Valu vasakus kõhus - Ravi, Valu vasakpoolne kõht\nValu vasakpoolne kõht, Mis Valu Vasakul Võib Tähendada\nToiduallergia võib olla veel üks põhjus vasakus kõhus möllamiseks.. Sümptomiteks on ärritunud väljaheide, eritis vereosakestega, palavik, põletikulise piirkonna valulikkus.\nCrohni tõbi viitab pärilikule autoimmuunsele patoloogiale. See mõjutab kogu seedetrakti, kuid sagedamini soolestikku. Sellega kaasneb püsiv kõhulahtisus, õmblus- ja valutavad valu vasakpoolne kõht, puhitus, kehakaalu langus. Kõige vastuvõtlikumad lapsed noorukieas ja noored.\nSoole obstruktsioon moodustub püsiva spasmi, soole valendiku takistamisega fekaalkividega, divertikuli vääne, adhesioonid ja tursed. Samal ajal peatub sisu läbimine, valu vasakpoolne kõht paiknev osa paisub. Valu, sõltuvalt põhjusest, intensiivistub järk-järgult või ilmneb järsult.\nAinult pärasoole haigused proktiit, paraproktiit on põhjustatud limaskesta, hemorroidide nakatumisest. Neid iseloomustab intensiivne valu vasakus küljes - niude piirkonnas, ulatudes pärakusse, mida süvendab roojamine, tenesmus vale tung. Kasvajad Kasvaja kasvu märk on valu vasakus kõhus. Patoloogia on tagajärgedega äärmiselt tõsine. On väga oluline arvestada, et valu sümptom ilmneb juba märkimisväärse protsessiga, metastaasidega.\nNeed intensiivistuvad liikumistega, nendega kaasnevad valud ja sagedane urineerimine, palavik külmavärinate ja higistamisega. Kaltsiitne püelonefriit ja urolitiaas on patogeneetiliselt seotud sellega, et rikutakse uriini läbimist neeruvaagna, kusejuhi kaudu. Stagnatsioon provotseerib põletikku ja vastupidi suurendab põletik kivide moodustumise riski.\nUriinihäired on eriti ohtlikud rasedale naisele. Vasakpoolsete neerukoolikutega kaasneb intensiivne valu alaseljas ja kõhus koos radiatsiooniga munandikotti meestel, naiste kubemes. Patsient on ärritunud, karjub valust, valulike tungide ajal urineerimine hilineb. Rünnak võib lõppeda iseseisvalt ilma valu vasakpoolne kõht, kui uriinikivi lahkub. Tavaliselt on kusejuhtme vigastuse tõttu verejooks urineerimise lõpus.\nVasaku neeru nefroptoos või prolaps rohkem kui 2 cm kõrgusel inspiratsiooni kõrgusel moodustub pärast rasedust, traumat, koos järsu kaalukaotusega. Peamine märk on tugev valu vasakpoolses hüpohondriumis, alaseljas ja valu vasakpoolne kõht.\nTugevneb püstises asendis, väheneb lamades neer läheb normaalsesse asendisse. Hüdronefroos moodustub neerude uriini väljavoolu pikaajalise rikkumisega, hävitatud vaagen ja kalossid muutuvad üheks suureks õõnsuseks. Suurenedes neerutuubulid ja nefronid surutakse kokku ja surevad. Vasakpoolne hüdronefroos põhjustab igavaid valutavaid valu kõhu vasakus servas, alaseljas koos kiiritusega kubemes. Vasak neer lakkab toimimast. Uriini eritumine toimub ainult parema organi suurenenud koormuse korral.\nLihasvalu ja neuralgia Kui vasakpoolses ülakõhus ilmnevad valud liikumiste, köhimise, sügava sissehingamisega, siis võime järeldada nende lihaste päritolu kohta. Interkostaalse neuralgia mis saab tunnistada kõhu allosas valu on hüpotermia, suurenenud füüsiline aktiivsus, ebamugav rüht tööl. Lülisamba osteokondroosiga patsientidel esinevad radikulaarsed valud koos seljaaju luukanalitest pärit harude rikkumisega.\nHarva eksleb ta looduses.\nSelline peavalu võib anda kõrvadele, näole, silmadele. Selle intensiivsus on erinev. Kuid seda halvasti talutakse: patsiendid suudavad rünnaku ajal, mis kestab sekundit, oma teovõime kaotada. Teadlased pole välja selgitanud, miks ilmub punktpeavalu.\nArstid leidsid ainult rünnaku täpsed sümptomid: peavalu iseloomustab torkiv insult või mitu lööki ühes kohas; sagedamini tunda kolmiknärvi piirkonnas; avaldub sekundi jooksul, võib korduda mitu korda päevas. Teadlased on kindlaks teinud, et kui haiget teeb vasakul või paremal paiknev üks punkt, pole patsiendi kehas patoloogilisi seisundeid.\nSiseorganite patoloogiatega sellist kliinikut ei täheldata.\nMõnikord on valu ekslemine, kuid sagedamini lokaliseerub see ühes kohas. Inimene tunneb vasakpoolses templis teravat pulsatsiooni, silmade pistikupesades suurt ebamugavustunnet, nagu oleks neid kogu oma võimalusega sõrmedega surutud.\nEsmaabi ja ennetamine Kui pea vasak vasak pool on väga pulseeriv või tulistab, annab esiosas, kõrvas või silmas, siis valu vasakpoolne kõht kõige parem kutsuda kiirabi, eriti kui sümptomid ilmnevad pidevalt.\nSelleks saate kasutada järgmisi meetodeid: Esialgu tuleb natuke puhata ja pikali heita, võib-olla on põhjuseks ületöötamine, siis on kõige parem magada nii, et keha puhkaks. Seisundi parandamiseks võite teha pea, eesmise piirkonna kerge massaaži, samuti massaaži selga, kaela. Külma vee ja rätiku abil saab otsmikule panna kompressi. Mõned aitavad kontrastainega dušši võtmisel. Seda meetodit saab kasutada iga päev pea vasakpoolsel küljel asuvate rünnakute profülaktikaks, samuti veresoonte tugevdamiseks.\nSeda tuleks kasutada viimase abinõuna ja selleks on soovitatav kasutada nimetusi "Nurofen" või "Spazmalgon". Muidugi ei pea te iseseisvalt ravima, sest põhjused võivad olla väga tõsised ja rünnakute peatamine otsmikul, pea vasakul küljel võib seisundit ainult süvendada. Pulsatsiooni ja valu ilmnemisel võite proovida sümptomi eemaldada ilma ravimiteta.\nSelleks kasutage järgmisi manipulatsioone: Jalutage värskes õhus aeglases tempos. Positiivse efekti toob unenägu värskes õhus, näiteks võrkkiiges. Kompress pea tagaküljel. Sõltuvalt patsiendi seisundist võib kasutada nii kõrget kui ka madalat temperatuuri.\nHea on kasutada rahustitasudega infusioone, näiteks ravimtaimede kollektsiooni nr 2. Lusutage teed rahustavate ürtidega.\nKui muud ravimid ei aita, võite juua valuvaigistit. Ennetavad meetmed ebameeldivate sümptomite vältimiseks: Vähendage aeglaselt kofeiini tarbimist.


Rõivas: pensionite vähendamine oleks sügavalt ebaõiglane - Kinnisvarauudised\nRõivas: pensionite vähendamine oleks sügavalt ebaõiglane\nRiigikogu rahanduskomisjoni esimehe, reformierakondlase Taavi Rõivase hinnangul oleks IRL-i naiskogu ettepaneku järgimine ehk pensionite kärpimine sügavalt ebaõiglane niigi kitsikuses virelevate pensionäride suhtes.\nKui tänavu peaks tõepoolest veel kolmanda negatiivse eelarve koostama, siis eelkõige üritatakse Rõivase sõnul vältida pensionite vähendamist ja vanemahüvitise ülempiiri kärpimist.\n"Pensionite kärpimine oleks kõige valusam samm, mida üldse teha saaks. See oleks sügavalt ebaõiglane meie vanavanemate suhtes, kelle sissetulek ei võimalda ju tegelikult siiani täisväärtuslikku elustandardit järgida. Pensionite vähendamisega võtaksime ju veelgi raha ära neilt inimestelt, kellel seda niikuinii üleliia ei ole. Lõppude lõpuks on ju Eestis pensionid kärpimatagi väga väikesed," sõnas Rõivas Äripäevale.\nKui peaks uue, järjekordse negatiivse lisaeelarve koostama, siis pigem tõmbaks Rõivas koomale majandusministeeriumi eelarvereal olevat nn tee-ehitusraha, sest teeremontide ja-ehituse riigihangete pakkumised on üha odavnenud.\nSamuti kärbiks Rõivas enne, kui ta pensionite vähendamise otsuse teeks, erinevateks põllumajandustoetusteks kuluvaid summasid.\n"Kui panna kaalukausile mõni põllumajandustoetus või pension, siis... Igal juhul peaks sellisel juhul vähendama põllumajandustoetust," arvas oravaparteilane.\nVanemahüvitise ülepiiri vähendamist ei pea aga rahanduskomisjoni esimees eelkõige seetõttu otstarbekaks, et sellega ei hoita õieti mitte midagi kokku, riigi usaldusväärsust kärbitakse aga hoogsalt.\n"Kui Keskerakond pakkus ülempiiriks 15 000 krooni ehk selle vähendamist sisuliselt poole võrra, siis sisuline kokkuhoid olnuks vaid 54 miljonit krooni. Sotsid pakuvad, et 2010. aastast võiks ülempiir olla 20 000 krooni, kusjuures sellega säästetaks vaid 19 miljonit krooni. Need on nii marginaalsed summad, et riigieelarve tasakaalu mõttes ei päästaks need mitte midagi," on Rõivas veendunud.


