140 miljoni krooni eest prii koolisööki\nÜlo Toomsalu • 27. aprill 2000 kell 6:18\nLigi 90 000 õpilase koolitoidu kinnimaksmiseks kulub tuleval aastal riigieelarvest 140 miljonit krooni, kui valitsus kiidab heaks sotsiaalministeeriumi ettepanekud, kirjutab Eesti Päevaleht.\n'Ei oska veel öelda, kuskohast see raha võib tulla,' ütles rahandusministeeriumi nõunik Daniel Vaarik.\nSotsiaalministeerium tahab kindlustada tasuta lõuna kõigile kehvemal järjel perede alg- ja põhikoolis ning gümnaasiumis õppivatele lastele. Riigi abile võivad loota 50 000 last, kes elavad toimetulekutoetust saavates perekondades ja 40 000 last, kes on pärit vaesuspiiril olevatest peredest.\nEnamik omavalitsusi maksab juba aastaid raskustes perede laste söögiraha oma vahenditest kinni. Tallinn eraldas selleks nii tänavu kui ka mullu 30 miljonit krooni.\nLasnamäe Kuristiku gümnaasiumi sotsiaaltöötaja Kaia Rootsi sõnul on igas klassis tasuta sööjaid kümne ringis. 'Tühja kõhuga lapsi ei tohiks olla. Klassijuhataja peaks teadma neid, kellel kodus sageli süüa pole,' märkis Roots.\nSama kooli esimese klassi õpetaja Veinika Lemsalu sõnul on tasuta toidu soovijaid alati rohkem kui saajaid.\n'Seda on raske kindlaks teha, kes kõige rohkem abi vajavad. Paber kannatab kõike. Mõni ema toob tõendi, et on töötu, aga tegelikult on ta sissetulekud suured. Ausalt elavad pered jäävad nii ilma,' rääkis Lemsalu.\nLemsalu hinnangul oleks õigem, kui riik maksaks kinni kõigi 1.-5. klassi õpilaste lõunad.\nEelnõusid, mille järgi saaksid tasuta koolitoitu eranditult kõik 1.-4. klassis õppivad lapsed, on riigikogule korduvalt esitanud Keskerakond. Riigikogu keskfraktsiooni liikme Peeter Kreitzbergi sõnul peaks Eesti Põhjamaade eeskujul toetama ka paksema rahakotiga vanemate lapsi.\n'Esiteks on jõukamad tublid maksumaksjad ja teiseks on see ka solidaarsuse ilming, kui me ei tee inimestel nende jõukuse järgi vahet,' rääkis Kreitzberg.


eluherneke: alasti laevasõit ja seletamatu noorenemine\nMa ei mäleta mis täpselt juhtus aga mäletan nii palju, et veetsin kusklil aega oma emaga kuni ilmus välja kena mees, kes minust huvitatud oli. Midagi meie vahel igatahes hakkas susisema ja kõik oli ilus magus-moosine. Siis juhtus midagi. tüli. Ma vihastasin nii hirmsasti ja nii järsku,et otsustasin kaduda. Mul oli sellega nii kiire, et unustasin isegi oma riided maha.\nma ei teadnud mida täpselt teha aga laeva peale minemine tundus hea mõte. Riideid mul polnud, piletirahast rääkimata. Kuskilt ajusopist meenus aga et õige parooli esitamise korral saab laeva tasuta sisse. seisin siis uksel piletikontrollija juures ja ütlesin "psõkk-psõkk" või miskit sarnast. see järel läksin kõhklemata ja ilma probleemideta laeva. Mõni üksik inimene imestas mu alastuse üle, enamik ei teinud väljagi. siis sain aru, et olen nähtamatu. mõned väga vähesed inimesed välja arvata. peale selle tõe taipamist ei näinud mind enam keegi ja eevakostüümis mööda laeva patseerida oli isegi omamoodi mõnus.