Vietnam – Kontsadel backpacker\nNinh Binhi jõudsime kell 4 hommikul. Sellest ebameeldivam oleks olnud vaid kell 3 saabumine. Kui varasemalt olin vihanud neid maailmatutüütuid majutuse pakkujaid, siis sel korral lausa lootsin, et keegi seal on. Vedas mul - välja oli end ajanud sellesama majutusasutuse, kus ees meid maha pandi, peremees. Me Joosepiga polnud aga üldse sama laine peal, sest… Loe edasi Ninh Binh ja Ha Long Bay\nSildistatud ööbuss, budgettripp, Ha Long Bay, koopad, laevaga merel, maksad sest oled valge, mäed, Ninh Binh, riisipõllud, suuremat sorti rahakotitühjendus, täiesti teine kultuur, tüütud kohalikud, väga turistine värkLisa kommentaar\njaanuar 16, 2018 detsember 15, 2019 kontsadelbackpacker\nVeel 2018. aastal pole Vietnamis paremat kohta kui Dong Hoi. Joosep küll pessimistlikult ennustas sellele kohale maksimaalselt 5 aastat kuni turistiurkaks muutumiseni, kuid praegu on ta küll täiesti veatu. Tõsi, jaanuaris pole seal ka turismi kõrgaeg. Dong Hoisse saime Huest kokku 400 000 dongiga. Seekord sõidutati meid üllatuslikult vaid ühe sõiduvahendiga. Veelgi üllatuslikum oli see,… Loe edasi Dong Hoi\nSildistatud budgettripp, Dong Hoi, kõrbed, kohalik toit, koopad, maksad sest oled valge, mäed, suuremat sorti rahakotitühjendus, täiesti teine kultuur, tänavatoit, väga turistine värkLisa kommentaar\njaanuar 11, 2018 detsember 15, 2019 kontsadelbackpacker\nHuesse jõudsime pimedas. Majutuskohaks EMT Homestay, mis oli meie bussi lõpppeatusest taas ~3 kilomeetri kaugusel. Seal pimedas ringi kapates saad aru, et on need vietnamlased kuidas on, kuid kottpimedal kõrvaltänaval olles ei tule hirm meeldegi. Me hoopis rahulikult näksisime tänavalt ostetud fish cake-se, mis on levinud tänavatoit ainult Hue-s. Kutsutakse neid kalakooke nimega taiyaki. Nende… Loe edasi Hue\nSildistatud budgettripp, Hue, kuumaveeallikad, maksad sest oled valge, riisipõllud, täiesti teine kultuur, tänavatoit, tüütud kohalikud, väga turistine värkLisa kommentaar\njaanuar 8, 2018 detsember 15, 2019 kontsadelbackpacker\nÜhte ma ütlen - see Vietnam on üks ihmelik koht. Ma pole eales tobedamat logistikat näinud. Mui Ne-st Hoi An-i ei sõitnud me mitte ainult ühe bussi, vaid vähemalt kuuega. Kaks bussi neist olid suured- mingis linnas oli lihtsalt vahepeatus, kuid selleks, et selle teise bussi peale saada, sõidutati meid alguses ühte turismipunkti, kus pidime… Loe edasi Hoi An\nSildistatud ööbuss, budgettripp, Hoi An, kohalik toit, maksad sest oled valge, prügiprobleem, riisipõllud, täiesti teine kultuur, tänavatoit, tüütud kohalikudLisa kommentaar\nMui Ne-see jõudsime kohale veel ilma, et Joosepist rangjalgne ussike saaks. Seda peab aga tunnistama, et bussifirmal ja meil oli lõppsihtkohast täiesti eri arusaam. Google maps oli küll meie poolt, kuid siin riigis ei saa muud moodi kui lihtsalt minna lasta ja pakutava mitte sobimise korral ise parem (ja reeglina ka odavam) lahendus leida. Nii… Loe edasi Sellest, kuidas me politsei kinni maksime\nSildistatud budgettripp, inimkonnas pettunud, jaburad seiklused, kõrbed, maksad sest oled valge, Mui Ne, suuremat sorti rahakotitühjendus, tüütud kohalikud, väga turistine värkLisa kommentaar\nVietnami Sotsialistlik Vabariik vol 1 ehk Ho Chi Minh 🇻🇳\njaanuar 1, 2018 detsember 15, 2019 kontsadelbackpacker\nHead uut aastat, kallid. Meile jõudis uus aasta veidi varem kohale kui teile - 5 h võinii. Asukohaks Ho Chi Minh, Vietnam. Mitte enam kauaks küll. Istume bussis, mille sihtkohaks Mui Ne. Kavatsesime budgettrippi teha, kuid Joosep juba karjus mulle oma lavatsilt, et järgmisel korral on ta nõus rongi eest maksma (rong on Vietnamis üsna… Loe edasi Vietnami Sotsialistlik Vabariik vol 1 ehk Ho Chi Minh 🇻🇳\nSildistatud budgettripp, Ho Chi Minh, maksad sest oled valge, täiesti teine kultuur, tüütud kohalikud, väga turistine värkLisa kommentaar


ANTARKTIKAS LEITI RADIOAKTIIVNE KLOORIJÄÄ - TEADUS - 2021\nTeadlaste rühma sõnul saadetakse radioaktiivne materjal endiselt Antarktika liustike hulgast välja - see oli aastaid tagasi tehtud tuumakatsetuste tulemus. Külma sõja ajal, täpsemalt 1950. ja 1960. aastate vahel, viisid Vaikse ookeani piirkonnas läbi tuumakatsetuste seeriad, visates stratosfääri mitmesuguseid kunstlikke radioaktiivse kloori (kloor-36) isotoope. Aastate jooksul on need elemendid laskunud Antarktika jääle.\nTavaliselt need keemilised elemendid tuhmuvad mõne aasta pärast, seda ei esinenud jäälehtedel, kus nad koondusid. Need tulemused panevad teadlased mõistma, et jäise mandri piirkonnad töötavad erinevalt sellest, mida nad mõistsid, sillutades teed edasistele uuringutele, et mõista, kuidas maa atmosfäär töötab.\nEnne kui paanitsete ja mõtlete radioaktiivsete ainete ohtlikkuse üle, nagu see juhtus Tšernobõli katastroofis, tuleb selgitada, et kloor-36 on looduslikult esinev radioaktiivne element, mis on põhjustatud välguga kokkupuutel olevate gaaside keemilisest reaktsioonist. kosmiline või nagu tuumaplahvatustest tekkinud. Nii sageli kasutavad teadlased neid isotoope jää määramiseks mandri antud piirkonnas.\nLisaks on eralduv radioaktiivsus väga väike, ulatudes keskkonda väga vähe, ohustamata selles piirkonnas elavaid inimesi. Seetõttu on leiul positiivne väärtus, kuna see on teadlaste uus viis kloori-36 toimimise mõistmiseks.\nSeetõttu on oluline mõista selle nähtuse esinemist, kuna see aitab teadlastel tutvumismeetodit täpsustada, võimaldades ja täpse mõista, kuidas maa kliima on aastatega muutunud.\nEluviisHaridusKunst / kultuurJet pakkHalloweenTeadus


Teisenda Luumen/cm² mõõtühikuks Luumen/m² (Valgustustihedus)\nLuumen/cm² to Luumen/m²\nTeisenda Luumen/cm² mõõtühikuks Luumen/m²:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '523 Luumen/cm2'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Valgustustihedus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '31 Luumen/cm2 na Luumen/m2' või '12 Luumen/cm2 to Luumen/m2' või '49 Luumen/cm2 -> Luumen/m2' või '87 Luumen/cm2 = Luumen/m2'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(51 * 99) Luumen/cm2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '523 Luumen/cm2 + 1569 Luumen/m2' või '52mm x 90cm x 23dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Luumen/m² ühes Luumen/cm²?\n1 Luumen/cm² = 10 000 Luumen/m² - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Luumen/cm² mõõtühikuks Luumen/m² teisendamiseks.


Berni alpi karjakoer - Lemmikloom\nBerni alpi karjakoerShutterstock\nBerni alpi karjakoer kuulub töökoerte rühma. Nad on seltsi-, valve- ja näitusekoerad. Berni alpi karjakoer on vana algupäraga talukoer, keda Berni ümbruse ees- ja osaliselt ka kesk-Alpi aladel peeti kui valve-, veo- ja karja ajamise koera. Berni alpi karjakoer on iseloomult valvas, enesekindel, heatahtlik, truu ja julge.\nPea on suur, lameda koljuga. Lõuad on tugevad ja kääritaolise hambumusega. Mandlikujulised silmad on tumepruuni värvusega. Kõrvad on keskmise suurusega ja kõrge asetusega, mis kerkivad veidi, kui koer on valvas. Kael on tugev, lihaseline ja keskmise pikkusega. Kere on kompaktne, laia rinnakorvi ja laia, sirge seljaga. Esijalad on sirged ja lihaselised; tagajalad on laiad, tugevad, lihaselised ja hästi painduvate põlveliigestega. Käpad on lühikesed, ümara kujuga ja kompaktsed. Saba on kohev, vähemalt kannaliigeseni ulatuv, liikumisel veidi üles tõstetud, kuid mitte kunagi üle selja ulatuv.\nKutsika puhul on oluline kinni pidada kasvataja toidusoovitustest, et vältida skeleti vigastusi ning luude ja liigeste probleeme.\nNaljakas VIDEO | Mis juhtub siis, kui kutsikas sidruniga võistlustulle astub 02.07.2018\nBerni karjakoer on heasüdamlik koer, kellele meeldib osaleda kõigis pere toimingutes ja ta on suurepärane kaaslane. Koer on kiinduva, rahuliku iseloomuga, saab hästi läbi lastega ja vajadusel ka kaitseb neid. Berni alpi karjakoer vajab inimeste seltskonda. Kui koera on teiste kodus olevate lemmikloomadega tutvustatud juba varajases vanuses, saavad nad tulevikus hästi läbi. Mõni berni karjakoer võib teiste koerte suhtes domineerivaks muutuda.\nKutsika liikumine peaks kuni 4.-5. elukuuni olema suhteliselt vähene, et koera luud ja liigesed saaksid korralikult välja areneda. Samal põhjusel ei tohiks kutsikal lasta ka treppidest üles-alla käia. Pärast 6. elukuud võib hakata koeraga rihma otsas jalutamas käima. Kui koer on umbes aasta vanune võib koera rakendada harjutustes, mis hõlmavad vabalt ringi jooksmist. Täiskasvanud berni karjakoer vajab mõõdukas koguses liikumist, umbes 2-10 km päevas, sõltuvalt koera füüsilisest tasemest.\nBerni alpi karjakoer on intelligentne, heatahtlik ja lihtsalt koolitatav koer. Koera treenimisega peab kindlasti alustama tema varajases eas, vastasel juhul võib temast saada mässumeelne, kontrollimatu koer, kes teeb just seda, mida ise õigeks peab.\nPesakonnas võib-olla 1-14 kutsikat. Keskmine järeltulijate arv on 8.\nBerni alpi karjakoer elab umbes 7 aastaseks, kuid mõned neist võivad elada ka kuni 10 aastasteks ja vanemateks.


Baltvojenmorstroi – Vikipeedia\nrahvamajanduse taastamine ja ehitustööd\nNSV Liidu Riigikaitsekomitee määrusega 3. detsembrist 1944 ja NSV Liidu SARK-i käskkirjaga 14. detsembrist 1944 moodustati 1944. aasta detsembris Punalipulise Balti laevastiku mereväebaaside ning Tallinna ja Riia merekaitsepiirkondade rannakaitse taastamiseks ja ehitamiseks NSV Liidu SARK-i ehitusvalitsus Baltvojenmorstroi. SARK-i ehitusvalitsus Baltvojenmorstroi koosseisu kuulusid Tallinna, Riia ja Porkkala mereväebaasi ehitusvalitsused.\nBaltvojenmorstroile allusid Eestis: laevatehased, metsavarumiskontorid, Paldiski karjäär, Vasalemma karjäär, Lasnamäe karjäär ja Nõmme karjäär; kivipurustustehas, tuhakivide ja betoonplokkide tehas, puidutöötlemise kombinaat, sovhoosid ja ehituspataljonid.\nTööjõuna kasutas NSV Liidu SARK-i Baltvojenmorstroi Nõukogude võimu poolt sunnitööle rakendatud mobiliseeritud ja eritingimustel kinnipidamisasutustest GULAGist vabastatud eesti päritolu Saksa sõjaväes ja teistes relvaformeeringutes olnud isikuid ning Teises maailmasõjas vangi võetud Saksa sõjavange.\nBaltvojenmorstroi koosseisu kuulusid üksikud sõjaväeehituspataljonid:\n1. üksik sõjaväeehituspataljon Tallinn (Pelgurand)\n2. üksik sõjaväeehituspataljon Tallinn\n5. üksik sõjaväeehituspataljon\n7. üksik sõjaväeehituspataljon\n8. üksik sõjaväeehituspataljon\n9. üksik sõjaväeehituspataljon\nNõukogude sõjavangilaagrid Eestis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Baltvojenmorstroi&oldid=5848201"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:36, 13. märts 2021.