Omedu küla otsas asus ka lauavabrik ?Silva?, kus sai tööd hulk inimesi. Palke langetati talvel Omedu jõest ülesvoolu asuvates metsades ja kevadiste suurvete ajal parvetati palgid piki jõge alla jõesuudmesse lauavabrikusse, aga ka Mustvee lauavabrikuni Peipsit mööda.\nTalviti olevat käidud kalastamas veel ka Võrtsjärvel ja Saadjärvel. See oli XIX sajandi teisel poolel, seal vahetati püütud kalad vilja vastu ja koju sõideti piki Emajõge ja Peipsit venega. Kuskilt mälusopist terendab ka jutt venega Lohusuu kirikusse sõitmisest ja surnukirstu sinna kalmistule viimisest.\nLaiuss oli inimestele nuhtluseks\nKevadise haugikudemise ajal passisid mõned mehed järve ääres madalasse vette kudema tulnud hauge. Kui märgati kalade tekitatud veepöörist, raiuti seal västraga ja tabati vahel korraga emakala ja ka üks või isegi kaks niiskaheitvat isakala. Hiljem nimetati taoline püügiviis röövpüügiks ja keelati ära.\nPüütud kalu söödi muidugi nii praetult, keedetult, soolatult kui kuivatatult. Peipsi kaladelt saadi kahjuks sageli ka soolenugiline ? laiuss, kes kasvab inimese soolestikus 10 meetri pikkuseks ja pikemakski. Minul aeti lõpuks välja 12 meetri pikkune ja pärast ikka veel kuigipalju. Olin siis juba 25-26-aastane noor mees. Juba koolipõlves ütles mulle täditütre Toit, Lidia mees Arno: ?Poiss, sul on ussid, sa oled nii kõhn ja kahvatu.?\nPaljudes arstlikes kontrollides hiljem millegipärast ussimune ei avastatud ja nii ma siis toitsingi seda parasiiti aastaid. Selle soolenugilise ringkäik olevat selline: suguküpse laiussi munad väljuvad nii inimeste kui loomade kehast roojaga, vette sattunud munast koorub kerajas ripsvastne, millest toituvad vähikesed, keda omakorda söövad kalad ja nende lihastes ja elundites areneb 1?2 mm pikkune vageltang, mis omakorda, sattudes pooltoore või toore kala söömisel inimese soolestikku, kasvab pikaks lüliliseks suguküpseks parasiidiks.\nPeipsi ääres kasvatati sigureid\nXX sajandi esimesel poolel levis külas lisateenistuse eesmärgil sigurikasvatus. Sigur on kuni 30 cm pikkune suhkrut ja inuliini sisaldav juurikas. Taimel on lillad õisikud ja piklikud lehed. Sigurit kasutati kuivatatult ja röstitult kohvisegudes.\nSigurikasvatus oli väga töömahukas tegevus, aga elatist oli vaja teenida ja põllumaa vähesuse pärast tuli kasvatada selliseid kultuure, mis ka tulu andsid.\nSiguri pikad juurikad kisti maast välja, lehevars murti küljest ja edasi veeti järve ehitatud kastidesse pesemiseks. Kastides hõõruti nad luuaga läbi. Kahvadega tõsteti puhtad sigurid vankrile tagasi, veeti kodudesse varju alla.\nEdasi need pestud sigurid tükeldati 1- 2 cm pikkuse küljega kuubikuteks. Esiteks lõhestati sigur noaga pikisuunas vastavalt juurika jämedusele kas kaheks või neljaks, siis tükeldati-vürfeldati ristisuunas kuubikuteks. Seda tehti lõikeraua abil. Lõikeraud oli parajalt paks teritatud raudleht, mille üks ots oli kinnitatud lõikelaua külge nii, et see seal liikuda sai, teises otsas oli käepide.\nPeotäis lõhestatud sigureid asetati lõikelauale noa alla ja siis krähviti otsast paraja pikkusega kuubikuid. Seda lõikerauda või väiksemat kasutasid mehed ka kuivatatud tubakalehtede peenestamiseks, sest ka tubakat kasvatati ise. Seda nimetati veel ?pinutaguseks?, vist põhilise kasvukoha järgi, sest mehed kasvatasid tubakat vanade puuriidaasemete kohal ja kõrval.\nPeenestatud tubakast keerati ajalehe või sigaretipaberi sisse plotski või valmistati poest ostetud spetsvahendi ja hülsside abil paberosse.\nValminud tubakalehed lüsiti lehevart pidi traadile ja riputati pööningule kuivama, pärast kuivamist lõigati. Muide! Nägin 2004. aasta augustis Poolast läbi sõites sealseid tubakapõlde!\nAhju köeti hagudega\nSigurikuubikute kuivatamine toimus samasugustes ahjudes nagu tindikalagi. Ahjusid köeti põhiliselt hagudega. Haod olid raiutud kraavikallastelt või metsa alt ja seotud kubudesse. Meetripikkused haokubud mahtusid pikuti ahju. Natuke kaasaegsem kuivati oli majade taha ehitatud Kraftidel. Seal sai ka vajadusel vilja kuivatada. Samas üle ojakraavi seisis ka vana tuuleveski. See oli vist Ojade oma.\nAhjudesse mahtus toorsiguri kuubikuid kaks vakatäit. Vakk oli umbes 42-liitrise mahuga puukast. Liivimaa vakk oli aga suurem, umbes 69 liitrit. Kartuleid mahtus vakka minu mäletamise järgi 50 kilo ja kartulivakkasid kasutati veel kolhoosideski.\nKuivatatud sigureid ostsid kohvivabrikud Tartus ja Tallinnas. Narva turule veeti neid hobustega.\nEndale röstiti kohvi plekist valmistatud, äratõmmatava kaanega brennerite (brenner- põleti, kütja sks keeles) abil. Neil oli pikem vars taga ja nii said sigurikuubikud hõõguvate süte kohal röstides hoida ja liigutada. röstitud Korraliku kohvisegu saamiseks lisati röstitud nisu- ja rukkiteri, ka munast, koorest ja jahust veeretatud kuulikesi.\nSee korralikult pruunistatud segu jahvatati kohviveskiga pulbriks.\nKasepää vallamaja ja Tiheda koolimaja vahel asuv hoone, mis oli XX sajandi alguses juba ehitatud magasiaidaks, kus hoiti suurtes salvedes ikalduse puhuks viljavarusid. Seda tehti muidugi vallavalitsuse korraldusel, vajadusel jagati vili välja ja see tuli sügisel teatud lisaprotsendiga tagastada. 1920. aasta paiku oli see hoone aga tühi ja külanoorus lõhkus salved välja, ehitas salvelaudadest lava ja hoonet kasutati suvehooajal tantsu- ja näitemängupidude korraldamisel. Et majas kütet polnud, ei saanud seda talvel kasutada.\nRahvamajas peeti hommikuni tantsupidu\nEesti Vabariigi algusaastatel ehitati see hoone ümber sigurikuivatiks. Köeti õliga, kuivatusrestid paiknesid teatud vahedega üksteise kohal. Alumiselt restidelt lasti kuivanud sigurid välja ja ülemised restid langetati allapoole. Üles läksid restid uute kuivatamata siguritega. Seda tegevust ei jätkunud aga kauaks. Sõja ajal sisseseade purustati ja hiljem seda ei taastatud. Hoonest sai Tiheda koolile abiehitis ja praegu asub seal algkool ? lasteaed.\nMeie kinokülastused ja sellele järgnenud tants toimusid aga pärast sõda ikka selles puust rahvamajas, mille asemele on nüüd ehitatud uus hoone. Suveöödel jätkus noortel sageli tantsulusti pea päikesetõusuni välja. Kodus ei saanud teinekord paari tundigi magada, kui isa kutsus poisid lakast alla heina niitma.\nTiheda kivist koolimaja ehitati 1910. aasta paiku. Kasepää praegune koolihoone oli siis juba valmis, sest minu ema käis juba uues hoones koolis ? see oli 1907.a. Enne seda oli aga Kasepääl samas kohas puidust koolimaja. Selles oli üksainus õpperuum, pikad pingid üle ruumi ja kitsas laud ees. Selles suures kooliruumis tähistati ka jõulusid. Kirikud olid kaugel ? 15-18 kilomeetrit (Tormas ja Lohusuus), paljudel polnud ka hobust jõuluõhtul kirikusse sõitmiseks. Siis ehitigi koolimaja suur klassiruum ja pühitseti seal pidulikult jõulupühi. Üle ruumi lae olid kinnitatud pikad ?küünlapuud?(ümarlatid), milledesse oli teatud vahedega puuritud augud küünalde jaoks. Need küünlapuud olid kaunistatud kuuseokstest vanikutega ja ruumis seisis muidugi ka kuusepuu.\nKooliruumi kaunistasid eelmisel kevadel leeris käinud noored, nemad kinkisid ka jõuludeks koolimajale midagi ? kas uue lambi või uued linikud lauale ja kõnetoolile või piibli jne. Pühadejutlust pidas kooliõpetaja. Kooliõpetajal oli veel kohustuseks ka surnute puusärki sängitamise tseremoonia toimetamine ja surnu kodust ärasaatmine. Surnuaial mattis juba kirikuõpetaja ehk köster. Kasepää surnud maeti kuni XX sajandi alguseni Lohusuu surnuaeda. Mustvee surnuaeda on maetud juba minu vanaisa Jaan Kask, kes suri 1920. aastal. Eelmised vanavanemad ja ka 1891. surnud vanaema aga Lohusuu kalmistule.