\nOligi mõnus kuni järsku sattus mu teele blond musklis mees, kes vahtis mind kergelt nilbe muigega ja kommenteeris: "kena keha" Minu ego soojendas end tema tähelepanu paistel ja juhtus kuidagi, et mees hakkas mulle meeldima. Käisime mööda laeva ringi ja nautisime teineteise seltskonda. kusjuures alastus oli muutunud juba kolmandajärguliseks, täiesti iesenesestmõistetavaks asjaks. Kõik oli hästi kuni laevai lmus minu eks-mees. Nägin teda ja andestasin kõik. jätsin blondi otsekoheselt kõrvale ja pugesin esimese tüübi külje alla. Blond oli ilmselgelt pettunud aga mina tundsin end suurepraselt.\nTäna olin mina ja kamp inimesi sattunud kummalisse paraleelreaalsusesse kus väliselt kõik oli samamoodi nagu päriseltki aga ei olnud seda tegelikult mitte. leidsime end järsku metsas krussatee ääres. keegi ei teadnud kuidas tema või teised siia sattunud olid. Otsustasime hakata mööda teed kõndima, et tagasi tallinna jõuda. kõndides selgus üks huvitav tõiasi. mida rohkem kõndida, seda vanemaks muutus inimene. lausa iga meetri peal lisandusid aastad. teisele poole kõndides muutusid inimesed jällegi nooremaks. 500 m läbimisel näiteks oli umbes 30-aastasest mehest saanud 12-aastane poisike. Olime lõksus. kuidas liikuda edasi, kui edasi liikumine tähendab surma(sest oleme saanud liiga vanaks) ja tagasiliikumine kadumist (sest mingil hetkel jõuame punkti, kus me veel sündinud ei ole)...\nkudagi seletamatult jõudsime järgmisel hetkel aga vabaduse väljakule söögiplatsile... burgerijärjekorda.\nahha....psyhholoog ? nyyd ? kohe !\nnalja teen omaarust.\nhuvitavad unen2od :P\n01 september, 2006 11:57


Kaerahelbepuder praetud õuntega\nVeidi peenem hommikupuder. Vajadusel kasuta gluteenivaba märgistusega kaerahelbeid.\nMarjad ja puuviljad Puder Riis ja tangud Gluteenivaba Munavaba\n2.5 dl täisterakaerahelbeid\n1-2 sl suhkrut soovi korral\n1 tl kaneeli või noaotsatäis muskaatpähklit\n2 suurt krõmpsu õuna\nHelbepuder: Sega kõik pudruained pudrupotis ning kuumuta aeglaselt segades keemiseni. Hauta putru keskmisel kuumusel 7-8 minutit, kuni see on valmis. Sega aeg-ajalt.\nPraetud õunad: Koori õunad, eemalda südamik ja lõika sektoriteks. Kuumuta väiksemal pannil või, lisa õunad ja prae õrnalt segaeds paar minutit. Lisa kaneel ja muskaatpähkel, seejärel kuumuta veel 5-6 minutit. Lisa sidrunimahl, kuumuta minut aega.\nRetsept ilmus ka ajakirjas Kodu & Aed, foto tegi Juta Kübarsepp.\npostitatud 18.01.2013 21:34\nSuurepärane! Muskaat kaerahelbepudrus on mõnus vaheldus. Ühel hommikul tegin ka õunu nagu õpetatud, teisel tükeldasin lihstalt õuna sisse.\nahjaa.. sellest kogusest saime kahekesi söönuks...\npostitatud 14.07.2018 12:08\nPäris mõnus puder!