Kotkajärve nõupäevad - Estonian World Review\nKotkajärve nõupäevad (1)\nEestlased Kanadas 17 Sep 2010 Eesti Elu\nMöödunud nädalavahetusel kogunesid enam kui 20 skaudi- ja gaidijuhti Kotkajärvele iga-aastastele nõupäevadele. Koostati põnev 2010-2011 tegevuskava ja arutati eriti üksuste vahelisi ühistegevusi, millest suuremad on suur lumelaager Kotkajärvel 11.-13. veebruarini 2011 ja suurlaager Lakewoodis (NJ, USA) 6.-14. augustini 2011.\nLipkondade avakoondused: Kalevi lipkond alustab laupäeval,18. septembril; Põhjala Tütred, Rajaleidjad ning Lembitu 25. septembril.\nFoto: Talvi Parming.


20 suurepärast 5-suulise punutise soengut, mida tasub meisterdada - Juuksuristiilid\nPaelad - või põimikud - on olnud olemas juba üle 30 000 aasta. Need on ajatud - ja neid on nii lihtne taasluua, mistõttu liigume üle ja kaugemale ja tutvustame teile 5-nööriga palmikut. Suurepärane tööks, õhtuseks puhkuseks või juhuslikuks nädalavahetuseks, seda tüüpi punutised harjutavad, kuid nad on iga kord pingutamist väärt.\nKuidas punuda 5-ahelist palmikut '-teksti joondamine: vasak;'> Ristige 2. ahel üle 3., 4. üle 2., 1. üle 4. ja 5. üle 1..\nKolmas ahel on nüüd vasakult paremale esimene. Võtke see ja ületage 5. ahel. Järgmisena korrake mustrit.\nSEOTUD POST: Kuidas teha nelja otsaga palmikut\n# 1: kroovitud 5-suuline palmik\nKui teil on pikad paksud juuksed, proovige seda täielikku ja jõulist palmikut. Viieharulised punutised sarnanevad kalkuleivaleivaga ja nõuavad ühtlast kätt ning pisut kannatlikkust, kuid just õige puudutuse korral on teile tagatud elegantne - ja julgeme öelda, - maitsev välimus.\n# 2: õhukeste juuste pikk külgpunutis\nViie ahelaga palmik võib alata juurtest ja järk-järgult järk-järgult pea küljest alla tõmmata, tõmmates tükke vähehaaval ja muutes juuksed täidlasemaks. Kõik, mida vajate, on elastne riba ja olete kõik valmis; Bobby nööpnõelad pole vajalikud.\n# 3: osaline külg Hollandi punutis\nSaate luua hollandi palmiku, millel on 5 ahelat. Pange tähele, et punutis näeb välja nagu väljastpoolt punane palmik. Pange tähele keskelt põimitud ahelat; see lahe efekt paneb välja nägema nii, nagu üks palmik võtaks teist kinni. Lisage ülejäänud juustele mõned lained, et saada pehme, peent välimus.\n# 4: põimitud keerdus sokk-punnil\nSeda on raske luua, kuid väljamakse on teie pingutusi väärt. Enne kui tõmmake kõik juuksed soki sisse, tõmmake see ühele ja siis teisele küljele. Ujumise lõpetamiseks tõmmake punni ümber punni ümber.\n# 5: Tagasi punutis vastab külgmisele\nAlustage 5-osalist prantsuse palmikut vasakult paremale üle pea või vastupidi, olenevalt teie osast - ja jätkake, kuni teil pole juukseid alles. Kui olete lõpetanud, saate mähkida punutise ümber külgmise kaku.\n# 6: tekstuuritud juustega kroonpunutis\nSelle välimuse saavutamiseks alustage juuste juurtest kuni otsteni krimpsu. Siis keskendute punutisele, alustades ülaosast ja liikudes aeglaselt alla ja ümber. Paljud tüdrukud tahavad suurt krooni ja viie tegevussuunaga saate kindlasti saavutada muljetavaldava.\n# 7: tagumine palmik ja kakuke\nEestvaates näete kõrgeid sokk-kakukeid. Tagantpoolt lõbus, loov punutis. Olge kannatlik, kui kujundate seda välimust, mida on kõige lihtsam luua siis, kui sirvite juukseid ette ja kujundate seda - jah - tagurpidi.\n# 8: madu palmik\nViie ahelaga punutist saab ülevalt kuni pea põhjani näksida. Julgema välimuse saamiseks kaaluge oma kihtide värvimist merevahu rohelise varjundiga. Vabama välimusega punutise saamiseks tõmmake lõngaotsad kergelt kinni, kui olete lõpetanud.\n# 9: Pigtailide versioon täiskasvanutele\nPigtails on tagasi - ja parem kui kunagi varem. Jagage oma juuksed keskelt allapoole ja looge kaks viiest palmikut, peatage need kaela ääres. Elastikute peitmiseks mähkige õhuke nöör ümber ja pange see allapoole.\n# 10: küljepunutis tõmmati hobusesabale\nKui soovite juukseid tagasi tõmmata, on palmik kiire ja lihtne. Samuti hoiab see ära hulkuvate karvade sattumise teie silma. Niisugused punutised võivad olla paksemad - või õhemad - sõltuvalt sellest, mida soovite. Kõik sõltub sellest, kui tihedalt te ahelatesse tõmbate.\n# 11: ristküliku soeng\nViieharuline palmik pole lihtne, kuid kui olete selle selgeks õppinud, leiate, et sellega on seotud nii palju mitmekülgseid välimusi. Need kaks punutist on risti ja viimistletud ühe jämeda diagonaalse punutisega.\n# 12: kaneeli keerise punutis\nPunutised on ajatud ja unustamatud. Mis te arvate, miks pruudid armastavad neid kanda? See punutis on kaunilt kujundatud. Enne selle stiili alustamist veenduge, et teil oleks terve pakend Bobby-tihvte kasutamiseks valmis.\n# 13: Elegantne topeltpunutise updo\nPange tähele, kuidas need punutised kukuvad alla nagu paar rippuvat kõrvarõngast. Kaks elegantset, kuid elavat updo-stiili saavutamiseks on stiilis kaks 5-keelist hollandi punutist.\nMõnikord soovite muuta oma juhusliku ilme. Räpane kukkel pole just nii räpane väljanägemisega, kui lisate sellele 5-nda punutise. Muutke see hollandi keeleks, tehke see prantsuse keeleks, ükskõik kumba eelistate.\n# 15: täidlane diagonaalpunutis\n5-lülilised punutised on väga keerulised ja selle stiili saavutamiseks kasutate kõiki sõrmi. See aitab anda igale ahelale numbri ja korrata kõige olulisemat sõna: „üle” või „all”, kui manipuleerite viie ahelaga korduvalt, jälgides, kumb neist järgneb.\n# 16: punutud merineitsi juuksed\nSelle laiendatud punutise lõpuleviimiseks peate punuma, nagu teete kroonpunutisega. Stiil on loomingulisem ebatavalise pastellvärviga.\n# 17: Cornrows kohtuvad prantsuse punutisega\nKas olete alati tahtnud proovida karniisi? Miks mitte proovida neid kombineerida keeruka välimusega punutisega? Karniisidele tehakse kompliment suure viiekohaga punutisega, mis on kujundatud selja alt üles ja sisse.\n# 18: diagonaalsed punutised vastavad hobusesabale\nHobusesaba on juhuslik ja armas, kuid see ei pea olema igav. Vürtsitage oma kahe diagonaalse punutisega. Need stiilid sobivad suurepäraselt vabaaja väljasõitudeks, eriti kui tegelete näiteks matkamise, jalgrattasõidu või joogaga ega soovi muretseda juuste pärast, mis teile näkku langevad.\nSirged juuksed näevad selles pooleldi üles punutud punutisest, mida sageli nimetatakse Rapunzel Braid, väga ilusad. Pooleldi üles kinnitatud punutud paelad on sageli juhuslikud, kuid selle võiksite oma sõprade selga panna tööpäevaks või isegi öösel välja.\n# 20: mullpunutised\nViie ahelaga palmikut saab manipuleerida mitmel erineval viisil - näiteks punutise kujundamisel punutise sees. Hull, me teame, kuid kindlasti teostatav! Mõjutavama stiili jaoks muudab mullgummi-roosa varjund selle naiselikuks ja mänguliseks.\nMe teame, et viiekohaline palmik võib hirmutada, kuid see ei tähenda, et te ei peaks seda proovima. Kui olete omandanud põhietapid - kasutades kolme põhisuuna asemel kolme juuksesuhet -, hakkate armastama sellega kaasnevat mitmekülgsust.


Tööpakkumise number #326282\nRemont- ja hooldustööde teostamine, et tagada masinate ja seadmete efektiivne toimimine.\nEelnev kogemus masinate ja seadmete remont- ja hooldustööde teostamise alal.\nHea tehniline taiplikkus.\nSoovitavalt tehniline haridus.\nHuvi tehnikavaldkonna vastu ja soov sellel alal õppida-areneda.\nValmisolek vahetustes töötamiseks, s.h öisel ajal (vahetuste kellaajad on 7.00 - 19.00; 19.00 - 7.00).\nInglise keele ja vene keele oskus.\nKoolitus- ja täiendõpet kohapeal teooria kui ka praktika vormis.\nVõimalust erialaselt areneda.\nEnics Eesti AS on 2004. aastal Elvasse rajatud tööstuselektroonikat tootev ettevõtte, olles suurimaid tööandjaid Lõuna-Eestis. Enics Eesti AS kuulub rahvusvahelisse Enics Gruppi, mille tehased asuvad veel Šveitsis, Soomes, Rootsis, Slovakkias, Hiinas. Ettevõte on üks suurimaid tööstuselektroonika allhanketootjaid maailmas. Enics Eesti AS Elva tehas annab tööd 740 inimesele. 2012. aasta käive oli 80 miljonit eurot. Ettevõtte kohta saab rohkem lugeda: www.enics.com


Gluteenivabad koerad aitavad 10-aastast kuulsuste last - Muu - 2021\nGluteenivabad koerad aitavad 10-aastast kuulsuste last\nEsimene Ungari treeningkoer Gofree on gluteenivaba abikoer, kes õpib koos 10-aastase tsöliaakiaga Emmaga. Abikoer suudab lõhna tuvastada ja öelda, kas see sisaldab toidus gluteeni.\nGofree, gluteenimarkeeritud koer aitab 10-aastasel kuulsuselapsel (Fotу: Facebook) Koerad on võimelised pärast koolitust tuvastama gluteeni, millel on tohutu lõhnataju. Gofree on NEO lambakoerte ühingu üks noorimaid õpilasi pärast treeningut saate iga söögikorra kohta otsustada, kas see sisaldab jälgi glutйntvõi mitte, ja selle väikeomanik on seetõttu ohutu.\nEsimene ungari gluteenivaba abikoer\nPraegu töötavad Ameerikas ainult gluteenitud abikoerad, seega on Gofree esimene sarnane koer Ungaris. Koer on NEO ühingut külastanud 4 kuud: Pilis-Buda koertehoones on kutsikate küttimine igav olnud. Ühing on aastaid soovinud, et oleks võimalik sellist abikoera koolitada. Ameerika Ühendriikides hakkasid sarnased koerad tegutsema viimastel aastatel on tohutu abi glutйnйrzйkeny gazdбiknak. Spetsiaalse lõhnatreeningu õppisin selle ala meistrilt Maja Golobilt - kes koolitas 10 aastat tagasi maailma esimest gluteeninäitajat koer Eliast.\nMida peate teadma tsöliaakia kohta?\nTsöliaakia on eluaegne haigus, mida põeb 1 inimene 100-st. Tsöliaakia keha reageerib isegi väikeses koguses gluteeni sisaldusele igas teraviljas tugeva immuunvastuse abil, mis ületab patsiendi keha. Täiesti gluteenivaba toitumine on ainus tõhus vahend, mis on kohutavalt keeruline, kuna seda leidub gluteenis peaaegu kõikjal, kus toitu käideldakse, isegi terve inimese jaoks.\nMiks mul on koera vaja?\nNeed abikoerad suudavad endiselt tuvastada toidus gluteeni lõhna, isegi kui neid leidub väga väikestes kogustes, ja nende omanikud saavad seda usaldusväärselt näidata. Kuid miks on vaja gluteenivaba koera, kui restoranides ja kondiitritoodetes on palju gluteenivabu tooteid ja palju gluteenivabu toite? Gluteenivaba viitab toodetele, mis sisaldavad kuni 20 mg / kg gluteeni: see tähendab, et mõned tooted võivad sisaldada minimaalselt gluteeni, kuid neid peetakse ka gluteenivabadeks. Mõni, kellel pole nii halba, nii suure saastumisega, aga näiteks Gofree heaks töötav Emma võib põhjustada nii palju probleeme. Lisaks on kauplustes palju tooteid, mille sildil pole gluteeni sisaldav silt, vaid ka see, et need pole tasuta.Samuti on varjatud lõkse, näiteks ravimeid. Näiteks Emma puhul töödeldi neid leegiaeglustajaga, nii et tootele ei õnnestunud jälitada gluteeni koguseid, kuid hiljem selgus, et sellise koostisosa valmistamiseks kasutati siirupit, nädala iiveldus. Gluteenivaba varustamise korral restoranides ja kondiitritoodetes on oht, et neid hakatakse valmistama köögis, kus pakutakse gluteenivabu toite, ja ristsaastumise oht on väga suur. NEO lambakoerte ühing. Koer sai mõnikord üheaastaseks ja pidi otsima spetsiaalset gluteenimarkeri koolitust välismaalt, kuna Ungaris pole keegi sellist koera kunagi koolitanud. Õppime seda uut ala entusiastlikult ja mis kõige tähtsam, Gofree on oma õpingutele motiveeritud ja pühendunud.Forrбs: Gofree, gluteeritud abikoera Facebooki leht, segitokutya.netSeotud lingid:\nGluteenitundlikkus: laboratoorsed leiud pole püha\nCopyright 2021 \_ Rasedus ja sünnitus, lapsevanemaks saamine - üksikasjalik teave \_ Gluteenivabad koerad aitavad 10-aastast kuulsuste last


