Raivo Mänd - Unioonpeedia, mõiste kaart\nRaivo Mänd esinemas ettekandega " Andekus kontekstis, bioloogi pilguga" Tartu Ülikooli aulas 6. jaanuaril 2012 Raivo Mänd pidamas ettekannet "Ökolõksud ja atraktiivsed mülkad", 2011 Raivo Mänd (sündinud 2. detsembril 1954 Kingissepa rajoonis) on eesti zooloog ja loomaökoloog.\n28 suhted: Eesti Loodus, Eesti Looduseuurijate Selts, Eesti Malakoloogia Ühing, Eesti Ornitoloogiaühing, Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Vabariigi teaduspreemia, Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing, Estonian Journal of Ecology, Hirundo, Indrek Ots, Kersti Kaljulaid, Kingissepa rajoon, Kuressaare, Marika Mänd, Moskva Riiklik Ülikool, Peeter Hõrak, Randvere (Saaremaa), Saaremaa Ühisgümnaasium, Tartu Ülikool, Teaduste kandidaat, Toomas Tammaru, Zooloog, Zooloogia ja Botaanika Instituut, 1954, 1987, 1996, 2. detsember, 2002.\nEesti Looduse logo Eesti Loodus on kord kuus ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mille esmanumber anti välja 1933.\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Loodus · Näe rohkem »\nSeltsi maja Tartus Struve 2 Eesti Looduseuurijate Selts (lühenditena kasutuses Eesti LUS või ELUS; aastani 1974 Loodusuurijate Selts) on ühiskondlik loodusteaduslik organisatsioon, mis ühendab elukutselisi ja harrastusuurijaid.\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Looduseuurijate Selts · Näe rohkem »\nEesti Malakoloogia Ühing\nEesti Malakoloogia Ühing on Eesti limusteuurijaid ühendav organisatsioon, Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksus.\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Malakoloogia Ühing · Näe rohkem »\nEesti Ornitoloogiaühing (EOÜ) on vabatahtlik ühendus, mille eesmärkideks on Eesti linnustiku kaitse, uurimine ja tutvustamine.\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Ornitoloogiaühing · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Teaduste Akadeemia · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja Eesti Vabariigi teaduspreemia · Näe rohkem »\nEestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing\nEestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing (lühend ELKNÜ; 18. oktoobrini 1940 Eestimaa Kommunistlik Noorsooühing, lühend EKNÜ) oli üks Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (ÜLKNÜ) allorganisatsioone, Eesti NSV noorsoo ühiskondlik-poliitiline massiorganisatsioon, Eestimaa Kommunistliku Partei aktiivne abiline ja reserv.\nUus!!: Raivo Mänd ja Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing · Näe rohkem »\nEstonian Journal of Ecology\nEstonian Journal of Ecology on Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse poolt välja antud teaduslik ökoloogia-alane teadusajakiri.\nUus!!: Raivo Mänd ja Estonian Journal of Ecology · Näe rohkem »\nHirundo (ladina 'pääsuke') on Eesti Ornitoloogiaühingu ajakiri.\nUus!!: Raivo Mänd ja Hirundo · Näe rohkem »\nIndrek Ots (sündinud 19. novembril 1972 Tartus) on Eesti zooloog ja loomaökoloog.\nUus!!: Raivo Mänd ja Indrek Ots · Näe rohkem »\nKersti Kaljulaid (sündinud 30. detsembril 1969 Tartus) on Eesti poliitik, alates 10. oktoobrist 2016 Eesti Vabariigi viies ja praegune president.\nUus!!: Raivo Mänd ja Kersti Kaljulaid · Näe rohkem »\nKingissepa rajoon (1950–1952 Kuressaare rajoon) oli rajoon Eesti NSV-s. Saaremaa kaart 1954. aastal 1959 liideti temaga Orissaare rajoon.\nUus!!: Raivo Mänd ja Kingissepa rajoon · Näe rohkem »\nKuressaare (vanasti ka Kuresaare) on linn Saaremaa lõunarannikul, Saare maakonna halduskeskus.\nUus!!: Raivo Mänd ja Kuressaare · Näe rohkem »\nMarika Mänd (sündinud 11. detsembril 1954) on eesti zooloog ja loomaökoloog.\nUus!!: Raivo Mänd ja Marika Mänd · Näe rohkem »\nMoskva Riiklik Ülikool\nUus!!: Raivo Mänd ja Moskva Riiklik Ülikool · Näe rohkem »\nDarwini 200. sünniaastapäevale pühendatud konverentsil Tartu Ülikooli aulas 12. veebruaril 2009. Peeter Hõrak (sündinud 11. detsembril 1963 Tartus) on eesti ökofüsioloog.\nUus!!: Raivo Mänd ja Peeter Hõrak · Näe rohkem »\nRandvere küla asub Saaremaal Saaremaa vallas Ruhve poolsaarel.\nUus!!: Raivo Mänd ja Randvere (Saaremaa) · Näe rohkem »\nSaaremaa ÜhisgümnaasiumFoto: Ave Maria Mõistlik, mai 2007 Saaremaa Ühisgümnaasium (lühend SÜG) on keskkool Saaremaal Kuressaares.\nUus!!: Raivo Mänd ja Saaremaa Ühisgümnaasium · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja Tartu Ülikool · Näe rohkem »\nTeaduste kandidaadi diplom Teaduste kandidaat on 1.\nUus!!: Raivo Mänd ja Teaduste kandidaat · Näe rohkem »\nToomas Tammaru 2009. aastal. Toomas Tammaru (sündinud 3. mail 1968 Tartus) on eesti entomoloog, Tartu Ülikooli entomoloogia professor.\nUus!!: Raivo Mänd ja Toomas Tammaru · Näe rohkem »\npisi Zooloog on teadlane, kes tegeleb loomade uurimise ehk zooloogiaga.\nUus!!: Raivo Mänd ja Zooloog · Näe rohkem »\nZooloogia ja Botaanika Instituut\nZooloogia ja Botaanika Instituut (lühend ZBI) on olnud pikka aega Eesti keskne bioloogiaalane uurimisasutus.\nUus!!: Raivo Mänd ja Zooloogia ja Botaanika Instituut · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja 1954 · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja 1987 · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja 1996 · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja 2. detsember · Näe rohkem »\nUus!!: Raivo Mänd ja 2002 · Näe rohkem »


Kaevelda või mitte ... - Anneli Lemmik - Fitlap\nOlla või mitte olla. Ehk kas hädaldada või mitte hädaldada 🙂\nOlukord on läänerindel muutusteta. 100% kavas ma pole suutnud olla. tegelikult eelmisel nädalal ikka prooviisn, aga tulemus oli see et kaal ikka väga ei liikunud. Siis tuli peale nädalavhetus, ehk esimene septmebr mida oli vaja tähistada ja siis tuli pühapäev. Pühapäev oli meil mehega aastapäev ja siis ikka peab tähistama. Kui sul on käsil elu pikim suhe, siis peab aga ennem ma muidugi läbisin siis selle kaua oodatud Kahe silla jooksu retke. Ehk siis aja peale 10km kõndi. No saadanaas oli ikka pikk maa küll 🙂 aga tehtud ajaga 1.28.04 ehk päris hea olin taas seal keskmiste seas ja nendega kellega koos alustasin väga ikka alla ei andnud ka. Aga eks ta raske oli võistelda endast pikematega ja kellel jalad ju ka pikemad. AGa tegin ära. seekord oli ka põnev, sest ma ei teadnud kunagi kuskohas mul pere jälle raja ääres on ja nad pidevalt üllatasid mind erinevates kohtades 🙂 ilm oli enam vähem. kartsin et hakkab sadama, aga seda õnneks mitte, tuul nats oli, aga oli pilves ja dressikaga oli mõnus. Negatiivne oli see, et panin endaarvates ka endomondo tööle aga see oli seisma jäänud ja ei mõõtnudki mu distantsi ja nüüd loobun sellest äpist igaveseks. Koguaeg keerab mulle käru. Aga samme oli õhtuks üle 15000 ja see oli ok. Jalad olid seisma jäädes ikka väga süldid 🙂\nTäna on juba enesetunne enam vähem ja nüüd mõtlen kas siis lähen ka rannajooksule, aga võiks, siis oleks plaan täidetud selleks aastaks, näis kuhu edasi siis.\nKooliaasta on saanud täie hoo sisse ja näis mis põnevat ta siis sellel aastal toob.\nOotan endiselt oma trenne, loodan, et varsti saan ikka ennats liigutama. Lubati kuskilt poole septembri pelat, siis äkki kodused õuetoimetused tehtud ja hea rahulik käima hakata.\nAga igatahes püüan teha parema nädala kui siiani on olnud ja et saaks ikka oma kaalu ilusama mina poole viia. Mõned päevad nädalas tuleb bussiga käia, siis saab ka ennast rohkem liigutatud. peab ju jala liikuma, siis juba ka ehk parem olla, kuigi siiani on keegi mind ikka peale korjanud ja koju viinud.õ\nPühad läbi ja nüüd … :D\nPole päris pikalt siia kirjutama jõudnud oma pahategudest ja ka korralik olemisest. Kuni jõululaupäevani sai ikka suht korralik oldud, sekka […]


Uudised - Riga Arena on muutumas sini-must-valgeks\nKa Lätist saab pileteid juurde osta\nRiga Arena on muutumas sini-must-valgeks\nEesti rahvuskoondise viiest korvpalli EM-i mängust on kahe kohtumise Eesti fännitsooni piletid välja müüdud ja ülejäänud kolme mängu fännialasse on kokku alles vaid 1100 vaba kohta.\nEesti Korvpalliliidu peasekretäri Keio Kuhi sõnul on 2015. aasta korvpalli EM-i mängudest täiesti välja müüdud Eesti-Tšehhi ja Eesti-Belgia fännisektorite piletid. Eesti-Leedu mängule on veel alles kõigest 40 piletit.\n„Ka Eesti-Läti mängu ainsad saadaval olevad piletid (ligikaudu 460 piletit) on veel müügis vaid Eesti fännisektorisse, sest Läti korvpallisõbrad on ülejäänud pääsmed juba välja ostnud, “ lisas Kuhi, täiendades, et kõige vabamalt saab istekohta valida Eesti-Ukraina mängule, kus on alles pisut üle 600 koha.\nKui eestlased ei jõua allesolevaid pääsmeid märtsi lõpuks välja osta, siis jõuavad piletid vabamüüki teistesse Eestiga samas alagrupis mängivatesse riikidesse, mis tähendab, et meie fännisektorisse saavad kaasa elama tulla ka vastasvõistkondade poolehoidjad.\n„Korvpalliliitu on väga positiivselt üllatanud eestlaste agarus soetada populaarsematele mängudele pileteid juurde Läti piletimüügisüsteemist: Tšehhi ja Belgiaga mängudele, mis toimuvad nädalavahetusel, on eestlased soetanud Läti Piletilevi müüdud piletitest julgelt üle 70% pääsmetest,“ hindas Kuhi, rõhutades, et meie rahvuskoondis võib tänu suurele toetajaskonnale loota kodupubliku suurt enamust ja emotsionaalset tuge.\nEM-i D-alagrupi kohtumistest on lõplikult välja müüdud nii Läti-Leedu kui ka Leedu-Ukraina kohtumiste piletid.\n„Kuna praeguseks on enamike mängude külgtribüünide ja fännisektorite piletid juba omaniku leidnud, siis võime eeldada, et veel Eesti ja Läti Piletilevis allesolevad pääsmed müüakse samuti enne kevadet välja,“ hindas Kuhi.\nLisainfot EM-i kohta leiab aadressilt www.eurobasket2015.ee\nEesti Piletilevi: http://www.piletilevi.ee/\nLäti Piletilevi: http://www.bilesuserviss.lv/eng/\nKorralik lõpp: Kalev/Cramo-Lietkabelis +14\nNurger ja WSU võidukad\nEurocup: Izmir, Kuban ja Bayern tagasid edasipääsu\nMagus/valus: TLÜ alistas lisaajal 1182 Tallinna 89:87


Nobiina tuba: september 2017\nHakkan vaikselt kooliotsi kokku tõmbama. See nädal läheb minu eluajalukku viimaste pistetega kooli hüvanguks. Hetke seisuga on KÕIK tööd tehtud ja antud luba minna kutseeksamile mis toimub juba vähem kui nädala pärast.\nJätsin meelega ühe suure töö lõpetamise sedasi päris lõppu.... selleks ajaks kui ka kirjalikud tööd peaaegu et valmis, oligi piisavalt energiat ja aega, töö mis keset suve alustatud sai, uhkelt lõpule viia. Olen väsinud sellest, et mitu(sada) tööd ja tegemist on korraga tegemises ja naudin nüüd juba hetki kui pinge langeb. Saaks vaid veel lõputöö kaitsmise selja taha, siis pesen majal ka lõpuks aknad ära :D... ning elu läheb uut-vana-viisi edasi.\nDokumenteerin, et viimase piste kooli lõpu nimel tegin 19 septembril 2017 kuskil kella 23 paiku. Sai teine selline rõõmsalt värviline, lilleline ja vallatu.\nTööetapid mis ma pleedi kallal tegin olivad ja kulgesid sedamoodi. Sain masinkootud tooriku, mille esmalt vanutasin. Seejärel kavandasin mustri ja koos õpetajatega panime paika värvigamma. Seejärel tikkisin ja tikkisin ja tikkisin .... pärlendasin, ääristasin, kantisin, aurutasin, sikutasin vormi ja jälle aurutasin - saigi valmis!!!\nPiste on lihtne, varspiste, aga uba selles, et teiselt poolt on pleed "puhas".\nNo polnud kauneid õlgu käepärast, et pilti teha....\nPestud triigitud ja sätitud.....\n.... võime alustada teed Olustvere poole.\nKui tekkis soov selle pleediga külma peletada, siis Olustvete tekstiilikojast on võimalik see pleed leida ja soetada. Ja tegelikult veel palju ja kauneid pleede ning kindaid, sokke, kätiseid..... jne\nTööd oli palju ja aega kulus kah parasjagu, aga kummaline öelda... ei olnudki kahju oma lapsukest sel korral käest anda. Kas on tekkinud juba leppimine ja harjumine, et nõnda on kombeks... või pigem arvan, et rõõm, et kõik see kaks aastat, päitsed pääs ja poolk käsitöö näppus, kohe läbi saab, teeb teatud tunded tundetuteks.\nSildid: pleed, tikkimine


