamaa perede ühendusest vaatab vastu partei põhiprobleem\nIsamaa perede ühenduse asutamiselt vaatas vastu laialivalgumine põhimõttelise tähtsusega ilmavaatelistes küsimustes, mida ei ole võimalik kõlavate üldsõnaliste loosungitega varjata, toonitab Objektiivi toimetus juhtkirjas.\nJuhtkiri: Isamaa 3.0? Parempoolsuse loosungiga varjatakse liberaalset agendat\nEnd parempoolseteks nimetava liikumise taotlustest vaatab vastu viletsalt maskeeritud soov muuta Isamaa veelgi vähem konservatiivseks ehk selgelt liberaalseks erakonnaks, nendib Objektiivi toimetus juhtkirjas.\nKolumn: Eesti ei tulnud tagasi\nSee oli kõige selgemini ja konkreetsemalt rahva lootusi kujutav plakat – „eestiaegne“ euroopalik elukorraldus ja eetika, rääkimata esteetikast olid justkui käegakatsutavas ulatuses.\n1. juuli 2020 Jüri Kotšinev\nFookuses: konservatiivide kõlavad avaldused abielu kaitseks tuleb reaalselt ellu viia\nKonservatiivid ei tohi abielu kaitseks piirduda kõlavate avaldustega – tarvis on tõsist pingutust ja konstruktiivset koostööd, et anda Eestis abielu mõistele põhiseaduslik kaitse, nagu seda on tehtud terves reas Ida- ja Kesk-Euroopa riikides, toonitavad saates “Fookuses” Markus Järvi ja Varro Vooglaid.\n30. juuni 2020 Varro Vooglaid, Markus Järvi\nLehekülg 2 / 10


2. märtsil kella 10.28 ajal toimus liiklusõnnetus Viljandimaal Tarvastu vallas Mustla alevikus Mustla – Pahuvere tee 1. km, kus sõiduauto Nissan, mida juhtis 23-aastane Liisi, sõitis vastu puud. Sõiduki juht toimetati Viljandi haiglasse kontrolli.\n2. märtsil kella 11.11 ajal toimus liiklusõnnetus Võrumaal Võru maakonnas Urvaste vallas Vaabina külas Võru - Kuigatsi – Tõrva mnt 22. km, kus sõiduauto Volkswagen, mida juhtis 30-aastane Ragne, sõitis kõrvalteelt ette peateel liikunud sõiduautole Toyota, mida juhtis 26-aastane Margus. Volkswageni juht toimetati Lõuna-Eesti Haiglasse uuringutele.\n2. märtsil kella 13.35 ajal toimus liiklusõnnetus Lääne-Virumaal Sõmeru vallas Tallinn – Narva mnt 103. km, kus reisibuss Scania, mida juhtis 51-aastane Vassili, sõitis tagant otsa ees peatunud sõidukile Ford Transit, mida juhtis 31-aastane Andrei. Saadud löögist paiskus Ford omakorda tagant otsa tema ees vasakpöördeks peatunud veokile Scania, mida juhtis 33-aastane Belo. Fordi juht toimetati Rakvere haiglasse, kus peale esmaabi andmist lubati kodusele ravile.\n2. märtsil kella 18.35 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Narva mnt ja Pirita tee ristmikul, kus peateel liikunud autobussile Volvo keeras kõrvalteelt ette sõiduk, mis lahkus sündmuskohalt. Otsasõidu vältimiseks pidurdas 51-aastane bussijuht Sergei järsult, mille tulemusel kukkus bussis viibinud 28-aastane reisija Jekaterina, kes toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.


Hotellid orientiiri Iboxi klaasimuuseum lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Iboxi klaasimuuseum läheduses\nIboxi klaasimuuseum hotellid – Tanjung Tokong\nIboxi klaasimuuseum – rohkem teavet\nKus on Iboxi klaasimuuseum?\nLähim asula – Tanjung Tokong. Tanjung Tokong on sõbraliku atmosfääriga paik, kus külastajaid ootavad söögikohad ja rannad. Keda huvitab piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Gurney Drive ja Penangi kõrgendik.\nIboxi klaasimuuseum ja lähikond. Kus ööbida?\nMeil on pakkuda 109 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie klientide hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 3 tärni külaliskorter • treeningsaal • välibassein\n• 3,5 tärni külaliskorter • tasuta parkimine • tasuta wifi • treeningsaal • hea asukoht\n• 4 tärni külaliskorter • tasuta parkimine • tasuta wifi toas • treeningsaal\nIboxi klaasimuuseum ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\nIboxi klaasimuuseum. Transpordiühendused


Jõulude imesid, penne ja palveid - 2020\nIsegi pennid ja palved aitavad - see on see märk, mille daam omab, sellele trükitud. Ta on asunud ametikohale tihedas ristmikul platsi ees toidupoe ja bensiinijaamaga, lootes ilmselgelt, et hõivatud liiklusmuster võimaldab inimestel möödasõidul käe ulatada ja anda talle dollari või kaks. Kurbade silmadega loodab ta ilmselgelt, et mõni inimene hoolib teda piisavalt, kuid et ta ei ole oma kohaloleku pärast nii häiritud, et nad teda lihtsalt eiravad. Mõni ahastab, aga aitab.\nMõned inimesed aeglustavad seda ja panevad annetuse tema sirutatud kätte, kuid paljud inimesed seda ei tee. Mõni inimene saab ja mõni mitte. Kui ma aeglen talle dollari üleandmisel, siis mõtlen, miks nii paljud inimesed teda õngitsevad. Huvitav, miks nii paljud inimesed ei mõista võõraste lahkuse olulisuse kontseptsiooni. Laulu sõnad, "Ta pole raske, ta on minu vend" tule mulle pähe ja üsna ausalt toob mu pisarad silma.\nPaljud ameeriklased on sattunud väga ränka rahalisse olukorda, mõned on meie uhked veteranid ja nende perekonnad, kui nad naasevad meie kodumaalt teenima, mõned inimesed on vähem töötavad, mõned on töötud. Paljud palgakontol elavad inimesed näevad vaeva, et ots otsaga kokku tulla. Pole tähtis, põhjuseks on, et nad on õnnega rahul, kurvad, väsinud ja vajavad põhilist inimlikkust ning ilmselgelt kannatavad mõned inimesed piisavalt, et nad peaksid ristmikul seisma abi vajava sildiga ja võõraste lahkusega. Meil kõigil on suhe kõigi teiste inimeste, perekonna, sõprade, võõrastega. Me kõik oleme lihtsalt inimesed, kes eksisteerivad maailmas.\nKui saate aidata paljusid inimesi, keda see negatiivselt mõjutab “Meie rahulolematuse talv”, palun aidake millal ja kus saate. Kui arvate, et kõik, kes abi paluvad, on lihtsalt keegi, kes peaks oma rahaliste raskuste lahendamiseks rohkem pingutama, peaksite ehk tegema väikese eksperimendi. Kirjutage märk ja seiske sellega mitu tundi külmas ilmaga, tihedas ristmikus ja vaadake, kui kaua võiks teie arvates see olla lõbus ja lihtne viis elatiseks teenimiseks või lihtsalt söömiseks midagi osta.\nIsegi pennid ja palved aitavad! Loodame, et te ei pea kunagi teadma, kuidas tundub seda märki kirjutades ja ristmikul kinni hoides. Kui te ei saa annetustest abi, pakkuge vähemalt palvet ja öelge siis endale „Seal ... aga Jumala armu nimelvõi universumi mõõn ja vool - mine ma ... " ja ole tänulik!\nJah, isegi pennid ja palved aitavad, kuid ime või kaks ei saanud nüüd ja siis haiget teha - proovime siis kõik aidata imesid juhtuda siis, kui ja kus saame - mitte ainult jõulude ajal -, vaid kogu aasta vältel ... ja kui teil on vaja imet, loodan, et leiate selle! Ma tõesti!\nSoovin teile ja teie omale tõeliselt ilusat pühadeperioodi! Järgmise korrani olge sooja südamega, kuid olge jaH! Ole õnnelik, ole hästi ja ole parim, kes suudad olla!\nMa soovin innustada\nMuidugi ei tohiks kunagi sellel probleemide lahendamisel tugineda professionaalse konsultatsiooni asemel sellel saidil esitatud või artiklites või foorumites leitavale teabele.\nJälgi mind Twitteris @katewoodsonline\nVideo Juhiseid: Why You Should Sleep With Garlic Under Your Pillow (November 2020).\nJõulud imed, pennid ja palved, suhted, jõulud imed, pennid ja palved\nRaamatu ülevaade: Lapsevaba sõbraliku ilukirjanduse leidmine\nMulle meeldib lugeda, põgenemise või inspiratsiooni saamiseks. Võib-olla leiate, nagu mina, et teil on raske leida veenvat tänapäevast ilukirjandust, mis oleks lastesõbralik. Paljud lood saavad...\nKas vanemliku seisundi kriteerium on õpetamisvõime?\nMa kardan, et kuna meie kultuur muutub üha enam lastekeskseks, hinnatakse lapsevanemaks saamist põhitööks vajalikuks kvalifikatsioonioskuseks. Veelgi hullem, kui lapsevaba marginaliseerumine on...