Algab rahvusvaheline muusikafestival Orient et Occident - Muusika - Kultuur\nAlgab rahvusvaheline muusikafestival Orient et Occident\n12. oktoober 2018, 16:01\n12.–14. oktoobrini Tartu Ülikooli aulas toimuv festival üllatab uute esinejatega. Esimest korda esitatakse festivalil indiaani ehk Andide muusikat, lisaks esineb festivalil maailmakuulus Iraani lauljanna Raheleh Barzegari ning ida ja lääne muusika unikaalse kavaga esinevad kitarristid Robert Jürjendal ning Sandor Szabo Ungarist.\n«Muusika, mis võib tunduda kauge, võõras ja eksootiline, võib kõnetada ja meeldida rohkem, kui seda esmapilgul osatakse oodata – see on tõsiasi, mis on saanud kinnitust kõigi nende aastate jooksul ikka ja jälle,» ütles festivali kunstiline juht ja peakorraldaja Raho Langsepp.\nFestival Orient et Occident toimub juba 23. korda ning kolme päeva jooksul esinevad oma ala meistrid Peruust, Tšiilist, Iraanist, Armeeniast, Taanist, Norrast, Ungarist, Soomest ja Eestist. Kontsertidel kõlavad Andide, pärsia, sufi, kurdi, Armeenia, Ungari, Euroopa keskaja ja kaasaegne muusika ning improvisatsioonid.\n12. oktoobril on kavas indiaani ehk Andide muusika, mida esitavad ansamblid Los EstAndionas (Eesti) ja Chakana (Peruu/Tšiili/Soome). Elavale pärimusele tuginevas muusikas põimuvad Andide põlisrahvaste ja hispaania muusika stiililine kombinatsioon ehk kreooli muusika.\n13. oktoobri programmis on pärsia, kurdi, armeenia ja sufi muusika. Esineb maailmakuulus Iraani lauljanna Raheleh Barzegari koos Gian Trio’ga. Kontserdi teises osas esineb armeenia puhkpillide virtuoos Levon Tevanjan.\n14. oktoobril tuuakse kuulatajateni traditsioonid ja ajalugu põimituna tänase päevaga, kus tippmuusikutest koosnev duo Poul Høxbro (Taani) ja Elisabeth Holmertz (Norra) esitatavad keskaja ja renessanssmuusikast inspireeritud kaasegaset muusikat. Kontserdi teises osas esitavad ida ja lääne muusika unikaalse kavaga kitarristid Robert Jürjendal Eestist ning Sandor Szabo Ungarist.\nKõik kontserdid toimuvad algusega kell 19 Tartu Ülikooli aulas.


Ma tean palju põhjuseid, miks oleksid pidanud juba eile omale tahvli hankima. Kohe kirjutan mida ma arvan ja miks nii. Alustuseks Tahvlid teevad elu lihtsamaks, nii et saad oma infole ligi ka siis kui oled ringi liikumas. Tahvel on hea kesktee telefoni ja sülarvuti vahel. Üks on liiga väike ja teine jälle liiga suur. Vahet ei ole millises äris sa ajad, tahvli kasutamine tuleb sulle ikka kasuks. Olgu see millegi müümine, ehitamine, ladustamine või info jagamine inimestele.\nLaojäägid ja tooteinfo\nTahvli suureks eeliseks on, et seda saab hõlbsasti igale poole kaasa tuua. Kui töötad laos või suure pindalaga poes, siis lauaarvuti ja kliendi vahet jooksmine võib olla küll tervisele hea, kuid ei ole eriti efektiivne. Kui sul on tahvel, siis saad sellega kliendi tellimust komplekteerida käigu pealt, vaadata laojääke, kontrollida toote omadusi või mida iganes sa plaaniksid teha tavalise arvuti peal. Isiklikult tean laohotelli, kus igas päevas komplekteeriti sadu, kui mitte tuhandeid, saadetisi ning seal kasutati selle tegemiseks tahvelarvuteid.\nOn olemas introverte ja inimesi, kes ootavad järjekorras ning kes parema meelega uuriksid tooteid omal jõul, kui ootaksid selle jaoks müüjat. Vahest lihtsalt ei jõua kõiki kliente korraga teenindada ja siis lased neil poes ise ringi vaadata kuniks järjekord väheneb. Mõnede toodete jaoks on väga oluline, et sul oleks tahvel millest toodet turvustada. Kujuta ette kui oled ilutulestikku ostmas. Paki peal on küll kirjas, mida see teeb ja mis värvi pallid taevasse lendavad. Kujuta ette kui saaksid näha hoopis videot selle kohta, mida see päriselt teeb? Usun, et see aitaks kliendile palju paremini otsustada. Sama olukord on siis, kui soovid osta midagi väga spetsiifilist ning soovid seda poes millegi teisega võrrelda, olgu selleks telefon või kosmeetika.\nOlin ostmas koeratoitu lemmiklooma poest, kui märkasin tahvlit, mis oli koos kaitsekaantega kruvitud kassa laua külge ning näoga minu poole. See küll toimis, kuid see tahvel rippus seal küll juuksekarva otsas. Selle tahvli eesmärk oli kuvada toodete hindasid ja lõppsummat ostu hektel. Samal ajal on see hea koht, kus teha üles- või ristmüüki ja näidata toodeid otse tahvlilt. Tahvliga on väga lihtne ehitada iseteeninduskassat ja lasta klientidel ise oma ostud registreerida.\nVõime nimetada hulge teisi kasutusvõimalusi tahvlitele, mis on juba kasutuses igapäevaselt erinevates ärides. Potensiaal tahvlist kasu saada on suur, nii et miks mitte proovida seda enda igapäeva töös. Baltikumis turustab Laimincom selliseid kõrge kvaliteediga lahendusi, millega turvata, laadida, panna välja ja lasta klientidel kasutada tahvelarvuteid.\nTõenäoliselt kõige kiirem ja lihtsam lahendus, millega oma äris tahvli kasutamist alustada. Seda saab kasutada fikseerituna seina külge või laualelö Seda saab kasutada nii portree kui maastiku vaates, see laeb tahvlit ja nupu vajutusega on võimalik see laualt/seinalt eemaldada, et kasutada käes.\nTäis metallist jalg igapäevaseks kasutuseks, mida saab paigaldada nii seinale kui lauale. Sisseehitatud laadimine ja alarm, muudavad selle lahenduse väga käepäraseks ja mugavaks. Omal soovil on võimalik lisada tahlile käe- või õlapael, et tahlit kogu päeva jooksul kaasas kanda.\nSoovid luua kioski ala või panna tahvlit keset ruumi, kuid sul ei ole mitte midagi millele seda asetada? CT200 tuleb siin appi koos oma ühe meetrise metallist jalaga. Loomulikult saab seda paigaldada ka lauale. Hea võimalus luua iseteenindus kassat või infopunkti.\nParim POS lahendus tahvlitele. Tahvlit on lihtne eemaldada fikseeritud asendist ja sellega ringi käia. Seadmel on USB ja RJ45 pesad, mis võimaldab ühendada internetiga või lisada tahvlile klaviatuur, skänner, hiir, printer või makseterminal.\nKui plaanid ka endale tahvlit hankida ja oma äris välja panna, siis võta meiega ühendust. Aitame sul leida parima viisi, kuidas see välja panna nii, et sa ei peaks muretsema selle laadimise ja turvalisuse pärast.


MIS ON UDONI NUUDLID? LISATEAVE UDONI NUUDLITE PÄRITOLU KOHTA, LISAKS RETSEPT OMATEHTUD UDONI NUUDLITE KOHTA - TOIT\nPõhiline Toit Mis on Udoni nuudlid? Lisateave Udoni nuudlite päritolu kohta, lisaks retsept omatehtud Udoni nuudlite kohta\nSiit saate teada, kuidas udoni nuudleid teha järk-järgult traditsioonilisel viisil, kasutades vaid kolme koostisosa.\nMis on Udoni nuudlid?\nKust tekkisid Udoni nuudlid?\nKuidas tavaliselt serveeritakse Udoni nuudleid?\nOmatehtud Udoni nuudliretsept\nUdon on nisujahust, veest ja soolast valmistatud nätsked Jaapani nuudlid, mida pakutakse tavaliselt lihtsas dashi-põhises puljongis. Need on paksemad kui tatra soba nuudlid - tavaliselt kaks kuni neli millimeetrit - ja võivad olla kas lamedad või ümarad. Udoni tainast võib olla keeruline sõtkuda ja mõni vannub, et taigna lõdvestamiseks trampides.\nVaraseim udoni nuudlite iteratsioon pärines tõenäoliselt Hiinast ja see viidi Jaapanisse Tangi dünastia ajal (618–907 CE). Algne udon võis olla pelmeenile lähemal kui nuudel ja mõnel pool Jaapanis on udon endiselt lõigatud ruutudeks, mitte pikkadeks kiududeks, mis said XIV sajandi alguses standardiks.\nTraditsiooniliselt kodus valmistatud udooni hakati müüma spetsiaalsetes kioskites pärast 17. sajandi reklaamide populaarsust. Tänapäeval süüakse udoni kogu Jaapanis, kuid eriti lõunas, Osakast Kyushuni.\nUdoni nuudleid pakutakse tavaliselt nuudlisupina kuumas puljongis, kuid neid saab ka külmalt, dipikastmega. Mõned populaarsemad udoni toidud on:\nKake udon . Lihtsaim viis udoni serveerimiseks on dashist, sojakastmest ja mirinist valmistatud nuudlipuljong kakejiru.\nMiso nikomi udon . Rikkalik udoni hautis misosupis köögiviljadega.\nKarri udon . Kaetud jaapani karriga.\nUdon suki . Kuum potinuudliroog, kus taldrikule keedetud udoni nuudlitest lisatakse oakohupiim, bambusevõrsed, angerjas, krevetid, shiitake seened, mochid, daikoni redis, spinat ja kana ning seda serveeritakse kastmiseks eraldi puljongikausside kõrval.\nYaki udon . Segatud praetud udon sojakastme, seesamiõli ja köögiviljadega, näiteks sibul ja napakapsas või bok choy, mõnikord kaunistatud seesamiseemnetega. Võib teha veganiks või koos lihaga.\n1½ –2 tassi vett\n8 tassi universaalset jahu\nMaisitärklis või kartulitärklis tolmu puhastamiseks (valikuline: kui teil pole maisitärklist või kartulitärklist, kasutage jahu)\nSegage suures kausis või mõõtetassis lahustumiseks vesi ja sool.\nKuhja puhtale tööpinnale küngas, mille keskel on kaev. Lisage kaevu keskele aeglaselt vett, töötades selle kätega jahu sisse, et moodustada jäik tainas. (Te ei pruugi kogu vett kasutada või võib vaja minna veidi rohkem. Suurema valgusisaldusega jahud, näiteks leivajahu, vajavad rohkem vett.)\nLase tainal 10 minutit puhata. Sõtku tainast umbes 5 minutiks, kuni see on tugev, kuid ühtlane. Kui teil on raske sõtkuda, võite taigna viia raskeveokite taassuletavasse kilekotti, jättes õhu pääsemiseks tühiku. Pange kott kahe puhta köögirätiku vahele ja mudige tainas jalgadega sellele astudes.\nKata tainas puhta niiske köögirätikuga ja lase 2–8 tundi puhata, olenevalt köögitemperatuurist (rohkem aega külmas ruumis, vähem kuumas ruumis).\nPuhastage puhas tööpind jahuga ja rulli tainaga sõtkudes tainast ristkülikukujuliseks ristkülikuks, mille paksus on to- kuni ⅛-tolline, pöörlev tainas. (Teise võimalusena kasutage taigna rullimiseks pastamasinat.)\nKui ristküliku lühike ots on teie poole suunatud, tolmuta tainas tärklisega ja murra akordionistiilis neljaks. Voldikute vahel peaks olema piisavalt ruumi, et söögipulk keskmurdesse sisestada.\nLõika volditud tainas terava kööginoaga ¼-tollisteks nuudliteks. Tõstke nuudlid tõstmiseks keskmisele voltile sisestatud söögipulgale.\nPange keema suur pott soolata vett. Lisage nuudleid järk-järgult, nii et vesi keeb edasi. Keeda seni, kuni nuudlid on veidi pehmemad kui al dente. Tühjendage ja loputage voolava külma vee all, hoides nuudleid eraldi, raputades kurnat. Serveeri puljongis või dipikastmega.\nHakka MasterClassi aastaliikmega paremaks kokaks. Saate juurdepääsu eksklusiivsele videole\nõppetunnid, mida õpetavad kokakunstimeistrid, sealhulgas peakokk Thomas Keller, Alice Waters, Gordon Ramsay jt.\nmilline neist on näide lähenevast evolutsioonist?\non pahanduse antagonist\nkui palju veinipudel mahutab