20% vähem raha! — Sirp\nIntervjuu kultuuriminister Laine Jänesega\nMajanduskliima muutumise tõttu mulluste valimiste järel sõlmitud koalitsioonileping enam ei kehti. Nagu poliitilises slängis öeldakse: kõik teemad on jälle avatud, laual. Mida see konkreetsemalt kultuurielus muudab? Millised märksõnad lähiaastaid iseloomustavad?\nEsiteks on negatiivne lisaeelarve tänaseks juba valitsusest riigikokku arutamisele jõudnud. See on protsesside algus, negatiivset lisaeelarvet tehes mõtlesime ikka kaugemale, sest tänavu toimuv mõjutab ka järgmiste aastate võimalusi. Kui räägime järgmise aasta kärbetest, siis räägime esimeses järjekorras summadest, mis on vaja kokku hoida, et mahtuda järgmisel aastal eelarve piiridesse. Tänase päeva seisuga ei ole numbreid avalikkusele väga konkreetselt välja käidud. See võib olla ehmatav, aga järgmiseks aastaks on võrreldes tänavuse aasta vabade vahenditega ehk vahenditega, mis ei ole seotud euroraha, seadusega fikseeritud kulude, samuti finantstehingutega (näiteks juba varem tehtud ehituskulude tagasimaksed pankadele) vähenemine üle 20%. Vähenemine on võrdluses praegu kehtiva 2008. aasta eelarvega, lisaeelarvega tehtav kokkuhoid siin ei kajastu.\nSee tähendab siis, et 2009. aasta eelarve on enam-vähem sama suur kui 2007. aasta eelarve.\nIsegi veel väiksem.\nSee on siis iseseisva Eesti uuemas ajaloos esmakordne, et kultuurieelarve väheneb absoluutarvudes.\nSee kehtib kõigi valdkondade kohta. Summa summarum on kultuuriministeeriumi eelarve vähenemine 8% kehtiva eelarve suhtes, kui arvestame kõiki rahavooge. Absoluutselt kõik ministeeriumid, v.a kaitseministeerium, saavad väga valusalt pihta. Kindlasti pole kultuuriministeerium rahavoogude vähenemise mõttes teistest drastilisemas olukorras.\nMille pealt on üldse võimalik kokku hoida? Suurim kulu kultuuris on ju palgakulu, olgu tegu ringhäälingu, muuseumide või teatriga. Ka küttearvet ei saa maksmata jätta. Palku vähendada ei saa, kuid kas on üldse millestki rääkida ametiühingutega, kes kindlasti eeldavad vähemasti 10–15% palgakasvu ka järgmisel aastal?\nMeie seisukoht on küll, et palkade arvelt kärbet teha pole võimalik. Ma ei kujuta ette, kuidas kehtivatest kultuuritöötajate palkadest saaks midagi maha võtta. Küll aga vaatame tegevuskulusid, mille sisse käivad ka palgad. Me ei sunni asutuste juhte kärpima palgakulusid, kokkuhoid peab tulema kõigi tegevuskulude pealt. Seda ka ministeeriumis endas, kuigi väikeses asutuses, nagu ministeerium on, tuleb marginaalne summa kokku.\nPalgakulud ei ole need, mille arvelt kultuurielus saaks kokku hoida. Situatsioon on väga valus. Aga küsimus pole võitluses, mida siis kultuuriminister oma valdkonna eest peab või ei pea. Praegu on meil olemas valitsuse otsus RESi üldiste raamide osas. Läbirääkimised 2009. aasta eelarve täpsete summade üle pole veel ministrite vahel alanud. Need on planeeritud juunikuusse. Kultuuriministeerium on oma rahulolematust 2009. a eelarve võimaliku vähenemise pärast väljendanud ka juba RESi arutelude ajal.\nIgal juhul taotleme kultuuritöötajate palgatõusu. Kui suur või väike see saab olema, selgub siiski alles sügiseks.\nOluline teema aruteluks on ka nn ringiraha seaduse kehtestamine ja raha eraldamine. Praeguse seisuga tundub, et see võib kahjuks lükkuda aastasse 2010. Ma loodan siiski väga, et riigikogu suudab vähemasti vastu võtta vajaliku seaduse, mis hetkel on omavahelistesse vaidlustesse takerdunud. Alustamise tähtajaks võiks sel juhul olla 1. jaanuar 2010, neli kuud hiljem kui ministeeriumi pakutud ideaalvariandis.\nRiigikogu praeguse koosseisu ajaks on pilt majanduses enam-vähem selge, mingeid suuri, etteaimamatuid pöördeid siin ei tule, olgu siis majanduskasv 0, 2 või 4 protsenti. Millegi uue ja suure algatamiseks ei teki ühelgi juhul vaba raha. Praegu käib pigem hädapärast äraelamine. Mõni te erakonnakaaslane on väljendanud mõtet, et kui juba kärpida, siis loobuda ühest ja kallist avalikust tegevusest-teenusest kui et jahtida igalt poolt sente taga. Ka kultuurivaldkonnas võib küsimuse nii püstitada. Mis see on, millest loobumist võiks üldse kaaluda või mille algatamist edasi lükata?\nSee on valus küsimus. Läbirääkimised rahandusministriga pole veel alanudki ja ma ei tea, kuhu me lõpuks jõuame. Ma loodan kogu jõuga siiski võidelda. Aga ma tean, mis kindlasti tuleb ära teha, millest loobumine ei tule kõne alla. Eesti Rahva Muuseum, mille ehitamise skeem õnneks põhineb euroraha kasutamisel ja kultuurkapitali kaudu laekuval. Seetõttu ongi oluline rääkida eurorahast, mis on meie riigieelarves sees. Ja kuigi need on suunatud summad, mistõttu mõnele tundub, et ei saa jagada vasakule-paremale, on see siiski raha, mis tuleb kultuurile, ja see 1,4 miljardit pole väike raha.\nEuroopa raha kasutamise võimalus on meil tagatult olemas aastani 2013. Praeguseks on kõlanud arvamusi, et kui meil läheb kõik hästi, siis ei pruugi me ELi järgmisel eelarveperioodil massiivse abi saajate hulgas enam olla. Kultuuri suurehitiste valmimise ajahorisont on ikka pikem kui viis aastat. Nii ERMi kui ka Kumu puhul on sõnadest tegudeni jõudmiseks läinud paarkümmend aastat ja rohkem. Selliseks ajaks ei saa me ju ELi toetusega arvestada. Kas Eesti riigil on kultuuri suurehitiste osas üldse mingi pikem selge plaan, et mida on vaja ja millises järjekorras? Viimati arutas parlament seda 1997. aastal.\nArutelu tähtsate kultuuriobjektide üle on sisuliselt alanud läbi regionaalministri määruse, mille ta nüüd alla kirjutas (28. mail allkirjastas Siim Kiisler määruse, mille järgi toetatakse lähiaastatel Euroopa Regionaalarengu Fondist üleriigilise tähtsusega kultuuri- ja turismiobjekte 791 miljoni krooniga – toim) ja mille voorud on avatud. Kaks aastat tagasi lepiti üle riigi suuruse järjekorras objektid kokku: Narva kindlus ja Kuressaare linnus, meremuuseum ja Tehvandi, ERM samas nimekirjas. Loomulikult nõuab see igaühelt kandideerimist ja projektikirjutamist vastavalt Euroopa nõuetele. Selline avalik arutelu ongi, neid on pidanud valitsus olulisteks kultuuriobjektideks ja teoreetiliselt jõuab aastaks 2013 nende objektidega ka ühele poole. Selle aja ja rahaga saab hakkama.\n1997. aastal otsustati ära muusikaakadeemia, Kumu ja ERM. Praegu ei ole ehk veel õige aeg rääkida väga pikalt ja kaugele ette, sest samast otsusest on EMTA saal jäänud ehitamata, üks osa projektist tegemata. Minu meelest peame tõsiselt vaeva nägema, et see lubadus saaks täidetud. See puudutab küll haridusobjekte, sest EMTA kuulub avalik-õigusliku kõrgkoolina haridusministeeriumi haldusalasse. Meie seisukoht on, et see asi tuleb lõpule viia.\nSama probleem on ju nüüd kunstiakadeemia uue võimaliku hoonega. Hariduse ja kultuuri suurehituste puhul on nende eestkõnelejad, huvirühmad, väga autoriteetsed, mistõttu poliitiline võim on sundseisus juba ammu enne sisulise arutelu algust uue objekti vajalikkuse üle: me kas anname raha või oleme rahvuskultuuri vaenlased. Kas pole nii, et meil on praeguseks juba 100 aasta peale ette mõttes planeeritud ooperiteatreid ja muud, küsimata, on meil neid vaja või on meile jõukohane neid pidada, piisava professionaalsusega täita? Kas sellise lõksu vältimiseks poleks just mõtet parlamendi poole pöörduda?\nMaailmamajanduse praegune situatsioon ongi hetk, mil tuleb ja on võimalik arutada põhjalikult läbi ja püüda ka konsensust saavutada vajaduste ja võimaluste osas. Kui ei olda parasjagu kõrgseisus, vaid pigem madalseisus, ollakse ka aruteludes kainemad. Unistada tasub alati, aga pragmaatikuna arutaksin ma praegu tegelikke võimalusi. Ma olen täiesti veendunud, et meie rahvusooper vajab laiendust, oluline on just saal, sest praegune ei vasta kaasaja nõuetele. Oluline on arutada, kas ooperimaja võiks olla järgmine objekt, mida tegema hakatakse. Rahvusringhäälingu maja on teema, mis ehk leiab lahenduse olemasoleva kinnisvara realiseerimise abil. Rahvusooperis olemasoleva maja müük muidugi kõne alla ei tule. Ooper võiks olla parlamendi järgmine oluline otsus. Tänast situatsiooni vaadates ei julge aga küll mingit täpsemat tärminit välja pakkuda, et millal. ERMiga sarnane, kultuurkapitali kaudu rahastamise skeem võiks jätkuda ka rahvusooperi puhul.\nAastakümneid väga rikas Norra riik jõudis tänavu Oslo ooperimaja valmimiseni 127 aastat pärast esimese otsuse tegemist. Kas ei peaks ka meie oma väga ambitsioonikate plaanide puhul pigem silmas pidama 50 ja 100 aasta perspektiivi, kui maailma kogemus näitab, et kiiremini ei tule välja?\nEesti, meie kultuurirahva ja parlamendi ambitsioonikus on meile täna andnud võimsaid otsuseid ja samme. Täna on meil hea toetuda parlamendi otsustele, mis sest, et me ei suuda neid täita nii kiiresti, kui alguses lootsime. Aga põhimõtteline, strateegiline otsus selle kohta, mis on järgmine, peaks tehtud olema. Vastavalt võimalustele siis ehitame. Norra näitele lisaks: Uppsala kontserdimaja arutati ja ehitati ka kokku 40 aastat. Meie oleme mõne aastaga avanud kolm kontserdimaja: Tartus, Pärnus ja Jõhvis. See on pretsedenditu regionaal- ja kultuuripoliitiline otsus ja tegu positiivses mõttes. Aga täna maksame jätkuvalt nende majade ehitamise finantskohustusi. Kui inimestele praegu tundub, kas siis praegu ei tehtagi midagi, siis peame endale aru andma, kui palju me viimaste aastatega oleme saanud investeeringuid, mille finantskohustusi peame tasuma veel mõnda aega.\nKüsimus ongi selles, et kui nüüd on väga edukalt realiseeritud ruumiprogrammi, ehk siis keskenduks vahelduseks sisule. Et enne järgmisi ehitusi oleks tekkinud võimalused maksimaalselt ära kasutatud.\nMa olen täitsa nõus. Küsimus pole ainult rahas, mis on ministeeriumi real. Kindlasti saame oma riiki kõige paremini tutvustada läbi kultuuritegevuse, kultuuriekspordi. Sellekski peaks aktiivselt Euroopa raha taotlema.\nOludes, kus raha juurdevool ei ole võrreldav viimaste aastatega, peaks ühiskond ehk ka uuesti läbi arutama, kui suurel määral on üldse riigivõimu asi kultuurielu juhtida ja korraldada. Kas riiklikku tegevust on vähe, palju või parasjagu? Või on tegevusi, mis tuleks ära anda, ümber korraldada?\nOleme algatanud siin protsessi, n-ö vähem riiki. Kolmas sektor, loomeliidud jt on päris tugevad ja ma leian, et mitmed programmid, toetused, mida ministeerium praegu paralleelselt kultuurkapitaliga jagab, kogudes kõigepealt taotlusi, moodustades komisjone jne, tuleb suunata loomeliitudele, et nad ise otsustaksid. Muidugi võib ju küsida, et kas ei teki seal mingeid klanne, erapoolikut jagamist, kellegi tõrjumist. Sellest ei saa lähtuda. Ministeeriumi asi on teha suuremat kultuuripoliitikat, mitte otsustada ühekordseid pisiasju.\nProgrammidele kulub üsna tilluke osa valitsemisala eelarvest. Kas aga kõigi nende asutuste-institutsioonidega, mis raskeimad ajad 1990ndatel üle elasid, enam iial mingeid muutusi ette ei võeta ei omandivormis ega juhtimises, olgu välisilm, milline tahes?\nAvalik-õiguslikega ei võta me kindlasti midagi ette, nende elu on seadusega otsustatud. Muuseumivõrgustikust räägime küll. Sel aastal tuli siseministeeriumi alt meile 15 maakonnamuuseumi. Töörühm teeb praegu tõsist tööd, et seda struktuuri korrastada. Jääks võib-olla 5-6 keskset sihtasutust, mille juures oleks siis tütarasutused, filiaalid ja filiaalikesed. Kui juhtimine on korrastatud, saab keskenduda sisulisele tegevusele ja muuseumide teadustööle.\nRaamatukogusid on ministeeriumi alluvuses väga vähe, me toetame omavalitsuste raamatukogusid teavikute ostmise süsteemi kaudu. Teatritest – arengukavas on kirjas, et need peaksid kõik muutuma sihtasutusteks. Selleks, et neil oleks rohkem iseseisvust, alates piletihinna määramisest kuni omatulude kasutamiseni. Protsess on alanud, aga kõik teatrid pole veel oma omandivormi muutnud.\nKa sihtasutustena jääksid teatrid siiski otse riigi alluvusse ja kontrollida. Miks mitte omavalitsustele?\nSee on arutamise koht, kuid ausalt öeldes peab siin olema omavalitsuse huvi ka, sundida neid ei saa. Ma ei ole küll praegu valmis ütlema, et nõuame näiteks Endla teatri Pärnu linna sihtasutuseks minekut. Ei ole välistatud, et Pärnu linn võiks sihtasutuses osaline olla.\nMu küsimus on ajendatud sellest, et kui kõigis eluvaldkondades räägime kodanikuühiskonna arendamisest, sellest, et riik ei tähenda valitsust ja parlamenti, vaid kodanikkonda, siis kultuuri valdkonnas ei ole otsustamine kodanikele alati piisavalt lähedal ja neid võiks rohkem usaldada, keskvõimu kontrolli ja juhtimist vähendada. Ettekujutus, et riik just valitsuse kujul vastutab kogu kultuurielu eest, on üks okupatsiooniaja pärand, mida on mugav meie põhiseaduse sissejuhatuse abil edasi venitada. Miks ei võiks kultuurielus otsustamine olla kodanike käes, lähemal?\nMuidugi võiks, küsimus on selles, millal see võiks juhtuda, kas täna, kümne või enama aasta pärast. Arvan küll, et asutused peaksid olema palju iseseisvamad. Minister ja nõunikud ei peaks meeletult neid kõiki juhtima. Sihtasutuste puhul see nii juba ongi. Teatreid juhib ikka teatrite juhtkond, mitte ministeerium. Peamine on siin rahavoog. Etendusasutuste liit on küllalt tugev organisatsioon, samuti teatriliit, mis teeb võimalikuks ministeeriumiga kolmepoolsete kokkulepete sõlmimise. Sedakaudu on kokku lepitud tänane efektiivne rahastamismudel.\nKultuurisektoris õnnestus pea kõigil, kes okupatsiooniajal olemas olid, end ka iseseisvuse ajal põlistada ning praeguseks on peaaegu võimatuks muutunud ühegi n-ö rasked ajad üle elanud asutuse eksistentsi küsimärgi alla seadmine või sulgemine. Kogu struktuur, aga ka selle rahastamise proportsioonid on paigas.\nKuid mis on selles halba, kui kultuuris tuleb institutsioone aina juurde ja neid suudetakse toetada?! Kas või näiteks erateatrid, millest igaühel on oma nišš ja oma publik ja mis tänu toetusele on ka ellu jäänud. Neil pole publiku puudust, pole seda ka riiklikel teatritel. Mille siis peaks sulgema?\nMa piltlikustan siis. Rahandusminister ütleb kultuuriministrile, et sul on teatrid Tartus, Viljandis, Rakveres ja Pärnus, aga raha on ainult kolme jaoks. Kultuuriministril on väga halb, ent siiski võimalik valik, neljast üks tuleb ohverdada. Juhul, kui need oleksid linnade teatrid, siis oleks igaühel üks ja igaühe valik oleks – kas kõik või mitte midagi. Tähendab, munitsipaalalluvus annaks raskema aja üleelamiseks isegi kindlama garantii, riigi omandina on seisund ohustatum.\nMa ei ole selles väga veendunud. Kui ma Tartu omavalitsuses töötades oleksin pidanud otsustama, kas Vanemuise teatrit on võimalik võtta linnale, siis toona oleksin öelnud, et ainult koos riigilt tuleva rahaga. Praegu ei ole kohalikel omavalitsustel mitte midagi võimalik automaatselt üle võtta. Kultuurivaldkond on kindlasti ka regionaalpoliitika ja teie näites kaalukausile pandud valiku asemel oleme me öelnud, et igal juhul pingutavad kõik natuke rihma, aga kõik jäävad alles. Kuidas saaks näiteks Pärnu inimestele öelda, et hakake õige Tallinnas teatris käima?\nSelle aasta maksulaekumine kultuurkapitali on olnud väga ebastabiilne eriti tubakaaktsiisi ja hasartmängumaksu osas. See erineb väga suurelt sellest, mis sügistalvel eelarvesse kirjutati. Seega, kui kultuurkapitali kaudu jagatakse raha ka püsitegevuseks, on see üsna riskirohke teguviis.\nKindlasti ei ole suurem osa kultuurkapitali kaudu jagatavast rahast püsitegevuseks. Kultuurkapitalist jagatakse raha vastavalt sellele, kuidas eelmises kvartalis reaalselt maksuraha on laekunud. Ühelgi sihtkapitalil pole ka kunagi kogu raha viimse sendini ette ära jagatud. Pikemaajalised kohustused nagu stipendiumid, elutöötoetused, aga ka aastaks ette määratud toetused näiteks kultuurilehele, Eesti Instituudile, moodustavad vaid osa igas jaotuses, mistõttu loodetust kehvem laekumine nende rahastamist ohtu ei sea.\nPealegi, kõigele vaatamata on tänavune laekumine eelmise aasta omast suurem. Ja kui kultuuriministeeriumi järgmise aasta eelarve tervikuna väheneb, siis kultuurkapitali eelarve kindlasti ei vähene. Nii et kultuurkapitali osas pole pessimismiks põhjust.\nKuidas jääb aga kultuurkapitalis oleva ehituslaenuga? Kui seda raha piisavalt ei laeku, siis ega panka ei pruugi huvitada, miks raha pole, ta tahab oma ikka kätte saada.\nNeed on ajatatavad graafikud. Näiteks Kumu tagasimakseteks kuni 2010 oleme kenasti graafikus. Vahepeal oli lootus, et saame isegi kiiremini. Ka tulevikus, Eesti Rahva Muuseumi puhul on riskidega arvestatud.\nRiigi praeguses finantsseisus ei ole oodata ega loota ka neid sadu miljoneid, mida vajaks kultuuri-, eeskätt arhitektuuripärand. Kas ka siin loodame ainult n-ö rikkama Euroopa abile, kuna endal kulub kogu raha mujal ära?\nMuinsuskaitse valdkonnas on suuremad kulud seotud ehitusega, need on restaureerimistoetused. Uuringutele ja järelevalvele kulub vähem. Muinsuskaitseamet on ministeeriumi ainus otsene allasutus ja kõik, mis puudutab kokkuhoidu, puudutab ametit täpselt samavõrra kui ministeeriumigi ja kõiki teisi. Siiski on Euroopast tulev raha väga oluline ja seda on võimalik taotleda, kuna paljud kaitsealused objektid on ka turismi seisukohalt olulised.