Äikesetormid 26.-27. juulil - Page 3 - meteo.net.ee\nPost by käpa » Tue Jul 26, 2011 4:49 pm\nSiit läks ka äike läänest mööda. Müristab vahetpidamatta\nPost by Raul. K » Tue Jul 26, 2011 4:51 pm\nKorralik osa läheb jah lääne poolt mööda, üksikuid kaugeid müristamisi olen siiski kuulnud. Lõunataevas on praegu selline, et nagu hakkaks midagi arenema, kuid millegipärast pole see osa kuigi korralikuks muutunud. On tõmbunud pisut hämaraks. Õige pisut tugevnes tuul ja sajab kerget vihma.\nPost by risto » Tue Jul 26, 2011 5:02 pm\nEesti 26.07.2011 17:01\nTäna õhtul liiguvad äikesepilved üle Eesti. Kella 17:00-18:00 paiku liigub äikesepilvede tsoon Kesk-Eestist Harjumaa suunas. Teine tsoon suundub Saaremaa ja Hiiumaa kohale. Lätist on Lõuna-Eesti kohale liikumas uued äikesepilved. Sadu võib olla tugev ning äikesepilvede all esineb tugevaid tuulepuhanguid.\nMulle just selline hoiatamine meeldib, kellaaegadega jne.\nPost by @Unipiha » Tue Jul 26, 2011 5:18 pm\nÄikesed ja leevendav vihm hiilivad siit mööda täna. Õhutemperatuur püsib vaatamata pilvisusele +24 ümber.\nPost by QKulgur » Tue Jul 26, 2011 5:24 pm\nPigem mitte, kui vaadata kuidas tuuled puhuvad hetkel siis peaks Tartule peale tulema Võru juures asuvad pilved ja Valga omad.\nPost by vaatleja38 » Tue Jul 26, 2011 5:26 pm\nMina sain ida-harjumaal oma jao kätte Küll lahjavõitu äike aga parem kui mitte midagi.Näiteks Tallinn tundub jälle ilma jäävat\nPost by risto » Tue Jul 26, 2011 5:35 pm\njep, see praegune süsteem paneb üle virumaa peamiselt.. samas on lõunapool veel üks mass, mis, kui ta otse põhja liigub ja jõudu veel hoiab, satub ka tallinna peale.\nise hetkel aga eriti ei panustaks...\nPost by Tarmo H » Tue Jul 26, 2011 5:45 pm\nKahjuks pean äikeste osas jälle pika ninaga jääma kuna üsna magus tükk mõõdub siit lääne-loode poolt. Seal müristab üsna tihedalt. Lõuna-Eestile lähenev sajuala mõõdub aga ida poolt seega järjekordselt jääb Laupa kant üsna kuivaks. Tundub tõesti et enne ma äikeseid lähedalt nägema ei hakkagi kui ma Laupalt ära ei koli kuhugi äikeserohkemasse piirkonda. Ei ole kordagi siin kandis esinenud sel aastal ei lähiäikest ega ka intensiivset vihmasadu\nPost by vaatleja38 » Tue Jul 26, 2011 5:59 pm\nTallinn saab ka hetkeseisu (kl.18:59) põhjal oma jao umbes pooleteist tunni pärast\nkl.19:06 Laupal on tõesti ka lootusi\nLast edited by vaatleja38 on Tue Jul 26, 2011 6:06 pm, edited 1 time in total.\nPost by Tarmo H » Tue Jul 26, 2011 6:04 pm\nOn tekkinud õrn lootus äikese saabumisest ka siia kuna Kilingi-Nõmme poolt läheneb pisike aga samas väga tugeva sajuga pilvetäpike. Peaks see vaid siiani vastu!\nPost by Raul. K » Tue Jul 26, 2011 6:11 pm\nVaadates tunniandmeid ( Väike-Maarjas tuul kuni 24 meetrit sekundis) on näha, et äikestel on täna küllalt jõudu. Kas kuskil suuremaid kahjustusi ka on? Paraku Tartut äike taaskord vältis. Varem kirjeldatud pilv möödus kaugelt samal ajal üha nõrgenedes lääne poolt. Seega piirdus kõik kaugete müristamiste ja kerge vihmasabinaga.\nPost by Tarmo H » Tue Jul 26, 2011 6:20 pm\nSiit kagu ja ida pool on kiirelt aktiviseerumas uus äikestevõõnd, see kasvas välja Kilingi-Nõmme poolt lähenevast pilvest. Samas läänepoolne äike on vaibumas. Hetkel näib et Laupast läheb see idapoolne pilvevõõnd väga napilt mõõda, kaasa arvatud see lõunast lähenev suurem pilveelement. Võimalik et kuivaks jääb siinkandis vaid mõne kilomeetri laiune riba ja Laupa jääb just selle keskele.\nAga mine veel tea mis saama hakkab. Igal juhul müristab väga valjult ja ähvardavalt juba.\nEDIT: Laupa sai selle aasta esimese äikese kätte, kuid see jäi üsna lahjaks ja lühiajaliseks. Tuli ka lühiajaline üsna tugeva vihma hoog kuid sajukogus jäi ikkagi väga tagasihoidlikuks, ma pole veel sademetemõõtjat vaadanud kuid üle 2 mm vaevalt ei sadas. Aga parem ikkagi kui mitte midagi. Kartul paraku kastetud ei saanud.\nPost by Tarmo Tanilsoo » Tue Jul 26, 2011 6:55 pm\nUus hoiatus EMHI't\nTäna õhtul liiguvad äikesepilved üle Eesti. Äikesepilvede tsoon on Lääne-Virumaa kohalt Soome lahe ranniku poole liikumas. Teine äikesepilvede vöönd liigub Liivi lahelt üle Pärnumaa ja Kesk-Eesti Harjumaa idaosa kohale. Lätist Lõuna-Eesti poole kohale on liikumas uued rünksajupilved, milles on kohati äikest. Uuesti võib tihedamalt äikest olla kella 21..22 paiku Valgamaale jõudvates pilvedes. Kaasnev sadu võib olla tugev, võimalik on rahe ning pilvede all esineb tugevaid tuulepuhanguid.\nPost by Karlip » Tue Jul 26, 2011 7:12 pm\nVõru poole liigub ka praegu pilv, aga Võru lähedale jõudes näib jälle, et see hajub. Mis Võrus siis nii ära peletab selle äikese?\nPost by Tarmo Tanilsoo » Tue Jul 26, 2011 7:16 pm\nSürgavere radar ei ole andmeid edastanud alates kella 19:30 skanneeringust. Väga halb ajastus. Õnneks Riia radar töötab.