Quadramet (samarium [153Sm] lexidronam pentasodium) – Ravimi omaduste kokkuvõte - V10BX02 – RXed.eu | ET\nAvaleht / Q / Quadramet\nQuadramet (samarium [153Sm] lexidronam pentasodium) – Ravimi omaduste kokkuvõte - V10BX02\nRavimi nimetus Quadramet\nATC kood V10BX02\nToimeaine samarium [153Sm] lexidronam pentasodium\nQuadramet: Ravimi omaduste kokkuvõte\nQuadramet: Hanke- ja kasutustingimused või piirangud\nQuadramet: Pakendi märgistus\nQuadramet: Pakendi infoleht\n6.6 Erihoiatused ravimi hävitamiseks ja käsitlemise ks\n9. ESMASE MÜÜGILOA VÄLJASTAMISE/MÜÜGILOA UUENDAMISE\nQuadramet 1,3 GBq/ml süstelahus.\nÜks milliliiter lahust sisaldab viidatud kuupäeval 1,3 GBq samaarium (153Sm) pentanaatriumleksidronaami (vastab 20 kuni 80 µg/ml samaariumile viaali kohta)\nSamaariumi eriaktiivsus on ligikaudu 16–65 MBq/µg s amaariumi kohta.\nSamaarium-153 emiteerib nii keskmise energiaga beetaosakesi kui kujutisvõimelisi gammafootoneid, poolestusaeg 46,3 tundi (1,93 päeva). Samaarium-153 kiirguse energiajaotust näitab tabel 1.\nTABEL 1 : SAMAARIUM-153 KIIRGUSE PÕHIJAOTUS\n*Beetakiirguse jaoks on näidatud maksimaalne energ ia, keskmine beetaosakese energia on 233 keV.\nTeadaolevat toimet omav abiaine: naatrium 8,1 mg/ml.\nSelge värvitu või heledat merevaiguvärvi lahus, mil le pH on vahemikus 7,0–8,5.\nQuadramet on näidustatud luuvalude vaigistamiseks p atsientidele, kel on hulgi osteoblastilisi luumetastaase, mis ilmnevad luu skaneerimisel tehneetsiumiga (99mTc)] märgistatud bisfosfonaatidega.\nOsteoblastilised metastaasid, kuhu kogunevad tehneetsiumiga (99mTc) märgistatud bisfosfonaadid, tuleb enne ravi alustamist kindlaks teha.\nQuadramet’i tohib manustada ainult radiofarmatseutiliste preparaatide kasutamises kogenud arst ja ainult pärast patsiendi täielikku onkoloogilist hin nangut kvalifitseeritud arstide poolt.\nQuadramet’i soovitatav annus on 37 MBq 1 kg kehakaalu kohta.\nQuadramet'i ei soovitata kasutada lastel vanuses alla 18 aasta ohutuse ja efektiivsuse andmete puudumise tõttu.\nQuadramet’i tuleb veenisiseselt läbi kanüüli aeglas elt manustada ühe minuti vältel. Quadramet’i ei tohi enne kasutamist lahjendada.\nQuadramet’ile reageerivad patsiendid kogevad valu vaigistumist üldreeglina 1 nädala jooksul pärast raviprotseduuri. Valude vaibumine võib kesta 4 näda last kuni 4 kuuni. Patsientidele, kes kogevad valude vaibumist, võib soovitada opioidsete valuvai gistite kasutamise vähendamist.\nQuadramet’i korduvmanustamine peab põhinema patsien di individuaalsel reaktsioonil eelnevale ravile ja kliinilistel sümptomitel. Minimaalseks intervall iks luuüdi funktsiooni piisavaks taastumiseks tuleb lugeda 8 nädalat.\nRavimpreparaadi valmistamise juhised vt lõik 12.\nÜlitundlikkus toimeaine (etüleendiamiintetrametülee nfosfonaat (EDTMP) või sarnased\nfosfonaadid) või lõigus 6.1 loetletud mis tahes ab iainete suhtes.\n∙Rasedatele naistele (vt lõik 4.6)\n∙Patsientidele, kes on saanud eelneva 6 nädala jooks ul kemoteraapiat või välist kiiritusravi poolele kehapinnale.\nQuadramet’i kasutatakse ainult palliatiivse vahendina ning teda ei tohi kasutada samaaegselt müelotoksilise kemoteraapiaga, kuna see võib müelot oksilisust suurendada.\nTeda ei tohi kasutada samaaegselt teiste bisfosfonaatidega, kui ilmneb koosmõju isotoopuuringul tehneetsiumiga (99mTc)-märgistatud bisfosfonaadiga.\nEi soovitata kasutada Quadramet’i eelmisest ravist või haigusest ohustatud luuüdi reserviga patsientidel, välja arvatud juhul, kui oodatav ravi tulemus kaalub üles selle ohud.\nSeoses luuüdi funktsiooni võimaliku pärssumisega pä rast manustamist tuleb vereanalüüsi teha igal nädalal vähemalt 8 nädala vältel, alustades 2 nädal a möödumisel Quadramet’i manustamisest, või kuni luuüdi funktsiooni piisava taastumiseni.\nPatsiendile tuleb soovitada juua (või manustada vee nisiseselt) enne süsti vähemalt 500 ml vedelikku ning tühjendada põit selle ekspositsiooni minimeeri miseks pärast süstimist nii sageli kui võimalik.\nKuna Quadramet väljub organismist kiiresti, kaob va jadus eritatud uriini radioaktiivsusega seotud ettevaatusabinõude järele 6...12 tunni jooksul pära st manustamist.\nUriinipidamatusega patsientidel tuleb kuue tunni vä ltel pärast manustamist rakendada spetsiaalseid ettevaatusabinõusid, nagu põie kateteriseerimine, e t minimeerida riiete, voodipesu ja patsiendi ümbruse radioaktiivse saastumise ohtu. Teiste patsi entide uriini tuleb koguda vähemalt kuue (6) tunni vältel .\nPõie kateteriseerimist tuleb teha ka uriinipeetuseg a patsientidele.\nRadioaktiivseid ravimpreparaate on lubatud vastu võ tta, kasutada ja manustada ainult volitatud isikute poolt selleks kohandatud haiglatingimustes ning nende vastuvõtmine, säilitamine, kasutamine, ümberpaigutamine ja hävitamine peab toimuma kooskõl as kohalike pädevate asutuste määruste ja asjakohaste lubadega.\nRadioaktiivsete ravimpreparaatide valmistamine kasutaja poolt peab toimuma viisil, mis rahuldab nii kiirgusohutuse kui farmatseutilise kvaliteedi nõude id. Tuleb rakendada asjakohaseid aseptilisi ettevaatusabinõusid kooskõlas ravimite Heade Tootmi stavadega.\nSeoses võimaliku kumuleeruva toimega luuüdile ei to hi ravi teostada samaegselt kemoteraapia või välise kiiritusraviga. Quadramet’i määramiseni pära st neid ravimeetodeid peab luuüdi jõudma piisavalt taastuda.\nQuadramet on vastunäidustatud (vt 4.3) raseduse aja l. Rasedusvõimalus peab olema rangelt välistatud. Fertiilses eas naised peavad ravi ajal ja kogu järe lkontrolli perioodil kasutama efektiivset rasestumisvastast meetodit.\nQuadramet’i saavatel patsientidel esineb leukotsüüt ide ja trombotsüütide arvu kahanemist ning aneemiat.\nKliinilistes katsetes kahanes leukotsüütide ja trom botsüütide arv 3...5 nädala möödumisel pärast manustamist miinimumini 40%...50%-ni lähtetasemest ning saavutas üldreeglina uuesti ravieelse taseme 8 nädala pärast.\nMõned patsiendid, kel tekkis 3. või 4. astme hemato poeetiline toksilisus olid kas hiljuti saanud välis t kiiritusravi või kemoteraapiat või oli neil kiirest i progresseeruv, luuüdi mõjutada võiv haigus.\nTurustamisjärgselt teatatud trombotsütopeenia juhtu de seas on esinenud üksikjuhtudel ajusisest verejooksu ja ka surmaga lõppenud juhtumeid.\nVäike arv patsiente kaebas luuvalude mööduva ägenem ise üle vahetult pärast süstimist (kõrvetusreaktsioon). See on tavaliselt kerge ja mö öduv ning leiab aset 72 tunni jooksul pärast süstimist. Sellised reaktsioonid alluvad tavaliselt valuvaigistitele.\nOn teatatud ravimi järgmistest kõrvaltoimetest: iiv eldus, oksendamine, kõhulahtisus ja higistamine.\nPärast Quadramet’i manustamist on esinenud ülitundl ikkusreaktsioone, sealhulgas harvadel juhtudel anafülaktilist reaktsiooni.\nVähestel patsientidel esines seljaaju kompressiooni , dissemineeritud intravaskulaarset koagulatsiooni ja tserebrovaskulaarseid atakke. Selliste nähtude e sinemist võib seostada patsientide haiguse kuluga. Kui lülisamba metastaasid on tserviko-dorsaalsel ta semel, siis ei saa välistada seljaaju kõrgenenud kompressiooniriski.\nPreparaati tohib manustatada ainult kvalifitseeritud personali poolt ja kindlaksmääratud tingimustes. Farmakoloogilise üleannustamise oht on seega kaduvv äike.\nVõimalik risk on seotud juhusliku liigse radioaktii vsuse manustamisega. Organismi kiiritusdoosi saab piirata diureesi esilekutsumise ja sageda urineerimise abil.\nFarmakoterapeutiline grupp: mitmesugused radiofarmatseutilised valuvaigistid. ATC kood: V10BX02\nQuadramet on afiinne luukoe suhtes ning ta kontsentreerub luupähikute piirkonnas, seondudes kõvasti hüdroksüapatiidiga.\nUuringud rottidel on näidanud, et Quadramet eemaldu b kiiresti verest ja lokaliseerub luude kasvupiirkondades, eriti luukoe mineraliseerumise kihis.\nPlanaarsete kujutiste tehnikat kasutanud kliinilistes uuringutes akumuleerus Quadramet kahjustatud ja normaalse luukoe suhtega ligikaudu 5 ning kahjustatud luukoe ja pehmete kudede suhtega ligikaudu 6. Seega võivad metastaatiliselt kaasatud piirkonnad a kumuleerida oluliselt rohkem Quadramet’i kui ümbritsev normaalne luukude.\nSkeleti poolt neelatud Quadramet’i osa moodustas uuringutes 453 patsiendiga erinevate esmaste pahaloomuliste kasvajatega 65,5 ± 15,5% manustatud aktiivsusest. Ilmnes positiivne korrelatsioon skeletis neeldunud annuse ja metastaatiliste piirkondade arvu vahel. Kontrastina oli skeletis neeldunud annus 30 minuti möödudes pöördvõrdeline plasma radi oaktiivsusega.\nPatsientidel väljutub Quadramet kiiresti verest. Ko lmkümmend minutit pärast preparaadi süstimist 22 patsiendile sisaldas plasma ainult 9,6 ± 2,8% manustatud aktiivsusest. 4 ja 24 tunni möödudes langes plasma radioaktiivsus 1,3 ± 0,7%-lt 0,05 ± 0 ,03%-ni.\nUriini eritumine toimus peamiselt esimese 4 tunni vältel (30,3 ± 13,5%). 12 tunni möödudes oli 35,3 ± 13,6% manustatud aktiivsusest uriini kaudu eritatud. Väiksem eritus uriini toimus ulatuslike luumetastaasidega patsientidel sõltumata manustatud radiofarmatseutilise preparaadi kogusest.\nUriiniproovide analüüs näitas radioaktiivsuse kogun emist inertsete kompleksidena.\nSamaarium (153Sm)-EDTMP annuse korduvmanustamisel koertele ilmnes pärsitud luuüdi ja perifeersete hematoloogiliste näitajate taastumisaj a teatav pikenemine võrreldes taastumisega pärast ühekordse annuse manustamist.\nMitteradioaktiivne Sm-EDTMP ei näidanud mutageenset potentsiaali hulgalistes in vivo ja in vitro testides. Sarnaseid tulemusi andis ka radiolüüsi jä äkidega rikastatud Sm-EDTMP.\nÜhes EDTMP kartsinogeense potentsiaali uuringus tek kis rottidel suurte annuste korral osteosarkoom. Genotoksiliste omaduste puudumisel võib neid tulemu si seostada EDTMP kelatiivsete omadustega, mis põhjustavad luuainevahetuse häireid.\nQuadramet’i toime kohta paljunemisvõimele ei ole uu ringuid läbi viidud.\nÜld-EDTMP (EDTMP.H 2O kujul) Kaltsium-EDTMP naatriumisoolana (Ca kujul) Üldnaatrium (Na kujul)\nSobivusuuringute puudumise tõttu ei tohi seda ravim preparaati teiste ravimitega segada.\nKasutada 6 tunni jooksul pärast sulamist. Pärast su latamist mitte külmutada.\n15 ml värvitu Euroopa farmakopöa I tüüpi klaasist v\niaal, suletud tefloonkattega\nklorobutüülist/looduslikust kummist korgi ja alumii\nniumist keeratava kattega.\n6.6Erihoiatused ravimi hävitamiseks ja käsitlemise ks\n(Vt lõik 12 üksikasjalikke juhiseid ravimi valmista miseks)\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 5.veebruar 19\nMüügiloa viimase uuendamise kuupäev: 12. detsember\nTabelis 2 on esitatud hinnangulised kiirguse neeldumisdoosid Quadramet’i intravenoossest süstist keskmise täiskasvanud patsiendi jaoks. Dosimeetrili sed hinnagud põhinevad kliiniliste biojaotuste uuringutel, kus kasutati kiirgusdooside arvutamiseks Nukleaarmeditsiini Ühingu meditsiinilise sisemise kiirgusdoosi (MIRD - Medical Internal Radiation Dose) komitee poolt välja töötatud meetodeid.\nKuna Quadramet eritub koos uriiniga, põhines kiirgu sekspositsioon urineerimisintervallil 4,8 tundi. Kiirgusdooside hinnagud luu ja luuüdi jaoks eeldava d, et radioaktiivsus koguneb luude pinnale, mis on kooskõlas Quadramet`iga ravitud patsientidelt võetu d luuproovide autoradiogrammidega.\nKonkreetsete organite, mis võivad mitte olla ravi s ihtorganiteks, kiirgusdoosid võivad olla oluliselt mõjutatud haigusprotsessist tingitud patofüsioloogi liste muutuste poolt. Seda peab arvestama alltoodud informatsiooni kasutamisel.\nTABEL 2 : KIIRGUSE NEELDUMISDOOSID\nManustatud aktiivsuse 2 590 MBq korral on tüüpiline kiirgusdoos sihtorganile, metastaasidele skeletis, 86,5 Gy ja tüüpilised kiirgusdoosid kriitilistele o rganitele on: normaalsetele luupindadele 17,5 Gy, punasele luuüdile 4,0 Gy, kusepõie seinale 2,5 Gy, neerudele 0,047 Gy ja munasarjadele 0,021 Gy.\nEnne kasutamist kontrollida süstelahust visuaalselt . See peab olema selge, ilma nähtavate osakesteta. Operaator peab lahuse selguse kontrollimisel hoolikalt oma silmi kaitsma.\nKiirgusohutuse tagamiseks tuleb patsienti ravida asutuses, millel on nõuetekohane leping lahtiste kiirgusallikate raviotstarbeliseks kasutamiseks. Patsiendil lubatakse lahkuda, kui kokkupuute määrad vastavad kehtivate eeskirjadega ette nähtud ülempii ridele.\nKõik kasutamata jäänud ravimpreparaadid või jäätmem aterjalid tuleb hävitada vastavalt kohalikele nõuetele.


Vaakumvormija Mayku | Telda OÜ\nMayku FormBox on vaakumvormija, mis toob teie ideed ellu. Mayku missioon on pakkuda rõõmu õppimise kaudu, vabastades samal ajal õpilaste loomupärast loovust.\nKäepärane ja kompaktne\nSama lihtne kui toiduvalmistamine\nMayku Formbox teeb vormid sekunditega, kiirendades teie tootearendustsüklit. See töötab mis tahes tolmuimejaga ja erinevate materjalidega. Kasutage seda vormide valmistamiseks mõne minutiga, ilma et oleks vaja täiendavat tarkvara või digitaalse mudeliga manipuleerimist. Oma järgmise idee elluviimine pole kunagi olnud lihtsam.\nMayku FormBox on lihtne, kiire lahendus teie loomingu arendamiseks. Katsetage materjalidega, et leida ideaalne disain. Alates maitsvatest šokolaadidest kuni betoonist küünlajalgadeni. Ühendage Mayku FormBox adapteri abil, mis sobib igale tavalisele tolmuimejale.\nTöölaua vaakumvormija - vormikast - on kaasaskantav ja seda on lihtne kasutada. Selle mitmekülgsus tähendab, et selle abil saab õpetada kõike alates tõenäosusest ja protsentidest kuni materjalide omaduste, jätkusuutlikkuse ja planeetide liikumiseni.\nPortaal sisaldab allalaetavaid ressursse STEAM-i ainete (teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika) praktiliseks õpetamiseks. Nende hulka kuuluvad hõlpsasti jälgitavad tunniplaanid ja projektipõhisele õppele keskenduvad juhendavad videod.\nTutvuge Mayku veebiportaalis praktiliste tunniplaanidega.\nKasutage klassiruumis FormBoxi, et aidata lastel oma projekte luua.\nÕpilased õpivad õppekavas olevad asju neid ise valmistades.\n3D printige, kujundage või leidke sobiv kuju ja asetage see FormBoxi peale.\nFormBox moodustab materjalilehest teie kujust vaid sekunditega vormi.\nTäitke oma vorm kümnete materjalidega näiteks šokolaadi, krohvi või isegi betooniga.\nVõtke see välja ja äratage enda esimene toode ellu! Te saate kasutada FormBoxi ka selleks, et luua enda järgi kohandatud pakendeid toodete jaoks.


Lõhna Lõhn Lõhnav Küünte Ülevaade 💡 Puhastusteenus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Puhastusteenus Lõhna lõhn Lõhnav küünal\nLõhna lõhn Lõhnav küünal\nLõhna lõhn Lõhnav küünte ülevaade\nFebreze küünal on hinnatud mõistlikult ja lõhnade kõrvaldamisel hästi. Küünal on kena kompaktne ja põleb kuni 30 tundi. See on hea valik inimestele, kes soovivad lõhnu kõrvaldada ja lisada lõhna vihje ilma küünlaid lõhnata ruumi täieliku valitseva mõjuga. Seal on kuus värvi ja aroomi valikut, nii et saate oma kodus asuvate erinevate ruumide jaoks valida erinevaid võimalusi.\nOlemasolevad aroomid hõlmavad niiteid ja vihma, vanilje ja värskendust, õunamaitset, pesu ja taevalahendusi, kevad ja uuendused, lavendel ja vanilje.\nKüünal kaalub 5,5 untsi.\nKüünla põlemisaja kestus 30 tundi.\nEemaldab kena meeldiva lõhna ja kõrvaldab lõhnu ilma tohutu ruumi.\nDünaamiline lõhn lööb, kui see on puhutud, isegi kärbitud tiigiga.\nHomemade Taco öö oli suurepärane võimalus panna Febreze küünla tööle. Pärast juhiste lugemist ja vihma korrastamist 1/4 tolli, valgusime küünla välja ja tegi tormi.\nJõudlus: Kui õhtusöök oli tehtud, oli köök ainuke koht, kus oli viin künasammuga. Me jätkasime küünla põletamist veel 45 minutit, kui olime õhtusöögi lõpetanud. Meile avaldas muljet, kui madalamal kohal oli köömnevaba, ja veelgi rohkem muljet, et võime lõhna küünla õuna ja vürtsi vähese vihjega, kuid see ei läinud mingil juhul kodust ära. See on eriti oluline, kui leibkonna liikmed tunnevad lõhna.\nMiinuseid: Küünla ainus probleem tekkis siis, kui me seda 90 minuti pärast puhusime.\nKüünal jätkas mõne minuti suitsetamist, saates väga õhust suitsu lõhna. Mõne minuti pärast see kadus, kuid me olime pettunud, et meie köögis oli veidi suitsune lõhn.\nAlumine rida: Kuid üldiselt on Febreze Candle suurepärane raha ost. See istub diskreetselt igas asukohas ja kõrvaldab lõhnad spetsiaalse südamikuga, mis lõksab lõksu.\nSee põleb 30 tunni jooksul, ilma et täidaks oma kodust ülisuure lõhnaga.\nEelmine Artikkel Kuidas rakendada iga-aastaseid feng shui uuendusi\nJärgmine Artikkel Tide lihtsalt puhas ja värske tootearendus\nKui Sõbra Kodus Oli Voodipesud - Mida Teha\nLoomsete rasvade ja õlide eemaldamine\nKuidas oma autot maanteel reisida


Sihtasutus KredEx - KredEx Krediidikindlustuse riskiportfell kasvas 196 mln euroni\nAS KredEx Krediidikindlustus kindlustas eelmisel aastal Eesti ettevõtjate riske 64 riigis, ettevõtete poolt kindlustatud arvete maht kasvas aastaga enam kui 25%.\nKredEx Krediidikindlustuse riskiportfell kasvas eelmise aasta lõpuks 196 mln euroni, kokku sõlmis oma äripartnerite makseriskide kindlustamise lepingu ligi 100 Eesti ettevõtet.\n„Majanduslik ebakindlus on suurendanud ettevõtjate huvi ostjatega seotud riskide kindlustamise vastu. Kindlustust kasutavad aktiivsemalt eksportivad ettevõtted toiduainetetööstuse, puidutööstuse ja ehitusmaterjalide sektoris,“ ütles KredEx Krediidikindlustuse juhatuse esimees Meelis Tambla.\nSuuremad kindlustuse sihtriigid olid Soome, Rootsi ja Poola. Aasta jooksul kasvasid tegevusmahud enim Hollandis, Norras ja Valgevenes.