Minust – Tiit Trofimov\nMa ei ole alati olnud vaimse arusaamaga. Aastate jooksul olen elanud ka väga palju väljapoole, jahtides elu pakutavaid luksuseid; püstitanud ja juhtinud mitmeid ärisid; teeninud kõvasti pappi ja seda sama kõvasti ka kaotanud. Näiteks olen kätt proovinud kinnisvaraäris, rõivaäris, restoraniäris ja isegi Adila Puhkekeskuse arendaja ja kujundajana. Selle vaimse kasvu juures ei ole aga äriline pool mitte kuskile tegelikult kadunud. See on osa minust ning täna olen endiselt mitme äri ja ettevõtmisega seotud, näiteks vestlusõhtute ”Must ja valge” korraldamisega ning teostan sisekujundust ja sisekujunduslahendusi eramutele, büroodele ja avalikele ruumidele.\nOma päevi veedan ma mitmel rindel, olles oma elu jooksul kogenud, teinud ja korda saatnud rohkem, kui oleksin osanud üldse unistada. Usun, et minus on palju sisemist teadmist, enesekindlust, usaldust elu vastu, järjepidevust, töökust ja südikust, mille abil oma eesmärke täita püüan. Olen läbinud palju erinevaid kursuseid (tantra, jooga, teadlik hingamine, kehatöö ja meditatsioonikursused). Minu otsingud kestavad ikka veel ja see on ka üks põhjustest, miks mul on eriline võime, tahe ja julgus oma kogemusi teistega jagada.\nTäna tegutsen peaasjalikult kundalini-tantra joogaõpetajana Rotermanni kvartalis asuvas Tao Keskuses. Samuti olen seotud Rotermanni kvartali välikujundusega. Lisaks pakun personaalset MER- (myofacial energetic release) ehk lihas-sidekoemassaaži, mis tähendab lihas-sidekoe energeetilist vabastamist. MER on aeglane, mediteeriv massaaž, mis vabastab meie kehadesse kinnistunud hoidmismustreid ja lukustunud emotsioone. See on sügavalt lõdvestav ja terapeutiline, aidates taastada keha ja meele tasakaalu; parandada kehahoidu ja lahustada psühholoogilisi kinnihoidmismustreid.\nOlen üsna pädev ka organiseerimises ja ürituste korraldamises. Üheks minu suurimaks ja sagedamini korraldatud ürituseks on viimasel ajal ohtralt populaarsust kogunud ekstaatilised tantsupeod. Ekstaatilise tantsu õhtutel loob iga inimene mõnusa ja turvalise atmosfääri kõigi osalejate jaoks. Koht, kus on võimalik nautida vabadust ja tantsida hinnanguid andmata mõnusa muusika saatel end ekstaasi.\nLisaks korraldan juba kuuendat aastat Bali väereise, mis toimuvad tavaliselt aasta esimestel kuudel. Minu armastus Bali vastu sai alguse kuus aastat tagasi, mil esimest korda tundsin selle paiga müstilisust ja võlu. Sellest ajast on see koht meelitanud mind kõiki Eesti talvesid seal veetma. Jooga ja meditatsiooni suure austajana soovin seda ka teistega jagada. Usun, et selline reis pakub tervenemist ja uut hingamist, mida on võimalik läbi kehaliste ja vaimsete praktikate kogeda.\nÜrituste korraldamise osas olen väga kirglik ja suure pühendumusega. Just sellepärast olen otsustanud korraldada Bali väereise ja anda oma panuse “Vaba mehe tee” suurseminaride korraldamisesse. Ühtlasi on minu eestvedamisel püsti pandud ka vestlusõhtud ”Must ja valge”.\nOma elu jooksul olen õppinud ja praktiseerinud erinevaid Osho meditatsioone ja samuti käinud kogemas meditatsioone Osho Rahvusvahelises Meditatsiooni Keskuses Punes. Olen läbinud oma teekonnal hulgaliselt enesearengu- ja meditatsioonikursuseid ja praktiseerin ise igapäevaselt nii joogat kui ka meditatsiooni. Viimased kümmekond aastat olen tegelenud teadliku enesearenguga. Nagu enamikel neist, kes selle teekonna kord ette võtnud, algas see ka minul pärast raskustesse sattumist. Tänaseks naudin igat päeva. Minu suurimaks kireks ongi töö inimese emotsioonidega, nende vabastamine, vaatlemine ja märkamine läbi teadlikkuse.\n„Minu suurimaks kireks on töö emotsioonidega, nende vabastamine, vaatlemine ja märkamine läbi teadlikkuse.“\nTiit on erakordselt positiivse ellusuhtumisega inimene. Tundes teda juba aastaid, siis esmalt paelus kohe tema ülilahe huumorisoon. Ma pean väga lugu inimesest, kes oskab enda üle nalja visata. Lisaks hindan mehe puhul avatud südant ja ausust. Nende aastate jooksul on Tiit vaid sügavamaks läinud, ausamaks ja see on väga mehelik. Ta on alati väga abivalmis, soe, hea kuulaja ja toetab vestlust oma kogemustega. Kogemustega, mida ta just ise on läbi teinud, mitte lihtsalt lugenud ja see on hindamatu varalaegas. Lisaks heale välimusele on tal muidugi ka hea maitse, sedakorda tooksin välja ennekõike just sisekujunduse osa. Aga see kandub üle ka teistesse sektoritesse.\nTiit on mees, keda nähes tekib kohe hea tuju ja süda avaneb. Ta on avatud ja usaldusväärne ning temaga vesteldes tean ma, et võin rääkida kõigest nagu lapsepõlve sõbraga. Ta ei mõista mind hukka vaid kuulab ja annab nõu, kui oskab. Ja oskab ta palju, sest on kogenud väga palju sellist, mida mina ei ole. Teda on alati huvitav ja hariv kuulata!\nTiit on erakordse empaativõimega, suure südame ja tundlike kätega väekas mees. Tema elukogemus on rikkalik ja mitmekihiline, mis on suunanud teda mitmeid kordi uut rada valima ning nullist uusi oskusi õppima. Seda mõtestades ja läbi tunnetades kasvatakse õpetajaks. Tiidul on, mida teistega jagada – et mured hajuksid ja rõõm saaks mitmekordseks. Kehatunnetuses on ta aga ekspert.\nTiit Trofimov on inimene, kes on aidanud mul viimase kahe aasta jooksul teha tugevaid arenguhüppeid koolitaja, kuid ennekõike inimesena. Tean, et Tiit teeb neid seminare ennekõike missioonitundest. Olles korraldanud 4 sündmust põhimõttelilselt 0 tulu (või isegi miinusega), jätkab ta sellegipoolest. Tiit ei ole ärimees, küll aga mees, kellel on missioon. Soovin seda toetada. Usaldan Tiitu ja tema sisetunnet.\nTunnen Tiitu peaaegu 10 aastat. Ta on kahtlemata üks positiivsemaid, helgemaid ja sõbralikumaid inimesi, kellega olen kohtunud. Tema avatus, lahkus ja heasoovlikkus ei jäta külmaks mitte ühtegi inimest. Kui üldse keegi suudab enda ümber olevaid inimesi positiivselt mõjutada lihtsalt oleku ja isiksusega, siis Tiit.