Avaleht » OlyBeti kampaania: 30 tasuta spinni nädalavahetusel\nOlyBet on tulnud välja järjekordse eduka boonuskampaaniaga. Nädalavahetusel saab oma populaarseid slotikaid mängides juurde teenida kuni 30 tasuta keerutust. Taoline pakkumine teeb silmad ette nii mõnelegi konkurendi püsikampaaniale.\nKorralik ports spinne\nVajab 200 eelnevat mänguraundi\nAinult kolm slotiautomaati\nOlyBet on läbi aegade tuntud mõnusate boonuste ja kopsakate preemiate poolest. Nüüd jätkab kodumaise taustaga online kasiino seda traditsiooni, tulles välja kaasahaarava kampaaniaga. Täpsemalt on tegu “Nädalalõpp OlyBetiga”, mille käigus jagatakse kõikidele vastavate slotikate mängijatele kuni 30 tasuta keerutust. Seejuures on magusaks kirsiks tõsiasi, et võidud saab kätte pärisrahas.\nTervitusboonused on küll toredad uude kasiinosse sisenemiseks, ent loomulikult ootavad mängijad täiendavaid boonuste võimalusi. OlyBet on sellest suurepäraselt aru saanud, mistõttu ongi välja pandud nädalavahetuste ergutuspakett. Tasuta keerutuste saamiseks tuleb mängida kolme slotikat: Gonzo’s Quest, Fairytale Legends: Red Riding Hood ja Dazzle Me.\nPakkumises osalemiseks ei pea kõiki kolme mängu valima, kuid selle tulemusel saad lihtsalt kokkuvõttes vähem keerutusi. Nimelt on iga mängu kohta võimalik saada 10 tasuta spinni. Selleks tuleb vastavas mänguautomaadis mängida 200 vooru. Kui kahesajas voor on täitunud, siis saadki endale 10 tasuta keerutust. Seega saad valida, kas soovid 10, 20 või 30 keerutuse võimalust.\nPraktikas näeb asi välja nii: kui oled 200 vooru läbinud, siis saad enda kontole automaatselt spinnid. Sa ei näe seda kannet koheselt, vaid enne tuleb mäng kinni panna ja seejärel uuesti avada. Väga oluline aspekt on see, et spinnidel puudub läbimängimise kohustus täielikult. Teisisõnu annab OlyBet sulle kõik võidud kätte pärisrahas. See on oluline eelis paljude kampaaniate ees, mille käigus nõutakse tihti 20- kuni 40-kordset läbimängimist enne boonusraha reaalselt pärisrahaks konverteerimist.\nKampaania algab nädalavahetuseti: laupäeval kell 00:00-st kuni pühapäeval kell 23:59-ni. Arvesta, et tasuta saadud keerutused kehtivad ainult kampaania ajal. Väljaspool kindlaks määratud nädalavahetuse kellaaegu pole neid võimalik enam lunastada. Iga pakkumist saab kasutada ainult ühe korra. Reeglites on kirjas, et see käib nii inimese, majapidamise kui ka IP-aadressi kohta. Kui OlyBet avastab, et seda reeglit on rikutud, siis nad blokeerivad sinu konto.\nIga tasuta keerutuse rahaline väärtus on 0,2 eurot. Kui sa ei tee piisava koguse spinne nõutud mängus kampaania perioodi vältel, siis pole sul võimalik 10x tasuta keerutust endale saada. Märka, et OlyBet reserveerib endale õiguse iga kell kampaania täiesti lõpetada või muuta selle tingimusi vastavalt muutuste vajadusele. Peale selle kehtivad antud kampaania raames kõik selle online kasiino tavapärased kasutamise tingimused.\nEelmineOlyBet jagab uutele tulijatele 200% boonust kuni 200 € väärtuses ning lisaks veel kuni 600 tasuta keerutust\nJärgmineSlots.io kampaania: võida uhiuus Tesla Model 3\nKutsu sõbrad Unibetti ja teeni kasumit!\nBetsafe kasiino tervitusboonus


Kas aktsiad on piisav kaitse inflatsiooni eest? · LHV\nKas aktsiad on piisav kaitse inflatsiooni eest?\nEestis ja mujal maailmas üha hoogustuv inflatsioon tähendab investorite jaoks olulist muutust turukeskkonnas. Inflatsiooni kiirenemise tõttu kasvab investoritel kõikide finantsvarade tootluse ootus. Neid ootusi suudavad praeguste hindade juures täita üksnes vähesed varaklassid.\nLääneriikides prognoositakse tänavu ligikaudu 7% hinnatõusu. Nii kiiret hinnakasvu nähti viimati 1970. aastatel, mil Vietnami sõda muutus USA-le liiga kulukaks, lagunes kullastandard ja Lähis-Ida naftasõjad kergitasid kütusehinda maailmaturul hüppeliselt. Inflatsiooniperiood kestis toona terve kümnendi ja selle lõpetas keskpankade jõuline intresside tõstmine.\nFinantsvaradele oli 1970. aastate tempoka inflatsiooniga keskkond kehv. Nagu tänavuse oodatava hinnatõusu puhul nii oli inflatsioon ka tookord kümnendi peale keskmiselt 7% aastas. Inflatsioonist suurema tootluse andsid tollal kuld, nafta, nisu jm toorained, ent eluasemete hinnatõus käis inflatsiooniga käsikäes. Klassikaliste finantsvarade tootlus aktsia- ja võlakirjaturul jäi inflatsioonitasemele alla.\nAktsiaturgudel langes inflatsiooni hoogustumine kokku nn nifty fifty-börsimulli lõhkemisega 1970. aastate keskel, kui suured börsiindeksid kukkusid 40–50%. USA börsil kukkus kokku 50 aktsiat, mida oli ostetud „Osta ja hoia“-strateegia alusel, sest investoritele oli paistnud, et Coca-Colade ja McDonald’site aktsiaid ostes ei ole võimalik kaotada.\nKui aga turukeskkond muutus, ajas see investorid närvi. Varasema 3% inflatsiooni puhul oli neid rahuldanud 3% dividenditootlus, ent kui inflatsioon oli juba vähemalt 7%, tahtsid nad saada ka oma finantsvaradelt 7% dividende. Kiire inflatsiooni ajal on paraku enamikul ettevõtetel väga keeruline dividende kasvatada, sest sisendhinnad kallinevad ja ettevõtete kasumimarginaal on surve all. See jätab suurema tootluse saamiseks investoritele ainult ühe viisi: aktsiahind peab lihtsalt piisavalt kukkuma, et see pakuks sama dividendimakse juures 3% asemel 7% tootlust. 1970. aastatel pidid paljud aktsiahinnad selleks poole kaotama. Aastail 1973–1974 odavnes näiteks Dow Jonesi aktsiaindeks 45%.\nSee viimane ulatusliku inflatsiooniga periood kummutab müüdi, nagu oleksid aktsiad jõulise inflatsiooni vastu alati hea kaitse. Üks kümnend on järelduste tegemiseks küll väike valim, kuid see on siiski parim, mis meil on ajaloost võtta. Lääneriigid pole tugevat inflatsioonisurvet viimased 40 aastat näinud ja seda tähtsam on selle trendi muutus praegu.\nLHV pensionifond L on kasvava inflatsioonisurve taustal suutnud pakkuda tänavu head tootlust tänu mitmesugustele alternatiivsetele ja börsivälistele investeeringutele. Aktsiaturgudel on pensionifond L investeerinud rohkesti toormesektoriga seotud ettevõtetesse, mis saavad kasu väärismetallide, energia ja muude toormete hinnatõusust. Toormed on pakkunud kiire inflatsiooniga keskkonnas börsidel parimat tootlust ja seda varaklassi peame muutunud turukeskkonnas üheks stabiilsuse nurgakiviks.


VAATA FOTOÜLEVAADET: Pakri poolsaarele kerkis üheksa uut tuulikut | Tuuleenergia\nVAATA FOTOÜLEVAADET: Pakri poolsaarele kerkis üheksa uut tuulikut\nEesti uudised, Tuuleenergia - eteap May 18, 2012\nEesti Energia ehitas Pakri poolsaare põhjatippu üheksa uut tuulikut. Viimase, üheksanda tuuliku rootor tõsteti 85-meetrilise masti otsa teisipäeval. Kõik tuulikud on nüüd vormiliselt valmis ja täisvarustuses püsti. Nüüd käivad tuulikupargis ettevalmistused elektriliitumise lõpetamiseks.\nUute tuulikute nimivõimsus on 2,5 MW ning Eesti Energiale kuuluva tuulikupargi võimsus on 22,5 MW. Tuulikute kõrgus maast tiiva ülemise tipuni on 135 meetrit, tiiva pikkus on 50 meetrit ja tiibade täisulatus 100 meetrit.\nAastas hakkavad Eesti Energiale kuuluvad tuulikud tootma 67 GWh elektrit, millest jätkub umbes 20 000-le keskmise tarbimisega Eesti perele. Tänu uute tuulikute poolt toodetud elektrile jääb aastas õhku paiskamata 70 000 kuupmeetrit süsihappegaasi.\nKokku püstitatakse Pakri poolsaarele 18 uut 2,5 MW nimivõimsusega tuulikut, millest üheksa kuulub Eesti Energiale ja üheksa 4Energiale. 4Energia tuulikud kerkivad Pakri poolsaarele suve jooksul.\nTuulikute ehitusega tegeleb rahvusvaheline tuulikutetootja GE Energy. Eesti Energia, 4Energia ja GE Energy sõlmisid lepingud tuulepargi rajamiseks Pakri poolsaarele eelmise aasta juunis. Tuulikupargid valmivad 2012. aasta suvel.


Piletiautomaadid | Forum Cinemas\nKinopileteid on võimalik osta ka mugavatest piletikioskitest\nKui oled ostnud internetist kinopileti, aga Sul puudub printimisvõimalus, siis on Sul Coca-Cola Plazas ja Ekraani kinos piletite trükkimisel abiks piletikioskid.\nOleme kino fuajeesse üles pannud piletikioskid, kust on kinokülastajatel võimalik osta mugavalt kinopileteid ning trükkida välja eelnevalt internetist ostetud pileteid. Uued piletikioskid muudavad kinoskäimise mugavamaks, sest lisaks kinokassale ja veebile on võimalik osta pilet iseseisvalt kioskist järjekorras seismata. Piletikioskite kasutamine on tehtud kinokülastajatele väga lihtsaks. Piletite ostmiseks saavad Kinoklubi liikmed sisse logida ID-kaardi või Kinoklubi magnetkaardi abil. Samas on võimalik pileteid osta ka kõigil Kinoklubisse mittekuuluvatel inimestel, kes saavad piletiostu sooritada sisselogimata. Edasi jätkub piletiostmine juba tavapärasel viisil ning ostja saab valida sobiva kuupäeva, seansi ning istekohad. Piletite eest saab tasuda pangakaardiga, samuti sobivad maksevahenditeks e-kinkepiletid ning paberkujul kinkepiletid. Tehingu lõpetamisel trükib automaat välja kinopiletid, mille järel saab juba otse piletiväravasse suunduda.\nKioskitest saab osta nii uusi pileteid kui ka kasutada neid internetist ostetud kinopiletite välja trükkimiseks. Viimaste puhul tuleb piletikioskites sisestada piletiostunumber või skaneerida ruutkood (QR-kood) ning seejärel väljastab automaat Sulle kohe ka kinopiletid. Sel moel ei pea Sa tegema peatust kinokassas ning saad trükitud piletiga suunduda otse piletiväravasse.\nInternetist kinopileteid ostes saad tellida endale tasuta SMS-teavituse mobiilile, kus on kirjas Sinu piletiostunumber, filmi kuupäev, kellaaeg ja filmi nimi.\nMugavat kasutamist soovides,