Juhtkiri | Autode kasutus võrdsetele alustele | Õhtuleht\nJuhtkiri | Autode kasutus võrdsetele alustele (3)\nÕhtuleht, 8. mai 2014 18:46\nPraegu riigikogus menetletava eelnõu järgi tuleks ka ettevõtteil hakata maksma autode pealt käibemaksu. Ettevõtjate ettepanek kehtestada ühtlasi automaks eraisikute jaoks teeniks realiseerumisel ärimeeste huve ning rahvale kindlasti ei meeldiks. Tuleks küll üldine automaks, kuid ettevõtted pääseksid ikkagi käibemaksust. Tõenäosus, et ettevõtjate ettepanek läbi läheb, on siiski üsna olematu, pigem on tegu katsega suunata nende jaoks kahjulik eelnõu kalevi alla.\nRiigi huvi on saada eelarvesse valimislubaduste katteks iga hinna eest lisamaksuraha, samas on Reformierakond teatanud, et ametis olev valitsus automaksu ei kehtesta. Seda oleks ka raske teha olukorras, kus maal elades on ühistranspordiliikluse hõreduse või puudumise tõttu autota hakkamasaamine pea võimatu. Siiski on poliitikud mingil kujul maksu kehtestamisest varemgi rääkinud – majandusminister Urve Palo peab mõistlikuks autode 1–2protsendilist müügimaksu. Kuid juba kord kehtestatuna on maksudel kalduvus suureneda. nagu juhtus näiteks masu ajal käibemaksu kergitamisega.\nKui Eesti maksupoliitika puhul kiidetakse selle ühetaolisust ja lihtsust, siis on loogiline, et ka autode kasutamisel kehtib kõigi jaoks ühesugune kord, et seaduste muutmisel ei jääks riigiametnikud võrreldes ettevõtjate ja eraisikutega soodustatud seisu. Võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes maksaks riigiasutustes sõidukite kasutamise erisoodustusmaksu kinni autoga oma asju ajav ametnik ise – nagu see käib eraettevõtteis –, mitte aga riigiasutus maksumaksja rahaga.\nKui aga sihiks võtta autoomanike tarbimis- ja keskkonnasäästu harjumuste kujundamine, unustamata seejuures riigieelarvet, siis loogiline oleks ka kallite ja võimsate autode maksustamine. Põhimõttelise otsuse langetamise järel on vaja selgeks vaielda, kuhu tõmmata maksustamisel sõidukite hinnalagi.


Tele2 Eesti teise kvartali käive oli 454 miljonit - ITuudised\nMobiilsideoperaatori AS Tele2 Eesti käive ulatus käesoleva aasta teises kvartalis 454 miljoni Eesti kroonini ja kulumieelne ärikasum 135 miljoni kroonini.\nEttevõtte sõnul näitasid teises kvartalis tugevat kasvu nii klientide poolt algatatud kõneminutid kui mobiilse andmeside tarbimine, viimane kasvas võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ligi 50%. Samas avaldas ettevõtte käibele ja kasumlikkusele jätkuvalt olulist negatiivset mõju võrkudevaheliste sidumistasude alanemine alates eelmise aasta novembrist, teatas ettevõte oma pressiteates.\nTele2 Eesti juhatuse esimees Toomas Tiivel ütles tulemusi kommenteerides, et muutunud majanduskeskkond nõuab efektiivsemat tegutsemist ja kulude hoolikat jälgimist. „Hea meel on selle üle, et konkurentidelt õnnestus võita nii era- kui ärikliente. Mobiilikasutajad pööravad järjest suuremat tähelepanu hinnakomponendile ja kuivõrd Tehnilise Järelevalve Ameti mõõtmistulemused näitavad, et mobiilivõrkude kvaliteedis enam erinevusi ei ole, võib prognoosida positiivse trendi jätkumist,” lisas Tiivel.\nTele2 investeeris teises kvartalis 73 miljonit krooni. Investeeringud olid suunatud nii 2G võrgu kvaliteedi tõstmiseks kui 3,5G võrgu väljaehitamiseks.


Stipendiaadid - Mati Lukas Foundation\nMati Lukas Foundation SA stipendiumi”Loov Eesti” pälvis 2010 aastal\nPalju õnne Sille!\nSille Lukk endast\nOlen aktiivne ja sihikindel abiturient Sille Lukk ning valmis uuteks väljakutseteks, mis avanevad pärast gümnaasiumi lõpetamist. Minu suurimaks väljakutseks on kõrgkooli ja eriala valimine, mis mõjutavad suuresti minu tulevikuplaane ja eesmärke. Aktiivsel noorel on mitmeid võimalusi haridustee kujundamiseks, kuid ühel hetkel tuleb teha valik ja mina olen selle teinud. 2010. aasta sügisest soovin oma õpinguid jätkata õppeasutuses Business Academy Aarhus.\nÜheteistkümnendas klassis õppisin ühes väga õppijasõbralikus USA erakoolis. Erinevalt Eesti koolist oli seal iga õpilane kooli jaoks omamoodi väärtus, mida tuli teadlikult arendada, et õpilane tunneks eduelamust ja oleks valmis tulevaseks eluks. Kõige olulisemaks pean seda, et õppisin õppima ja mõistsin, mis tähendab vabatahtlik töö! Pärast Rotary vahetusaastat valiti mind juhtima üht Eesti suurimat õpilasorganisatsiooni. Minu ülesanne oli hoida meeskonnaliikmed õigel kursil, mille üheskoos Liidule seadsime. Kui mõni kaotas suuna, pidin valgust näitama või ühes eksinuga kaasa liikuma. Lõppsihtkohaks oli jõuda õpilaste muredeni, et need viia vastavate isikuteni, kes saavad midagi korda saata. Sealjuures oli minu ülesanne vastutada selle eest, et õpilaste sõna kõrgemate võimudeni jõuaks ja õpilaste soovitud muudatused teostuksid. Selle aasta jooksul sai minu jaoks väga oluliseks selline sõna nagu juhtimine. Meeskonnaga töötades mõistsin, et oma elu tuleb juhtida täpselt sedasi, et ma naudin iga tegevust ja haaran teisi endaga kaasa. Läbi õnnestumiste ja ebaõnnestumiste sain teada, et vaatamata edukale aastale Eesti Õpilasesinduste Liidus on mul veel palju õppida organisatsiooni toimimise kohta.\nTeadmistehimu paremast juhtimisest ajendas mind otsima keskkonda ja eriala, mis arendaks mind selles valdkonnas kõige enam. Seega seadsin eesmärgiks oma õpinguid jätkata Taani Kuningriigis turunduse ja ettevõtluse erialal ning suunduda tagasi kodumaale pärast õpingute lõppu, et alustada Eestis oma ettevõttega, mis on suure tõenäosusega seotud just haridusega.\nVaata Sille blogi: http://sillelukk.wordpress.com/


Augustist jõustub Väinamere parvlaevaliinidel veokite hinnakirjamuudatus - Logistikauudised\nAugustist jõustub Väinamere parvlaevaliinidel veokite hinnakirjamuudatus\nAlates 1. augustist hakkab Kuivastu–Virtsu ning Heltermaa–Rohuküla parvlaevaliinidel kehtima hinnakirjamuudatus, mille kohaselt hakkab veokitele, nende haagistele ning autorongidele nädalavahetuste tipptundidel kehtima uus hinnakiri.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kinnitatud muudatuse kohaselt rakendatakse veoautode, nende haagiste ning autorongide üleveo hinnale koefitsienti 3,0 Virtsu–Kuivastu suunal reedeti kell 13.00-22.15 ja Kuivastu–Virtsu suunal pühapäeviti kell 13.00-22.15. Hiiumaa liinil kehtib kõrgem hinnakoefitsient ainult pühapäeviti kell 13.00-22.15 Heltermaa–Rohuküla suunal.\nVäinamere Liinide juhataja Urmas Treieli sõnul on muudatuse eesmärk suunata kaubavedusid teostavad veokid ära nädala tippkoormusega sõiduaegadelt väiksema nõudlusega päevadele ja kellaaegadele. „Suurem osa veoautodest sõidab siiski teistel nädalapäevadel ning reede ja pühapäeva ennelõunal, mistõttu puudutab kõrgem hind suhteliselt väikest osa veokitest. Samas võimaldab veokite parem suunamine tagada tipptundidel laevade maksimaalse mahutavuse koos ripptekiga, kuna veokite suurem hulk piirab ripptekkide kasutamist,” ütles Treiel.


Tagastamine | Ohuniisutid.ee\nVastavalt võlaõigusseadusele võib tarbija (eraisik) sidevahendi abil sõlmitud lepingust taganeda 14 päeva jooksul. Ohuniisutid.ee e-poest tellitud kauba puhul algab tähtaeg päevast, kui kaup on tarbijale üle antud, kui võlaõigusseadusest ei tulene teisiti.\n14-päevase taganemisõiguse kasutamisel tuleb lähtuda võlaõigusseaduses ja ohuniisutid.ee kasutamistingimustes sätestatust. Käesoleval lehel on toodud info kergemaks leidmiseks välja olulisemad tingimused:\nLepingust taganemiseks ehk taganemisõiguse kasutamiseks tuleb kliendil ohuniisutid.ee-le esitada vastav teavitus. Teavitus tuleb saata e-kirja teel aadressil info@ohuniisutid.ee.\nKaup, mis saabub tellijani pakendis osadeks võetuna peab tagastamisel olema samuti osadeks võetud ning pakendatud samamoodi nagu kauba väljastamisel tellijale.\nKasutades 14-päevast taganemisõigust kannab tarbija asja ohuniisutid.ee-le tagastamisega seotud otsesed kulud.\nKogu toodete eest tasutud summa (sh transpordimaksumus) tagastatakse Kliendile 14 päeva jooksul alates sellest kui Klient on ohuniisutid.ee-le tagastanud lepingu esemeks olnud asja või esitanud tõendi asja tagasi saatmise kohta. Raha tagastatakse pangaülekandega pangakontole, mille pealt tehing teostati, välja arvatud juhul, kui Müüja ja Klient lepivad kokku teisiti.\nTäpsema info saamiseks palun tutvuge ka ohuniisutid.ee üldiste tellimistingimustega SIIN. Vajadusel saate alati küsida lisainfot ka meie klienditeenindusest info@ohuniisutid.ee.