Ootamatu toit, milles peitub rikkalikumalt antioksüdante kui puu- ja köögiviljades - Toit ja trenn - Tervis\nOotamatu toit, milles peitub rikkalikumalt antioksüdante kui puu- ja köögiviljades\n20. juuli 2019, 20:31\n«Riis, lusikatäis värsket rohelist ja kergelt röstitud ritsikad on tavapärane lõuna Ugandas,» ütleb koos sealse Makerere ülikooli teadlastega putukate kasvatamist uurinud Erlend Sild.\nMaailmas söövad kaks miljardit inimest regulaarselt putukaid. Eestis valmistatakse ka putukatööstusele sobivaid masinaid ning eksisteerib ka Eesti Putukatööstuse Liit. Hiljutine uuring näitab, et teatud putukad võivad olla rikkalik antioksüdantide allikas.\nWinsconsin-Madisoni ülikooli teadlased leidsid näiteks, et ritsikate söömine võib olla kasulik inimese soolestiku mikrobioomile. Itaalias asuva Teramo ülikooli teadlased tõestasid värskes uuringus, et putukad sisaldavad kõrgel määral antioksüdante, mis aitavad meie rakutervist säilitada. Seega võib putukatoit meie tervisele puu- ja köögiviljadest suurema väärtusega olla.\nUuringu eesmärk oli hinnata söödavate putukate ja teiste selgrootute potentsiaalset tervislikkust antioksüdantide koguse põhjal. On teada, et söödavad putukad on suurepärane valkude, polüküllastumata rasvhapete, vitamiinide, mineraalide ja kiudainete allikas. Enne seda uuringut pole neid aga antioksüdantide sisalduse osas teiste toitudega võrreldud.\nUuringus analüüsiti 12 erinevat söödavat putukat ja kahte selgrootut. Antioksüdantide sisalduse teada saamiseks eemaldati mittesöödavad osad, jahvatati putukad ning eraldati saadused rasvlahustuvateks ja vesilahustuvateks aineteks. Seejärel testiti nende antioksüdantide sisaldust. Teatud juhtudel tegid putukad kõrge antioksüdantide sisaldusega apelsinidele ja teistele toitudele pähe.\nRitsikate, siidiusside ja kilkide vesilahustuvad ekstraktid sisaldavad värskest apesinimahlast viis korda rohkem antioksüdante. Siidiusside, tanna japonensiste ja aafrika tõukude rasvlahustuvates osades on kaks korda rohkem antioksüdante kui oliiviõlis. Antioksüdante sisaldub enim ritsikates, mustades sipelgates ja tenebrio molitorises.\nLeiud on lubavad: kui putukad on head toitaineallikad, võib see aidata võidelda toidu jätkusuutlikkuse ülemaailmse probleemiga. Putukatest saadud antioksüdantide tõhusust ja turvalisust pole aga veel inimestel testitud. Antioksüdandirikka toidu tõhusus sõltub biokättesaadavusest (aine tõhusus kehasse sisenedes) ning pideva oksüdatiivse stressi olemasolust (rakku kahjustav tegur). Järgmine samm on kindlaks teha, kas inimkeha need antioksüdandid ka omastab. Spetsiaalsetes kasvandustes võib hea toidu peal putukad veelgi rikkalikumaks toitainete allikaks muuta.


Ajalugu | Piccolo koolitus\nJoob must maa;\nnii joovad puud,\njoovad mered ja jõed,\npäike joodab merd;\nkuu koguni päikest,\nmida soovite ometi teie, inimesed;\njoomist ära keelata?\nKui ma 38 aastat tagasi 12. oktoobrikuu hommikul sisenesin restoran – varietee Astoria suurde söögisaali, kus juba minu õpetaja Enn nõudega askeldas, ei arvanud, et amet, mida õppima hakkan, seob mind elulõpuni. Pool aastat õpilasaega toredas kollektiivis, mille noorim liige olin ja kus ülemkelneri eluaastad ületasid 60. piiri, mõõdus lennukalt. Pärast Astoria likvideerimist 1. septembril 1975, tegin vahepeatuse hotell Viru II korruse restoranis, et siis 1977. aasta märtsis uues avatavas restoranis Du Nord jätkata kuni aastani 1992, millal lõpetasin tegevteenistuse baarmenina , et avada oma koolitusfirma. Koolitajana olin selleks ajaks , põhitöö kõrvalt, tegutsenud juba 15 aastat. Eriti viljakad olid tööaastad 1979 – 1986, kui käisin õpetamas kelnerite gruppe Tallinna 15. Tehnikakoolis. Selle aja jooksul said tarkusi 170 noort poissi ja tüdrukut, kelledest paljud töötavad siiani restoranialal, catering juhtidena, suurtes joogifirmades.. Pöördepuntiks minu maailmavaate, teadmiste kujundamisel, baarinduse ja koolituse suhtes oli õe Evi poolt kingitud , Kuuba reisilt 1981.aastal ostetud, raamat “ The Barman’s sixth sense “. Sealt sain esimese informatsiooni I.B.A. kohta ja suure positiivse emotsiooni Kuuba baaritöötajate koolitussüsteemist. Võttis aega 12 aastat, et unistus teostada – asutada oma õppeklass. 1994. aastal, ühena asutajaliikmetest, asutasime Eesti Baarmenite Liidu, kus olin koolitusosakonna juhataja, asepresident ja aastatel 1998 – 2003 president. Minu elu tippsündmuseks jääb kindlasti EBA vastu võtmine Rahvusvalise Baarmenite Assotsitsiooni liikmeks 01. oktoobril 1999. aastal Göteborg´is. E.B.A. delegatsioonijuhina olen osa võtnud I.B.A. kongressidest :\n1998 Lissabon ( Portugal )\n1999 Göteborg ( Rootsi)\n2001 Rio de Janeiro ( Brasiilia )\n2002 Bled ( Sloveenia )\nEriti meeldejääv oli osavõtt I.B.A pidulikust 50. aasta tähistamise koosolekust 24. veebruaril 2001 Torquay´s ( Inglismaal), mis toimus samas Grand Hotellis, kus 1951. aastal asutati I.B.A. Unistus oli täitunud !!\nPiccolo Koolituse OÜ asutasin 02.september 1993.aastal Kahekümnekolme aasta jooksul on kelneri ja baarmeni intensiivkursusi läbinud kaugelt üle 2750 õpilase, kellede vanusepiirid on jäänud 14 eluaasta ja 59 vahele. Vähe on Eestis ööklubisid, tipprestorane, kus ei tööta Piccolo lõpetajad. Minu õppeklassi jookideriiuleid on toetanud sellised Eesti suurhulgifirmad nagu: Prike, Valior, Tridens, Altia, Pernod Ricard Eesti – läbi nende premiumgrupi jookidest valmistatud kokteilide , püüan õpilasi juhtida kokteilisaladuste maailma. Kui kursuslased õpivad valmistama segatud jooke sellistest brändidest nagu : Smirnoff, Finlandia, Absolut, Gordon’s, Beefeater, Bombay Sapphire, Pepe Lopez, Bols ja De Kuyper liköörid, Havana Club ja Cinzano , Captain Morgan, Grand Marnier ja Cointreau, Galliano, Remy Martin, Jack Daniel’s, Jameson ,Wennekeri liköörid ja paljud, paljud teised tippjoogid, siis võib kindel olla , et nende poolt edaspidi valmistatavad kokteilid saavad kõrgema kvaliteediga jookideks, mis aitavad kaasa tarbijate maitsemeele arengutele, siirdumaks kokteilimaailma mõõtmatutele avarustele. Väga paljud kursuslased on saanud Piccolo õpingutelt võistlemispisiku. Kõigil seni toimunud vabariigi kelnerite esivõistluste võitjate seas on Piccolo lõpetajaid või olnud eelnevalt läbinud minu kursusi Õppekombinaadis: kahekordne Eesti meister Margus Lingkreim, Angela Jurs, Argo Koppa, Eveli Kalberg, Üllar Niitav, Kristel Allikajaka, Heiko Hiller. Võistluste organiseerimisel on mul tihedad, viljakad kontaktid Profexpo OÜ kollektiiviga. E.B.A. põhiliikmeskonna moodustavad Piccolo lõpetajad. Ainuke iga aastane võistkondlik rahvusvaheline kokteilide võistlus Eestis on “ Piccolo Grand Prix “, mille läbiviimist alustasin 1996.aastal, üks populaarsemaid jõukatsumisi baarmenite seas.\nAlates 1976. aastast olen püüdnud koostada kelneri – baarmeni konspektraamatuid, et abistada meie teenindavat personali.\n“Alkohoolsete ja toniseerivate jookide valmistamise tehnoloogia” I osa 1976.a.\n“Alkohoolsed ja toniseerivad joogid.Alkohoolsed segujoogid” II osa 1977.a.\n“Teenindamine toitlustusettevõttes. Väike õpperaamat kelneritele” 1984.a.\n“Alkohoolsed ja toniseerivad joogid. Baarijoogid” 1984.a.\nPikkade aastate töötulemusena koostasin ja avaldasin 2003. aastal mahuka baariõpperaamatu “Joogiraamat – särav kuld klaasis ” ja 2010.aastal uuendatud kokteiliraamatu ” Kokteil – segujookide Kuningas “Loodan, et need raamatud aitavad baaripersonali igapäevatöös ja ka kodudes inimesi, kes soovivad valmistada oma külalistele rõõmu, häid maitsmiskogemusi ja rahulolu, valmistades ühe toreda kokteili või segujoogi. Peagi soovin avaldada ka mahuka lauakatmise saladusi valgustava raamatu!!\nKui ma 12. oktoobril 1973 alustasin kelneriõpinguid, ei teadnud ma siis, et kunagi saab minu elukutseks restoranidele ja baaridele teenindavapersonali koolitamine, mille üle tunnen suurt rahuldust.\nPiccolo Koolituse OÜ direktor/mentor\n25. õppehooaja (kolmas, 268.grupp))\nbaarmen – kelner algintensiivkursus\n• Meelelahutuslikud kokteilikoolitused asutustele (Piccolo õppeklassis, )\n• Koolitused, kus osalejad saavad ise retseptuuride järgi, mentori juhendamisel, valmistada rahvusvaheliselt populaarseid kokteile, degusteerida ja lõpuks ka väikese tunnistuse\n• Teenindava personali koolitused ettevõtetes


Neerupealise Koore Koertele - Chong Choi\nKortikosteroidid looduslikult asutuste mõlemad koerad ja kassid. Toodetud neerupealised, kortikosteroidid mõjutavad kõige keha süsteeme. Seetõttu on nende kasutamine sünteetiliselt kipub toota mitmeid kõrvaltoimeid. Mõned need kõrvaltoimed on:\nHõrenemine juuksed mantel\nSuurenenud vastuvõtlikkus naha infektsioonid\nGeneraliseerunud immuunsüsteemi allasurumine suuremate annuste või kõrgem manustamise sagedus\nSuurenenud esinemissagedust pankreatiit\nRaske kontrolli insuliini annuste puhul diabeetiline koerad\nKõhulahtisus (harva verine)\nArengu Cushingi sündroom (võib lõppeda surmaga)\nArengu Addison tõbi (võib lõppeda surmaga)\nSteroidid maha suruma koera immuunsüsteemi tõhusalt sulgemise immuunsüsteemi maha. See parandab sümptomid kiiresti, kuid see ei lahenda probleemi põhjustega või põhjus, miks immuunsüsteem on overreacting alustada. Mõnikord steroidid on manustatud rahustama sümptomid, pakkudes leevendust nii põletikku ja valu.\nSteroidid võivad negatiivselt mõjutada koera maks, neerud ja neerupealised. Kui seda kasutatakse pika aja jooksul, steroidid võib pärssida funktsiooni neerupealised piisavalt, et takistada neil tööta üldse. See tekitab sõltuvuse pärast narkootikumide, sest keha ei ole võimeline looduslikult tootma oma kortikosteroide. Steroidid võivad lubada ka pärmi ja bakterite hoia ja kasvada, on vaja antibiootikume. Muid steroid terviseriskide hulka kuuluvad:\nÜle-tegevus neerupealised, mille tulemuseks on Cushingi tõbi\nTõsine meeleolu muutused\nEttearvamatud muutused käitumises\nValu ja põletik, kõhunäärme\nHaldus kortikosteroidi kreemid sõltub raskusastmest seisukorras. Kerge põletikud, sagedus võib varieeruda üks kord päevas kuni üks kord nädalas. Raskete tingimuste taotlus võib olla nii tihedad, kui kaks kuni kolm korda päevas. Kui seisund paraneb, sagedus võib väheneda. Nagu kõik ravimid, on oluline jälgida mis tahes ja kõikide kõrvaltoimete sümptomite ja pöörduge viivitamatult arsti poole tahes äärmuslikke reaktsioone.\nSagedasemad kõrvaltoimed Koera valuvaigistit\nProduct Review: Vita Lihakaste\nPaistes Silmad Koerad\nSeborrhea Koer Sümptomid


Elmer V. – Ищет няню – Pere24.ee\nElmer V.: ищет няню\nOtsime inimest regulaarselt hoidma 2 aasta ja 3 kuu vanust tüdrukut Tartus Jaamamõisa linnaosas. Talle oleks vaja minna tööpäeviti hoidu järele kell 16 (kolmapäeval juba kell 14) ning meie kodus ema oodata ja midagi ka süüa teha. Ema jõuab enamasti kell 18. Lisaks oleks kokkuleppel vahepeal abi vaja ka nädalavahetustel ning siis kui laps peab nohusena hoiust koju jääma.\nHoid on kodust 300-400m kaugusel. Igapäevaselt on hoidmise aeg ligikaudu 2 tundi kuid tasu võiksime sellise kokku leppida, et see hoidjale mõistlikult ära tasuks.\nHindame ärksameelsust, tähelepanelikkust ning seda kui hoidja on olemas kui teda vajame. Eelistame püsivat koostööd ühe inimesega.\nпоследнее посещение 319 дней назад, отвечает в течение 4 дней


Ministri vastulause: e-valimiste töörühm liigub kokkulepitud suunas | Digigeenius\nMinistri vastulause: e-valimiste töörühm liigub kokkulepitud suunas\nKert Kingo.Foto. riigikogu.ee\nEesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri vastulause Ronald Liive artiklile.\nRonald Liive väide, justkui e-valimiste töörühm ei täidaks esialgu seatud eesmärki, ei vasta tõele. Juunis kokku kutsutud töörühma ülesandeks seati e-valimiste süsteemi ja protsesside vastavuse hindamine kehtivate küberturbe regulatsioonide ja valimisseadusega. Töörühmas toimus esimestel kohtumistel arutelu ning enamuse ülekaaluga otsustati töörühma eesmärke täpsustada. Ka käskkirjas, millega töörühm moodustati, on kirjas, et raport peab sisaldama hinnangut ja ettepanekuid süsteemi turvalisuse tagamise ning avalikkuse teadlikkuse tõstmise osas.\nNii minu kui töörühma ühine seisukoht on, et esmalt tuleb kaardistada probleemid, teisiti öeldes murekohad, ning siis vaatame, kas on vaja täiendada seadust, parandada tehnoloogilist võimekust, lisada ressursse või teha avalikku teavitamist. Selleks, et saada aru, mida peab õigusaktides muutma, ongi vaja mõista, millised on murekohad.\nGeeniuse artiklist jäi ekslikult mulje, nagu Justiitsministeerium kavatseks e-valimiste analüüsimiseks eraldi töörühma luua – nii see ei ole. Kõrvaltornis käib koos riigikogu valimise seaduse muutmise töörühm, mis analüüsib mitmeid erinevaid riigikogu valimisega seonduvaid küsimusi, eelkõige valitsuse tegevusprogrammis tõstatunud punkte (valimisringkondade mandaatide jaotus ning elektroonilise hääletamise tulemuste kindlakstegemise reeglite sätestamine). E-hääletamise temaatikaga tegeleb MKM-i töörühm, kus osaleb ka justiitsministeeriumi esindaja. MKM-i töörühma lõppjäreldused on sisendiks justiitsministeeriumi töörühma tööle.\nMKM ei ole kunagi soovinud töörühmas arutatut salastada. Kõik töörühma protokollid oleme nende valmides saatnud ka Geeniusele. Arutelukohaks oli vaid see, kuidas informeerida avalikkust, kui osad materjalid on AK-märkega. See on koht, kus töörühm ise ei saa otsustada, vaid peame lähtuma kehtivatest seadustest, millega määratakse info konfidentsiaalsuse tase.\nMKM-i e-valimiste töörühm on teinud esimese ringi peale kõigile töörühma liikmete poolt tõstatatud murekohtadele ning nüüd algab töö neile lahenduste pakkumisel. Töörühma lõppraport valmib selle aasta lõpuks.\nKui ühiskonnas tekivad e-valimiste süsteemi osas murekohad, siis tuleb nendega tegeleda ja selle töörühma eesmärk ongi seda teha. Anda hinnang ja teha ettepanekuid, kuidas parandada süsteemi läbipaistvust ja tagada avalik usaldusväärsus.\nMärksõnad: e-valimised, kert kingo, töörühm