Kuld Buddha teemanttikandid | minu-teemant-tikandid\nKuld Buddha teemanttikandid\nSuurus 1 - € 44,90 EUR Suurus 2 - € 79,90 EUR Suurus 3 - € 110,00 EUR Suurus 4 - € 159,90 EUR Suurus 5 - € 199,90 EUR Suurus 6 - € 249,90 EUR\nMy-embroidery-diamond® esitleb seda suurepärast Gold Buddha teemanttikandit! Kui teile meeldis seda maali teha, jagage seda oma sõprade ja/või perega, see teeks meile suurt rõõmu ❤\nHuvitav, miks eelistate meie poodi ja mitte mõnda teist, eks? Muidugi sellepärast, et oleme turu parim e-pood! Meie komplektid tõendavad võrreldamatu kvaliteedikasv. Meie teemanttikandite kollektsioonid on valitud suurima hoolega, sest konsulteerime oma tarbijatega ! Veelgi enam, kui soovite end tuvastada Sinu unistuste teemanttikandid, võta meiega koheselt ühendust sellel meiliaadressil, kommenteerides, mida soovid ja me turundame selle turule! (contact@my-broderie-diamant.com)\nTeemanttikandid suurendab märkimisväärselt teie keskendumisvõimet, vähendades samal ajal stressi tikandi tegemisel! Mõnel hüperaktiivsel isiksusel on üldarsti tellitud teemanttikandid, et nad saaksid seda teha kontsentraadid piisavalt, et vähendada nende hüperaktiivsust. Abikaasa oli hüperaktiivne, nüüd teeb ta nädalas erinevaid maale ja see tõesti lohutab teda oma hüperaktiivsuse valdamine! Soovitan soojalt, kui kannatate selle all.\nTeemantitikandi suur pluss peale selle, et see on loominguline hobi, on meelelahutuse väljakaevamine loominguline / loov ja põnev. See on ka käeline/käeline tegevus d'Kunstiteraapia tunnistatud, mis võib ravida paljusid haigusi ja mis annab teile täieliku heaolu. See meelelahutus sobib ideaalselt teie ärevuse väljutamiseks. Unustas sigareti mis võimaldab lõõgastuda ja teemanttikandiga lülitit otsida! Saate aru suuremat rahulolu ja teie kopsud ütlevad aitäh. Palju inimesed on selle meelelahutuse kaudu suitsetamisest loobuda mis vabastab doosi kontsentratsiooni ja meelelahutus suurem kui nikotiin.\nMeie tikandid on kujundatud tipptasemel professionaalsed masinad lubades omada a väga hea liim vinüülil, mis teeb ära kuivata ja see kestab väga kaua õigel ajal. Meie teemantidel on spetsiaalne kate vastupidav peegeldunud valgust nii palju kui võimalik et renderdus oleks võimalikult ilus (ruudukujulised rhinestones on parema renderdamisega). Ma mõistan ennast 2 kuni 3 tikandit, mida kaupleme nädalas sest see on a tõeline lõbu pinnale vormima korrektselt trükitud, sile ja väga hea kvaliteediga.\nTeemanttikandid on sageli seotud õmblemine või kell trikoo sest nende kasu on üsna samad. Peamised asjad, mis muutuvad, on muidugi fakt kasutada nõelu, mitte pliiatsit, kasutatavad aksessuaarid on samuti erinevad, näiteks õmblemiseks mõeldud pudukaupluse tarvikutes võib seal ära tunda näiteks linase niidi, paela, õmblus- või kudumisvardad, nööbid, paelad, käärid jne. Ka toetus pole sama, teemanttikandite jaoks on see mitte kangal, kunstnahk et me töötame aga teose peal (lõuend), ei ole tekstiilid samad.\nÕmblemine on meelelahutus väga tehniline ja raske algajatele. Mõned tehnikad on arenenud, näiteks Segast mis hõlmab erinevate tekstiilide kokku tikkimist. Kuid kui me teame kõiki oma adopteeritud, saab meie loovus olla vaba patjade valmistamine kirjud, unenäopüüdja, ükssarvikute lohutajad, puuvillasest riidest origami jne.\nOrigami (voltimise kunst) on samuti a hea viis selle suunamiseks aga ei ole tegelikult mitte nii tõhus kui teemanttikandid. Joonistus tuleb lähemale, kuid on väga raske õppida, Cansoni paberil kauni joonise kroonimiseks või lõuendile maalimiseks ei piisa markerite, pliiatsite, akrüülvärvi, pastelli või isegi posca (akrüülvärvi) võtmisest, kõige lihtsam on muidugi 'kasutada šabloonid või värvimine. Teine meeldiv käeline tegevus on voolimissavi (ei see pole ainult lastele) lihtne, satiin, litrid, metallik või polümeer savi (muidu nimetatakse fimo pastaks) toetades tahkeks kuumutades, et oleks lai valik värvides akrüülvärv, millest saab teha ilusa dekoratiiveseme, näiteks lauakaunistuseks.\nKõik need ülaltoodud käsitsitööd on tänu õpetusele teostatavad (õpetus Internetis) järeleandmine mõista ja õppida kõike selle tegevuse kohta, mida me jumaldame. Saab ka leitud aeglustatud (aeg kiirendada) teemanttikandid. Seda juhtub youtubes üha enam ja mulle meeldivad sellised videod! Soovitan huvi korral vaatama minna, tunnete isikud ära patjade valmistamine, pompoonid, unenäopüüdja, ükssarviku kaisumänguasjad, kaktused, vinüülkleebised jne. Teemanttikandil on palju teemante (klaashelmed) erinevat värvi. Leiame beeži, pruuni, sinist, need on mitmevärvilised litrid ideaalne meie tehtud maalide erinevate värvitoonide kroonimiseks!