Kohakivid ja teabetekstid · Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991\nKommunistliku terrori mälupaigad Patarei vangla ja Pagari kongid ning Scheeli krunt Tallinnas ja Tartu vangla on ainult neli esimest paljudest kannatuskohtadest Eestis, kus eestlasi kinni peeti ja mõrvati. Üldjuhul veeti poliitvangid aga vangistusse ja sunnitööle kaugele Nõukogude Liitu. Memoriaali paigutatud kohakivid tähistavad Eesti inimeste peamisi vangistuspaiku ja asumiskohti küüditatutena. Igas regioonis on ära toodud kuni viis suurima küüditatute arvuga asumisrajooni.\nMemoriaali välisseinal on teabetekstid, mis esitavad peamisi fakte kommunistliku terrori ja inimkaotuste kohta Eestis.\nPoliitilised vangistamised esimese Nõukogude okupatsiooni ajal\nNSV Liidu okupatsioonivõimud alustasid vangistamistega kohe pärast Eesti okupeerimist juunis 1940 ja vahistasid ühe aastaga vähemalt 9856 inimest. Esimesteks ohvriteks olid Eesti poliitiline eliit ja sõjaväe juhtkond, ohvitserid ja politseiametnikud ning eestimeelsed kodanikud, kes astusid välja okupatsioonivõimu vastu. NSV Liidu tagalasse evakueeritute või Punaarmeesse mobiliseeritute seast arreteeriti aastatel 1941–1944 veel ligikaudu 2000 inimest.\nKüüditamine Eestist Venemaale 1941\n14. juunil 1941 pani Nõukogude okupatsioonivõim toime esimese genotsiidikuriteo Eesti rahva vastu. NSV Liidu valitsuse salajase otsusega määrati kindlaks küüditamisele kuuluvate inimeste kategooriad. Ohvriteks said esmajoones eesti rahva eliiti kuuluvad pered, sealhulgas 2578 last. Juulis järgnes teine küüditamine Lääne-Eesti saartelt. Enamik vangilaagritesse viidud perekonnapäid mõrvati või suri sunnitööl. Tuhanded pereliikmed surid asumisel ebainimlikes tingimustes nälga ja haigustesse. Loomavagunites viidi Eestist Venemaale kokku üle 10 000 inimese.\nPoliitilise eliidi vangistamine ja hävitamine\nEsimeste seas küüditati 19. juulil 1940 Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner ja 30. juulil 1940 Vabariigi President Konstantin Päts. Punaterrori all kannatasid kõik kodumaale jäänud endised Eesti riigipead, neli neist: Friedrich Karl Akel, Jüri Jaakson, Jaan Tõnisson ja Jaan Teemant mõrvati ja neli suri vangistuses. Okupeeritud Eestisse jäi 78 endist ministrit, kellest 64 vahistati. Vangistati 70 viimase parlamendi 120 liikmest ja üheksa maavanemat 11-st.\nVägivald riigiametnike kallal\n1940. a teenis riigiaparaadis 133 kõrgemat riigiametnikku, kellest vahistati 44 inimest. 17-st kõrgeimast riigiametnikust vangistati kaheksa esimesel punasel aastal. Vangistamist alustati kõrgematest politseiametnikest. Õiguskantsler ja riigisekretär vahistati ja surid vangistuses Venemaal. Enamik kinnivõetuist mõrvati või suri ebainimlikes tingimustes paari aasta jooksul. Need, kellel õnnestus kodumaale tagasi pääseda, olid sunnitud loobuma oma elukutsest, virelema puuduses ja elama alalises terrorihirmus.\nMassimõrvad Eestis 1941\nEsimesed grupiviisilised mõrvamised algasid Eestis varjatult 5. aprillil 1941. Pärast sõja algust 22. juunil ägenes terror veelgi. Hukkamised toimusid Tallinnas Pagari tänava ja Kawe keldris, Patarei vanglas ja Pirita-Kosel. Rinde lähenedes mõrvati poliitvange Viljandi vanglas, Kuressaare linnuses ja mujal. Suurim massimõrv oli 193 vangi mahalaskmine Tartu vanglas 8. ja 9. juulil 1941. NKVD, punaarmeelased ja hävituspataljonlased tapsid sadu süütuid inimesi. Kokku mõrvati Eestis 1941. aastal vähemalt 2446 inimest.\nEesti kodanike õigusvastane mobiliseerimine Punaarmeesse\nRahvusvahelist õigust eirates võeti 1940–1941 sundkorras Punaarmeesse ligi 45 000 Eesti Vabariigi kodanikku. 1940. aasta septembris formeeriti 9826 seni Eesti sõjaväes teeninud meest Punaarmee 22. laskurkorpuseks. Pärast sõja puhkemist Saksamaaga mobiliseeriti 1941. a suvel Punaarmeesse veel ca 35 000 meest. Punaväkke võetutest vähemalt 963 hukati, 2463 vahistati ja 3616 jäid kadunuks. Tööpataljonides suri ebainimlikes tingimustes 6000–8500 meest. See oli esimese okupatsiooniaasta suurim sõjakuritegu.\nEestlased Nõukogude Liidu surmalaagrites\nEestis arreteeritud inimesed viidi kodumaalt ära GULAGi vangilaagritesse NSV Liidu karmi kliimaga piirkondades. Vangid sunniti tapvale füüsilisele tööle kaevandustes, metsatöödel, ehitustel jm. 1948. a paigutati poliitvangid eraldi range režiimiga laagritesse. Üle jõu käiv sunnitöö, nälg, ebainimlikud elutingimused ja vägivald nõudsid tuhandete Eestist GULAGi veetud inimese elu. Vangide hukkamised ja suremus oli kõige massilisem sõja ajal 1942. aastal.\nSverdlovskis 1942. a mõrvatud Eesti kodanikud\n1942. a kevadel algas Sverdlovskis (praegu Jekaterinburg) NKVD sisevanglas eestlaste massiline hukkamine. Aasta jooksul mõrvati vähemalt 684 eestlast.\nHukatute seas olid riigivanem Jüri Jaakson ning ministrid Jaan Hünerson, Oskar Kask, August Kerem, Hugo Kukke, Paul Lill, Theodor Pool, Johannes Zimmermann ja Nikolai Viitak. Hukati 12 naist, nende seas Naiskodukaitse juhid Alice Kuperjanov, Ebba Saral, Salme Noor. 1941. ja 1942. a hukati eestlasi massiliselt ka Kirovis, Irkutskis, Norilskis ja Solikamskis.\nEesti sõjaväelased punaterrori ohvritena\nPärast Eesti okupeerimist 1940. a juunis langesid esimeste seas kommunistliku terrori ohvriks Eesti kaadriohvitserid ja kaitseliitlased. Terror kulmineerus 1941. a juunis, kui koos küüditamisega vangistati üle 350 kaadriohvitseri, kes olid kas Punaarmeesse võetud või ka reservi või erru saadetud. Terror nende Eesti sõjaväelaste vastu, keda peeti ebausaldusväärseks, jätkus 1941. a rindel, NSV Liidu tagalas tööpataljonides ja Punaarmee eesti rahvusväeosades.\nPõgenemine punaterrori eest läände\n1944. a sügisel sundis hirm punaterrori ees umbes 80 000 inimest Eestist põgenema. Nende hulgas olid Saksamaale evakueeritud tsiviilisikud ja sõjaväelased ning paadipõgenikena Soome ja Rootsi siirdunud inimesed. Surma sai üle 5000 põgeniku, enamasti Läänemerel või Saksamaa linnade pommitamisel. Pagulaskogukonnad alustasid võitlust Eesti kommunistlikust režiimist vabastamise nimel. Üle 20 000 eestlase toodi sunniviisiliselt või pettusega okupeeritud Eestisse tagasi. Mitu tuhat neist vahistati pärast kodumaale saabumist.\nVabadusvõitluses langenud eestlased\nNSV Liidu okupatsioonivõimu poliitika ja eriti 1941. a juuniküüditamine kutsus esile aktiivse vastupanuliikumise. Tuhanded inimesed läksid metsadesse ja alustasid relvastatud vastupanu. Pärast sõja algust NSV Liidu ja Saksamaa vahel pidasid metsavennad lahinguid taganeva Punaarmee üksuste, NKVD-laste ja hävituspataljonide vastu. Relvastatud vastupanu jätkus pärast Eesti taasokupeerimist 1944. a ja hääbus alles 1950. aastatel. Relvavõitluses kommunistliku NSV Liidu vastu langes vähemalt 10 457 Eesti inimest.\nPoliitilised vangistamised ja mõrvad alates 1944. aastast\n1944. aasta sügisel jätkus Eestis kommunistlik terror. Aastail 1944–1945 vangistati üle 16 000 inimese. Erilist tähelepanu pööras Nõukogude Liidu salapolitsei 1944. a septembris ametisse nimetatud Otto Tiefi valitsuse ja selle kaastööliste ning teiste iseseisvusmeelsete inimeste jälitamisele. Pärast taasokupeerimist vangistati kokku üle 35 000 inimese. Neist ligi 500 mõisteti surma ja mõrvati. Lisanduvad tuhanded GULAGi laagrites surnud.\nRelvastatud vastupanu ja varjamine terrori eest\nKommunistlik terror sundis inimesi end metsades varjama ja metsavendadena Eesti iseseisvuse nimel võitlema. Kuni 1950. aastate teise pooleni tegutses eri aegadel metsavendadena umbes 15 000 inimest. Suurim metsavendade ühendus oli Relvastatud Võitluse Liit. Nõukogude Liidu julgeolekuorganid mõrvasid või vangistasid metsavendi ning terroriseerisid nende toetajaid. Kokku vangistati üle 10 000 metsavenna, ligi 2000 mõrvati metsas. Metsavendlus hääbus pärast Stalini surma ja massiterrori lõpetamist. Viimane metsavend hukkus kinnivõtmisel 1978. aastal.\n1949. a märtsiküüditamine ja teised küüditamised\nKüüditamine 25. märtsil 1949 oli suurima ohvrite arvuga kommunistliku terrori akt Eestis. Korraga viidi Siberisse sundasumisele 7552 perekonda, kokku 20 702 inimest, peamiselt naised ja lapsed. Kaks kolmandikku neist tembeldati „natsionalistideks“ ja üks kolmandik „kulakuteks“. Nende vara võeti ära. Kannatasid ka need, keda küüditamisel kätte ei saadud. Lisaks oli juba 15. augustil 1945 küüditatud 407 sakslast. 1. aprillil 1951 küüditati 282 Jehoova tunnistajat.\nVangistatud ja küüditatud Semipalatinski tuumapolügooni ümbruses\nÜle kolmveerandi NSV Liidus aastatel 1944–1953 küüditatud inimestest saadeti Semipalatinski tuumapolügooniga piirnevatele Kasahstani ja Venemaa aladele sundasumisele. Nende hulgas olid ka Eestist küüditatud, kes saadeti Omski, Tomski ja Novosibirski oblastitesse. 1948. a alustati juba teistes laagrites kurnatud poliitvangide koondamist Steplagi. Semipalatinski polügoonil tehti aastatel 1949–1956 30 tuumakatsetust, mille radiatsioon jõudis piirkonnas elavate inimesteni, kelle hulgas olid ka poliitvangid ja küüditatud.\nVabastamine vangilaagritest ja asumiselt\nKohe pärast Jossif Stalini surma kuulutati 1953. a märtsis välja esimene amnestia, millega vabastatutest väike osa olid poliitvangid. Seejärel vabastati kuni 1950. aastate lõpuni järk-järgult enamik ellujäänud poliitvange ja küüditatuid, kellest väike osa rehabiliteeriti. Vangistamisel ära võetud vara reeglina ei tagastatud, paljudel ei lubatud kodukohta tagasi pöörduda. Kokku vabastati üle 40 000 eestlase. Viimastel poliitvangidel lubati kodumaale naasta alles 1989. aastal.\nKommunistlik režiim ja selle kuritegude toimepanijad\nKommunistlikku terrorit Eestis juhtis NSV Liidu kõrgeim juhtkond, Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo. Terrori täidesaatjateks olid NSV Liidu arvukad riikliku julgeoleku asutused, järelevalvajaks ja abistajaks aga kommunistliku partei allorganisatsioon Eestimaa Kommunistlik Partei. Eesti rahva massiline mõrvamine, vangistamine ja küüditamine on aegumatud inimsusvastased kuriteod ja neid toime pannud isikud tuleb võtta kohtulikule vastutusele.\nMemento avaldatud ohvrite arvud seisuga 1. jaanuar 2018\nKommunismiohvrite monumendi püstitamise ajaks oli kommunistliku okupatsioonivõimu terrori all kannatanuid ühendav Eesti Memento Liit avaldanud isikulised andmed alljärgneva hulga kannatanute, sealhulgas mitteküüditatute kohta:\nKüüditamised 1940–1941 12 256\nPoliitilised vangistamised ja mõrvamised 1940–1943 11 080\nKüüditamised 1944–1953 35 472\nnende hulgas 1949. a märtsiküüditamine 32 990\nPoliitilised vangistamised ja mõrvamised 1944–1991 49 347\nEesti inimkaotused 1940–1991\nEesti kaotas perioodil 1940–1991 hukkunutena ligikaudu 90 000 inimest. Veel rohkem inimesi põgenes kodumaalt aastatel 1939–1945. Teise maailmasõja aegse ja sellele järgnenud terrori põhjustatud inimkaotusi hinnatakse viiendikule pisut enam kui ühemiljonilisest elanikkonnast.\nSuurimad inimkaotused tabasid Eestit vahetult omariikluse kaotusele järgnenud aastatel 1940–1953. Kommunistliku režiimi terrori ohvritena kaotas elu üle 22 000 inimese, üle 44 000 inimesel õnnestus vangistusest või asumiselt eluga pääseda.\nEestlaste peamised mõrvamis-, vangistus- ja asumiskohad\nKommunistliku terrori kurikuulsad mälupaigad on kinnipidamis- ja hukkamiskohad. Patarei vangla ja Pagari kongid ning Scheeli krunt Tallinnas ja Tartu vangla on ainult neli esimest paljudest kannatuskohtadest Eestis, kus eestlasi kinni peeti ja mõrvati. Üldjuhul veeti poliitvangid aga vangistusse ja sunnitööle kaugele Venemaale. Eesti inimeste peamiste vangistuskohtadena on ajalukku läinud Sevurallag (keskus Sosva), Vorkutlag (Vorkuta), Dubravlag (Javass), Norillag (Norilsk), Usollag (Solikamsk), Sevvostlag (Magadan), Vjatlag (Kirovi oblast), Ozerlag (Taišet) ja teised. 1941. aasta juunis küüditatute asumiskohtadeks olid Novosibirski (1944. a sellest eraldatud Tomski) ning Kirovi oblast. 1949. aasta märtsis küüditatud viidi Krasnojarski kraisse ning Novosibirski, Irkutski ja Omski oblastisse. Valdav osa kommunistliku terrori ohvritest puhkab täna nimetutes ristideta haudades. Olgu see memoriaal nende mälestamise kohaks!\nGORKI (NIŽNI NOVGORODI) OBLAST\nHABAROVSKI KRAI / MAGADANI OBLAST\nPERMI (MOLOTOVI) OBLAST