Grupi ettevõtted — Margitoodete turustaja Baltikumis\nMüügi- ja turundusfirma Jungent on 1991 aastal tegevust alustanud esmatarbekaupade hulgimüüja, mille tegevusgeograafia katab tervet Eestit, Lätit ja Leedut. Meie kaubavaliku moodustavad algupärased margitooted, mis on oma tootegruppides ülemaailmsete või Baltikumi turuliidrite hulgas.\nJungenti teenuse ostjateks on rahvusvahelised tootjad, kes vajavad oma kaubamärgile esindajat-turustajat regioonis. Jungenti teenusteks on aktiivne müügiteenus kõikides maakondades ja linnades, võtmeklienditeenindus, margitoodete turundustegevus, riiulikorraldus tarnijatele ning tootetutvustuste korraldamine. Samuti konsulteerime tootjaid kauba, turu, toidu käitlemise ja kaubandusalase seadusandluse osas. Täisteenusklientidele osutame logistikateenuseid läbi enda tütarettevõtte Via 3L.\nGrupi konsolideeritud müügitulu oli 2020-2021 majandusaastal 159.5 miljonit Eurot ning selle käibe saavutamiseks omasime üle 7500 püsikliendi. Grupis töötas 2021 jaanuarikuu seisuga üle 700 töötaja ja meile tarnivad kaupa üle 60 rahvusvahelise ettevõtte.\nJungenti missioon on olla parim müügi- ja turundusteenuseid pakkuv ettevõte Baltikumis. Jungenti peamine vara pole meie tootevalik, vaid töötajad ja teenindamis-oskused.\nVaimustume kõigest, mida teeme, kuid kõigega me ei tegele.\nUurime ja täiendame oma teadmisi pidevalt.\nNõustame ja jagame teavet klientidega.\nOleme avatud uutele tehnoloogiatele ja hoiame organisatsiooni püsivalt heas vormis.\nMeie töötajatele antakse suured volitused, peame oma lubadusi ja vastutame isiklikult tegude eest.\nJungent esindab selliseid kaubamärke, mille kõrges kvaliteedis oleme veendunud ja reklaamime neid kõigile tarbijatele. Otsime pidevalt oma portfelli uusi kõrge väärtusega tarbekaupu, mis võivad rikastada tarbija elukvaliteeti ning julgustada kohalikke konkurente. Austame õiglase kaubanduse põhimõtteid ja konkurente, kes panevad meid pingutama.\nTere tulemast Jungentisse!\nFirma asutajaliige Kait Liinev


Ambla vald sai Eesti valdade suvemängudel esikoha - Järva Teataja\nAmbla vald sai Eesti valdade suvemängudel esikoha\nNädalavahetusel peetud Eesti valdade suvemängudel sai Ambla vald kuni 2000 elanikuga valdade seas esikoha.\nJuba 25. korda korraldatud valdade suvemängudel osales ligi 1100 sportlast 47 omavalitsusest. Suvemängud olid nädalavahetusel Lääne-Virumaal Vinni vallas, mõõtu võeti neil erinevatel aladel alustades kergejõustikust ja orienteerumisest ning lõpetades mälumängu ja köieveoga.\nÜle 2000 elanikuga valdade arvestuses läks esikoht Rae valda, järgnesid Kiili ja Tartu vald. Kuni 2000 elanikuga valdade arvestuses tuli esikoht Ambla valda, kes edestas Mäetaguse ja Viru-Nigula valda.\nJärvamaad oli valdade suvemängudel esindamas veel Imavere ja Paide vald. Imavere jäi kuni 2000 elanikuga valdade seas kuuendaks ja Paide vald 11. kohale. Üldarvestuses tuli Ambla 10., Imavere 20. ja Paide 37. kohale.


Pehme rinnahoidja Peony - Pesupood\nPeony/B2 soft bra\nSuviselt särtsakas, vaarikaroosat tooni pehme korviga pitsist rinnahoidja annab ideaalse istuvuse ja kuju. Kombinatsioon lillelisest pitsist ja kangast korvidest toestavad rinda, mõjudes samal ajal lummavalt. Silmailu lisab lipsuga kivike. Rinnahoidja paelad ei ole eemaldatavad.\nKirjuta tagasisidePehme rinnahoidja Peony


LÕÕTSAVÄGILASED LÄHEVAD TUURILE ESITLEMA PLAATI “#KOLMAZ” – MuusikaPlaneet\nLõõtsavägilased mängivad põhiliselt rahva- ja pärimusmuusikat, kuid nad ei pane kätt ette teistelegi muusikastiilidele. Nelja ja poole aasta jooksul on ansambel andnud juba üle 500 esinemise.\n“Algaval tuuril tuleb kindlasti esitlusele palju uusi lugusid, millest enamus on pärit meie vastilmunult plaadilt “#Kolmaz”. Kuna me enamus oleme ansamblis ikkagi noored poisid siis saame omale veel lubada seda, et laulame hästi palju naistest ja armastusest, sest see on teema mis ikkagi enamikku kõnetab ja kuulama paneb. Kindlasti tuleb kontserditel esitlusele ka vanu häid lugusid meie repertuaarist ja esitamata ei jää ka meie hittlood,” sõnas Lõõtsavägilaste liider Andres Eelmaa.\nAnsambel Lõõtsavägilased on loodud 2013. aasta detsembrikuus ning ansamblisse kuuluvad kolm noort muusikut Andres Eelmaa, Rasmus Kadaja, Tobias Tae ja ansambli “isa” Margus Põldsepp. Kõik poisid on omandanud muusikalisi oskusi Karksi-Nuia muusikakoolis.\nSildid: Andres EelmaaLõõtsavägilasedMargus PõldseppRasmus KadajaTobias Tae\nJärgmine uudis 28. SEPTEMBRIL STARDIB TV3-S KARL-ERIK TAUKARI JUHITUD UUS KOGUPERESAADE\nEelmine uudis TOP 10: SUVEHITID 2018


Jaak Olep 27. VIII 1945 � 18. VII 2000\nM�letan, et �likooli ajal kutsuti Jaak Olepit h��dnimega Jekaps v�i veidi pikemalt Jekapils Oleps, ja ta ei pannud seda pahaks. Tal oli kaks v�itmatut kutsumust � kunst ja poliitika �, teda huvitasid ainult need kaks asja, muu k�ik tundus talle t�hine. Ta v�ttis osa r�hmituse Visarid kunstin�itustest ning r��kis �sna julgelt kogu aeg poliitikast, aina poliitikast, ehkki see oli veidi ohtlikum kui kunstiga tegelemine. M�ned ettevaatlikumad hoidusid temast eemale. Koos Kaljo P�lluga kirjutas ta Visarite manifesti, mille puhul oli tal vaja oma m�lemat annet. Hiljem sai Olepist meie juhtiv kunstikriitik, ta oli aastaid ajalehe Sirp ja Vasar kunstiosakonna juhataja. Ise pidas ta ennast koguni kunstnike staatuse loojaks. Ja t�epoolest � kui Olep oli m�nest kunstnikust kirjutanud kahelehek�ljelise portree, siis varsti sai too mees v�i naine teeneliseks kunstnikuks. V�i koguni rahvakunstnikuks. V�i ��rmisel juhul mingi k�rge preemia. M�nele inimesele j�i k�ll natuke lahtiseks k�simus, kuidas sai Olep kirjutamiseks ajendi. Ise r��kis ta, et tegemist oli tema isikliku otsusega, mis s�ndis meie kunsti heast tundmisest � ja miks ei v�inud tal olla �igus?\nV�ibolla oleks temast saanud meie kunstielu Tuglas, ent Olepi kriitikutee katkestas hingelt polpotlase Vello Pohla j�hker bol�evistlik puhastus toimetuses. Olepist sai poliitikaohver, Pohla asendas tarmukad ja oma peaga m�tlevad noored mehed kuulekate daamidega, kes talle suurt vastu ei vaielnud. Edasi t��tas Olep kunstieksperdina N. Liidu tollis, seej�rel oli ARSi monumentaalateljee peakunstnik. M�lemas kohas tuli ta kenasti toime, ehkki ei saanud tollis oma andeid t�ielikult rakendada. Monumentaalateljees juhtis ta koguni ENSV monumendistamist ning tema otsustest s�ltus paljude skulptorite sissetulek. Olep ei otsustanud, kellele ausambaid p�stitada, seda tehti vastavalt monumentaalpropaganda dekreedile, ent temast olenes suuresti, kes skulptoritest selle t�� endale teha sai. Ja alati oli soovijaid palju, sest see t�hendas tollal v�ga ja v�ga k�rgeid honorare. Veidi proovis Olep ka oma Visarite ajast ootel olnud kunstnikuk�tt ise, andis n�iteks praegugi omal kohal seisva kindral Lembit P�rna ausamba �mbruse lahenduse.\nNii kunstnikuna kui poliitikuna oli Olep pigem s��tu teoreetik kui kogemustega praktik. Tema eluaegseks hobiks oli kremnoloogia. See on t�naseks aegade liiva mattunud �ilis harrastus. Enamik inimesi hoidis tollal ajalehest Pravda eemale, ometi oli ka terve koolkond eksegeetikuid, kes arutlesid Pravda juhtkirjade stiili, s�nakasutuse, s�nade ja nimede j�rjekorra ning isegi komakohtade �le ning tegid sellest k�igest j�reldusi peasekret�r Leonid Bre�nevi tervise ning tema ja teiste poliitb�roo liikmete momendipositsiooni kohta igavesel rebimisel v�imu nimel. Kremnolooge leidus nii akadeemikute kui �lles�prade hulgas, ikka taheti teada, mis tegelikult toimub Kremli k�rgete ja paksude m��ride taga, kes on tegelikult v�imul ning mida ta tegelikult teeb. Keegi ei uskunud ametlikke teateid, k�ik p��dsid j�uda kiivalt valvatud riiklike saladuste j�lile. Olep oli �ks terasemeid kremnolooge, ta uuris ents�klopeediatest hoolega Kremli-meeste teenistuslehti ning pani t�hele, kes on kellega koos t��tanud, kes on kellega koos liikunud �hest oblastist teise, �helt ametipostilt teisele. Kasuks tuli talle ka tema kunstikriitiku visuaalne m�lu. Vanadelt fotodelt tundis Olep tagareast �ra kompartei keskkomitee viienda-kuuenda j�rgu tegelased, teadis nende nimesid ja elulugusid. Olep juhtis esimesena minu t�helepanu paarisrakendile Bre�nev ja T�ernenko, tegi seda v�ga ammu, k�vasti enne v�lisraadiojaamu. Olepist oleks olnud suurt abi n�iteks Luure Keskagentuuri anal��siosakonnas v�i m�nes l��neriikide kommunismiuurimiskeskuses. Ta v�is l�pmatuseni r��kida n�iteks niisugustest tegelastest nagu Budjonn�i, Kirov ja teised samasugused ning tegi seda v�ga kaasakiskuvalt.\nAlles ajakirja Poliitika toimetajana tegi Olep j�lle t��d, milleks ta oli loodud, ent aegade tormiline muutus l�petas selle v�ljaande ilmumise v�rdlemisi k�hku. Uued ajad muutsid Olepi �leliigseks inimeseks, talle oli v��ras positsiooniv�itlus, sehkendamine enese edu nimel. Ta oli aval, pigem loobuja kui v�itja. �raelamise nimel oli ta sunnitud kirjutama seltskonnakroonikat, aga kui juhus v�hegi v�imaluse pakkus, avaldas ta �levaateid t�nase Venemaa k�ek�igust ning ei teinud seda vihkamise sunnil. �ha enam leidis ta lohutust humalam�rjast. Kunstikriitikuna uskus Olep, et tahvelmaal ja klassikaline skulptuur v�idavad peatselt oma juhtkoha tagasi, ta j�i optimistlikult ootele, millal see juhtub, oli veendunud, et siis vajab �hiskond taas tema teadmisi, sest tundis end sellel alal kindlamana kui praegu ilma tegevate video- ja meediakunsti lahkamisel.\nKahjuks ei suutnud ta oma aega �ra oodata.