Turvajalatsid - Zone 2 Sandal+ S1P » Sievin Jalkine Oy\nTOOTED Zone 2 Sandal+ S1P\nUuendatud ilme saanud Zone tootepere sandaal metallivaba varbakaitse ja naelatõkkega. Täiendavat kaitset võimaldab PU ninats. Pealis on vastupidavast nahast ja mikrokiust, takjakinnitus. 3D-dry® vooder juhib niiskuse jala pinnalt eemale ja hoiab jalad kuivad. Dual sisetallad lisavad kandmismugavust.


Merko kinnisvaraarendus kasvas kolmveerandi võrra - Kinnisvarauudised\nMerko Ehitus kasvatas kinnisvaraarenduse müügitulu 9 kuuga 73% võrra, see annab veerandi müügitulust.\n„Kontserni jaoks on sel aastal aidanud müügitulu tasakaalustada kasv Lätis ja Leedus ning aktiivsem kinnisvaraarendus kõikides Balti riikides,“ selgitas AS-i Merko Ehitus juhatuse esimees Andres Trink pressiteates.\nKontserni tänavu alustatud kinnisvaraarendusprojektid on käivitunud plaanipäraselt ning kuigi Tallinna ja Vilniuse korteriturg on hakanud stabiliseeruma, on ostjatel jätkuvalt huvi Merko korterite ostmise vastu. Eesmärgiga hoida ja tugevdada oma pikaajalist turupositsiooni, on ettevõte soetanud uusi kinnistuid, millest suurim on Vilniuse kesklinnas asuv ca 1,3 hektari suurune Rinktinese arendusala, kuhu saab rajada enam kui 300 korterit. Siinkohal on oluline märkida, et enamik kinnistute ostusid on sel aastal tehtud omavahendite arvelt ilma välist finantseeringut kaasamata. 9 kuuga on kontsern investeerinud korterite ehitusse 30,1 miljonit ning erinevate kinnistute soetamisse 11,7 miljonit eurot. Kinnisvaraarenduse valdkonna müügitulude osakaal on kasvanud 9 kuuga ligi 25%ni kontserni kogutuludest (2014. aasta 9 kuud: 14,5%).\nKontsern müüs Baltikumis 9 kuuga 248 korterit kogumaksumusega 42,6 mln eurot ning kolmandas kvartalis 80 korterit kogumaksumusega 10,9 mln eurot (summad käibemaksuta), (9 kuud 2014: 235 tk, müügitulu 23,5 mln eurot). Kinnisvaraarenduse valdkonna müügitulud on kasvanud 9 kuuga 72,7% võrra.\nEttevõte on tänavu 9 kuuga käivitanud Baltikumis kokku 386 korteri ehituse (2014. aasta 9 kuuga 310 korterit), sealhulgas kortermajad Tallinna südalinnas Tartu mnt 52 I etapp, Kristiine linnaosas Sõpruse pst 33, Kalamajas Jahu tn 1a, Paepargi Perepargis, Tartu vallas Kaupmehe tänaval ning Vilniuse südalinnas Krokuvos 73.\nLoe Merko käekäigu kohta pikemalt Äripäevast.


Greenspan: Euroopa on USA-le tõsine oht\n7. oktoober 2011 kell 15:24\nÜhendriikide majandust ja aktsiaturge ootab ees tume tulevik, kui Euroopa ei suuda oma finantskriisi lahendada, sõnas endine USA keskpanga esimees Alan Greenspan.\nEndine Föderaalreservi juht näeb Euroopas USA-le tõsist ohtu ja usub, et ilma võla restruktureerimiseta kriisist välja ei tulda. Kuigi USA pangad pole Euroopa võlakirjariskist väga palju mõjutatud, sõltub Ühendriikide üldine rahandussüsteem siiski suures osas Euroopa stabiilsusest, sõnas Greenspan, lisades et tegu on integreeritud mehhanismidega ja eeldus, et USA hiigelsuur pangandussektor on Euroopast sõltumatu, on täiesti ebareaalne.\nGreenspan usub, et tootlikkuse kasvu taustal hakkab Ühendriikide majandusel üha paremini minema, kuid seni, kuni Euroopa probleemidele pole lahendust leitud, ei saa majanduse täielikku taastumist loota.\nÜhendriikide börsid on viimasel ajal liikunud väga suurel määral Euroopast tulevate uudiste taktikepi all, langedes ja tõustes vastavalt väljapakutud lahenduste võimalikkusele.\n„Kui Euroopat poleks, siis poleks ka ohtu tervele USA majandusele. Probleemi suurust ei tohi alahinnata. Majandusteadlased, kes eristavad muid USA majandust mõjutavaid faktoreid Euroopast tulevatest mõjudest, pole minu meelest eriti selle asjaga kokku puutunud,” sõnas Greenspan.


Katoliku preester kohtub Sai Babaga 1996 -- Raamatukoi raamatupood\nKes on Sai Baba? Pühak, maag, deemon või Jumala kehastus? Don Mario Mazzoleoni avastab, kuidas Sai Baba õpetused sarnanevad sellega, mida õpetas Jeesus Kristus. Kirjeldades kohtumist Sai Babaga ja elu aašram'is, jutustab ta oma sammudest vaimsel teel. Ta teekond algab vajadusest eemalduda dogmast ja eelarvamustest, ning viib kõigi religioonide olemusliku, kõiki kultuurilisi erinevusi ületava ühtsuse avastamiseni.


Miks Audla OÜ ja Saare Veisekasvatus OÜ hakkasid lihaveiseid välja rentima? - Põllumajandusuudised\nMiks Audla OÜ ja Saare Veisekasvatus OÜ hakkasid lihaveiseid välja rentima?\nÄripäeva Põllumajanduse erilehe lugeja küsib: Miks Audla OÜ ja Saare Veisekasvatus OÜ hakkasid möödunud kevadel lihaveiseid välja rentima ning mis kasu rendileandja sellest saab?\nVastab: Audla OÜ ja Saare Veisekasvatus OÜ projektijuht Helerin Opp.\nLihaveiste väljarentimise ideed on juba mõnda aega mõlgutatud, kuid eelmisel kevadel sai see teoks. Põhieesmärke on kaks: esiteks maade korrashoid, mille puhul pöörame erilist tähelepanu hooldamata mereäärsetele maadele. Teiseks veisepidamise taas inimesteni toomine. Tuua inimesed tagasi maaelule lähemale, et lapsed ja lapselapsed näeksid maal jälle loomi ja kasvaksid nendega koos. See aga tähendaks ehk seda, et nii mõnelgi neist tekiks suurem huvi loomakasvatuse vastu ja see oleks omakorda ehk eelduseks tööjõule, mida praegu on loomakasvatuses raske leida.\nKasu eesmärgil seda projekti ei loodud, kuid mõned kasud siiski selle juures on. Väiksemas karjas kasvavad loomad paremini kui suuremas karjas. Loomad pääsevad söödale paremini ligi ning saavad rohkem individuaalset hoolt ja tähelepanu. Samuti on väikeses grupis kergem märgata ja kõrvaldada puudusi ja haigusi. Lisaks on loomadele väga oluline individuaalne lähenemine, sest ka loom tahab suhelda – nagu inimenegi.\nEstonian-A.C.B.-VIANCO OÜ korraldab 5. juunil tõuveiste näitusmüügi