[quote="spl"]Pigem mul küsimus, millal politsei hakkab meil ka automaatset näotuvastust kasutama. Lahe oli see, et kui käisin passi tegemas kinnitati käsi piiblil, et minu sõrmejälgi ei skännita ega kasutata muudmoodi. Aga oh ülla ülla, ajad edasi ja biomeetrilist superandmebaasi saab politsei vabalt kasutada. Väidetakse, et vaid raskete kuritegude puhul. Teate, mina ei usu ammu enam muinasjutte :!: Sisuliselt mulle, kui kodanikule valetas riik ja riiklik asutus nii, et silm ka ei pilkunud.[/quote]


Kohtla-Järve sai uue kontserdipaiga - Uudised - Põhjarannik\n5. september 2020, 0:00\nEsimese kontserdi uuel laval andis Kohtla-Järve kunstide kooli õpetajate ansambel. FOTO: Matti Kämärä / Põhjarannik\n1. septembril avati Kohtla-Järve kunstide koolis kontserdisaal, mida oli oodatud üle kümne aasta. See saab harjutamis- ja esinemispaigaks nii õpilastele kui ka õpetajatele ning aitab ka üldiselt kaasa Kohtla-Järve kultuurikeskkonna arendamisele.\nKohtla-Järve kunstide kooli õpilaste esimene kohtumine leidis aset renoveeritud aulas, mille remont kestis neli aastat. Seda sündmust aga oli oodatud juba üle kümne aasta ning ühtlasi sai sellest juubelikingitus: just sel päeval 70 aastat tagasi avas uksed esimene Kohtla-Järve muusikakool.\nKohtla-Järve linnapea Ljudmila Jantšenko sõnul läksid tööd maksma umbes 200 000 eurot, millest poole moodustas Keskerakonna poolt Kohtla-Järve arendamiseks eraldatud nn katuseraha. Rekonstrueerimisprojekti koostas tuntud Eesti arhitekt Ülle Blumenfeldt ning selle viisid ellu munitsipaalettevõtte OSK Grupp ja firma Alsifor ehitajad − avamisel pälvisid nad kvaliteedi eest palju kiitust ning said linnalt ka tänukirja.


MIHHAIL KÕLVART: Kui hoiame eesti keelt, siis hoiame ka Eesti riiki! - Tallinn\n"Mida rikkam on inimese maailmapilt, seda rikkalikum on ka tema sõnavara," lausub praegune Tallinna linnavolikogu esimees ja tulevane linnapea Mihhail Kõlvart, kes räägib intervjuus nii Tallinna päeva etteütlusest kui ka plaanidest linnapeana. "Etteütlusel osalemine annab võimaluse näidata üles lugupidamist eesti keele vastu," rõhutab ta. "Kui me ei hoia eesti keelt, siis me ei hoia ka Eesti riiki."\nMIHHAIL KÕLVART: Kui hoiame eesti keelt, siis hoiame ka Eesti riiki! (2)\n15. mail tähistatava Tallinna päeva üks olulisem üritus on suur eesti keele etteütlus. Kuna tänavu tähistab Tallinn lausa 800. sünnipäeva, siis kas on plaanis seda korraldada ka kuidagi eriliselt?\nJuba eelmine aasta oli Eestile eriline, kui Eesti Vabariik tähistas oma saja aasta juubelit. See aasta on samuti väga eriline, sest on kuulutatud eesti keele aastaks. Tänavu möödub sada aastat ajast, kui eesti keel seadustati meie maal riigikeelena. Samuti tähistame suvel suure juubelilaulupeoga 150 aasta möödumist esimesest eestikeelsest laulupeost.\nMa loodan, et meil Eestis on praegu kõigil ühine arusaam, et keel on kultuuri selgroog. Kui me ei hoia keelt, siis ei arene kultuur. Kui me ei toeta eesti kultuuri, seame ohtu ka eesti rahvuse. Kui ei ole enam eesti rahvust, siis ei ole ka Eesti riiki.\nEt eesti keelt rohkem väärtustada, hakkas Tallinn juba 2013. aastast Tallinna päeval korraldama eesti keele etteütlust, kus tuntud kirjanikud nagu Andrus Kivirähk, Jan Kaus jt käisid Tallinna Ülikoolis oma raamatutest tekste ette lugemas. Kooliõpilased said oma keelevõimed proovile panna ning etteütlusest on kujunenud aastatega ilus traditsioon.