Osaajaga Neuroloogia BA Põhja-Ameerika - BA 2018\nOsaajaga Neuroloogia bakalaureuse programmid, otsi parimaid Põhja-Ameerika bakalaureuse programme siit! Kogu info Osaajaga ülikoolide kohta!\nOsaajaga Neuroloogia bakalaureuseõpe - leia info Põhja-Ameerika ülikoolide kohta siit!\nUuring neuroteadus on mõeldud uurida, kuidas aju ja närvisüsteemi tööd. See hõlmab erinevaid teemasid, sealhulgas neurokeemiale, psühholoogia, närvi- pildistamine, ja isegi kognitiivset töötlemist. See on kiiresti arenev.\nLeia siit kogu info parimate Põhja-Ameerika koolide kohta mis pakuvad Osaajaga Neuroloogia bakalaureuseõpet! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\n1 Tulemused Neuroloogia, Põhja-Ameerika\n1 Tulemused Neuroloogia, Põhja-Ameerika Filter\nOnline | Kursused | Kursused\nülikoolis September 2018 Ameerika Ühendriigid Missoula\nNeuroloogiliste Major annab õpilastele terviklik arusaam struktuuri ja funktsiooni, närvisüsteemi ja aju. Suuremad koosneb kahest kraadi võimalusi õpilaste vahel valida Kognitiivne ja Käitumisneuroteadus ja Cellular & Molecular Neuroscience võimalusi. [+]\nNeuroscience, interdistsiplinaarne uuring närvisüsteemi ja aju, on loodud ala teadusliku uurimise ja veel areneva ala intensiivne keskenduda. UM Neuroscience Major aitab mõista põhjus, ravi ja ennetamine neuroloogiliste häirete, traumaatilise ajukahjustuse ja psüühiliste häirete harides entusiastlikud õpilased üle kogu riigi Montana, USA ja maailma.\nNeuroloogiliste Major annab õpilastele terviklik arusaam struktuuri ja funktsiooni, närvisüsteemi ja aju. Suuremad koosneb kahest kraadi võimalusi õpilaste vahel valida Kognitiivne ja Käitumisneuroteadus ja Cellular & Molecular Neuroscience võimalusi. Mõlemad variandid tagada, et õpilased saavad koolituse neuroteadus tehnikaid ja neuroteadus teadus ja teaduslik kirjutamine. Programm valmistab UM õpilasi jätkama lõpetaja töö neuroteadus või karjääri meditsiini, teaduse ja hariduse, teadus- ettevõtted, õiguse, teaduse kirjutamine, kõne patoloogia ja teiste erialade kus teaduslikke teadmisi aju on olulised komponendid.... [-]\nLink to and share "Osaajaga Neuroloogia BA Põhja-Ameerika - BA 2018"


Perearst Virge Tulmin. Harjumaa perearstid.\nTulmin Virge FIE\nHinnang perearst Virge Tulmin teenustele\npatsiendi abiline kirjutab: "istub oma kesteab mitmendal korrusel kui jumal kelle juurde kõik peavad kummardama ronima. käsib kohale tulla korduvretsepti kirjutamiseks kuigi haigus on juba diagnoositud ja teab et patsient ei saa trepist käia. "ma ei tea mis haigus teil on kui te minu juures ei käi". kui haigele soovitas apteeker 3 korda odavamat ravimit ja haige arstilt küsis selle kohta OTSIS SELLE APTEEKRI ÜLES JA SÕIMAS TAL NÄO TÄIS! täielik müstika. õde ei suuda tal ka retsepte kirjutada. haige ei julge enam arstiga ühendust võtta, istub kodus ilma ravimiteta ja vahetab nüüd arsti."\nHinnang perearst Virge Tulmin teenustele:\nLisatud: 04.05.2018 07:35\nAga meie perele meeldib!\nAve kirjutab: "Aastaid seal kirjas ja väga rahul! Just meeldibki selline rahulik suhtumine, ei käida liialt peale. Kui on abi või nõuannet vaja, on see olemas. Me pole muidugi ka eriliselt..."\nAve kirjutab: "Aastaid seal kirjas ja väga rahul! Just meeldibki selline rahulik suhtumine, ei käida liialt peale. Kui on abi või nõuannet vaja, on see olemas. Me pole muidugi ka eriliselt haiged olnud aga.. Elan ise hoopis Harjumaa ja kuuldavasti tuleb siin küll perearstile palju kauem oodata- mina saan Tulmini juurde ikka järgmisel päeval, kui vaja. Pereõde on seal muide eriliselt tragi ja meeldiv! Soovitan! "\nLisatud: 06.04.2018 10:35\nKarin kirjutab: "Meie pere arvates väga hea arst - alati saab kätte ja ka head nõu"\nLisatud: 01.09.2017 11:03\nKristjan kirjutab: "Pikad visiidid, põhjalik ja huvitatud. Väga rahul"\nLisatud: 27.08.2017 12:16\nSander kirjutab: "Väga abivalmis ja kogemusrikas arst."\nLisatud: 18.08.2017 01:11\nminu lemmik perearst\nHelena Kuhi kirjutab: "Minu lemmikuim perearst ning sama tore ja hooliv on seal töötav õde. Soovitatud mitmele sõbrannale ja vanematele ning paljud on üle läinud ja on väga rahul. Julgen soovitada!"\nLisatud: 08.06.2017 05:36\nVäga mõnus perearst!\nRita kirjutab: "Minul küll ei ole nendega probleemi. Virge alati kui kohal armas ja heatahtlik. Juhul kui midagi ise diagnoosida ei oska annab saatekirja.Mingit ülbitsemist ei ole kordagi kogenud...."\nRita kirjutab: "Minul küll ei ole nendega probleemi. Virge alati kui kohal armas ja heatahtlik. Juhul kui midagi ise diagnoosida ei oska annab saatekirja.Mingit ülbitsemist ei ole kordagi kogenud. Mull meeldib just see, et ei ennusta haigusi vaid teeb alati analüüsid. Eriti lahe on pereõde Erle, mul on alati hea meel minna ja eks ta teab ise tunduvalt rohkem asjadest kui keskmine pereõde. Temaga saab juba enamus asjad aetud nii, et arsti polegi vaja. Meeldib veel , et vastatakse telefonile ja pisematele muredele saab operatiivselt lahenduse. Ma olen väga rahul. "\nLisatud: 20.04.2017 07:46\nHaige kirjutab: "Käitumises probleem töötab arstina siis ärgu ülbitsegu vaid tehku enda ameti tööd muu asi iga inimese isiklik.(Virge Tulmin) Teised Normaalsed igati sõbralikud professionaalse..."\nHaige kirjutab: "Käitumises probleem töötab arstina siis ärgu ülbitsegu vaid tehku enda ameti tööd muu asi iga inimese isiklik.(Virge Tulmin) Teised Normaalsed igati sõbralikud professionaalse käitumisega."\nLisatud: 27.08.2015 09:50\nMina Saan öelda ainult ...\nväga rahul kirjutab: "Mina Saan öelda ainult head, Olen saanud alati abi OMA muredele."\nLisatud: 28.01.2015 08:04\nSandra kirjutab: "Kirjutan ,sest pidasin seda vajalikuks eelkõnelejate kirju kugedes. Olen olnud Dr Tulmini patsient ühes perega üle 12 pika aasta. Ei ole ta täiuslik arst, vahel võiks olla..."\nSandra kirjutab: "Kirjutan ,sest pidasin seda vajalikuks eelkõnelejate kirju kugedes. Olen olnud Dr Tulmini patsient ühes perega üle 12 pika aasta. Ei ole ta täiuslik arst, vahel võiks olla hoolivam, vahel tähelepanelikum ent kuulge kes teist eelkõnelejatest on täiuslik? Ka arst on inimene. Dr Tulmini tugevaimad küljed on et ta ei hakka jalgratast leiutama ega pea paljuks öelda et ma ei tea, aga ma tean kes teab, ta leiab alati vastuse ja see ongi professionaalne arst. Arsti kohus pole lapsi nunnutada vaid neid ravida, täiskasvanute hala kuulata vaid lahendusi otsida. Ning neid arste kelle vastus, näoilme, fraas vms pole alati 100% omalkohal või igale patsiendile 100% sobiv, neid on ilm täis ja ometi on igaühel neist ka patsiente kes kiidavad neid taevani. Nii et siinsete kommentaaride põhjal mina järeldusi küll ei teeks."\nLisatud: 15.09.2014 07:02\nKas see kommentaar sisaldas teie arvates olulist infot? JAH (12) EI (2)\nPole viga tal midagi\nNemets kirjutab: "Eks te, "Balti Ketis" käijad, ju sellist riiki tahtsitegi. Kõik on kommertslikel alustel. Nüüd, kui arst ei viitsi teie virinat ära kuulata, siis pole rahul. Tal ju ukse taga ka..."\nNemets kirjutab: "Eks te, "Balti Ketis" käijad, ju sellist riiki tahtsitegi. Kõik on kommertslikel alustel. Nüüd, kui arst ei viitsi teie virinat ära kuulata, siis pole rahul. Tal ju ukse taga ka teisi ootamas. Ise tahab palka saada, õde samuti. Praegusel interneti ajastul võite ise endale vabalt diagnoosi ära panna - arst sisestab ainult retsepti ! Professionaalsus on ka OK. Sõbralikkuse ja hoolsuse kohalt ei ole ka midagi ette heita. "\nLisatud: 10.02.2014 01:17\npatsient kirjutab: "Üle pika aja oli sinna jälle meeldiv minna kuna tööl oli väga asjalik ja pädev õde. Punktid kuuluvad pigem õele. "\nLisatud: 20.01.2014 06:26\nHead virisejad olete ikka..........\nMagnar kirjutab: "Mina käin arsti juures harva ja olen tema klient juba ehk 10 aastat ma hindangi seda, et ei pea alati kohale ronima vaid saan asjad jooksvalt telefoniga aetud, mis ma raiskan oma..."\nMagnar kirjutab: "Mina käin arsti juures harva ja olen tema klient juba ehk 10 aastat ma hindangi seda, et ei pea alati kohale ronima vaid saan asjad jooksvalt telefoniga aetud, mis ma raiskan oma aega kui on ravim mida saab välja kirjutada. Tänu temale ja uutele ravimitele sain suitsetamisest lahti jne. Noh suhtlemisega on nagu on, aga iga inimene ei olegi müügimees ja nenede koormust arvestades on see loomulik, et kõigile ei jõua naeratada. See, et perearstile pole ametlikku visiiditasu määratud on ka minu meelest jama! Mina olen igal juhul alati abi saanud ja ma ei käigi arsti juures sellepärast, et ta mu kätt hoiaks vaid konkreetset abi saamas. Kokkuvõtlikult täitsa ok arst."\nLisatud: 15.07.2013 04:57\nkunagine patsient kirjutab: "Meeldis see, et ta oli alati valmis eriarstile saatekirja andma. Soovitas ise ja oli alati nõus kui ise küsisin saatekirja kusagile. Meeldis ka see, et uuris, kas ma olen huvitatud..."\nkunagine patsient kirjutab: "Meeldis see, et ta oli alati valmis eriarstile saatekirja andma. Soovitas ise ja oli alati nõus kui ise küsisin saatekirja kusagile. Meeldis ka see, et uuris, kas ma olen huvitatud ka nö alternatiivsetest ravivõimalustest. Vahest häiris see, et küsis minult, kas ma tahan mingit rohtu või haiguslehte, arvasin, et seda peaks ikka tema ise teadma ja mulle soovitama. Kellaajad kippusid küll nihkuma, kuna vahest rääkis vastuvõtu ajal telefoniga või ei osanud ravimiesitlejat õigel ajal minema saata. "\nLisatud: 11.07.2013 08:21\nVäga hea ja profesionaalne arst\nAlina kirjutab: "Ausalt öeldes seda arsti mulle soovitati, kui valisi ja olen selle perearstiga väga rahul. Eriti palju tema aitas mu väike lapsele. Lastele olid tehud õiged diagnoosid ja minu..."\nAlina kirjutab: "Ausalt öeldes seda arsti mulle soovitati, kui valisi ja olen selle perearstiga väga rahul. Eriti palju tema aitas mu väike lapsele. Lastele olid tehud õiged diagnoosid ja minu meelest ravimid olid õiged ka. Muidu ise olen see inimene kes küsib nõu mitu arstide juurest. Ja need diagnoosid ja ravimid mis Virge kirjutas välja või soovitas olid samad mis teised arstid välja kirjutanud. Arstid olid kõik erinevatest polikliinikutest. Ehk siis pretensioone sellele arstile polnud tänamani s.o. 2 aastat."\nLisatud: 28.06.2013 02:00\nAljona kirjutab: "Väga tark arst!"\nLisatud: 16.05.2013 03:53\nTelefon ja arst\nKL kirjutab: "Mida te virisete, kes te talle helistate! Olles ise käinud mitmel vastuvõtul, räägib ta samal rohkem telefoniga, kui tegeleb patsiendiga. Kõnesid tuli minu lühikese visiidi jooksul..."\nKL kirjutab: "Mida te virisete, kes te talle helistate! Olles ise käinud mitmel vastuvõtul, räägib ta samal rohkem telefoniga, kui tegeleb patsiendiga. Kõnesid tuli minu lühikese visiidi jooksul sisse väga palju, mis tegi minu visiidi tegelikult väga pikaks. Minuga tegeleda polnud arstil lihtsalt aega, kuna vahetpidamata helistas keegi, kellel laps haige, kes ise haige, kellel vaja kohe retsepti ja kellel lihtsalt nõu. Telefoniga räägib ta ülimalt kannatlikult ning sõbralikult, ka ei lasknud ta end häirida sellest et mina seal 45 minutit laua taga istusin ja küllaltki kannatamatu näoga juba lõpuks olin. Just selle nimel, et arst ise oli nii professionaalne helistajatega ning hooliv inimeste suhtes, ei teinud ma ka seakisa, mis muidu minule väga omane reaktsioon on. Minu poolt sai ta kõvasti austust juurde, sest tean, et järgmine kord, kui mina talle helistan, suhtleb ta minuga täpselt samamoodi ning minu mured lähevad talle samamoodi korda, olgugi, et keegi närvilise näoga seal samas laua taga pöidlaid keerutab! Minu poolt respect!"\nLisatud: 06.05.2013 05:25\nAive kirjutab: "Vahetasin Tulmini aasta tagasi teise perearsti vastu välja. Lihtsalt ei talunud enam. Kellaaegadest ei pea kinni. Tema vastused murele "No talvel ikka lapsed on haiged." "Joo..."\nAive kirjutab: "Vahetasin Tulmini aasta tagasi teise perearsti vastu välja. Lihtsalt ei talunud enam. Kellaaegadest ei pea kinni. Tema vastused murele "No talvel ikka lapsed on haiged." "Joo seda ja teist teed..." "Sedasi vahel on jah, kuu ajaga peaks üle minema!" Vot, ei läinud kuu ajaga üle, ja nüüd on asi nii, et jooksen tütrega mööda eriarste, kuna tol ajal avaldunud sümptomeid tema tõsiselt ei võtnud, lisauuringutele ei saatnud. Tipp oli see, kui ta visiidi ajal kukkus datleid mugima, minu ja laste ees, mugis ja rääkis üheaegselt. Ma ei tea, miks ma selle vahetusega nii kaua viivitasin."\nLisatud: 03.05.2013 02:41\nHilja kirjutab: "Arsti külastan väga harva- heal juhul 1 kord aastas,kuid alati olen saanud abi ja vajadusel on saadetd eriarstile konsultatsiooniks.Ma ei saa aru,millest patsientide sellne..."\nHilja kirjutab: "Arsti külastan väga harva- heal juhul 1 kord aastas,kuid alati olen saanud abi ja vajadusel on saadetd eriarstile konsultatsiooniks.Ma ei saa aru,millest patsientide sellne negatiivne suhtumine... Tegu on professionaalse, sõbraliku ja hooliva arstiga. "\nLisatud: 26.04.2013 01:26\nÜlle kirjutab: "Minu kogemus on, et kuigi perearst on pidevalt väga koormatud, on ta professionaalne ja hooliv. Kiiret arvamust, abi vajavatel puhkudel olen seda alati saanud. "\nLisatud: 12.03.2013 03:01\npatsient kirjutab: "Ei tea, mida teie kirute. Olen saanud kiiret abi väga erinevatele probleemidele. Kui tekib uus tühistus, siis ei unusta küsida, et kuidas eelnevaga lahenes. Ükskord oli veidi..."\npatsient kirjutab: "Ei tea, mida teie kirute. Olen saanud kiiret abi väga erinevatele probleemidele. Kui tekib uus tühistus, siis ei unusta küsida, et kuidas eelnevaga lahenes. Ükskord oli veidi terav, aga see kõlas pigem kui ema manitsus. Mina olen rahul!"\nLisatud: 27.02.2013 11:40\nmannu kirjutab: "kahjuks ei ole mul kokkupuudet antud meeskonnaga, kuid lugedes neid sügavalt sobjektiivseid kommentaare ja olles ise meditsiinis aktiivselt osalev inimene läks meel..."\nmannu kirjutab: "kahjuks ei ole mul kokkupuudet antud meeskonnaga, kuid lugedes neid sügavalt sobjektiivseid kommentaare ja olles ise meditsiinis aktiivselt osalev inimene läks meel mõrudaks. Olgem ausad, et tänapäeva eesti meditsiini süsteemis on kõvasti arenguruumi. Ja sellistele inimestele, kes arvavavad ei meedikud ei pööra nendele piisavalt tähelepanu või, siis ei kuula patsientide ennast unustavat ja mitte teemaga haakuvat juttu, kahjuks eile ole see võimalik, ka meie oleme inimesed ja tahame "ellu" jääda. Ja, kui hinnata siis hinnake ikka professionaalsust, mitte seda kas ütles tere või siis jättis ütlematta. Ja meedikud võiks sellest teha omad järeldused, et järsku on hetkel vajalik oma perearsinduse töökorraldust muuta."\nLisatud: 17.12.2012 09:33\nAnonüümne kirjutab: "Küsib patsiendi käest mis rohte ta tahab? Ei mõju professionaalselt. Visiidile minnes on hea kui ülevaatusegi teeb, üldiselt on ka selle tarbeks õde rappes ja doktor ise vaid istub..."\nAnonüümne kirjutab: "Küsib patsiendi käest mis rohte ta tahab? Ei mõju professionaalselt. Visiidile minnes on hea kui ülevaatusegi teeb, üldiselt on ka selle tarbeks õde rappes ja doktor ise vaid istub ja vaatab tühja pilguga arvutisse. Üksikutel juhtudel kui sõna võtab on iga teine sõna ladinakeelne, võiks ju patsiendile, kes on meditsiinist kauge inimkeeli rääkida."\nLisatud: 13.09.2012 08:11\nannab nõu ja reageerib ...\nk kirjutab: "üks paremini kättesaadavamaid perearste. kuulab, annab nõu ja reageerib kiirelt kui abi vaja. väga sõbralik, professionaalne. olen rahul nii perearsti kui ka õega."\nLisatud: 23.11.2011 09:44\nSiil kirjutab: "Alati kui arsti juurde lähen on tunne, et ma just kui tüütaks teda ja ta tahab kirjutada mulle ruttu välja rohud ja minema saata. Samas on klient enne mind olnud sees pea pool..."\nSiil kirjutab: "Alati kui arsti juurde lähen on tunne, et ma just kui tüütaks teda ja ta tahab kirjutada mulle ruttu välja rohud ja minema saata. Samas on klient enne mind olnud sees pea pool tundi, enamuse ka minule mõeldud ajast. Tunnen, et minuga ei tegeleta, ei süüvita probleemi, vaid soovitatakse vaid erinevaid ravimeid ning püütakse müüa muid teenuseid. Olen lootnud, et ajaga asi muutub kuid tundub, et arst on pigem võtnud mingi seisukoha minu suhtes ja nüüd mis iganes ma talle räägin see temani ei jõua! Mul on väga kahju et pereasrt ei suuda pakkuda kübetki inimlikku soojust ja toetust!"\nLisatud: 27.09.2011 08:00\nTiit kirjutab: "Pooljuhuslikult sattudes siia arvamuste lehele, lugesin ka oma perearsile antud hinnanguid. Käin arsti vastuvõttudel suhteliselt harva ja seetõttu lugesin siin avaldatud mõtteid..."\nTiit kirjutab: "Pooljuhuslikult sattudes siia arvamuste lehele, lugesin ka oma perearsile antud hinnanguid. Käin arsti vastuvõttudel suhteliselt harva ja seetõttu lugesin siin avaldatud mõtteid huviga. Naljakas tunne tekkis. Mitte antud hinnete pärast,, sest need on alati subjektiivsed, vaid sellepärast, mille eest need hinded antud - alates sellest, et ei osatavat telefonis tere ega oma nime öelda ja lõpetades sellega, et väljakirjutatud ravimid polevat haigusega seotud.... Püüdsin seada end arsti asemele ja mõtlesin, kuidas mina vastaksin telefonile kui keegi keset patsiendiga tegelemise aega mulle helistaks ja hakkaks oma murest rääkima. Arvatavasti nõuaks see üsna suurt ümberlülitumisvõimet ja taaskontsentreerumist. Seda enam, et iga patsient arvab, et ta peab oma soovitu kohe ja parimal viisil kätte saama. Mõtlemapanev, mis? Lahendus võiks olla ehk kindlate telefonikonsultatsiooni aegade sisseseadmises, mil arstid on häälestanud end selleks. Mu oma hinnang dr. Tulminile on hea st. tubli neli pluss. Kuna suhtlus on alati kahepoolne, siis olen vägagi veendunud selles, et nii kuidas patsient suhtub arsti, suhtub reeglina arst ka patsienti. Vaadakem peeglisse. Jutt mittekompetentsusest on aga ilmselt tingitud iga patsiendi alateadlikust soovist olla "polkovniku lesk"."\nLisatud: 30.08.2011 08:21\nPealiskaudne ja ükskõikne\nMihkel kirjutab: "+ Saab alati ruttu vastuvõtule (samal või järgmisel päeval). + Vajadusel väljastatakse digiretsept telefoni teel küsimise peale. - Väga pealiskaudne läbivaatus vastuvõtul (st..."\nMihkel kirjutab: "+ Saab alati ruttu vastuvõtule (samal või järgmisel päeval). + Vajadusel väljastatakse digiretsept telefoni teel küsimise peale. - Väga pealiskaudne läbivaatus vastuvõtul (st mingit omaalgatuslikku läbivaatust ei toimu, hea kui arst silmad oma paberitelt tõstab). - Ei tee kunagi analüüse. Pikemaajalise ja arusaamatu palaviku korral toimub analüüside võtmine ainult siis kui seda ise tungivalt paluda. - Määratud ravi(mid) tekitavad küsimusi (erinevate vaevuste korral määratakse ikka alati samad ravimid). Ägeda põletiku korral jäi õige ravi saamata- välja kirjutati juba tuttavad ravimid (eriarstki imestas, miks sellise põletiku puhul antibiootikume ei määratud). - Õde on tõepoolest familiaarse suhtlemisega (seda eriti telefonis). Kui haigestumise järel helistada, et arstile aega kinni panna, küsib õde: "Mida sa tahad? Haiguslehte?" ja kui vastata, et tegelikult tahaks arsti juurde end näitama tulla, et siis õiget ravi saada, vastab õde: "Aga miks Sa siia tuled? Ma ütlen sulle, mis rohtu sa pead võtma...". Üldmulje on ebameeldiv ja alati kui arstiga tegemist tuleb teha, on see paras pingutus ja enese sundimine. "\nLisatud: 25.03.2011 09:25\nmari kirjutab: "Telefoni teel aega kinni pannes kaob igasugune isu kohale ilmuda. Tõesti tekib tunne, et peaks vabandama tülitamise pärast. Tel.vastab vist seal õde M.M. Samas kui kohal oled, siis..."\nmari kirjutab: "Telefoni teel aega kinni pannes kaob igasugune isu kohale ilmuda. Tõesti tekib tunne, et peaks vabandama tülitamise pärast. Tel.vastab vist seal õde M.M. Samas kui kohal oled, siis vast saab oma hädad enam-vähem normaalselt korda."\nLisatud: 22.02.2011 12:16\nJS kirjutab: "See on huvitav. Mina käin lastega teise arsti juures. Võibolla on oluline ülemäärane empaatiavõime aga kui arst iga asja peale raamatut lappab ja asjast nähtavalt suurt (vähemalt..."\nJS kirjutab: "See on huvitav. Mina käin lastega teise arsti juures. Võibolla on oluline ülemäärane empaatiavõime aga kui arst iga asja peale raamatut lappab ja asjast nähtavalt suurt (vähemalt peast) ei tea siis on mul igatahes imelik olla laste perearsti juures. Seevastu dr. Tulmini käest olen ma vähemalt enda arust iga kord saanud täiesti õige diagnoosi, suhtumine on olnud täiesti mõistik ja suhtlemine normaalne. Rohud sisse ja terveks. Mõneti üllatas mind siin see madal hinne võrreldes oma laste perearstiga. Ainus mis on kehva on kitsuke ooteruum."\nHelistades on mõnikord tunne ...\nKatrin kirjutab: "Helistades on mõnikord tunne et peaks vabandama miks üldse segasin neid. Kättesaadavus pole ka kõige parem, just telefoni teel raske, kui juba kätte saab siis vastuvõtule saab ikka..."\nKatrin kirjutab: "Helistades on mõnikord tunne et peaks vabandama miks üldse segasin neid. Kättesaadavus pole ka kõige parem, just telefoni teel raske, kui juba kätte saab siis vastuvõtule saab ikka üsna nobedasti. Ei kuula eriti mida mina räägin, vähemalt selline mulje jääb küll. Meelsasti ühendust võtta igatahes ei taha. "\nLisatud: 15.01.2011 06:41\nSaamatus või tahtmatus\nJanek kirjutab: "Inimene kes teleoonile vastates ei suuda öelda ei tere ega ka oma nime siis ongi vist palju loota. Aga asume siis asjakallale, minujaoks natukene imelik on see kui arst üritab sind..."\nJanek kirjutab: "Inimene kes teleoonile vastates ei suuda öelda ei tere ega ka oma nime siis ongi vist palju loota. Aga asume siis asjakallale, minujaoks natukene imelik on see kui arst üritab sind ravida teleoni teel sest kojutulekust keelduti. Väljakirjutatud ravimid ei olnud ültse vajalikud seotud haigusega."\nLisatud: 14.01.2011 12:40\nKas see kommentaar sisaldas teie arvates olulist infot? JAH (12) EI (9)\nTallinn. Harjumaa perarstid. Mai Kalja, Ljubov Gebenova, Reet Järve, Katrin Raa, Rahel Saar, Niina Aule ...