Kas kohamälu või sundkujund? — Sirp\nJaan Elkeni näituse pealkiri ja ta enda selgitused osutavad tema loomingu autobiograafilisusele, vajadusele registreerida kogetud aistinguid ja mälestusi.\nJaan Elkeni maalinäitus „Koha mälu III“ Hausi galeriis kuni 2. XII.\nKoroonapandeemiale vaatamata avas maalikunstnik Jaan Elken 6. novembril ettevaatusabinõusid järgides Hausi galeriis oma järjekordse näituse „Koha mälu III“. Galerii kahel korrusel on välja pandud 26 keskmises (umbes 130 × 150 cm) ja väiksemas formaadis (umbes 100 × 80 cm) maali, millest suurem osa on valminud sel aastal. Elkenit esitletakse kui segaverelist hüperrealisti, keda realiteedi mõiste intrigeerib ja kelle puhul on see veidi nihkes üldkeele „realiteedi“ ja/või „reaalsusega“: „Maalikunsti kujundisüsteem (pintslilöögid, koloriit jms), teatud isikupärased meetodid pildilise reaalsuse ülesehitamiseks ja esteetiline propaganda ongi tema realiteet, tegelikkus või siis ülitegelikkus – hüperreaalsus.“ Millised isikupärased meetodid või motiivid siis sel näitusel avalduvad ning mida ta vaatajale nendega on öelda tahtnud?\nEnne kui sellele küsimusele vastama hakata, üks soovitus. Neile, kellele Elkeni looming vähegi rohkem huvi pakub, on kunstnik Hausi näitusega suure sammu vastu astunud. Selle juurde tema nüüd juba ligi kümme aastat tagasi välja antud mahuka kataloogi* lehitsemisel saavad aga kunstniku kreedo, tema taotlused ja püüdlused üsnagi selgeks.\nPealkiri ja pealiskirjad. Intervjuus Harry Liivrannale on Elken öelnud, et 1997. aasta näitusest „Teistmoodi tegelikkusest“ peale on tema isikunäitused olnud terviklavastused, kus mõjukus saavutatakse koostöös ruumiga. Muidugi ei pruugi see iga kord õnnestuda ning väidetavalt on kunstnik ise rahule jäänud vaid mõne näitusega. Hausi galeriis on Elken viimastel aastatel korduvalt esinenud ja tunneb selle ruumide võimalusi, aga ka piiranguid hästi. Seepärast on seegi kord pandud välja keskmise ja väikse formaadiga maalid. Nii nagu varasemate väljapanekutega soovib kunstnik ka sellega oma sõnumit edastada. Sõnumi edastajaks on Elkeni maalides pildi kõrval ka sõna, peal- ja pealiskirjad ehk tekst, mille kunstnik on pildipinnale kirjutanud. Ants Juske järgi sai tekstist Elkeni maali domineeriv komponent 1990. aastate keskpaigas. Abstraktsetele maalidele ilmuvate pealiskirjadega loob kunstnik neile lisatasandi, edastades lühisõnumeid, mis võtavad subjektiivselt ja mitmetähenduslikult kokku mõne igapäevaelu ajahetke. Vaataja saab lisaks visuaalsetele aistingutele ka verbaalseid impulsse, mis käivitavad koos keerukad seoseahelad. Need seoseahelad aga muutuvad ajas, rääkimata siis teistest kultuuridest ja keskkondadest vastuvõtja tarvis. See on Elkeni strateegia, et koguda rohkem laike.\nSel näitusel võib Elkeni maalidelt ja pealkirjade hulgast leida ingliskeelseid sõnumeid, mis eesti keeles kõlavad umbes niiviisi: „Elu on tegelikult lihtne, aga meile meeldib seda keeruliseks teha“, „Elad päriselt vaid siis, kui teed parasjagu hoopis teistsuguseid plaane“, „Sinu aeg on piiratud, nii et ära raiska seda“, „Elatakse ainult kord“, „Millestki mittemillekski“, „Tulevik mõjutab olevikku“ jt. Juhuse tahtel näitusel kunstnikuga kohtudes tulid meil need jutuks. Koroona mõttes riskirühma kuuluvana tajub ta mõistagi teravalt, et iga päev meedias kuulutatavate nakatunute, hospitaliseeritute, aga eriti surnute kuivade numbrite taga on inimesed, sh head sõbrad ja tuttavad, keda ühel päeval enam ei ole. Kunstniku enda sõnadega: „Räägin oma maalidel aistingutest, sellest, kuidas vaistlikult asju tajun. Need on vägagi konkreetsed.“ See aga viitab, nagu ka näituse pealkiri, tema loomingu autobiograafilisusele, vajadusele registreerida kogetud aistinguid ning mälestusi.\nAutobiograafia ja rändmotiivid. Autobiograafilisus avaldub Jaan Elkeni maaliloomingus kontseptuaalselt. Elkeni viimase kümne aasta väljapanekuid külastanuna ning varasemaid maale kataloogis vaadanuna olen märganud ta teostes rändmotiive. Mind hakkas huvitama, millal need on tekkinud ja kuidas arenenud. Rändmotiivid või sümbolid või ka kontseptsioonid on kujunenud kinnisideedeks, millest on üha raskem loobuda, sest nende ekspluateerimine võimaldab kunstnikul ennast eristada, pakkuda vaatajale äratundmisrõõmu ning luua kogu loomingut siduvat süsteemi.\nJaan Elken. Kajakas. Õli, lõuend, 1982. Eesti Kunstimuuseum\nJaan Elken. Kajakas III. Restart. Akrüül, kollaaž, lõuend, 2014/2020.\nÜks selliseid motiive on kajakas, mis esineb esmakordselt samanimelisel maalil 1982. aastal. Elken on kujutanud Soome suunas eemalduvat reisilaeva Georg Ots, mis oli sel ajal ainus ühendus põhjanaabritega, metafoorselt aken läände, mille Nõukogude režiimi valvurid avasid ainult neile, kellest polnud karta, et nad ära hüppavad. Küüditatute peres sündinud Elkenil polnud väljavaadet lääneriike külastada, ka mitte kultuurituristina, ning seda suurem oli iha sinna saada. Selle iha väljenduseks on maalil laevale järele lendav kajakas. Välismaale saamise iha rahuldamise võimatust on edasi antud ka maalitehnilise võttega: kajaka vari langeb justkui laeva kujutavale pildile, s.t kajakas ja laev asuvad teineteisest eraldatud keskkonnas – laev jääb raudse eesriide taha.\nMaal „Kajakas“ on jäänud Elkenit kummitama, ta on seda ekspluateerinud mitmel moel. Kõige ilmsemalt 2014. aasta näitustel „Tagasi hüperreaalsusse 2. Initium novum“ ja „Pilt ja sõna“ ning nüüdsel väljapanekul „Kajakas III. Restart“. Nii nagu 1990. aastate alguse maalides („Kalinini rajoonis“, 1978 vs „Langevad tähed“, 1990), oli Elkenil ka 2014. aastal eesmärk oma loomingu krestomaatilisi töid dekonstrueerida, osadeks lahti võtta ja uuesti kokku panna. Erinevalt 1990. aastate algusest on „Kajaka“ värvid täiesti kadunud ning pildid mustvalged. Väidetavalt juhtub samamoodi meie mälestustega. Mälu on valikuline ning mälestused tuhmuvad, kaotavad värvid ning segunevad. Kui keegi veel kahtleb, kas mäletamise protsess on visuaalselt väljendatav, siis siin on selle suurepärane tõestus.\nHuvitav on ka jälgida, kuidas on pildipinna osadeks jaotamise võte „Kajakast“ alguse saanud ning leidnud aastakümneid hiljem hoopis teistsuguse väljenduse ja tähenduse. Maalil „Kajakas“ on näha lahkuva laeva ahter venekeelse tekstiga „Георг Отс, Таллин“ ning laeva perspektiivis ahenev trapetsiaalne küljeosa, mis kauguses hajub. Sama võtet võib näha ka 1985. aasta maalil „Lainer“. Selle võtte juurde on Elken naasnud kõige ilmsemalt alles 2007. aasta maalil „Knock, knock, knocking on heaven’s door“ ehk „Kopp, kopp, koputades taevaväravale“. Edasi on see muundatud triibutatud põldudeks ja lisatud vikerkaar („Hall vikerkaar“, 2010), mida võiks tõlgendada ka suitsusambana, mis viitab lahkuvale laevale. Edasi, nagu mulle näib, on sellest arenenud välja triibuliste madratsite seeria. Vertikaalsed triibud vahelduvad horisontaalsetega ning lõpuks saavad neist suurtähtedega tekstiread. Lahkuvat laeva näeb uuesti 2017.-2018. aastal maalil „Nevada testiala I“ ja sellele näitusel barokse, valguvate niredega kaunistatud raamistuses roosakaks värvunud kastina maalil „Vaade“ (2020).\nAjasin veel ka n-ö püramiidi jälgi. Seda on kujutatud kõnealuse näituse maalil „Cover“ (2019/2020). Ei tohiks üllatada, et ka see motiiv pärineb 1980. aastatest. Maalil „Tõnismäe“ (1983) on näha kahte liivahunnikut ning maali „Ekspeditsioon Läänemerel“ (1984) all paremas nurgas juba selgemalt püramiidi tunnustega objekti. Diptühhonil „Muutuv linn“ (1984) on see võtnud juba selgema kuju ning maalil „Muutuv linn II“ (1984) omandanud hiiglaslikud mõõtmed, nii et sellest on näha vaid üks nurk. Selge kujundina ilmub see tagasi Elkeni maalidesse 2017. aasta näitusel „Lendas üle …“. Selliseid rändmotiive (sel näitusel rist) võib Elkeni loomingust veel leida, kuid nende märkamine ja nende arengukaare konstrueerimine on ülimalt subjektiivne ettevõtmine.\nLõpetuseks võiks kalambuuritseda näituse pealkirja üle. Kas kunstnik on pidanud silmas kohti, mis tekitavad mälestusi või millel on mälu, või on kunstniku mälu jäänud hoopiski viletsaks ning kõik kohad ja mälestused on segi paisatud ja mitmekordselt uute kihtidega kattunud, nii et algset enam ära ei tunne? Või on siiski tegemist visuaalsete kujunditega, millest kunstnik ei suuda loobuda ja mille juurde üha tagasi tuleb, et seostada need uute kohtade, aistingute, ihade ja tähendustega ja neist midagi uut luua? Selle üle peab vaataja ise otsustama.\n*Jaan Elken. Tallinn 2011, 396 lk. Tekstid kirjutanud Ants Juske („Jaan Elkeni looming – vahekokkuvõte“) ja Rauno Thomas Moss („Jaan Elkeni abstraktse realismi jõud“), Harry Liivranna meilivestlus Jaan Elkeniga (13. XII 2009 – 10. II 2010). Keeleliselt toimetanud Aili Künstler, kujundanud Maris Lindoja. Raamatus on reprodutseeritud 150 maali aastatest 1978–2010.\nElina Vainik 15. VI 1935 – 1. XII 2020\nLahkunud on metallikunstnik Elina Vainik. Ta sündis Peterburi lähedal Tuutari kihelkonnas Pajula ingerisoome külas, kus isa töötas tuletõrjeülemana. Elina Vainik lõpetas 1952. aastal Pärnumaal …\nLäte, öö ja puhteaeg\nKadri Mälgu näitus „Buldog“ tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis kuni 10. I 2021. Kujundaja Taso Mähar, graafiline disainer Jaanus Samma. Pärast Kadri Mälgu näituse külastamist …\nPintsliga tsibipudinat tabamas\nKunst JAAK KIKAS\nNäitus „Murtud sümmeetriad“ Kumus kuni 21. II, eriolukorra tõttu on Kumu suletud kuni 17. I. Kuraatorid Mónica Bello ja José-Carlos Mariátegui, kunstnikud Julieta Aranda, Alan …\nKaua jaksab maastik veel inimest kanda?\nKunst MEELIS FRIEDENTHAL\nAl ja Taje Paldroki näitus „Apokalüptilised maastikud“ Pärnu Linnagaleriis (raekojas) kuni 16. I. Al ja Taje Paldroki „Apokalüptilised maastikud“ on sündinud ühistööna. Küsimusele, kas …\nKas glamuur tapab elu?\nAlan Proosa näitus „Armastuse, õitsengu, hurma ja kaduviku lood“ Tartu kunstimuuseumis kuni 31. I, kuraator Indrek Grigor ja graafiline disainer Margus Tamm. Alan Proosa …