\nEelmisel aastal viisime sündmuse läbi veidi suuremalt – Kosmose kinos, kuhu kutsusime esinema ka näiteks bändi Põhja-Tallinn. Ettevõtmise vastu valitses väga suur huvi, saal oli täis ja noored istusid lausa treppide peal. Tänavusel eesti keele aastal tahame asja ette võtta veelgi suurejoonelisemalt.\nKuidas on võimalik eesti keelele veel suuremat tähelepanu tõmmata?\nSeekord toimub etteütlus Vabaduse väljakul ehk otse linna südames. Ja kui me juba korraldame etteütluse avalikus linnaruumis, siis tekkis mõte luua ka eraldi eesti keele tänav. Harju tänavast saab omamoodi keeletänav, kus on võimalik külastada raamatunäitust ja palju muud põnevat.\nLisaks etteütlusele saavad linnaelanikud osaleda veel mitmetel huvitavatel üritustel: eesti keele töötubades, seminaridel jne. Enne etteütlust korraldame tänavu huvilistele ka eesti keele tunde. Sügisel on plaanis korraldada esinduslik eesti keele konverents.\nSoovime, et Tallinna avalik ruum muutuks justkui üheks suureks eesti keele õpikuks.\nSamuti tekkis meil idee, et igal Tallinna päeva reklaamival plakatil oleks lisaks mingi kaunis eestikeelne sõna või mõte. Soovime, et Tallinna avalik ruum muutuks justkui üheks suureks eesti keele õpikuks. Ka ühistranspordis paiknevaid teleekraane tahame kasutada eesti keele tundide pidamiseks – et bussisõitja saaks sealt teada mõne uue huvitava sõna või keelereegli.\nPlaanime ekraanidel keeleõpet pakkuda ka venekeelsetele inimestele – näiteks kui inimene sõidab ühistranspordiga ning õpib kahe-kolme nädalaga ära kolm-neli uut eestikeelset sõna, siis on ka see juba saavutus.\nKa etteütluse korraldusmeeskond on tänavu kasvanud, kaasasime programmi loomisse nii Tallinna Kirjanduskeskuse, Eesti Keele Instituudi kui ka Tallinna Ülikooli teadlased. Etteütluse teksti panevad kokku eesti keele õpetajad ning selle sisu on nagu ka varem seotud Tallinna linnaga.\nMiks on eesti keelest rääkimine ja keele tähtsustamine nii oluline?\nOn tore, kui inimesed tulevad ühiselt kokku ja kirjutavad eestikeelset etteütlust. Aga see on mõnes mõttes ka demonstratsioon, mille kaudu saab näidata oma lugupidamist eesti keele vastu.\nKeel on kogu inimese eksistentsi selgroog.\nMõte on selles, et ükskõik millega sa elus tegeled ja ükskõik kui vana oled, keel on mitte ainult suhtlemisvahend, vaid kogu inimese eksistentsi selgroog. Sellepärast on eesti keelest rääkimine nii oluline. Samamoodi on kohalikele venelastele tähtis nende emakeel – vene keel – ja kultuur. Ilma keeleta ei saa.\nMe oleme ka eelmistel aastatel alati palunud etteütluse tekste ette lugema tuntud inimesi väga erinevatest valdkondadest. Tänavu on oma nõusoleku teksti ettelugejana andnud äsja maailmameistri tiitli võitnud sportlane Kelly Sild-aru ja muusik Reket. Idee on selles, et sa ei pruugi olla eriala poolest filoloog, ajakirjanik või kirjanik, kuid eesti keel on meile kõigile väga tähtis.\nMeie siht on ka see, et etteütlusel osaleksid mitte ainult õpilased, vaid ka täiskasvanud inimesed. Samuti osalevad üritusel alati vene koolide õpilased ja ka teiste rahvuste esindajad, kellele eesti keel ei ole emakeel.\nMis seisus on eesti keel täna ehk mis teda enim ohustab?