Poletik liigeste suurte sormede -\nPoletik liigeste suurte sormede,\nPildil on Ida-Tallinna keskhaigla reumatoloog margus Pail. Põlvevalu on tunda esmalt trepist laskudes, hiljem ka tõustes. Liigeste endoproteesid tehisliigesed on peaaegu tervenisti kõrvaldanud osteoartroosist tingitud vaegurluse. Mõned noorteartriidi vormid on omased vaid lapse- ja noorukieale oligoartriit , mõned vormid esinevad ka täiskasvanueas reumatoidartriit, psoriaatiline artriit, lülisambapõletik. Podagra Iseloomustus Podagra tekib, kui raskesti lahustuvat kusihapet koguneb verre nii palju, et see hakkab sadenema nõelakujulisteks kristallideks.\nVirumaa Poletik liigeste suurte sormede Osteoporoosi puhul on halvim selle hiiliv iseloom, mistõttu saavad paljud haigusest teada alles pärast luumurdu.\nTundemärgid Osteoporoos iseenesest ei põhjusta vaevusi. Vaevused on tingitud luumurdudest. Hõresusmurrud on tavaliselt lülisambas, mille poletik liigeste suurte sormede keha pikkus lüheneb ja selga tekib küür. Kõige murettekitavamad on siiski haige kohupea liigend murrud, sest need vajavad peaaegu alati lõikusravi.\nLisaks põhjustab see haigus põletikku kõõluste kinnituskohtades ja vahel ka silma eesmises osas, harvemini südames või aordi seinas. Haiguse põhjust ei teata. Lülisambapõletikku esineb ühepalju nii meestel kui naistel, kuid haigus avaldub meestel märgatavalt raskemini kui naistel. Peaaegu keegi haigestunud naistest ei tea, et nad põevad poletik liigeste suurte sormede kerget vormi.\nJuveniilse artriidi põhjust ei poletik liigeste suurte sormede.\nLiigeses põhjustavad kristallid äkilise põletikureaktsiooni, mis avaldub liigese turse, punetuse ja valuna. Kuseteedes võivad kuidas tuvastada liigeste haigus sadeneda neerukivideks. Eestis on umbes podagrapõdejat, sagedam on haigus keskealiste poletik liigeste suurte sormede hulgas. Podagra võib tekkida mitmel põhjusel: kõrgvererõhutõve ravis kasutatavate diureetikumide ehk kuseajatite kõrvaltoimena, ülesöömisest ja alkoholi, eriti õlle, joomisest, samuti üldise ainevahetushäire, suhkurtõve, vererasvade suure sisalduse ja kõrgvererõhutõve tõttu.\nTundemärgid Umbes pooltel haigetest algab podagra suurvarba tüviliigesest, mis hakkab valutama ja paistetab üles, tavaliselt öösel. Sageli haigestuvad ka teised varbaliigesed, hüppeliigesed ja jalapöiad. Podagra võib tabada mis tahes liigest, kuid peamiselt neid, mis on rohkem koormatud. Podagrahoog võib olla väga äge, kuid enamasti on see üsna kergekujuline. On iseloomulik, et hoog algab järsku ja vaid ühest liigesest. Esimesed hood paranevad täiesti.\nHaigestunul on põhjust juba esimese podagrahoo järel hakata pidama podagradieeti. Selles on kõige olulisem vältida toiduaineid, millest tekib kusihape. Umbes pooltele kõigist podagrahaigetest piisab dieedist, ilma et oleks vaja võtta ravimeid. Reumatoidartriit Iseloomustus Reumatoidartriit on krooniline liigesepõletik. Sellesse haigestub igal aastal umbes poolsada täiskasvanut Eestis. Kõige sagedamini haigestuvad aastased naised ja kõige harvemini noored mehed. Täiskasvanud reumatoidartriidihaigeid on Eestis umbes Reumatoidartriidi põhjust ei teata, kuid seda loetakse autoimmuunseks põletikuks, mille puhul keha immunoloogiline kaitse on vääralt suunatud keha enda kudede vastu.\nReumatoidartriit on liigesekesta sisekihi põletikuline kasvajataoline vohamine. Tundemärgid Algab tavaliselt väheväljendunud liigesevaluga, enamasti just hommikuse sõrmede või päkkade helluse ja jäikusena. Liigesepõletiku nähtavaim tunnus on turse, mis on tingitud liigesesse öösel kogunenud tursevedelikust ja liigesekesta paksenemisest. Äge põletik põhjustab samuti naha paikse punetuse ja kuumenemise. Turset täheldatakse alguses peamiselt sõrmedes ja randmetes.\nKõige iseloomulikumal poletik liigeste suurte sormede ongi reumatoidartriit varvaste ja labakäte liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse, aga ka lõualiigestesse ja lülisamba kaelaossa. Kauakestev põletik närtsitab kudesid: nahk õheneb, lihased kõhetuvad, luu hõreneb ja vere hemoglobiin langeb. Ravi Reumatoidartriiti ravitakse muutused liigestes artroosis, lõikuste, füsioteraapia ja tegevusteraapiaga.