Kuvatakse tulemused sildile ''mida''. - Vahvel.Net\nKuvatakse tulemused sildile ''mida''.\nLeitud 244 tulemust\nPakun orjatööd (KÕIKE MIDA HING VÕIB IHALDADA)\nNimelt teen kõike (questin/skillin, teen puredele või mainidele fire cape, voidi, mage arena(2)cape, fighter torsot, bonestopeaches jnejne.) FB's olen väga trusted, tehinguid mitusada, usaldatud billidega. Maksmine SWED/OSRS millides/PayPal kui trusted. Hind, mis pakun pole kivist. FB (vastan seal kiiremini) - https://www.facebook.com/taaniel.99 Discord - Tannuleet#6982 Unique ID - 295209970436276226\nHuvitavad seriaalid, mida tasuks kindlasti vaadata\ns0wh4t? postitas teema Filmindus\nPostitage huvitavaid seriaale, mida vaatasite või siiamaani vaatate. Kirjutage lühike tutvustus ka!\nMida sa TEED praegu?\nGenius15 postitas teema Foorumi meelelahutused\nMida sa TEED praegu? Välja arvatud selle, et siia postitad.\nSuhted tüdrukute/naistega - mida rääkida/kuidas sebida jms?\ndaYum postitas teema Südamelt ära\nSellest siin tuleb siis korralik teema. Kõik muidusööjad saavad rangema hoiatuse iga spämm posti eest. Aga ON-TOPIC Kuidas sebida tüdrukuid/naisi? Mida neile kinkida? Millest nendega rääkida? Kaua oled olnud suhtes? Need abistavad küsimused, muidu lihtsalt igasugune arutelu tüdruksõprade/naiste kohapealt.\nrääkida or kuidas\ntüdrukute or naistega\nMida arvate minu arvutist? :)\nLepaMC postitas teema Tehnika/Seadmed\nProtsessor: i5 3550p Videokaart: GTX 650 OC versioon. RAM: 8GB DDR3 Mälu: 1 TB // Võite postitada ka enda arvuti ja teine kommenteerib sinu arvutit\nMida arvate Tele2 uuest reklaamist "Suured arved"?\nWildGamerHD postitas teema Meedia\nHei! Küsimus siis selline nagu ka pealkirjas, et mida te arvate Tele2 uuesti "Suured arved" reklaamist? Ise arvan, et seal on päris head huumorit kasutatud. Väga meeldib see tants ka seal veel "Suured arved, suured arved". Panen siia ka siis video sellest reklaamist: http://www.youtube.com/watch?v=1NcSP6gpiEU&feature=youtu.be\nMida teete tunnis?\nGrionyS postitas küsimus Küsimused ja vastused\nNimelt mida teete koolis tunnis kui teil igav on ?\nHrRoosa postitas teema Foorumi meelelahutused\nJõin kohvi .\nMida viimati ära lõhkusite ?\nRandy postitas teema Foorumi meelelahutused\nMina lõhkusin viimati ära oma mikri, astusin peale sellele .\nVIDEO: No mida Teie sellest arvate?\nKummijummi postitas teema Meedia\nMida tuleks silmaspidada ja meeles pidada VPS rentimisel?\nMcFluffy postitas teema Programmeerimine\nTervist mul on soov rentida VPS ,et jooksutada seal runescape BOTTE,aga tahaksin teada mis tingimused peaksid olema täidetud,kuidas see toimib ja mida vaja kindlalt teada?\nMida ma peaksin juurde ostma sellisele arvutile, et veaks veidikene paremaid mänge...\nMida ma peaksin juurde ostma sellisele arvutile, et veaks veidikene paremaid mänge välja? Ntks. csi, minecrafti, sampi oleks põhilised. Ja veel, arvuti pidevalt kuumeneb üle, mis selle vastu? Ja oleks vaja veel ka akut... Võiksite anda ka toodete lingid. Tänades ette, Kevin\nMida soovida sünnipäevaks?\nTere, Põhimõtteliselt, siis mul varsti sünnipäev ning sünnipäevakink võis olla kuni 200 eurot ning oleks vaja abi, mis soovida võiks. Asi ei pea just täpselt 200 eurot olema ega sinna kanti, lihtsalt see kõige maksimum on 200.\nMida ootate siis? Ise ootan et asjad paremini sujuks, et koolis hinded korda saaks.\nasi mida teha vôiks\nTe vôiks siia sellise asja teha, kus saab vaadata mitu tundi olete kasutaja tegemisest peale siin foorumis online olnud. lisaks näitaks see veel kuus keskmiselt sees oldud aeg ning yhe päeva keskmist.


[ 272 postitusi ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 19 Järgmine\nPostituse pealkiri: Rebasejaht\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 8:05 pm\nPlaanisime teha seajahti aga kuna lund ei tulnud otsustasime teha ühiselt rebasejahti. Sai siis kotti mitmeid rebaseid, aga ühest ei saanud jagu!?\nAsi järgmine: Rebane tuli kuusikust künnile täie kiirusega nii, et saba ka sirge taga.Kõrvalolev kütt siledaga 50meetrilt ei hakanud torugi tõstma. Minuni rebasest vahemaa 200m. Otsustasin 270 WSM-ga proovida, ehk näkkab.Aga sihtimisega hakkasin kiiret matemaatikat tegema, et kui palju nüüd vaja ette võtta Esimene lask, võtsin 1m ette ja rebane ei teinud teist nägugi.Teine lask 1,5 meetrit rebasest ette ja künd tolmas rebase juures, aga minema ta läks ja terve nahaga.Pärast hakkas aga krippeldama, et palju siis oleks vaja olnud tegelikult rebasest ette rehkendada.Hiljem kodus arvutades sain aga endalegi üllatava ja tõese vastuse.Tehnilised andmed siis:\nKuul 7,1 grammi ,kuuli kiirus V0-1010 m/s\nkiirus 200-l meetril 830 m/s, rebase jooksu kiirus 10 m/s\nJa vastus oleks?\nSiit küsimus ka teistele.\nKui palju oleksite oma relvaga samas situatsioonis ette pidanud rehkendama?\nSeda oleks siin huvitav lugeda\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 8:14 pm\nPange tähele, küsimus on konksuga. Defineerimata on jäetud rebase keha arvesse mineva tabamisala pikkus. Pakun, et u 2 m horisontaalennakust oleks pidanud piisama.\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 8:46 pm\nVastus: arvutades välja, et rebane 200m kaugusel ja kiirusel "saba-sirge", oleksin nii kiiresti kui võimalik püssi selga tagasi rehkendanud.\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 9:20 pm\nMa ei hakanud tabamisala pikkust taga ajama kuna eesmärk on tabamine.\nKeha pikkuse sisse mahub ka +ja - (20cm)\nPakutud 2 meetrit on natuke vähevõitu.\nVäike peamurdmine siit ka 308 vinni meestele:\nrebase kiirus 10m/s\nkuul 10,0 grammi SP\nkuuli algkiirus V0-823 m/s\nkuuli kiirus 200 meetril 700m/s\nVõtaksite ette, kui palju\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 9:36 pm\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 10:06 pm\n2,174m sain mina, kui kuuli kiiruseks keskmiselt võtsin 920m/s\nLeidsin kõigepealt, et kui kaua kulub kuulil aega rebaseni jõudmiseks ja siis arvutasin tagasi, et kui pika maa rebane selle aja jooksul maha jõuab joosta.\n(laskekaugus/kuuli kiirus)*rebase kiirus=maa mis ette tuleb võtta.\n308 ga siis 2,626m nii et Anti laseks 270WSM´ga eest läbi ja 308ga tagant läbi.\nPostitatud: P Veeb 17, 2008 10:14 pm\nMa arvutasin siin just seda 308win asja. Ma nii täpseks ei läinud,aga arvutasin samamoodi nagu Janek. Ja nagu näha, 308win ei laseks ma mööda vaid saaks peale ikka\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 8:31 am\nEt siis arvuti metsa kaasa ja toksid kohapeal andmed sisse ja ehk ei lähegi poolt tundi ära kui õige laskekaugus leitud.Aint reps paganas on poole tunniga juba kolmandas metsas(kui mitte urus) ja nüüd peab hakkama uuesti arvutit piinama.Endale tundus,et lasakemaa kaugus on võetud siis seisva looma peale või liigub rebane sinuga paraleerselt(aga liikudes ju looma kaugus muutub,eriti veel kui täistambiga liigub) ja on nüüd see kaugus nii täpne,et saad kohe arvutiga ettesihtimismäära välja arvutada?\nArvan,et siin annab kõige täpsema vastuse Saialõikaja arvutus.\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 9:15 am\nSaialõikajal hea valem tõesti, aga huvitav kas see siis ka töötaks kui rebane vindiga ntx 50m peal välja tuiskab saba sirgu? Ei usu, aga siis on juba hilja rehkendada, et sellise kiirusega rebuskile tuleb tabamispunktist ette võtta ei vähem ega rohkem, kui 60cm ja seda polegi nii vähe. Ma olen ka sellist valemit proovinud, et rebase tuiskamise ajal annad vilet ja see on töötanud. Sinder uudishimulik jääb seisma ja vaatab tagasi. See saatuslikuks saabki.\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 10:05 am\nJa ei tohi unustada ka ülesse võtta kui kal308 ja distants 200m.Üldiselt vaikse ilmaga ka 200m kauguselt vile aidanud.\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 10:52 am\nAntud hetkel polnud seal vilega midagi teha, sest 50 meetrit metsas sihil lasti tal kaaslane ära ja sealt see saba-sirge tulek tuligi.\nAga lugu iseenesest õpetlik kuna põdrajahil võib sellist situatsiooni tekkida küll ja küll. Siit õpetus, et põdrale samalt maalt ikka põdrajagu ette\nMuidu läheb loom kõhust või kintsudest haavatuna minema!\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 11:10 am\nKas rebase täis kiirus, nii et saba on sirge on 36 km/h? 10 m/s =36 km/h.\nKahtlen selles ja arvan, et rebane on võimeline kiiremini jooksma.\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 11:23 am\nOmal juhtus hiljuti järgmine lugu:Koerad võtsid kuldi ja see sindrinahk pani kohe sajaga minema.Õnneks olin alles auto lähedal.Autole hääled sisse ja tutkaga koeri jälgima.Kuskil 3km eemal õnnestus ühe suure põllu juures ette jääda ja sealt siis nad tulid.Siga täiega ees ja koerad ca 150m taga.Toetasin põhupallile,vedasin seaga kaasa,võtsin umbes peajagu ette ja vajutasin.Kult tegi salto ja samasse ta jäigi.Hilisem mõõtmine:kaugus 320m,kal.300wm,kuul 11,7g norma oryx, ja tabamus abas ehk siis naba kümme.Kuna ise pean seda lasku rohkem kobaks siis oleks huvitav teada palju sellisel juhul vaja ette võtta?\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 11:35 am\nPakuks oma varjandi. Nende andmete järgi peaks kuul läbima 200m kuskil 0,25-e sekundiga. Jooksev rebane 10 m/s, selle ajaga läbib 2,5 m. Sama palju peaks minu arust ka ettevõtma tahetavast tabamis kohast, aga ma arvan, et täiskiirusel rebane jookseb kiiremini kui 10 m/s ja ettevõtt peaks olema veel suurem. Pakuks 3 - 3,5 meetrit sellelt kauguselt ettevõtu maaks. Selline on minu arvamus.\nPostitatud: E Veeb 18, 2008 11:43 am\nMul selline lugu laupäevast, kui faasanijahist tulime, maru ilus rebane oli põllus. Rohkem lugusid pole Tegelikult, kui juba päevakajaline ja rebase teema, siis lisaks punase jutti tabamise arvutustele, kuidas rebane liigub? Talv nagu napilt käes, päike särab kenasti. Öösel tuleb loodetavasti kuud ka. Hea oleks kuulda, kuidas rebase nägemisega hetkel.


...Lootvina Naine: .....järelhüüe Marile.\nMatsime Mari krundi piirile, vana kase alla,\nkus ta tihti istus ja taha aasale metsloomi vahtis....\nMa pole õnneks kaua pidanud ühtki järelhüüet kirjutama.\nKuid täna, kui möödas on ööpäev ja istun köögis ning mõtlen, siis tahan seda teha.\nKirjutada järelhüüde tublile, targale, soliidsele ning mõistlikule koerale, kes meie juures oma viimased aastad elas.\nMa räägin teile Mari loo....\nKeegi ei tea, kui vana Mari oli ja keegi ei tea, kust ta tuli. Keegi ei tea tema loo algust, kuid ühel aastal (pakun 2008, enne meie siia kolimist) oli kena, suur ja klassikalise hundikoera välimusega emane koer, keset külateed ja ootas otsivalt autosid. Ta ootas kaua peremeest, kes ta tõenõoliselt siia, Lootvina vahele, maha jättis ning oma tagasitulematut teed sõitis. Kollases majas elas tollal Miia, kõhn ja pikk naisterahvas, kes oli lahke olemisega ning loomaarmastaja. Miia hakkas koerale süüa andma ning koer läks tema juurde elama...Miia hakkas teda nimetama Mariks, miks - ei tea.\nAx ütles, et Marile tuleb head kaasa panna ja sokutas peotäie\nkoerakrõbinaid ning kolm lihapallikest Mari nina ette viimsele teele....\nMeie kolisime siia 2009 ja ma imetlesin alati kui väärikas on üks koer. Ta oli väga tark elukas. Tema oli nagu terve küla koer, külakeskuse koer, käis nii öelda külas. Vaatas elamise-olemise üle, tervitas-tervistas ja võis ka olla, et magas Sinu juures mingi aja ja läks koju.\nMiia võeti ära meie hulgast nii mõnedki aastad tagasi. Miia asemele kolis kollasesse majja kohevarsti uus perenaine, räägitakse, et Miia sõbranna. Tühja kohta ilmas pole ja ega Loodus ka salli ;-) Kuid uue perenaisega tulid kaasa uued loomad ja Mari kuuti kolis bernhardiini ja millegi ristand, õuel klähvis väike krnatsi moodi elukas ning liialt kitsas oli .......vist.\nMari tütre võtsime endale juba siis kui Miia elas. Koertel tundeid küll ei täheldanud, kuid külas käis Mari ikka oma tütrel siin, Palli talus ja Palli (nii panime koeratütrele nimeks) kostitas ikka oma söögikausist ema. Põlvkondlik side, naersime meie.\nKuid siis, peale Miia lahkumist, hakkas Mari järjest enam Palli õuele jääma. Algul saabus täpselt kella kuueks õhtul, teades, et Palli peremees saabub ja temal oli kombeks koerte söögikauss kuurist täis kallata puid otsides. Nii siis Mari õhtusöögile kiirustas. Siis jäi juba päevaks ja õhtuti kadus kuni vastu talve avastasime, et tütar on oma kuudi ka emale loovutanud ning ise kohevates karvades mähkunult trepi ees magab ning Mari kuudis soojas. Vahel ikka Mari jalutas veel keskuse juurde ja võibolla ka mujale, kuid sujuvalt valis ta koduks Palli talu.\nKõik, mida ihkame, võib ükskord meieni jõuda. Olin mitu korda õhanud, et küll tahaks ka sellist suurt ja väärikat koera ja siis ta ise tuligi. Tütrest on küll väärikus mööda läinud, tema osaks on saanud vist isapoolsed geenid ;-)\nJa eile ning täna, kui tulin koju, siis oli kuidagi imelik, et suur ja väärikas, aeglane Mari ei tulegi üle õue vastu, auto juurde, et koonuga sind tasakesi tervitada.\nMaril oli kombeks, et ta tuli sinu juurde ja pani oma nina õrnalt sulle vastu ning seejärel läks jälle mõnda oma kohta magama. Mari viimased aastad, olles nähtavalt NII vana, et......liikus ühest kohast teise ning magas - küll mu roosipõõsastes, küll mu peenratel ja igas muus kohas kus sobis talle! Kui nädalavahetuseti miski töö või tegemine, siis ta vedas end magama sinna lähedale......\nJuba eelmine sügis, vastu talve, me kartsime, et ta ei pea vastu, kuid suve algul oli jälle vanaproual puus all ja kepsutas isegi. Vorstisu oli viimase hetkeni. Ja mina veel mõtlesin reedel, et peaks Marist mõne ilusa pildi tegema, et .......ja need jäidki tegemata, küll järgmine nädal jõuab mõttest. Ei jõua, vahel me lihtsalt ei jõua. Jääme hiljaks ja ongi liiga hilja, enam lihtsalt ei saa.\nPuhka rahus, koer Mari, kes sa valisid ise endale peremehi.