Video: Lakersi uus tsenter ähvardas enne pulmi eksnaisele kuuli pähe lasta - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: Lakersi uus tsenter ähvardas enne pulmi eksnaisele kuuli pähe lasta\nVärskelt korvpalliliiga NBA klubi Los Angeles Lakersiga liitunud tsenter DeMarcus Cousins sõudis nädalavahetusel abieluranda ja pani leivad kappi elukaaslase Morgan Langiga. Nüüd on tulnud välja, et päev enne pulmi ähvardas mees eksnaisele Christy Westile kuuli pähe lasta.\nVäidetavalt tekkis tüli paari ühise lapse pärast. NBA staar soovis poega enda pulma, kuid West ei olnud sellega nõus.\n«Küsin sinult seda veel korra, enne kui asja järgmisele tasemele viin,» ütles Cousins. «Kas ma saaksin poja siia pulma?»\n«Ei, ta ei tule,» vastab eksnaine.\n«Ma teen kindlaks, et panen sulle kuuli pähe,» ütles Cousins räigelt.\nSalvestis küll selle koha peal lõppes, kuid West väidab kohtule esitatud dokumentides, et Cousins on lubanud naise ära tappa, isegi kui ta ise ei pea käsi mustaks tegema. Samuti väidab naine, et korvpallur on teda vähemalt korra kägistanud.\nLakers klipi kohta suurt avaldust ei teinud ja andis teada, et asja suhtutakse tõsiseslt. Siiski toonitati, et asja suhtutakse tõsiselt, kuid veel ei olda valmis pikemaks kommentaariks.


Cybernetica AS saab 1,28 miljoni euro suuruse toetuse Horisont 2020 VKE Instrumendi II faasi projekti elluviimiseks — Invent Baltics\nCybernetica AS saab 1,28 miljoni euro suuruse toetuse Horisont 2020 VKE Instrumendi II faasi projekti elluviimiseks\nInvent Baltics’i meeskond aitas Eesti ettevõttel Cybernetica AS koostada eduka projektitaotluse Euroopa Komisjoni Horisont 2020 teadus- ja innovatsiooniprogrammi väikse ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKE) loodud tootearenduse toetusfondi. Taotlus oli edukas VKE Instrumendi Informatsiooni ja Kommunikatsioonitehnoloogiate valdkonnas ning kogu projekti eelarve ulatub 1,8 miljoni euroni.\nSharemind on uudne turvalist ühisarvutust rakendav andmetöötlustööriist, mis võimaldab analüüsida tundlikke andmeid krüpteeritud kujul. Sharemind on Cybernetica privaatsustehnoloogiate osakonna peamine toode, mida on edukalt kasutatud mitmetes Euroopa Liidu projektides, aga ka erasektori rakendustes. „Meie jaoks on tegemist strateegilise investeeringuga mitte ainult Sharemindi, vaid terve Cybernetica vaates,“ sõnas Oliver Väärtnõu, Cybernetica juhatuse esimees. „Me fokusseerime oma äritegevust tugevalt eksporditurgudele, kus eriti tänast andmekaitsevaldkonna päevakajalisust hinnates on Sharemindil väga tugev kasvupotentsiaal. Euroopa Komisjoni rahastus annab meile suurepärase võimaluse seda realiseerida,“ lisas Väärtnõu.


Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013 , millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed\nNÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1370/2013,\n16. detsember 2013,\nmillega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed\nKomisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine” on välja toodud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) võimalikud probleemid, eesmärgid ja suundumused pärast 2013. aastat. Võttes arvesse arutelu kõnealuse teatise üle, tuleks ÜPPd reformida jõustumisega alates 1. jaanuarist 2014. Kõnealune reform peaks hõlmama kõiki ÜPP peamisi vahendeid, sealhulgas nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (1). Seoses reformitud õigusraamistikuga tuleks võtta meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise kohta.\nSelguse ja läbipaistvuse huvides tuleks riiklikku sekkumist käsitlevad sätted allutada ühisele struktuurile, säilitades samas igas sektoris järgitava poliitika. Selleks on asjakohane eristada ühelt poolt võrdluskünniseid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013, (2) ja teiselt poolt sekkumishindu, ning määratleda viimatinimetatud hinnad. Ainult riikliku sekkumise jaoks kehtestatud sekkumishinnad vastavad WTO põllumajanduslepingu 3. lisa punkti 8 esimeses lauses osutatud kohaldatavatele jäikadele hindadele (st turuhinna toetus). Sellega seoses tuleks mõista, et turusekkumine võib olla nii riikliku sekkumise kui ka sekkumise muude vormidena, mille puhul ei kasutata varem kehtestatud hinna avaldamist.\nTuleks sätestada riikliku sekkumise hinnatase, mille juures kokkuostmine toimub kindlaksmääratud hinnaga või pakkumismenetluse alusel, sealhulgas juhud, mille korral võib osutuda vajalikuks riikliku sekkumise hinnataset kohandada. Samuti on vaja võtta meetmeid koguseliste piirangute kehtestamise kohta kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmisele. Mõlemal juhul peaksid hinnad ja koguselised piirangud võtma arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi.\nMäärus (EL) nr 1308/2013 sätestab eraladustamistoetuse andmise turusekkumise meetmena. On vaja ette näha meetmed toetussummade kindlaksmääramise kohta. Võttes arvesse varasema ühise turukorralduse tavasid ja kogemusi, on asjakohane sätestada toetussummade kindlaksmääramine nii eelnevalt kui ka pakkumismenetluse teel ning teatavad elemendid, mida tuleb toetuse eelneval kindlaksmääramisel arvesse võtta.\nKoolipuu- ja köögivilja kava eelarve mõistliku haldamise tagamiseks tuleks kehtestada liidu toetuse kindlaksmääratud ülemmäär ja kaasrahastamise ülemmäär. Selleks et kõik liikmesriigid saaksid rakendada kulutõhusat koolipuu- ja köögivilja kava, tuleks kehtestada liidu toetuse konkreetne miinimumsumma.\nSelleks et toetuskava haridusasutustes käivatele lastele piima ja piimatoodete pakkumiseks toimiks nõuetekohaselt ning et sellist kava hallataks paindlikult, tuleks kindlaks määrata liidu toetuse saamiseks kõlbliku piima maksimaalne maksimaalne kogus ning liidu toetuse suurus.\nMääruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt lõppeb suhkrusektoris mitme meetme kehtivus suhkru osas turustusaasta 2016/2017 lõpus, kui kaotab kehtivuse kvoodisüsteem.\nKäesolevas määruses tuleks kooskõlas kvoodisüsteemi kehtivuse pikendamisega 30. septembrini 2017 näha ette meetmed kvoodisuhkru, kvoodikohase isoglükoosi ja kvoodikohase inuliinisiirupi suhtes kehtestava tootmismaksu kindlaksmääramiseks.\nSelleks et tagada suhkrusektori teatavatele toodetele tootmistoetuse andmise tõhus kord, tuleks sätestada asjakohased tingimused tootmistoetuse suuruse kindlaksmääramiseks.\nSelleks et tagada liidu suhkrupeedi- ja suhkrurookasvatajatele rahuldav elatustase, tuleks kindlaks määrata kvoodikohase ja standardkvaliteedile vastava suhkrupeedi miinimumhind ning määratleda kõnealune standardkvaliteet.\nSelleks et vältida ohtu, mida olukorrale suhkruturul avaldab nende suhkru, isoglükoosi ja inuliinisiirupi koguste kuhjumine, mille puhul kohaldatavad tingimused ei ole täidetud, tuleks ette näha kvoodiületamise tasu.\nMääruses (EL) nr 1308/2013 on sätestatud mehhanism suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks liidu turgudele, võimaldades komisjonil võtta selle eesmärgi saavutamiseks asjakohaseid meetmeid. Kuna nimetatud mehhanismi raames praktikas rakendatavad turukorralduse vahendid on imporditavalt toorsuhkrult makstava imporditollimaksu ajutine kohandamine ning maksu ajutine kohaldamine selle kvoodivälise toodangu suhtes, mida lastakse siseturule pakkumise nõudlusega kooskõlla viimiseks, tuleks käesolevasse määrusesse lisada erisäte, mis võimaldab komisjonil sellist maksu kohaldada ja selle suuruse kindlaks määrata.\nEksporditoetuste süsteemi nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks sätestada asjakohased meetmed toetuste suuruse kindlaksmääramiseks. Lisaks tuleks teravilja- ja riisisektoris sätestada asjakohased meetmed korrigeerivate summade kehtestamiseks ning näha ette toetussumma kohandamine vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.\nÜPP tõhusa igapäevase juhtimise tagamiseks peaksid käesolevas määruses sätestatud toetuste ja hindade kehtestamise meetmed piirduma üldiste tingimustega, mis võimaldavad kehtestada konkreetsed summad lähtuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste summade kehtestamiseks. Neid volitusi tuleks teostada põllumajandusturgude ühise korralduse komitee abiga ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (3). Selleks et tagada kiire reageerimine kiiresti muutuvale turuolukorrale, tuleks komisjonile anda ka õigus kehtestada uued toetuste tasemed ning kohandada korrigeerivaid summasid teravilja- ja riisisektoris ilma määrust (EL) nr 182/2011 kohaldamata,\nKäesolevas määruses sätestatakse meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) nr 1308/2013 kehtestatud põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud hindade, maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamist.\nRiikliku sekkumise hinnad\n1. Riikliku sekkumise hinnatase:\nvastab pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ja lõssipulbri puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud vastavale võrdluskünnisele ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostmise puhul ei ületa hinnatase vastavat võrdluskünnist;\non või puhul kindlaksmääratud hinnaga kokkuostmise korral 90 % määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 7 sätestatud võrdluskünnisest ning pakkumismenetluse teel toimunud kokkuostu puhul ei ole hinnatase kõrgem kui 90 % võrdluskünnisest;\nei ületa veise- ja vasikaliha puhul määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punktis c osutatud taset.\n2. Riikliku sekkumise hindu lõikes 1 osutatud pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega asjaomaste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite põhjal.\n3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toodete riikliku sekkumise hinna tõstmise või langetamise, tuginedes kõnealustes rakendusaktides sätestatud kriteeriumitele. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\nKokkuostuhinnad ja kohaldatavad koguselised piirangud\n1. Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 punkti a kohaselt, siis toimub kokkuostmine käesoleva määruse artiklis 2 osutatud kindlaksmääratud hinnaga ega ületa määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 12 osutatud ajavahemikul järgmisi koguselisi piiranguid:\npehme nisu puhul 3 miljonit tonni;\nvõi puhul 50 000 tonni;\nlõssipulbri puhul 109 000 tonni.\n2. Kui riiklikku sekkumist alustatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 13 lõike 1 kohaselt, siis:\npehme nisu, või ja lõssipulbri puhul, mis ületavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid, ning\nkõva nisu, odra, maisi, koorimata riisi ning veise- ja vasikaliha puhul\ntoimub kokkuostmine pakkumismenetluse teel, et määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind.\nMaksimaalne kokkuostuhind ei või ületada käesoleva määruse artikli 2 lõikes 1 osutatud asjakohast taset ning see määratakse kindlaks rakendusaktidega.\n3. Nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel võib komisjon võtta vastu rakendusakte,\nmillega piiratakse pakkumismenetlusi liikmesriigiga või liikmesriigi piirkonnaga või\nkui artikli 2 lõikest 1 ei tulene teisiti, määratakse riikliku sekkumise kokkuostuhinnad kindlaks liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta registreeritud keskmiste turuhindade alusel.\n4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud kokkuostuhindu pehme nisu, kõva nisu, odra, maisi ja koorimata riisi puhul korrigeeritakse hinnatõusude ja -langustega kõnealuste toodete peamiste kvaliteedikriteeriumite alusel.\nKomisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks sellised hinnatõusud ja -langused.\n5. Käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n6. Komisjon võtab ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata vastu rakendusaktid, mis on vajalikud selleks, et\npidada kinni käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud sekkumise piirangutest ning\nkohaldada käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pakkumismenetlust pehme nisu, või ja lõssipulbri suhtes, mis ületab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koguselisi piiranguid.\n1. Selleks et määrata kindlaks eraladustamistoetuse suurus määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 17 loetletud toodete puhul, kui toetust antakse kooskõlas kõnealuse määruse artikli 18 lõikega 2, avatakse pakkumismenetlus piiratud ajaks või määratakse toetuse suurus eelnevalt kindlaks. Toetuse võib kindlaks määrata liikmesriigi või liikmesriigi piirkonna kohta.\n2. Komisjon võtab vastu rakendusaktid:\nmillega pakkumismenetluse kohaldamise korral määratakse kindlaks eraladustamistoetuse maksimaalne suurus;\nmillega toetuse suuruse eelneva kindlaksmääramise korral määratakse toetuse suurus kindlaks ladustamiskulude ja/või muude asjakohaste turunäitajate põhjal.\nNimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\nLastele puu- ja köögivilja pakkumise toetus\n1. Lastele puu- ja köögiviljade, töödeldud puu- ja köögivilja ning banaanisektori toodete pakkumiseks antav liidu toetus, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 23:\nei ületa järgnevaid piirmäärasid:\n150 miljonit eurot õppeaasta kohta;\n75 % määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kuludest või 90 % sellistest kuludest vähem arenenud piirkondades ja aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades, ning\nei hõlma muid kui määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 1 osutatud tarne- ja seotud kulusid.