Tele2 suutis aastatagust edu TOP 100s korrata\n- ?Eestis on vähe firmasid, kes teenivad üle 100 miljoni krooni kasumit, meil õnnestus teha seda kaks aastat järjest,? räägib Üllar Jaaksoo. ?2001 oli meie jaoks läbimurde aasta, 2002. aastal õnnestus seda praktiliselt korrata.?\n- Jaaksoo ütleb, et ühtegi kindlat eduretsepti pole, aga järgida tasuks järgmisi põhimõtteid: ole paindlik; kuula klienti; loe raha. Olulisem tegur, mis aitas hea tulemuse saavutamisele kaasa, on Jaaksoo sõnul kliendibaasi suurendamine. ?Raske on kasumit kasvatada ilma käibe kasvuta, teistmoodi raha majja ei tule, kui klient annab.?\n- Ettevõte ei avalikusta oma klientide arvu, viidates emafirma, Rootsi Tele2 kehtestatud reeglitele. Seega saab opereerida vaid EMT ja Radiolinja klientide arvu põhjal tuletatud numbritega. 2002. aasta lõpus võis Tele2-l olla umbes 260 000 klienti, praeguseks on see number kasvanud hinnanguliselt veel 100 000 võrra.\n- EMT ja Radiolinja järel toona Q-GSMi kaubamärgi all saabunud Tele2-l on õnnestunud ära hammustada juba üle kolmandiku Eesti mobiilsideturu pirukast, mida oli aastaid harjutud kahekesi sööma. 2002. aastal suurenes ettevõtte turuosa paari protsendi võrra eeskätt konkurent Radiolinja arvel. Alates 2002. aastast on ka EMT olnud sunnitud loovutama Tele2-le praeguseks juba seitse protsenti turust, olgugi et Tele2 aastakäive on üle 30 miljoni krooni vähem kui turuliidri 2002. aasta kasum.\n- Novembri alguses ASi EMT juhatuse esimehe kohalt lahkunud Peep Aaviksoo sõnul oli Tele2 läinud aastal EMT-le tugev konkurent uute klientide osas. ?Tele2 sõnum on kogu aeg selge olnud ? ta üritab müüa parima hinnaga. Ohtlikud on need konkurendid, kes pole kasumis, siis võib oodata arusaamatuid käike. Tele2 on kasumis ettevõte ja tema käigud on ettearvatavad.?


ANDRES KURG: Tolerantsita talentide linna ei tee\nEesti Päevaleht 24.11.2004\nVahetult pärast ametisse astumist käis Tõnis Palts välja mõtte, et Tallinnast võiks saada linn, kus on palju andekaid inimesi ja soodne keskkond nende tegutsemiseks.\nSelline loovtööstuste kogum sünnitaks uusi töökohti ja tõstaks linlaste elatustaset. Viidates Ameerika majandusteadlasele Richard Floridale, teatas Palts, et loovtööstuse paljunemise alustaladeks on linnale vajalikud nn kolm T-d: tehnoloogia, talendid ja tolerants.\n“Loovate linnade” buum on maailmas mõnda aega kestnud, alustades muidugi USA-st, mille mõlema ranniku linnade statistika põhjal on Richard Florida teooria üldse loodud, kuni näiteks Wellingtonini Uus-Meremaal, mis tänu “Sõrmuste isanda” saaga tootmisele on saanud uueks filmitööstuse keskuseks. Ent tõed, millest Columbia ülikooli taustaga ja osavalt oma akadeemilist müügitööd tegev Florida ammutab, on teada juba paarkümmend aastat: Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika linnade arengus omab üha suuremat tähendust kultuuri atraktiivsus, päranditööstus, turismitööstus ja kõik see, mida nimetatakse sümboolseks majanduseks.\nPärast seda, kui suured tööstusharud viisid tootmise odavuse huvides kolmanda maailma riikidesse, muutusid n-ö postindustriaalsetes riikides oluliseks kaubad, mis olid seotud kohaliku intellektuaalse tausta ja eripäraga. Siit näiteks kõrgendatud tähelepanu disaini ja tootekujunduse vastu ja opereerimine kultuurilise kapitaliga kui reaalse majandusliku jõuga. Kui varem oli kultuur luksus, millesse investeeriti tootmise ülejääk, siis nüüd muutus just esteetiline argument selleks, millega püüti oma erilisust turustada. Linnade atraktiivsuse suurendamisel nii turistidele kui ka ettevõtjatele sai üha tähtsamaks linna kuvand meedias.\nGei-indeks ja latte-indeks\nArutluses kolme “T” üle kohandas Florida neid samu sümboolse majanduse teese 1990. aastate E-majandusele vastavaks. Uurides, mis muudab osa linnu ligitõmbavaks infotehnoloogiafirmadele, mis teeb nendest kiirelt arenevad, aga samas trendikad elupaigad, jõudis ta järeldusele, et oluline pole mitte madalad maksud, vaid pigem tolerants vähemuste ja erinevuste suhtes, piisavalt alternatiivne kultuuristseen ja teatud progressiivne boheemlik atmosfäär.\nFlorida võrdles USA kõige geisõbralikumate linnade statistikat kõige kiiremini arenevate tehnoloogiakeskuste nimekirjaga ja avastas, et need langevad peaaegu kokku; lisaks oli samades linnades ka teistest rohkem kunstnikke, kirjanikke, muusikuid, teadlasi jt, keda ta liigitas loovate elukutsete alla. Siit järeldas ta seose, et kus on suurem tolerants geide, immigrantide, etniliste vähemuste ja subkultuuride suhtes, sinna voolab ka loov kapital, sinna tekib moodne teenindustööstus trendikate baaride ja moodsate kohvikukettidega ? la Starbucks. Ehk siis statistiliselt on gei-indeks vastavuses latte-indeksiga.\nIseloomulikult räägib Florida veel, et loov klass tahab elada “autentses” linnakeskkonnas, ajalooliste ehitiste keskel (või siis New Yorgi 1970. aastate kunstnikkonna eeskujul endistesse tööstushoonetesse ehitatud korterites), mitte kohas, kus suured ketipoed ja -restoranid. Nad tahavad käia pargis rattaga sõitmas ja palli loopimas, mitte staadionil teiste sporditegemist vaatamas; saada osa paljude väikeste seltskondade tegevusest, mitte olla eksklusiivse klubi liige jne.\nIseenesest on ju raske mitte nõustuda tolerantsi, tehnoloogia ja talentide linna kui visiooniga, seda enam, et varasemate linnavalitsejate puhul on olnud pigem tegu visiooni puudumisega. Kuidas aga võiks Tallinn sellise loova linna staatusega sobida? Ja mida see endas tegelikult sisaldab, kui ilus retoorika kõrvale jätta?\nTolerants ja erinevuste sallimine, mis on Florida teooriale omamoodi nurgakiviks, ja mida Palts tõlgendab optimistlikult “liberaalse ettevõtluskeskkonnana”, on siin teadupärast hell teema. Kui vahepeal võis juba loota, et too eestlaslik “uhke rassism”, kus taoti endale vastu rinda ja kuulutati “paljukannatanud väikerahva” eesõigust sallimatusele, jääb 1990-ndate esimesse poolde, siis suvel uuesti lahvatanud “pekske homosid” kampaania näitas fundamentalismiideede jätkuvat toetuspinda. Praegu on igatahes keeruline ette kujutada loova klassi suurt immigratsioonilainet, mis oleks ajendatud pelgalt siinsest tolerantsest keskkonnast.\nPigem töötavad ka muud arengud loovusele avatud linnakeskkonnale ja elustiilide paljusele vastu. Näiteks väikeste poodide seaduslik väljasuretamine, keelates seal esmalt öise ja hiljem kogu alkoholimüügi; sama seadus vähendab ööpäevaringset kaubandust tervikuna, sundides peale ühetaolist linna tarbimise rütmi. Või peaaegu olematu tähelepanu jalgsi liikumise mugavusele uues city piirkonnas ja sadamaalal, kus senised läbimurded ja väilad pigem süvendavad väljakujunenud tsüklilist arengut.\nPeamine küsimus loovatele tööstusharudele suunatud linna puhul kerkib selle sisu kohta. Kas tegu on täies mahus sisseostetud majandusharuga ja järjekordse sammuga globaalse ühetaolisuse suunas või kasvab see välja kohalikust “talendipinnasest” ja üsna raskelt defineeritavast, ent siiski olemasolevast linnakultuurist?\nPakun ühe võimaliku proovikivi. Eelmisel nädalal teatas linnavalitsus, et linnahalli ala tuleviku otsustab detailplaneering; säästva arengu ja planeerimise ameti juhataja sõnul tuleb seda teha koos naaberkruntide omanikega, näiteks Tallinna Sadamaga. See on igati hea otsus, aga soovitan pilgu pöörata ka teise naaberkrundi poole, kus paiknevad endise elektrijaama hooned, mis nüüd seisavad tühjalt. Suuremate lisakulutusteta oleksid need sobivaks keskkonnaks kultuuritootjatele, tean, et huvi on nende poolt täiesti olemas. Kooslus linnahalliga aitaks kaasa kogu sadamaala järkjärgulisele muutumisele eelkõige kultuuriliselt mitmekihiliseks ja paljusele avatud linnaruumiks.\nKRISTA KODRES: Eesti arhitektuuris domineerib raha loomingu üle\nUued linnalegendid: tablett ja teraslilled\nHELDUR SANDER: Mida teha enam kui sajandivanuse Kaarli puiesteega?\nTehasemiljöö meelitab sisustajat\nVERONIKA VALK: Euroopa vajab disainitud koostööd\nAskur Alas: Viru väljak jalutaja paradiisiks