Tänaseni on RoheliseIT all mõistetud kahte nähtust:\n- IT süsteemide endi keskkonnakulu vähendamine.\n- IT süsteemide abil teiste valdkondade efektiivsemaks muutmist, paremat planeerimist ja läbi selle saavutatud väiksemat keskkonna saastamist.\nMina tahaksin anda RoheliseIT mõistele veel kolmanda ja hoopis üllatava sisu! Alustuseks analüüsiks lühidalt traditsioonilise RoheliseIT nähtusi.\nIT süsteemide endi keskkonnakulu vähendamisel on viimastel aastatel tublisti arengut olnud. Eelkõige on keskendutud seadmete energiatarbele ja seda on tõesti õnnestunud märkimisväärselt vähendada. Kui lisada siia veel virtualiseerimine siis suudetakse täna ühest kW-st elektrist ikka kordades rohkem IT teenust välja pigistada kui 10a. tagasi. Mõned faktid:\n- IT süsteemide energiakulu vähendamine on tänaseni olnud lihtne ja odav. Seda põhjusel, et veel 10 aastat tagasi IT süsteemide keskkonna mõjule ja elektrikulule üldse ei mõeldud. Fookus oli süsteemide töökindlusel ja võimsusel. Seega kui piisav võimsus ja …\nParaku hea majanduskasvu aeg on läbi. Läbi on ta päris mitmeks aastaks kuna uus suur kasv on võimalik ainult läbi põhjalike muutuste tööprotsessides, tehnoloogias ja inimeste oskustes. Need on aga väga pikka aega nõudvad muudatused. Seega võib arvata, ja paljude rahvusvaheliste korporatsioonide puhul on juba ka märgata, et peakontor tahab aina enam otsuseid enda kätte võtta. Osadel juhtudel võidakse sellega minna väga spetsiifiliseks. IT süsteemide puhul näiteks kehtestatakse kesksed nõuded ja väga ranged sülearvuti haldusreeglid. Tarkvara ja võrgu profiilid reguleeritakse suurkorporatsiooni kõig…


Fellin kohvik - Arvustus.com arvustused\nKõik Söögikohad Viljandi söögikohad Fellin kohvik\n6.8 36 hindajat\nKohvik-restoran Viljandis, Kauba 11 /Tasuja plats 1. Lisas sonic\n1. Hind ja kvaliteet ei ole ammu enam kooskõlas\n30.12.2016 09:56 Nimetu\nToit oli nii kallis ja okse,\nisegi Tegelastetoa toidud paremad.\nTeenindus ebaviisakas kaubapeale veel!\n2. Hinna ja kvaliteedi suhe\n“Hinda osatakse küsida aga toit ei pea sammu\nKõht jäi tühjaks ka...”\n18.02.2016 13:38 - Nimetu\n“Koht on hea , enne 12.00 saab ainult hommikust süüa . Otsustasin vōtta omleti singi ja juustuga mis osutus veaks tomatid ei olnud värsked , singi asemel oli mingi liha ja omlet ise oli väga rasvane. Teised road oli täitsa ok. Arve kätte saamisel oli seal ka söömata omlet mille tagasi Olin saatnud, aga teenindaja sōnul Olin ju seda proovinud . Proovisin kaks ampsu ja saatsin tagasi . Senini meeldiv teenindaja muutus koheselt ebameeldivaks tagastusraha viskas karbile. Vot selline asi.”\n08.02.2015 13:17 - Nimetu\n4. Parim söögikoht Viljandis\n“Kui Tallinnas, Pärnus, Haapsalus ja Tartus on juba päris rohkesti häid restoranikvaliteediga kohvikuid, kus mõnusas keskkonnas head toitu nautida, siis Viljandi oli kummaline erand. Sellist söögikohta, kuhu tahaks aina tagasi minna, seal polnudki.\nNüüd on ja selle koha nimeks on Fellin (mis on muide Viljandi omaaegne saksakeelne nimetus). See asub väga heas asukohas, sest suvel kui Viljandis Pärimusmuusika Festival toimub, on selle väravad otse kohvik Fellini kõrval, nii et ka turistid leiavad kohviku kenasti üles.\nSuveajal saab istuda ka avatud terrassil otse kohviku ees, aga sees on väga palavate ilmadega isegi parem, sest seal on konditsioneer. Veel üks põhjus just Fellinit eelistada :)\nSees midagi ülioriginaalset pole, aga see ei ole ka üldse halb asi, sest kõik, mis on, on testitud-proovitud-kindel hubane kohvikusisustus.\nTeenindus on väga meeldiv, entusiastlik ja seejuures usutav. Isegi siiras. Kui kahtlesin, kas magustoit kohe ära tellida, arvas hipsterlik teenindaja, et vaadaku ma hiljem, äkki on kõht nii täis, et ei jaksagi magustoitu võtta. Teenindaja, kes püüab kõvasti müüa, poleks sellist juttu ajanud. Mõni müügimees võiks nüüd teda süüdistada, aga tegelikult müüb selline siirus palju paremini.\nÜks minevamaid toite seal on "Pikalt küpsenud lammas ja rukkileib", mille alustuseks tellisingi. Serveering oli ilus ja toit ise maitses hea. Leib oli suur (lõigatud vormileivast lapiti) ning rikkaliku kattega. Lammas seest roosatas ja oli hõrk.\nÄra sai proovitud ka "Noored peedid ja kitsepiimajuust", mis maitses samuti väga hästi. Kitsepiimajuust oli väga pehme ja maitserikas.\nPõhiroogadeks "Põletatud siga". Praad, mille kaste oli väga hea, kartulid hästi mõnusad ja siga ise õige sutsu iseloomutu. Pehme ja hea küll, aga maitset oli vähevõitu.\nSamas teine põhiroog, päevapakkumisena saadaval olnud "Veiseliha pasta" oli küll väga hea. Läbini maitsekas ja pealegi hästi tasakaalus maitsega. Selle soovitaks neil küll kohe põhimenüüsse võtta, mitte ainult päevapakkumisena aeg-ajalt välja tuua.\n29.07.2014 20:03 - Tuleroog\nTuleroog on seda arvustust muutnud: 29.07.2014 20:18\nFellin kohvik 2016-08-24 6.8/10 36 hindajat\nVaata ka: Suur Vend Tegelaste Tuba Aida kohvik


Otsing leidis 3343 vastet\nR Aug 23, 2019 8:41 pm\nTeema: Mitsubishi Colt 1200 '87- MongolColt\nOot oot oot. See kaalu peale viimise jutt palume kohe järgi jätta. Enne võtan ise kaalu hinna + sixpacki eest omale ;) Kui mingeid erilisi juppe tarvis, siis võib mulle kirjutada. Vast miskit veel Jaapani või Hollandi Mitsu laos leidub, aga ega enne ei tea, kui päringut ei tee. Kasti osas äkki leiab...\nT Juul 30, 2019 10:16 am\nTeema: Mitsubishi on muusa. edasi vaidleme grilli kõrval :D\nRe: Mitsubishi on muusa. edasi vaidleme grilli kõrval :D\nKas ainult mulle meenus, et juuli saab kohe läbi\nProovib augustis uuesti?\nR Mai 31, 2019 9:10 am\nKohe jooksen tormi ja kordan ennast.\n13 või 20 oleks parem.\n6.ndal mul õe sünna ja ta elab Pärnus. Läheb veits kiireks sel päeval.\n(Eeldan, et enamus osalejaid on Harjumaalt)\nK Mai 29, 2019 6:58 pm\nTeema: Mitsude Kevadkruiis 21.05.2016 kl13:00\n6. juuli on vist tiba kehva päev.\nEelistaks isiklikult 13 või 20 juuli.\nAga kui muudmoodi ei saa, siis peab sobima ka 6.juuli.\nN Mai 23, 2019 4:50 pm\nE Mai 06, 2019 9:01 pm\nTeema: Outlander 2.0 103kw D-Di\nRe: Outlander 2.0 103kw D-Di\nSelle mootori positiivne eripära on see, et kui hammasrihm käib üle/katkeb, siis klapid jäävad terveks. Klapp asetseb täpselt püstises asendis ja kolviga kohtumisel murdub hoopis nookur. Tuleb uued nookurid panna, uus hammasrihm, vb ka hüdrokad ja sõidab jälle. Sellepärast nüüd küll teist mootorit p...\nE Apr 22, 2019 10:20 am\nTeema: Mitsubishi Outlander 2014 bensiin 2.0\nRe: Mitsubishi Outlander 2014 bensiin 2.0\nJust on soovituslik tankida 98 kütust.\nKütuseluugil on kirjas 95+, mis tähendab, et võib ka 98-t tankida.\nN Mär 21, 2019 11:34 am\nTeema: Galant 1989 - 2000DOHC-MPI/4WD\nPeaks olema 210cc pihusti.\n2.0 dohc oli 240cc ja Eclipse dohc oli 275cc.\n210 oli mäletamist mööda ka Sigmade 3.0 peal. Markeering B210H.\nP Jaan 13, 2019 9:59 pm\nTeema: Plymouth Laser RS Turbo AWD aka nelivedu eclipse\nP Jaan 13, 2019 6:14 pm\nE Jaan 07, 2019 9:11 pm\nTeema: Mitsubishi Outlander 2007\nVäga kontrollida polegi:\n2. Tagasilla puksid\n3. Cvt kasti töökord\n4. Külma mootori esmakäivitus (kett)\nN Nov 29, 2018 11:57 am\nTeema: Mida tähendab see märguanne\nRe: Mida tähendab see märguanne\nMõistlik olekski alustada täpsustava informatsiooniga, mis märguannet üleüldse silmas pead, veel enam kui pilt on tuledest kirju.\nCool87 vastus on õige.\nN Nov 29, 2018 12:13 am\nPilt on Lancerist üldse ju (netist tõmmatud koopia ka veel)\n2007 Outlanderil ei ole sellist displeid.\n1. Kasutaja käsiraamat\nN Nov 01, 2018 2:47 pm\nSelle asja nimi äri. Paber kannatab kõike ning kõige enam siis,kui see on paberraha. Sellisele tarbimisele saab lõpu teha vaid tarbijaskond ise. Kui naabrist parem suhtumine kõrvale heita ning kui kõik ei ole liisingus-järekal, siis sobib ka 5-10-20 a vana tehnika. Tänane ühiskonna mudel on tõepoole...\nE Okt 01, 2018 9:19 pm\nTeema: Mitsubishi Galant 2.0 V6 94.(09) R4X\nRe: Mitsubishi Galant 2.0 V6 94.(09) R4X\nOn olemas n/a 6g73 ja 6g72 mootori juppe,kui vaja.\nP Sept 23, 2018 9:22 am\n2 eraldi trossi, aga kangi juurest pingutad mõlemat korraga ühe pingutusmutri alt. Kundlasti mitte üle pingutada. Veendu, et sadulates kolbide keeramise mehhanism töötab ja hoova liigutamisel kolb ka klotsi lükkab. Muidu pingutad salongist trosse peale , ning sadulate juures on hoob juba pooles asen...\nL Sept 22, 2018 5:37 pm\nP Aug 19, 2018 7:06 pm\nTeema: Mitsubishi Outlander 2,4 Instyle 125kw 2008 cool87\nRe: Mitsubishi Outlander 2,4 Instyle 125kw 2008 cool87\nArvestades utoopilisi kütusehindu, siis gaasiseade on majanduslikult võttes abiks küll.\nIse vahetasin bensu Mitsu välja, asemel diiselauto teisest margist.\nL Juul 21, 2018 8:43 am\nTeema: Colt CZT - 2005 - Zafari /Müüdud/\nRe: Colt CZT - 2005 - Zafari /Müüdud/\nWoop woop ja keps kotti!\nMis asemele tuleb?\nK Juul 18, 2018 9:39 am\nTeema: [Olemas/teema kinni] O: 99 galant 2.5V6 hammasrihma automaatpinguti / silikoonpinguti\nRe: O: 99 galant 2.5V6 hammasrihma automaatpinguti / silikoonpinguti\nEi leidnud garaazist.\nAga jutt õige, uus on ladu24.s 56euri, mis on väga mõistlik hind.