\nEsimese lõigu punkti a alapunkti ii kohaldamisel käsitatakse „vähem arenenud piirkondadena” piirkondi, mis on sellisena määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (4) (EL) nr 1303/2013 artikli 90 lõike 2 esimese lõigu punktis a.\n2. Iga koolipuu- ja köögivilja kavas osalev liikmesriik saab liidu toetust vähemalt 290 000 euro ulatuses.\nKomisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse soovituslik jaotus iga liikmesriigi kohta määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriumite põhjal.\nKomisjon hindab vähemalt iga kolme aasta tagant soovitusliku jaotuse vastavust määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikes 5 osutatud kriteeriumitele. Vajaduse korral võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks uus soovituslik jaotus.\nPärast liikmesriikide taotlusi kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõike 5 teise lõiguga võtab komisjon igal aastal vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toetuse lõplik jaotus osalevate liikmesriikide vahel vastavalt kõnealuses lõikes sätestatud tingimustele.\nKäesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\nLastele piima ja piimatoodete pakkumise toetus\n1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 26 sätestatud liidu toetus lastele piima ja piimatoodete pakkumiseks on kõige rohkem 0,25 liitrit piimaekvivalenti lapse kohta koolipäevas.\n2. Kogu piima puhul on liidu toetus 18,15 eurot/100 kg.\n3. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks rahastamiskõlblike piimatoodete (v.a piima) toetussummad, võttes eelkõige arvesse asjaomaste toodete piimasisaldust. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 128 ette nähtud tootmismaks kvoodisuhkrule, kvoodikohasele isoglükoosile ja kvoodikohasele inuliinisiirupile on 12 eurot tonni kohta kvoodisuhkru ja kvoodikohase inuliinisiirupi puhul. Isoglükoosile kehtestatav tootmismaks moodustab 50 % suhkrule kohaldatavast tootmismaksust.\n2. Lõike 1 kohaselt makstava tootmismaksu kogusumma kogub liikmesriik oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt vastavalt asjaomase turustusaasta kvoodile.\nKõnealused ettevõtjad teevad maksed hiljemalt asjaomase turustusaasta veebruari lõpuks.\n3. Liidu suhkru ja inuliinisiirupi tootmisega tegelevad ettevõtjad võivad taotleda, et suhkrupeedi- või suhkrurookasvatajad või siguritarnijad kannaksid kuni 50 % kõnealusest tootmismaksust.\nMääruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 129 ette nähtud tootmistoetuse suhkrusektori toodetele määrab komisjon kindlaks rakendusaktidega, võttes arvesse:\nimporditud suhkru kasutamisest tingitud kulusid, mis sektoril tuleks kanda maailmaturult tarnimise korral, ning\nliidu turul olemasoleva suhkru ülejäägi hinda või sellel turul suhkru ülejäägi puudumise korral määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 7 lõike 1 punktis c kehtestatud suhkru võrdluskünnist.\nNimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 135 ette nähtud kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhind on 26,29 eurot tonni kohta suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.\n2. Lõikes 1 osutatud miinimumhinda kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 III lisa B osas määratletud standardkvaliteediga suhkrupeedi puhul.\n3. Suhkruettevõtjad, kes ostavad suhkruks töötlemiseks kõlblikku ja kvoodikohaseks suhkruks töötlemiseks ettenähtud kvoodikohast suhkrupeeti, peavad maksma vähemalt miinimumhinna, mida on korrigeeritud hinnatõusude ja -langustega kõrvalekallete võimaldamiseks standardkvaliteedist. Komisjon määrab sellised hinnatõusud ja -langused kindlaks rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n4. Suhkrupeedikoguste puhul, mis vastavad neile tööstusliku suhkru või suhkru ülejäägi kogustele, mille suhtes kehtib artiklis 11 sätestatud kvoodiületamise tasu, korrigeerib asjaomane suhkruettevõtja ostuhinda nii, et see on vähemalt võrdne kvoodikohase suhkrupeedi miinimumhinnaga.\nRiikliku suhkrukvoodi kohandamine\nKooskõlas aluslepingu artikli 43 lõikega 3 võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal kohandada määruse (EL) nr 1308/2013 XII lisas sätestatud kvoote mis tahes otsuste tulemusel, mille liikmesriigid on võtnud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 138.\nKvoodiületamise tasu suhkrusektoris\n1. Kvoodiületamise tasu, sealhulgas määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 142 sätestatud tasu määratakse kindlaks tasemel, mis on piisavalt kõrge, et vältida kõnealuses artiklis osutatud koguste kuhjumist. Kõnealuse tasu määrab kindlaks komisjon rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n2. Lõikes 1 osutatud kvoodiületamise tasu nõuab liikmesriik sisse oma territooriumil asuvatelt ettevõtjatelt kõnealuses lõikes osutatud tootmiskoguste alusel, mis on asjaomasel turustusaastal kõnealustele ettevõtjatele kehtestatud.\nAjutine turu juhtimise mehhanism suhkrusektoris\nLiidu turgudele suhkru piisava ja tasakaalustatud tarnimise tagamiseks võib komisjon, olenemata määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 142, kohaldada kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017 vajalikus ulatuses ja vajalikul ajavahemikul ajutiselt rakendusaktidega kvoodiületamise tasu kõnealuse määruse artikli 139 lõike 1 punktis e osutatud kvoodivälise toodangu suhtes.\nKomisjon määrab sellise tasu suuruse kindlaks rakendusaktidega.\nKäesolevas artiklis osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\n1. Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 196 sätestatud tingimustel ning kõnealuse määruse artikli 198 kohaselt võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega määratakse kindlaks eksporditoetused:\nkorrapäraste ajavahemike järel määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 196 lõikes 1 loetletud toodete puhul;\nteravilja, riisi, suhkru, piima ja piimatoodete puhul pakkumismenetluste teel.\n2. Toote kohta antava eksporditoetuse kehtestamisel võetakse arvesse üht või mitut järgmist asjaolu:\nsenist olukorda ja tulevikusuundumusi, pidades silmas:\nkõnealuse toote hindu ja kättesaadavust liidu turul;\nkõnealuse toote hindu maailmaturul;\nühise turukorralduse eesmärke, s.o tasakaalu ning hindade ja kaubanduse loomuliku arengu tagamist turul;\nvajadust vältida häireid, mis võivad põhjustada pikaajalise tasakaalutuse nõudmise ja pakkumise vahel liidu turul;\nkavandatava ekspordi majanduslikku aspekti;\naluslepingu kohaselt sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid piiranguid;\nvajadust tasakaalustada liidu põhiliste põllumajandustoodete kasutamine kolmandatesse riikidesse eksporditavate kaupade tootmisel ning nendest riikidest töötlemiseks sissetoodud põhiliste põllumajandustoodete kasutamine;\nkõige soodsamaid turustuskulusid ning transpordikulusid liidu turgudelt liidu sadamatesse või muudesse ekspordikohtadesse, samuti kõnealuse kauba sihtriikidesse saatmise kulusid;\nnõudlust liidu turul;\nsealiha-, muna- ja linnulihasektori puhul nende sektorite toodete liidus tootmiseks vajaliku söödateravilja koguse liidu hindade ja maailmaturu hindade erinevust.\n3. Kui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon toetuse suurust rakendusaktidega kohandada kas liikmesriigi taotlusel või omal algatusel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.\nTeravilja ja riisi eksporditoetuste erimeetmed\n1. Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, millega kehtestatakse teravilja- ja riisisektori puhul kindlaks määratud eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.\nKui see on vajalik kiiresti muutuvale turuolukorrale kiire reageerimise tagamiseks, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid selliste korrigeerivate summade muutmiseks ilma artikli 15 lõikes 2 osutatud menetlust kohaldamata.\nKomisjon võib käesolevat lõiget kohaldada teravilja- ja riisisektori toodete suhtes, mida eksporditakse töödeldud kaupade kujul vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1216/2009 (5).\n2. Turustusaasta esimese kolme kuu jooksul kohaldatakse kas eelneva turustusaasta lõpus ladustatud linnaste või sel ajal ladustatud odrast valmistatud linnaste ekspordi suhtes toetust, mida oleks kõnealuse ekspordilitsentsi suhtes kohaldatud eksportimisele eelneva turustusaasta viimasel kuul.\n3. Komisjon võib määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides a ja b loetletud toodete suhtes kõnealuse määruse artikli 199 lõike 2 kohaselt kehtestatud toetust rakendusaktidega kohandada vastavalt muutustele sekkumishinna tasemes.\nEsimest lõiku võib täielikult või osaliselt kohaldada määruse (EL) nr 1308/2013 I lisa I osa punktides c ja d loetletud toodete ning ka määruse (EÜ) nr 1216/2009 kohaselt töödeldud kaupade kujul eksporditavate kõnealuse lisa I osas loetletud toodete suhtes. Sel juhul korrigeerib komisjon rakendusaktidega käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud kohandust, rakendades koefitsienti, mis väljendab suhet põhitoote koguse ning eksporditavas töödeldud tootes sisalduva või eksporditavas kaubas kasutatud põhitoote koguse vahel.\n1. Komisjoni abistab määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 229 moodustatud põllumajandusturgude ühise korralduse komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.\nViiteid määruse (EÜ) nr 1234/2007 asjaomastele sätetele pärast nimetatud määruse kehtetuks tunnistamist määrusega (EL) nr 1308/2013 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud vastavustabelile\nSeda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.\nArtikleid 7–12 kohaldatakse kuni suhkrusektori turustusaasta 2016/2017 lõpuni 30. septembril 2017.\nBrüssel, 16. detsember 2013\n(1) Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013 määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).\n(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsember 2013 määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).\n(5) Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1216/2009, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (ELT L 328, 15.12.2009, lk 10).\n(osutatud artiklis 16)\nMäärus (EÜ) nr 1234/2007\nArtikli 18 lõiked 1 ja 3\nArtikli 18 lõike 2 punkt a\nArtikli 13 lõike 1 punkt c\nArtikli 3 lõike 1 punkt b\nArtikli 13 lõike 1 punkt d\nArtikli 18 lõike 2 esimene lõik\nArtikli 18 lõike 2 teine lõik\nArtikli 43 lõike 1 punkt aa\nArtikli 103ga lõige 4\nArtikli 103ga lõige 5\nArtikli 102 lõige 4\nArtikli 102 lõige 3\nArtikli 51 lõige 2\nArtikli 51 lõige 3\nArtikli 51 lõige 4\nArtikli 64 lõige 2\nArtikli 64 lõige 3\nArtikli 164 lõige 2\nArtikli 13 lõiked 1 ja 3\nArtikli 164 lõige 3\nArtikli 164 lõige 4