Ian Clark for ROHMIR\nMoe ja elustiili rubriigi toimetaja, eluõpetaja ja filmitööstuse professionaal Tartust, Tamara Orlova-Alvarez (varem tuntud Tamara Dumas’ina), on Rohmir Fashion brändi modell London Fashion Weekil. Tartust pärit naine rääkis moenädala ajal modellindusest lähemalt.\nSel aastal avaldati ka Tamara film "Video On Demand (VOD)", mis oli teine tema karjääri saavutus. Tundub, et naisel ei ole mingit puhkust, sest ta jäi silma modelli rollis London Fashion Weekil rahvusvahelise brändi Rohmiri esindamas sügis-talv 2018 show'l.\n1. Kas teil on eelnevaid kogemusi modellinduses?\nJah, ma alustasin modellindusega Eestis olles. Tegin erinevaid reklaamfotosid ja catwalk show'sid. Pärast Londonisse kolmist tahtsin ma "pikemalt kestvat" karjääri. Modellindus on nagu jalgrattaga sõitmine - kui sa selle ära õpid, siis see on alati meeles. Ma võtan aeg-ajalt osa erinevatest fotosessoonidest ja catwalk'idest. Kõige tähelepanuväärivam oli bränd, mida kajastati British Vogue'is 2016.aastal.\n2. Kuidas saite Rohmiri brändi modelliks?\nMa tunnen nende disainerit isiklikult tänu tööle koos kuulsuste fotograafi ja kirjastajaga Joa Alvarez’iga ja ka töötades moeajakirjanikuna. Ma kajastasin tema esitlusi aeg-ajalt ja nii tutvusin ma Olga Roh’iga. Ta soovitas mul tulla casting'ule ja muidugi ma ka läksin. Mul on tavaliselt väga-väga kiire Fashion Weeki ajal. Vahel kajastan kuni kaheksat erinevat esitlust ja ettekannet päevas Ikon London Magazine'i jaoks ja see võib olla väga väsitatav. Seekord oli vahelduseks väga hea teha midagi muud.\nRohmir moeshowel on alati palju vaadata. Etteasted professionaalsete balletitantsijate ja klassikaliste lauljate poolt lausa tõmbavad brändi Rohmiri maailma. Mulle meeldib mõelda, et see hooaeg võtsin osa imelisest Argentiina tangost National Ballet poolt, kus baleriinina osales Jia Zhang, koreograafiks oli Kirill Burlov.\nTamara Orlova-Alvarez on Tartust pärit. Peale õenduse eriala õppimist kolis ta lühikeseks ajaks Tallinnasse ja sealt Londonisse. Praegu töötab Tamara moe ja elustiili rubriigi toimetajana Ikon London ajakirjas ja peatoimetajana Business Coaching ajakirjas. Ikon London Magazine’i jaoks katab Tamara filmifestivale (Veneetsia, Cannes), seltskonna- ja meelelahutusüritusi (nt Naked Heart Fun Fair Natalia Vodianova ja Karlie Klossiga, Chopard SPACE pidu Cannes Filmi Festivali ajal ja muud), pressikonverentse, moenädalaid (London, Pariis), moeala ja kinouudiseid. Modellina on Tamara Orlova-Alvarez võtnud osa erinevatest show'dest ja pildistamistest ja olnud esindatud Briti Vogue'is aastal 2016.\nFOTOD | Särasilmselt esireas: Kuninganna Elizabeth II külastas esmakordselt Londoni moenädalat


Ungari: Eesti Instituudi Ungari esindus tähistab 20. sünnipäeva Puuluubi kontserdiga | kultuur.info\nUngari: Eesti Instituudi Ungari esindus tähistab 20. sünnipäeva Puuluubi kontserdiga\nEesti Instituudi teise välisfiliaalina avas Ungari esindus oma uksed Budapestis 20 aastat tagasi, 27. veebruaril 1998.\nPidulikul avamisel osalesid kahe riigi tollased kultuuriministrid Jaak Allik ja Bálint Magyar, Eesti Instituudi direktor Lore Listra ning Ungari-Eesti Seltsi esimees, professor Gábor Bereczki.\nKahekümne aasta jooksul on Ungari esindus tutvustanud sealsele publikule Eesti kultuuri erinevates valdkondades — raamatuesitluste, kunstinäituste, kontsertide, filmilinastuste jms kaudu. Kõige tuntum ning kõige laiema haardega üritus on alates aastast 2008 iga-aastaselt toimuv, kohaliku Szimplafilmiga koos korraldatud festival Eesti nädal. Ungari esindus annab välja ka Eesti Instituudi infovihikuid ungari keeles, lisaks asutati aastal 2011 koos Pluralicaga kaasaegset Eesti lühiproosat tutvustav „Breviariumite” sari.\nSünnipäevaüritus toimub FUGA Budapesti Arhitektuurikeskuses, mis on üks tähtsaim kohalik partner, ning kus eelnevalt avatakse näitus „Puit Eesti arhitektuuris”. Lisaks Puuluubi kontserdile ja muudele sünnipäevategemistele loositakse välja ka seitse nädalat kestnud viktoriini auhinnad: muu hulgas lõunasöök Eesti suursaadikuga, kontserdi- ja kinopiletid ning muud Eestiga seotud kingitused.\nHiiu kandleid elektroonikaga ristav Puuluup kõigub pärimuse ja kaasaegsete muusikastiilide piiril, flirtides maailmamuusika, underground'i ja popiga. Puuluup juhib hiiu kandle jõhvkeelte võnked läbi efektiplokkide ja luuperi ning kasutab alternatiivseid mängutehnikaid ja heli tekitamise võimalusi. Hiiu kandle mahedale sahinale lisanduvad elektrooniliselt võimendatud kajad, koputused, kriuksud ja krabinad. Kõlab traditsiooniga impregneeritud omaloomingut, viiteid pungiklassikale ja õpetliku sisuga romantilist neozombipostfolki. Puuluubis mängivad Ramo Teder ja Marko Veisson. Duo on võitnud ungari publiku südame juba kaks aastat tagasi, kui nad mängisid Budapestis ja Mediawave'i festivalil.\n1172 Budapest, Petőfi Sándor utca 5, Ungari\nKorraldaja:Eesti Instituut Ungaris


Tankimudelite näitus - Valga Muuseum\nkuni 25. september\nElukutselt olen pillimeister ja see on andnud oskuse veidi peenemaks näputööks. Mudelite tegemine on mu vana armastus koolipoisi ajast, mis veidi rohkem kui paarkümmend aastat tagasi uuesti välja lõi. Ajendiks on olnud huvi soomustehnika ja laiemalt militaarajaloo vastu üldse. Kogunema hakkas mudeleid tüüpilise ahnuse printsiibi järgi. Kui sul on „Tiger“, siis oleks võrdluseks selle kõrval tore näha ka T-34 ja siis veel „Shermani“ ja siis… ja siis… veel… Nii neid kogunes praeguseks ligi viiskümmend, lisaks tosina jagu kokkupanemata kujul karpides oma järge ootamas.\nVõrdluseks veel nii palju, et kõik eksponeeritud mudelid on mastaabis 1:35, ehk elusuurusest 35 korda väiksemad. See on ühtlasi soomustehnika mudelite rahvusvaheliselt üks levinumaid mõõtkavasid. Ka tankist, kes ühe tanki kõrval seisab, oleks tegelikkuses umbes 180 cm pikkune mees.\nOlen kogu aeg soovinud ehitada mudeleid mitte selliste isikupäratutena nagu neid poes kokkupanemata kujul müüakse, vaid teha nad mingis konkreetses sündmuses osalenud soomustehnika järgi. Iga kord see ei pruugi õnnestuda, kuid mõnegi sõjamasina värv, taktikaline märgistus ja veel paljud detailid on taastatud vanade fotode põhjal. Mitmel juhul saab ka öelda, millisel rindel selle mudeli tegelik eeskuju sõdis, kuna ja kas hävitati, ja arhiivis tuhnides võiks ehk leida isegi meeskonnaliikmete nimed…\nMudelite kallal pusimine ja teemat puudutavate ajalooliste materjalide uurimine on olnud paljudel õhtutel meeldiv ja põhitööst erinev lausa meditatiivne tegevus. Loodan, et nende nägemine valmistab külastajale sama palju rõõmu ja ergutab huvi sõjaajaloo vastu kui minule mudelite valmistamine.


Laosisustus | Laoriiulid | Timali\nRiiuleid on võimalik valmistada standard kaubaalustele, kui ka erineva mõõtudega ja kaaluga kaubaalustele.\nSuur valik riiulite lisaelemente: raamikaitsed, külgraamikaitsed, seina kinnituslatid, reavahe kinnituslatid, ülemise vahekäigu kinnituslatid, tünni toed, konteinerite toetuslatid, kaubaaluste toetuslatid, puitlaastplaadist või metallist riiuliplaadid, tugevdusdiagonaalid jne.\nRiiulid sobivad kõikidele tõstuki tüüpidele.\nRiiuli küljeraami kõrgus: 1800-13500 mm ja sügavus: 500-2000 mm. Riiuli tala laius: 950-3575 mm. Riiuli püstiku küljeraamid on tsingitud ja riiulitalad värvitud.\nTOPELT SÜGAVUSEGA RIIULID\nTopelt sügavusega riiulid võimaldavad ladustada suuremal arvul kaubaaluseid samale pinnale, kui tavalised kaubaaluste riiulid. Topelt sügavusega riiulte kasutamiseks on vaja spetsiaalset topelt sügavusega tõstukit, millega on võimalik laadida aluseid ühe astme võrra sügavamale.\nDrive-in süsteem annab maksimaalse kaubaaluste ladustamise mahu kasutades minimaalselt laoruumi pinda.\nDrive-in riiulitesse on võimalik ladustada ca. 85’% rohkem kaubaaluseid, kui samal pinnal olevatesse tavalistesse riiulistesse.\nDrive-in riiulid võimaldavad tõstukil kaubaaluse paigutamisel või korjamisel riiulivahesse sisse sõita.\nErineva laiusega ja sügavusega riiulid kaubaalustele.\nKITSA VAHEKÄIGUGA RIIULID\nKitsa vahekäiguga riiulid töötavad hästi, kui on suurel hulgal erinevaid tooteid, mida on vaja kiiresti ladustada ja väljastada. Kaubaalused on 100% kätte saadavad ja kitsa vahekäguga tõstuki tõstekõrgus võimaldavad maksimaliseerida laoruumi vertikaalset ladustamispinda. Vahekäigu laiused on rohkem kui 35% väiksemad, kui tavalistel tõstukitel, mis võimaldab suurendada aluste tihedust ruumis.\nRiiulitele ladustamiseks on vaja spetsiaalset kitsa vahekäigu jaoks mõeldud tõstukit.\nTAGASI LÜKKAMISEGA RIIULID\nKaubaalus pannakse ja võetakse samast rea otsast. Esimene alus asub rea esimesel positsioonil. Kui tõstuk paneb teise aluse, siis lükkab esimese aluse edasi ja võtab esimese positsiooni.\nFIFO riiulite puhul pannakse kaubaalus rea ühte otsa ja võetakse teisest otsast. Ehk esimesena pandud alus võetakse esimesena. Kaubaalused liiguvad ühest otsas teise rullikutel.\nRiiuli paindlikkus lubab kasutada standard, kui ka teisi erinevaid tõstukite tüüpe.\nLiikuvad riiulid suurendavad laomahtu rohkem kui 100% võrreldes statsionaarsete riiulitega, kaotamata selektivsust. Liikuvad riiulid koosnevad individuaalsetest riiulitest, mis on paigaldatud liikuvale raamile. Alusraamid liiguvad elektrilise mootori abil, mida on võimalik ka puldiga juhtida.\nKonsool- ehk harudega riiulid on kõige efektiivsem viis ladustada pikki ja kogukaid asju.\nPõhiliselt ladustatakse riiulile ehitusmaterjale, torusid, kaablirulle, lehtmetalli, ja teisi tooteid. Riiuli varsi saab reguleerida ladustatava toote kõrgusele sobivalt. Riiuleid on võimalik valida ühe või kahepoolsetena.\nRiiulid ise moodustavad ehituse konstruktsiooni osa, millele lisatakse katus ja küljefassaad.\nRiiulhoone vähendab kogu ehituse maksumust, maksimaliseerib laoruumi, vähendab kasutamatut pinda ja elimineerib eraldi seisvad ehituslikud sambad.\nSaada laoruumi mõõdud koos ladustatava kauba mõõtudega ja kaaluga ning me teeme TASUTA ruumi riiulite paigutusjoonise. timali@timali.ee\nVaata lisa toodete kataloogist.\nPärnu mnt.160c, 11317 Tallinn\nTel.655 8472, faks 655 8125