Selgusid selle aasta Lemba ja Wiiralti stipendiumide saajad – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Selgusid selle aasta Lemba ja Wiiralti stipendiumide saajad\nKultuuriminister Tõnis Lukas andis täna, 22. detsembril Eesti Muusika- ja teatriakadeemias üle Artur Lemba ja Eduard Wiiralti nimelised loomingulised stipendiumid. Silmapaistvatele muusika- ja kunstitudengitele mõeldud stipendiumi laureaatideks osutusid Anna Mari Liivrand, Kaisa Maasik, Tauri Västrik, Anita Maasalu, Evita Lohu ja Liisa Hõbepappel.\n„Jõulupühade eel koos Eesti muusika- ja kunstimaastiku tulevaste tippudega meie kultuuri suurnimede pärandi järjepidevust tähistada on üks meeldivamaid iga-aastaseid traditsioone. Tänavu on nii kunstnikele, muusikutele kui ka ülejäänud kultuurirahvale olnud erakordselt raske ja ehmatusi täis aasta. Seda suurem rõõm on aasta lõpus avastada, et Eesti kunsti ja muusika klassika on ka tänavu au sees olnud, autoritasud stipendiumide maksmiseks on raskustest hoolimata laekunud ja nii saame rõõmustada koguni kuue noore loomeinimese üle,“ ütles kultuuriminister Tõnis Lukas.\nKõik Lemba stipendiaadid on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia tudengid. Stipendium anti muusikateaduse ja muusikakorralduse eriala tudengile Anita Maasalule, muusika interpretatsiooni õppekaval klaverierialal õppivale Evita Lohule ning heliloomingu ja muusikatehnoloogia õppekaval heliloomingu suunal õppivale Liisa Hõbepappelile.\nArtur Lemba nimelisele loomingulisele stipendiumile said kandideerida klaveri-, heliloomingu ja muusikateaduse eriala üliõpilased. Konkursile laekus 12 taotlust bakalaureuse, magistri- ja doktoriõppe tudengitelt, esindatud olid nii Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kui ka mainekad rahvusvahelised kõrgkoolid. Valikukomisjoni kuulusid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, Eesti Ajaloomuuseumi, Eesti Heliloojate Liidu ja Eesti Interpreetide Liidu esindajad.\n„Komisjon tõstis taotlejate puhul esile mitmekülgsust ja kõrget motiveeritust, samuti selgete eesmärkide olemasolu nii erialases loomingulises tegevuses kui ka õppetöös. Kõigil kandidaatidel on tugev tulevikupotentsiaal valitud erialal, mida kinnitab juba nende praegune aktiivne osalemine Eesti muusikaelus,“ märkis Kultuuriministeeriumi muusikanõunik Madli-Liis Parts.\nWiiralti stipendiumid pälvisid Eesti Kunstiakadeemia kaasaegse kunsti õppekava esimese aasta magistrant skulptuuri, installatsiooni ja joonistustega tegelev Anna Mari Liivrand, samal õppekaval magistriõpinguid lõpetav kunstnik ja kuraator Kaisa Maasik ning Helsingi Aalto ülikooli magistrant, moekunstnik Tauri Västrik.\nEduard Wiiralti nimelise stipendiumi valikukomisjoni kuulusid kunstikõrgkoolide, Eesti Kunstimuuseumi, Eesti Kunstnike Liidu, Tartu Kunstnike Liidu ning Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse esindajad. Eksperdid rõhutasid konkursi kõrget taset – kokku laekus 27 taotlust nii bakalaureuse- kui magistritaseme kunstitudengitelt nii Eesti kui välismaa kõrgkoolidest. „Noorte loovisikute sihikindlus ja kunstiliste valikute julgus on imetlust väärt. Lõppvalikusse jõudnud stipendiaatide puhul tõsteti esile nende väga selgelt välja kujunenud isikupärast ja jõulist loojapositsiooni, eksperimendijulgust meediumide ja materjalidega, traditsioonide, poeesia ja elulise praktikaga,“ tõi välja Kultuuriministeeriumi kunstinõunik Maria-Kristiina Soomre.\nKultuuriministeerium on Artur Lemba ja Eduard Wiiralti autoritasude seadusjärgne pärija ning stipendiumifondid kogunevad autoritasudest, mis kogutakse Lemba ja Wiiralti teoste kasutamise eest. Stipendiumide andmise eesmärk on edendada muusika- ja kunstiüliõpilaste iseseisvat õppe- ja loomingulist tööd ning võimaldada enesetäiendamist. Artur Lemba nimelist stipendiumit summas 2000 eurot annab Kultuuriministeerium välja alates 2018. aastast, Eduard Wiiralti nimeline stipendium loodi 2004. aastal ja selle suuruseks on 3000 eurot. Wiiralti pärandi suurim hoidja Eesti Kunstimuuseum lisab Wiiralti stipendiumile omalt poolt eluaegse kuldkaardi, millega stipendiaat pääseb kõigisse muuseumi filiaalidesse alati tasuta. Eesti Kontsert jagab stipendiaatidele priipääsmeid oma 2021. aastal korraldatud kontsertidele.\nArtur Lemba (1885–1963) on üks Eesti edukamaid kontsertpianiste ning armastatumaid heliloojaid. Eduard Wiiralt (1898–1954) on Eesti üks aegade silmapaistvamaid graafikakunstnikke, kelle looming on erakordne nii viljakuse kui ka teostuse meisterlikkuse, teemade rohkuse ja tundelaadi ulatuse poolest.\nSündmust saab vaadata järele Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Youtube kanalilt.\neelmine JÕULUTERVITUS I Tartu linnapea Urmas Klaas: soovin, et kõigil oleksid rahulikud jõulupühad\njärgmine VIDEO I Koroonakriis nõuab nutikaid lahendusi: kuidas jõuluvanad tänavu lastele kingid kohale toovad?


Parimad mahetootjad selguvad sügisel - Maa Elu\nParimad mahetootjad selguvad sügisel\n2. juuli 2020, 9:43\nKäesoleva aasta parim mahetootja on Tiina ja Ivo Tomsoni ettevõte Vilsi OÜ.\nAlates neljapäevast saab esitada kandidaate 2020. aasta parima mahetootja ja -toote konkursile.\nKonkursile „Parim mahetootja 2020“ oodatakse kandidaate kuni 16. juulini ja konkursile „Parim mahetoode 2020“ kuni 12. augustini. Parima mahetootja ja mahetoote konkursid toimuvad ühetestkümnendat korda. Konkursi eesmärk on innustada maheettevõtjaid ning edendada mahepõllumajandust.\n„Mahepõllumajandus muutub järjest kaalukamaks teguriks praeguste keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel,“ ütles Airi Vetemaa Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutusest.\n„Euroopa Komisjoni uutes strateegiates talust taldrikule ja elurikkuse strateegia rõhutatakse mahepõllumajanduse olulisust ja seavad eesmärke, et suurendada mahepõllumajandusmaa pinda ning edendada nii mahetoodete pakkumist kui ka nõudlust. Loodame, et ka Eesti läheb kaasa Euroopa suundumustega ning panustab nii uue põllumajanduspoliitika strateegiakava kui ka muude meetmetega mahepõllumajanduse jätkuvasse arengusse,“ ütles Vetemaa.\nMahepõllumajandus muutub järjest kaalukamaks teguriks praeguste keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisel.\nKonkursile „Parim mahetootja 2020“ saavad kandidaate esitada nii organisatsioonid kui ka üksikisikud, teiste hulgas kandideerija ise.\nKonkursile oodatakse mahetootjaid, kes ei ole varem konkurssi võitnud ja on mahepõllumajandusega tegelenud vähemalt kaks aastat.\nEsitamiseks tuleb täita ankeet.\nKandidaatide ankeetide esitamise tähtaeg on 16. juuli.\nKonkursile „Parim mahetoode 2020“ esitavad oma tooteid mahetöötlejad ise, esitada saab kuni kolm toodet. Tingimuseks on, et mahetoode oleks ankeetide esitamise tähtajaks müügil.\nToodete ankeetide esitamise tähtaeg on 12. august.\n„Näeme igal aastal, et häid kodumaiseid mahetooteid tuleb meie töötlejatelt juurde. Et mahetoodangu tase on kõrge, näitab seegi, et paljud mahetooted on jõudnud tunnustuseni ka muudel Eesti ja rahvusvahelistel toidukonkurssidel,“ ütles Airi Vetemaa.\n2019. aastal valiti Eesti parimaks mahetootjaks Tiina ja Ivo Tomsoni lihaveisekasvatusettevõte Vilsi OÜ. 2019. aasta parim mahetoit on Saaregurmee OÜ tootesari BabyCool ja parim mahejook Peenjoogivabrik Nudist OÜ vahuvein Rabarbra Brut Organic.\nParima tootja ja toote valivad välja erialaspetsialistidest koosnevad hindamiskomisjonid. Konkursside võitjad kuulutatakse välja sügisel.


"Millised olid president Ilvese esimese ametiaja kõige raskemad hetked?", Delfi, 3. september 2011\nDelfi toimetus reastas president Ilvese esimese ametiaja kõige keerulisemad hetked, mil oli kaalul riigi tulevik või perekonna puutumatus.\nPronksöö: dramaatilised päevad\n2007. aasta pronksöö polnud dramaatiline ainult Ilvesele. Ärevil oli kogu rahvas ja riigi juhtkond. Paljude tööpäevad kestsid ööpäevaringselt, president Ilves võõrustas katkematult, ka öösel, meie valitsuse liikmeid.\nLigi kolm päeva kestnud laamendamine Tallinnas ja Kirde-Eestis lõppes tasahilju, kuid Venemaalt saabuv surve, küberrünnakud ja provokatsioonid pole tänaseni lõplikult vaibunud. President Ilves tegi kõige hirmsamale pronksööle järgnenud päeval ringkäigu mööda purustatud paiku ja rõhutas telepöördumises, et taolisel vandalismil pole seotust ühegi rahvusega.\nOht, et pronksöödest paisub midagi enamat, polnud väga kaugel, sest Eesti politsei napid varud olid viidud viimse piirini.\nKaks kuud pärast pronksööd võõrustas USA president Ilvest oma Ovaalkabinetis ning kinnitas USA toetust NATO küberkaitsekeskuse ehitamiseks Eestisse. See oli eelkõige sõnum Venemaale.\nGruusia sõda: toetus kaugele liitlasele\n2008. aasta Pekingi olümpia oli just alanud, kui Vene-Gruusia piiril kulmineerus vaen, mis kasvas sõjaks. Maailm oli jahmunud, suur osa Euroopa riike „mõistavad hukka“ ja „avaldavad kahetsust“, kuid teravaks väga ei mindud.\nNeli päeva pärast sõja algust sõitsid Eesti, Leedu ja Poola presidendid ning Läti peaminister Gruusiasse. Närviline ja äärmuslik välkreis pälvis maailmas tähelepanu ning tõstis Eesti maine kõrgele. Ebakindlust, mida nelja riigi presidendid seal tundsid, kuuleme küllap alles aastate pärast.\nEelarvekriis Eestis: jõuga mõistus pähe\nKuigi peaminister Ansip armastas öelda, et kriis, kus me paar aastat tagasi olime, pole mingi kriis, pidid koalitsioonierakonnad palju vaeva nägema, et eelarve oleks enam-vähem tasakaalus. Kuigi tasakaalu hind oli kolmikliidu purunemine ja pinged võimuerakondade sees, oli kokkuvõttes Ansip üle Euroopa tehtud mees meie eelarvega. See, millist rolli Ilves tegelikult mängis, on päevapoliitikud seni targu tahaplaanile jätnud. Aga see rolli oli suur.\nTütre ähvardamine: see polegi nali!?\nOotamatu ja pigem tuttav filmistsenaariumitest oli presidendi tütrelt väljapressimis- ja füüsilise vägivallaga ähvardamise skandaal. Kuigi kõik lahenes avalikkuse ja kohtu ees kiiresti, oli sellest presidendiperele muret ja segadust enam kui piisavalt.


Ekspordi vähesus alandab veohinda - Äripäev\nEkspordi vähesus alandab veohinda\nEesti ja Venemaa vahelise transpordi täiskoorma hinnad on langenud paari tuhande krooni võrra. Hinnalangus Tallinn--Moskva suunal võib olla põhjustatud ekspordi vähenemisest.\nAasta algusega on Venemaa Eesti ekspordipartnerite seas langenud kolmandale kohale Soome ja Rootsi järel. Veoste vähenemine on andnud tunda ka transpordi hindades. Tallinn--Moskva täiskoorma keskmine hind on vähenenud 2700 krooni.\nHinnalangust Venemaa suunal võib lähitulevikus esile kutsuda ka jätkuv piirang Poola transiitvedudele. Autod, mis ei vasta «S» ja «U» nõuetele ei saa enam Poola kaudu Euroopasse vedusid teha ja peavad leidma uue tegevuse. Tõenäolisem uus suund on Venemaa. Uute autode lisandudes langeb kindlasti ka veohind.