Rakveres hakkas korteris suitsuandur tööle - 112 - Virumaa Teataja\nRakveres hakkas korteris suitsuandur tööle\nTäna ennelõunal kella poole üheteistkümne ajal hakkas Rakveres Kungla tänava paneelmaja korteris tööle suitsuandur.\nSuitsuanduri heli kuulis naaber, kes kutsus kohale päästjad.\nKorterist keegi ei vastanud. Ida päästekeskuse pressiesindaja Jevgenia Parv rääkis, et kuna suitsulõhna, kuumust või muid põlengule viitavaid märke ei olnud, siis kutsusid päästjad kohale politsei. Korravalvurid tuvastasid korteri omaniku, kes töötab Rakvere lihakombinaadis. Omanik tuli kohale ja selgus, et suitsuandur oli teadmata põhjusel tööle hakanud.\nParv selgitas, et kui päästjad oleksid tundnud suitsulõhna või tuvastanud muid põlengule viitavaid märke, siis olnuks tegemist ohuga inimeste varale, tervisele ja elule ning siis olnuks päästjatel õigus jõudu kasutades eluruumi siseneda.\nIda prefektuuri operatiivteabetalituse juht Alar Karu selgitas, et nii politsei kui ka päästjad lähtuvad ohu olemasolust, millele järgneb vajalike meetmete rakendamine. "Selge on see, et kui kellegi elu on ohus, siis peab viivitamatult reageerima. See tähendab, et kui on vähemgi kahtlus, et sees võib olla kellegi elu ohus, siis ei vaja päästjad politsei lisahinnangut ja nad saavad kohe kiirelt tegutseda," sõnas Karu.\nKa seadusandja on selleks politseile ja päästele andnud seadusliku õiguse. "Juhul, kui on kindel, et suletud uste taga ei ole kellegi elu ohus, samas aga vajab olukord kontrollimist, lähtutakse väikese kahju tekitamise printsiibist," jätkas Karu. "See tähendab, et politsei andmebaaside kaudu võetakse omanikuga ühendust ning selgitatakse asjaolud välja. Näiteks tuleb korteri omanik kohale ja teeb ise ukse lahti."


Suleke: "Tere on hõngus"\n"Tere on hõngus"\n/"Mõistatused", Tartu 2000/\nSiinsete piltide autor Margaret W. Tarrant (täie nimega Margaret Winifred Tarrant, 1888 - 28. juuli 1959) oli inglise illustraator, kellelt on säilinud palju plakateid, postkaarte ja raamatuid. Ühtekokku 50 aasta töö. Tema looming oli eriti populaarne 1920-1930. aastatel. Ta on kujutanud palju lapsi, haldjaid ja loomi, sekka loonud ka hingestatud inglipilte, mille hulgast Sulekesse panekuks paar tükki välja valisin.\n"Ma alustasin joonistamisega väga varajases eas ja pole kunagi kaotanud oma armastust ja suurt huvi kunsti vastu."\n"Minu loodusearmastus on mind juhtinud selle töö juurde, mida ma nüüd teen - ma tahan juhtida inimeste mõtteid looduse imede kaudu looduse Looja juurde."\nMillest jutt: Eesti, Inglid, Inglise, Kirjandus, Kunst, Maarja, Postkaardid