5-Nok - ametlikud kasutusjuhised - Analüüsib May\nAbiained: kaltsiumhüdrofosfaat, laktoosmonohüdraat, maisitärklis, kolloidne ränidioksiid, povidoon K 25, puhastatud talk, krospovidoon, magneesiumstearaat; kest - kummiaraabik, karmelloosnaatriumi, povidoon K25, sahharoos, kolloidne ränidioksiid, talk puhastatud, maisitärklis, kaltsiumkarbonaat, titaandioksiid, päikeseloojangukollane värvainet E 110 värvaine kinoliinkollane E104.\nMõju grampositiivsetele bakteritele: Staphylococcus spp. (sh Staphylococcus aureus), Streptococcus spp. (Sealhulgas beeta-hemolüütilised streptokokid, Streptococcus pneumoniae, Enterococcus faecalis), Corynebacterium spp, Bacillus subtilise jne ja gramnegatiivsete bakterite:.. Escherichia coli, Proteus spp, Klebsiella spp, Salmonella spp, Shigella spp,.... Enterobacter spp, H. influenzae, Neisseria gonorrhoeae, mitmed teised mikroorganismid -.. Ureaplasma urealiticum, Mycoplasma hominis, Mycobacterium tuberculosis, Trichomonas vaginalis. Efektiivne mõne seene liigi (candida, dermatophytes, hallitus, mõned sügavate mükooside patogeenid) vastu.\n5-NOK - antimikroobne ravim, millel on lai valik toimeaineid, kuulub oksükinoliinide rühma. Ravim on aktiivne enamiku mikroorganismide suhtes, mis põhjustavad kuseteede põletikku (mükoplasma, E. coli, stafülokokk, kandidoos, ureplasma, dermatofüütid).\nVältige tablette 5-NOC, kaetud. Iga tablett sisaldab toimeainet - nitroksoliini koguses 50 mg. Plastpudelites on 50 tabletti.\nVastavalt juhistele on 5-NOK antibakteriaalne toimeaine, millel on lai valik toimevõimet. Ravim absorbeerub hästi ja kergesti eritub neerud organismist peaaegu muutumatul kujul. See aitab kaasa asjaolule, et uriinis tekib antimikroobse komponendi suur kontsentratsioon. Application of 5-NOC mõjutab gramnegatiivsete ja grampositiivsete bakterite (salmonella ja Tuberkkeli bakterite difteeria, gonococci, streptokokid, E. coli), trihhomoonas ja seente sealhulgas dermatofüütide ja Candida.\nJuhiseid 5 NOC näidatud erinevatel kuseteede infektsioonid (uretriit, tsüstiit, epididümidiit, püelonefriit) mikroorganismide põhjustatud tundlikud hoovuse komponent ravimi.\nSamuti on 5-NOK kasutamine mitmesuguste infektsioonide ennetamisel instrumentaalsete uuringute taustal (kateteriseerimine, tsüstoskoopia) ja pärast kuseteede organite kirurgilist sekkumist.\nAnnustamine 5-NOK ja annustamisskeem\nTäiskasvanud patsientidele määratakse ravimit kaks tabletti neli korda päevas (kokku 400 mg) 2-3 nädala jooksul. Ravimi maksimaalne annus on 16 tabletti päevas. Ravi kestus määratakse raviarsti poolt individuaalselt.\nKooliealistele patsientidele määratakse 1-2 tabletti neli korda päevas ja alla 5-aastastel lastel on annus 20 mg / kg, jagatud kolme annuseni päevas.\nVastavalt ülevaatustele ei tohiks 5-NOK-d võtta koos ülitundlikkusega nitroksoliini, samuti raseduse ja imetamise ajal. Lisaks sellele on ravim raskete maksa- või neerupuudulikkusega ja kataraktuuriga patsientidel vastunäidustatud.\nUuringute kohaselt on 5-NOK patsientidel valdavalt hästi talutav. Mõnikord võib täheldada selliseid kõrvaltoimeid nagu isu kaotus, üksi oksendamine, iiveldus, erinevate allergiliste reaktsioonide tekkimine.\nSeedetrakti häirete vältimiseks tuleb ravimit võtta otse toidukorra ajal või vahetult pärast seda. Mõnel patsiendil oli peavalu, polüneuropaatia, kiire südametegevus, mööduvad sensoorsed häired.\nRavimi võtmisel võib uriin muutuda punakas-kollaseks tooni.\nLäbivaatuse põhjal tuleb raske neerupuudulikkusega patsientidel 5-NOC-d kasutada ettevaatusega. Ravimi annus, kui soovitatakse seda vähendada poole võrra. Lisaks sellele ei tohiks maksu ja neerude täiendava uurimise käigus ravimit võtta rohkem kui ühe kuu jooksul.\n5-NOC hoitakse lastele kättesaamatus kohas pimedas kohas. Kõlblikkusaeg on viis aastat.\n5-NOK 50 mg tabletid\n5-noc 50 mg n50 tabel\n5 noc vahekaart. lk 50 mg n50\nToimeaine: nitroksoliin - 50 mg.\nAntimikroobne, 8-hüdroksükinoliini derivaat. Sellel on lai valik tegevusvaldkondi. Selektiivselt pärsib bakteriaalse DNA sünteesi, moodustab kompleksid mikroobsete rakkude metalli sisaldavate ensüümidega.\nGram-positiivsed bakterid: Staphylococcus spp. (kaasa arvatud Staphylococcus aureus); Streptococcus spp., Sh: beeta-hemolüütilised streptokokid; Streptococcus pneumoniae; Enterococcus faecalis; Corynebacterium spp; Bacillus subtilis.\nGramnegatiivsed bakterid: Escherichia coli; Proteus spp. Klebsiella spp. Salmonella spp. Shigella spp. Enterobacter spp. Haemophilus influenzae; Neisseria gonorrhoeae.\nMuud mikroorganismid: Ureaplasma urealyticum; Mycoplasma hominis; Mycobacterium tuberculosis; Trichomonas vaginalis.\nMõned tüüpi seened: candida, dermatofüütid, hallitusseened, mõned sügavate mükooside põhjustajad.\nNakkavate komplikatsioonide ennetamine pärast operatsiooni:\nneerude ja kuseteede operatsiooni ajal;\ndiagnostiliste ja terapeutiliste protseduuridega: kateteriseerimine, tsüstoskoopia.\nTäiskasvanutele ja noorukitele: standardannus on 400 mg päevas, jagatud 4 annuseks (2 tabletti, 4 korda päevas). Maksimaalne annus on 800 mg ööpäevas.\nÜle 5-aastased lapsed: keskmine annus on 200-400 mg päevas, jagatud 4 annuseks.\n3-5-aastased lapsed: keskmine annus on 200 mg päevas, jagatud 4 annuseks.\nRavi kestus on vajadusel 2... 4 nädalat, jätkatakse ravi katkendlike kursustega (kuu jooksul 2 nädalat). Tablette tuleb võtta enne sööki.\nMaksapuudulikkusega patsientidel on soovitatav kasutada pool ravimi tavalist päevaannust - 200 mg / (1 tablett 4 korda päevas).\nMõõduka neerukahjustusega (kreatiniini kliirens üle 20 ml / min) on soovitatav kasutada standardset pool päevasest annusest - 200 mg / (1 tablett 4 korda / päevas).\nRaseduse ja imetamise ajal (rinnaga toitmine) vastunäidustatud.\nSeda ei tohiks ette kirjutada samaaegselt ravimitega, mis sisaldavad hüdroksükinoliine või nende derivaate.\nNeerufunktsiooni kahjustusega patsientidel, kellel on ravimi võimalik kogunemine, on meditsiiniline järelevalve vajalik.\nRavim 5-NOK on farmakoloogilise rühma oksükinoliinide ravim, mis viitab uroseptiididele. Tavaliselt kasutatakse seda põletikuliste ja nakkushaiguste raviks.\nmõned seened, mis põhjustavad sügavaid mükoosi,\nTrichomonas ja teised.\nSeetõttu viitab 5-NOK laia toimespektriga ravimile.\nRavimi aktiivse komponendi tunnused määravad selle toimemehhanismi. Inimese kehas blokeerib nitroksoliin patogeenide paljunemist, pärssides DNA sünteesi oma rakkudes.\nLisaks hävitab ravimeid redoks ja hingamisprotsessid kahjulike mikroorganismide rakkudes, aidates sellega kaasa nende neutraliseerimisele.\nPärast ravimi kasutamist saavutab selle toimeaine maksimaalne kontsentratsioon organismis 1-2 tunni jooksul, sest nitroksoliin imendub seedetraktist hästi, mis aitab kaasa ravi positiivse mõju varasele tekkimisele.\nPatsiendid, kes võtavad 5-NOC-i, väidavad, et ravim on üsna tõhus ja suudab ülesannetega hästi toime tulla.\nnitroksoliin - 50 mg tableti kohta;\nkoorega seotud komponendid: sahharoos, puhastatud talk, maisitärklis, titaandioksiid, värvained.\nmuud põie ja kuseteede põletikud;\npüelonefriit (nii äge kui ka krooniline);\nprostatiit, samuti eesnäärme nakkushaigused (adenoom, kartsinoom) ja isegi eesnäärmevähk;\nLisaks sellele kasutatakse 5-NOK-d ka ennetusvahendina urogenitaal-süsteemi nakkushaiguste sagedaste korduvuste korral ning samuti nakkuste vältimiseks pärast kirurgilist või muud meditsiinilist (kateteriseerimise, tsüstoskoopia) sekkumist neerude ja kuseteede organite töös.\nülitundlikkus või talumatus ravimi komponentide või kinoliinide suhtes üldiselt.\nSamuti ei ole see vahend tavaliselt alla 3-aastastele lastele ette nähtud. Erand on võimalik ainult väga rasketel juhtudel, kui teine ravi ei aita. Kuid taotlus peaks toimuma arsti järelevalve all.\nNärvisüsteem: peapööritus, peavalud, harva liikumisaktiivsuse halvenemine ja hägune nägemine, ataksia.\nKardiovaskulaarsüsteem: tahhükardia, trombotsütopeenia, kusihappe sisalduse suurenemine veres.\nSeedetrakt: iiveldus, oksendamine, maksatalitluse häired, isutus, anoreksia.\nVõimalikud on allergilised reaktsioonid (sügelus, lööve), üldine nõrkus, jäseme naha tuimus.\nRavi ajal tuleb loobuda alkoholi tarbimisest, sest ravimi ja alkohoolsete jookide kombinatsioon võib raskendada patsiendi seisundit.\nKui olete rahul 5 sõlme hinnaga - enne ostmist lugege kindlasti juhiseid!\nPidage meeles, et ülaltoodud teave ei ole tegevusjuhis. Ravi järjekorda määrama peaks ainult spetsialist, kes valib vajaliku ravimi ja määrab selle kasutamise korra vastavalt patsiendi üldisele seisundile. Hoolitse oma tervise eest ja mitte enesehaigeid.\nArst peab määrama ravimi vajaliku annuse viie noc-i: võib esineda juhtumeid, kui haiguse põhjustajatel on välja arenenud nende immuunsus ja nad on juba tundlik nitroksoliini suhtes, mille tagajärjeks on viie noc-ravi kasutamine mõttetu ja isegi inimeste tervisele ohtlik.\nHiina uroloogiline plaaster ZB eesnäärmepuna kips


Mazda Original Oil Ultra 5W-30, 1L @ AMABILLA\nSõidukite mootoriõlid (608)\nTäissünteetilised õlid (253)\nEsileht » Mazda Original Oil Ultra 5W-30, 1L\nTootekood: Mazda Original Oil Ultra 5W-30, 1L\nSünteetilist Mazda Original Oil Ultra 5W-30 sobib kasutada nii bensiini kui diiselkütust tarvitavate uue põlvkonna Mazdade mootorites. Kaitseb kindlalt sõlmede enneaegse kulumise eest ja hoiab ära mootorisüsteemide roostetamise ja lagunemise. Toimib stabiilselt igal temperatuuril. Hea külmkäivitus ka pakasel ajal. Lisandite ainulaadne kooslus hoiab teie auto mootori ideaalselt puhtana. Hoiab ära igasuguse saaste ja sette tekkimise, pikendades nii õlide vahetusvälpa. Hõõrduvate osade hea õlitus aitab säästa mitte ainult kütust, vaid vähendab ka 15% võrra keskkonda paiskuvate heitgaaside kogust. Sobib kasutada iga-sugustes tingimustes – nii kihutamiseks kui pidurdamiseks.\nSünteetiline õli Mazda Original Oil Ultra 5W-30 on loodud kooskõlas uusimate tehnoloogiatega ja kohandatud Mazda mootorile. Õli sobib kasutada erinevates tingimustes, isegi sellistes, mida mõned nimetavad ekstreemseteks – linnas ummikud, maal külavaheteed, tolm ja pori.\nSünteetiline õli Mazda Original Oil Ultra 5W-30 eristub järgmiste omaduste poolest:\n- kütuse kokkuhoid linnasõidul ligikaudu 6%, külma ilmaga veidi suurem;\n- kindlustab mehhanismide väga hea õlituse, pikendades sellega nende tööiga;\n- tänu suurepärasele viskoossusele sobib kasutamiseks erinevatel välistemperatuuridel;\n- lisandite oivalised puhastavad omadused kindlustavad puhta mootori, hoides ära ladestuste ja tagi tekkimise;\n- võimaldab kütust kokku hoida ja vähendab heitgaasis sisalduvate kahjulike ühendite lendumist keskkonda;\n- pikendab oluliselt vahetusvälpa.\nMotul Specific Dexos 2 5W-30, 5L


mustkuu - Fitness.ee foorum\nmustkuu replied to mustkuu's topic in Algajad\nmustkuu posted a topic in Algajad\nsoovin rõhku pöörata jõu arendamisele, kas ma selleks saan võtta algajate kava vähendades seerias olevate korduste arvu? või on selleks spetsiaalne treeningprogramm, PS. töö iseloom on mul füüsiliselt aegajalt tuleb ette raskuste tõstmist\nmustkuu posted a topic in Küsi Kiivikaselt\nproovimenüü hernepuder 500g tatrapuder 400g piim 1l vorst 200g leib 200g 2 muna siis kirjade järgi peaks valku tulema u 180g ja süsivesikuid u 660g lisaks veel puu ja köögivilju ja see menüü jagatuna päeva peale kuueks korraks mida arvate vanemad ja targemad?\nmustkuu replied to mustkuu's topic in Vaba foorum\nSaiasöödikud võivad unustada kulturismi, sest selles alas ei jõua saiade, kommide ja coca abil kaugele. see on toitumise artiklis 10+1 teesi kommidest ja coca-colast ma saan aru aga sai? seal on 100g-s 7,6g valku see teeb pätsi kohta u 28g\nmustkuu posted a topic in Vaba foorum\nlugesin sellist artiklit kas saia ja leiva valgud lähevad ka arvesse? või neid organism ei saa kätte?\naga kui järgmine päev on kõik lihased valusad ja kanged\naga kui järgmine päev on kõik lihased valusad ja kanged? kas siis on midagi valesti ning kuidas käituda?\nalgaja rumalad küsimused\nmustkuu replied to mustkuu's topic in Küsi Kiivikaselt\nvalisin algajate vabaraskusega kava tänud, kes võtsid vaevaks vastata\nmustkuu started following algaja rumalad küsimused May 11, 2009\nvõtsin teie poolt koostatud kava algajaile aga siin artiklites kirjutab paljudest teistest treeningprogrammidest kas mina ei pea neid praegu üldse vaatama. olen treeninud 2nädalat ning mul ei tule kuidagi valgunormi täis, tuleb 1g 1kilo kohta ja kas loomseid ja taimseid valke tuleb tarbida võrdselt või pole sel vahet aga ma soovin oma treeninguga massi kasvatada mul on kiire ainevahetus ning näen välja nagu sellerivars olen 178cm kaalun 67 kilo, on mul üldse lootust juurde võtta?\nmustkuu posted a topic in Küsi Kaido 'rusikas' Leesmannilt\nkas ja kui palju on võimalik, kasvatada lihasmassi 30 aastasel ja 175 cm ning 70 kilo kaaluval mehel; ning kust leida menüüd lihasmassi kasvatamiseks ja kas on treeningprogrammi teostada ainult hantlitega? Aitäh.


Kuhu kadusid, Vändra-Aveli? - Elu24 : Eesti staarid\tSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuUunoElmarKavaTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikTop kommentaaridMarina Kaljurand EKRE rünnakute kohta: loodan, et inimesed saavad aru, kus on vale ja laim(24)Video! Ilona Kaldre toob selgust, mis Markkusega tegelikult juhtus ja millal ta poisi jäljed kaotas(2)Tanel Padar nimetas ööklubides avanevat vaadet õudseks: tekib küsimus, miks me seda teeme(2)Superauto Koenigsegg sünni juures on oluline roll eestlastel(1)Galerii: «Suure komöödiaõhtu» naljategelaste ring tõmbus veelgi koomale(1)Elu24 Live/ Külas käis tõusev staar Carine Jessica Kostla, kes ise laulusõnu ja muusikat kirjutab(3)Video: ema viskas põleva maja neljandalt korruselt kolm last alla(3)Video: Ukraina teleuudiste meeskond sattus Odessas relvarünnaku alla(1) Eurovisiooni fännide seas on Jüri Pootsmann saanud endale uue hüüdnime - Mr.Bond(1)Presidendiproua on lapseootel?(12)Tänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikElu24StaaridEesti staarid\nKuhu kadusid, Vändra-Aveli? 7. august 2012 14:48Elu24.ee meelelahutustoimkond// : «Aidake üles leida Vändra-Aveli! Ta oli mu lemmik! Mis temast küll saanud on?» küsib Elu24 fänn.\nNüüd palume abi Vändra staarkaunitari leidmisel! Aveli Abel, kuid tuntud kui Vändra-Aveli, on/oli Eesti amatöörfotomodell\nAastal 2007 tegi Vändra-Aveli ka lühikese tähelennu Kanal2s, millest siinkohal ka üks stiilinäide: «Poliitika huvitab mind küll. Ma olen ise ka Isamaliidus, aga ma pole seal eriti tihti kohal käinud. Ministrite tegemistest ei tea midagi.»\nHommikul võiks ma kaheteistkümneni magada. Ma võiks kaheni ka magada, kui saaks. Aga kool hakkab pool üheksa ja tund aega varem pean ma tõusma. Meikida ma hommikul eriti ei viitsi. Jumestuskreemi tõmban peale, rohkem ei tee midagi. No minu meelest on keskeriharidus parem kui keskharidus - saab mingi ameti ka selgeks ja söögitegemise oskus ei jookse ju kellelgi mööda külgi maha.\nMa t õ e s t i ei tea, palju mul kuu jooksul raha kulub - pole kokku löönud. Meikide peale läheb küll jube palju, jumestuskreemi peale eriti. 650 krooni maksavad geelküüned, iga kuu tagant tuleb hoolduses käia. Mul on üldse jube palju riideid. Teksapükse on üle kümne paari. Saapaid ka. Sadat küll mitte, ma pole kokku lugenud. Kinos ma vaatan õudusfilme ja komöödiaid. Mulle meeldis see film, mille nimi oli «Saag» ja kus last inimestel käsi ja jalgu otsast ära.\nPraegu elan oma mehe majas Pärnus. Pärnus on hea rahulik, siin on väga tore elada. Tallinnas on liiga tihe liiklus. Vändra-Aveli: ma ei ole mingi Vändra Aveli! Mis Vändra Aveli ja Vändra Aveli, ma ei ole mingi Vändra Aveli! Ma isegi ei e l a Vändras! Ajakiri Just pani mulle selle nime ja nüüd kõik räägivad nii. Et ma vahepeal natuke aega Vändras elasin, et tee mind veel Vändra Aveliks!!!\nStaar vahetas ära ka kõik oma telefoninumbrid, et ajakirjanikud teda enam kätte ei saaks. Isegi varem nii jutukas Aveli ema, Ruta Avent keeldus igasugusest koostööst meediaga. Kuid kuhu on meie kunagine lemmiksaar nüüd kadunud!? Kas Vändra-Aveli peletasid tõesti areenilt liig kurjad ajakirjanikud? Võib-olla oled sina temast miskit kuulnud?\nKirjuta toimetajalePrindiElu24StaaridEesti staarid Kopeeri link LIITU UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadvändra-aveliSamal teemalLoosime kaks vipipiletit linna hoogsaimale peole Baile-Bon!\nKuhu kadusid, Tõehetke-Lilit? «Kuhu on kadunud minu lemmikstaar, Tõehetke-Lilit,» küsib Elu24 lugja. «Lilit Kaaret, kes sai tuule tiibadesse Kanal 2 telesaatest Tõehetk, kus oma suhetepundart harutasid Hannes Võrno juhtimisel Lilit ja tema elukaaslane Veigo?» Kuhu kadusid, Bussi-Birjo? «Kuhu on kadunud üks meie esimestest reality-staaridest, Bussi-Birjo,» küsib Elu24 lugja. «Staarjalgpallur Raio Piiroja õde Birjo Piiroja, kes sai tuule tiibadesse tuntud telesarjast «Buss» ja pärast seda tehtud alastifotode poolest?»\nVau! Vändra-Avelist on saanud Ruby Crystal ja ta on abielus Aidake üles leida Vändra-Aveli! Ta oli mu lemmik! Mis temast küll saanud on?» saadavad kaunitari fännid meile ikka veel anuvaid kirju. Pildid: sexpomm Vändra-Aveli suvi möödus tegusaltAveli Abel, Vändra-Aveli või hoopis Ruby Crystal - kes ei mäletaks meie linalakk sexpommi Raplamaalt. Foto: blond sekspomm Vändra Aveli on leidnud armastuse? 1Aveli Abel, Vändra-Aveli või hoopis Ruby Crystal - kes ei mäletaks meie linalakk sekspommi! Aeg-ajalt soovivad Elu24 lugejad teada, millega tegeleb endine staar praegu!\nMetroseksuaal Neigaus astub staarjuuksur Lauri Pedaja jälgedes\nEesti esimene ja tõeline metroseksuaal on pidanud mitut iluametit, stilistist meikarini, kuid nüüd on jäänud vallutada veel viimane ilukants ja tiitel. Nimelt on ilumees vapralt astumas staarjuuksur Lauri Pedaja jalajälgedes. Saarepiiga vaimuvälgatus võttis Mart Sanderi sõnatuks\nMida arvad Kerli Kõivu stilistivõimetest?\nVahel astuvad ka kõige moeteadlikumad staarid oma riietusstiiliga kahe jalaga ämbrisse, kommenteeris USA Cosmopolitan meie lauljatari Kerli Kõivu hiljutist moefopaad. Cosmo pani Kerli Kõivu maailma jubedaimate riietujate rivvi\nVahel astuvad ka kõige moeteadlikumad staarid oma riietusstiiliga kahe jalaga ämbrisse, kommenteerib USA Cosmopolitan meie lauljatari Kerli Kõivu hiljutist moefopaad. Galerii: Buduaar Girls Night klubis Teater\nPeogalerii: kaunid neiud panid Babuljal meeste silmad särama\nStaar-DJ Ryan Angelos valmistub võimsaks üle-eestiliseks diskorite tuuriks\nAastate eest «Ärapanijast» tuule tiibadesse saanud Rain Raudlam alias DJ Ryan Angelos (26) on staariareenilt kadunud nagu vits vette.Elu24 suur fänn palus meil DJ Ryani jälgi ajada ja otsimine on kandnud ka vilju. Staar-DJ valmistub hoogsalt üle-eestiliseks diskorite tuuriks. Kuhu kadusid, staar-DJ Ryan Angelos? «Aidake üles leida DJ Ryan Angelos! Ta oli mu lemmikstaar!» palub meeleheitel Elu24 fänn.


maui.ee » 2009 » June\nnuuks : )\ntaavi kirjutas on Sunday Jun 21, 2009 rubriigis videod. Sildid: kanaari saared, wave\nPozos olevat kummaline juuni – et on olnud vaid mõned üksikud head sõidupäevad. Ühte headest päevadest näeb siit videost, milles Jonas Ceballos leiutab uut moodust veestardi tegemiseks.\nsurfikoht Pozo Izquierdo\nelu parim vabastiilipäev Topus\nmadis kirjutas on Wednesday Jun 17, 2009 rubriigis madis, päevikud. Sildid: freestyle, topu\nTänast päeva Topus ei oskagi kirjeldada, kindlasti elu kõige parem freestyle päev. Päev läbi 4.2 fullpower Steni lauaga, maailma suurim tänu talle selle eest ja edu talle välismaal :). Kella kahest pääsesime Taaviga (mitte maui.ee tiimraideriga :)) vette ja sõitsime kella kaheksani ehk üle kuue tunni pisut. Esimesel triibul vulcan ja flaka katse, teisel triibul spock ja flaka katse, kolmandal spocki crash ja siis järgnes maailma kõige hullem flaka crash üldse, tagumine jalg tuli aasast lahti, poomist lasin lahti ja esimene jalg jäi aasa, laud muidugi pöörles edasi, sellist tunnet pole ennem kogenud ükski crash pole nii valus olnud, aga 5 minutit rahu ja sõitsin edasi. Penny tegi flaka põhitõe ka selgeks, tundub kerge, igatahes järgnes grubby katse ja põlv selle trikiga nõus ei olnud küll aga spockid vulcanid ja shaka katsete katsed ka. Robi, kellel tulid asjad imelihtsalt, funnel shaka jne. tundub kerge :D, ütles mis mul valesti on ja järgmine kord võiks asjad ära tulla. Pennyl tulid ka Puneta ja vasakuga spock.\nküttearve vist maksmata\njaanus kirjutas on Monday Jun 15, 2009 rubriigis jaanus, päevikud. Sildid: slaalom\nKuigi ilmselgelt ei olnud ma veel eilsest välja puhanud, oli mul vaja minna Piritale SSW tuulega sõitma. Pilt oli super – ilusad lained, üldiselt sile vesi ning algul paistis ka tuult olevat. Jõudsin paar triipu edasi-tagasi sõita, kui hakkas sadama ja tuul vaikis. Vältimaks edasist 85l laua ja 6,2 purjega tuuletuses ja külmas vees ujumist, võtsin suuna tagasi kaldale. Kalda all tundus, et tuul tuli tagasi. Jibe ja uuesti merele… Loll mõte. Tiksusin tagasi ja kordasin sama veel 2 korda. Mis mul küll mõttes oli? Lõpuks ei tundud enam ei jalgu ega käsi ja läksin ära sauna.\nÜkspäev tuleb ju ometi meil ka suvi…? Või pean tõesti minema poodi ning sügiseks planeeritud uue ja paksema kalipso ära ostma. Õhtul sõitsin muuseas ka teistesse randadesse ning nägin, et ma polnud ainus kes tünga sai.\nküll on tore kelguga hangest alla lasta\njaanus kirjutas on Sunday Jun 14, 2009 rubriigis jaanus, päevikud. Sildid: formula, slaalom\nEelmisel nädalavahetusel, kui järjest viite kalavõrku kinni jäin, olin enam kui veendunud, et see on minu viimane Pärnu-surf. Kuid täna hommikul ma miskipärast ei mõtelnudki teiste kohtade peale. Murdusin ja juba natukese aja pärast harjutasin Pärnu lahel 85 liitrise slallika ning 6,2m2 purjega jibesid. Päeva lõpuks jäin päris rahule, kuna olin alles teist korda sel aastal väikestega vees. Pärnu oli SUPER – vesi umbes 16 kraadi, tuult meeldivalt ca. 14 m/s, ja kohati olevat isegi päike paistnud. Olin nii hoos, et ise ma seda ei märganudki. Küll aga nägin väga süngeid vihmapilvi, mille tõttu otsustasin päeva lõpetada. Kokku sõitsin umbes 3 tundi.\nAlgul läksin vette TR-5xt 11.0ga. Peale 40 minutit otsustasin purje väiksema vastu vahetada. Proovisin esmakordselt TR5 10,0’i, millega oli lausa lust sõita – ülistabiilne ning kergelt käsitletav puri. Allatuult läks nii lihtsalt, kõrgust oli aga raske hinnata, kuna sellega on mul sel aastal eriline jama. Kokku olin veepeal kolm ja pool tundi, tuult umbes 3-10m/s ning vesi oli tohutult sile… ikka müstiliselt sile muidu tšopise Pirita kohta.\nPS! Võtsin vaevaks teha eelmise aastaga võrdluse ning tõepoolest – kui mullu olin 12ndaks juuniks käinud Eestis sõitmas 40 korda ja välismaal 10 korda, siis sel aastal olid samad näitajad vastavalt 24 ja 16. Tõsi, nii mõnigi päev läks ka muudel põhjustel kaotsi. Aga kui ma formulat ei sõidaks, oleksin sel aastal heal juhul 10x sõitmas käinud.\nOlya Raskina, RUS-14\ntaavi kirjutas on Friday Jun 12, 2009 rubriigis videod. Sildid: freestyle\nVabastiil on ka ikka päris tore, kas pole? : ) Lugege ka intervjuud Olya’ga Boardseeker’i lehel.