\nEsiteks maailm globaliseerub, mis tähendab, et inglise keele mõju järjest kasvab. Inglise keel hakkab ka juba kõrgkoolides eesti keelt välja tõrjuma, aga just akadeemiline keel hoiab keele taset ja arengut. Kui pole eestikeelset akadeemilist keelt, siis varem või hiljem hakkab keel vaesuma ning kaotama oma ilu ja rikkust.\nMulle tundub, et praegu on vähemaks jäänud suulisi eksameid, need on asendunud pigem testide süsteemiga. Mida rohkem on suulisi eksameid ja mida rohkem võimalust rääkida, seda parem.\nJa teine probleem seostub sellega, et inimesed loevad praegu palju vähem. Mida vähem inimene loeb, seda vaesem on tema keel. Me loeme küll palju uudiseid, aga lugeda tuleks just ilukirjandust, mis laiendab meie maailmapilti ja selle kaudu ka keeleaparaati. Mida laiem on inimese silmaring, mida rohkem näeb inimene eri seoseid ja seaduspärasusi, seda rikkam on tema keel. Asi pole üksnes keeruliste sõnade kasutamises, vaid selles, mismoodi näeb inimene maailma ja kuidas suudab seda kirjeldada. Mida avaram on maailmapilt, seda rikkalikum on sõnavara.\nMida ja kui tihti sa ise loed?\nMa püüan võimalusel lugeda alati ilukirjandust ja tavaliselt leian hea raamatu kellegi soovitusel. Praegu loen ma raamatut "Õiguse jõud", sinna on kogutud kokku Eesti poliitiku, õigusteadlase ja juristi Ants Piibu artiklid ning kõned. Mind ajendas seda raamatut kätte võtma tõsiasi, et selle on koostanud linnavolikogu liige Priidu Pärna. Lisaks huvitab mind ajalugu ning nimetatud raamat annab hea võimaluse mõista seda läbi ühe Eesti riigimehe mõtete.\nMis on sinu meelest eesti keeles kõige ilusam sõna? Ja kõige raskem?\nEestikeelne kõige ilusam ja raskem sõna on TÕDE.\nMa paneks need kaks küsimust kokku: eestikeelne kõige ilusam ja raskem sõna on TÕDE. Sellel sõnal on ilus kõla, aga samas kaalu ja konkreetsust. Tõde on väga tähendusrikas sõna, see on aluseks olulistele väärtustele, meie püüdlustele vabadusele ja selle hoidmisele. Tõde võib vahel olla ka väga raske.\nKuidas siis eesti keelt rohkem hoida? Ja kas Eestimaa venekeelsed elanikud ikka tahavad eesti keelt õppida?\nMulle tundub, et koolid teevad eesti keele heaks väga palju tööd. Seda mitte üksnes keeletundide, vaid ka huvitegevuse kaudu – lastega käiakse teatrites, muuseumides jne. Lapse keel areneb parimal moel siis, kui see on talle info- ja ka loomingu allikas. Kui keel annab sulle inspiratsiooni – ehk kui on, mida kirjeldada või kui on, millest rääkida. Lastele tuleb pakkuda keskkonda, mis rikastaks nende maailmapilti, tänu sellel muutub mitmekesisemaks ka keel.\nEesti ühiskonnas pole ammu sellist probleemi, et keegi ei soovi õppida eesti keelt.\nKui rääkida venekeelsetest elanikest, siis arvan, et Eesti ühiskonnas pole ammu sellist probleemi, et keegi ei soovi õppida eesti keelt. Kõik lapsevanemad saavad aru, et eesti keelt on vaja.\nKui avatakse järjekordsed eesti keele kursused MISA programmi raames, siis 15 minutiga on kõik kohad täis. Pigem ei suuda avalik sektor praegu piisavalt kiiresti luua keeleõppeks küllaldasel määral võimalusi. Inimeste soovi taha asi ei jää.\nMu seisukoht on ka see, et kohalikud venelased ei ole mingil juhul oht eesti keelele ja kultuurile.\nMis vene koole puudutab, siis neile oleks vaja luua rohkem võimalusi mitteformaal-seks õppeks, teha keelelaagreid, keelekohvikuid, ühisüritusi jne. Meil on taoline pilootprogramm kolmes Tallinna vene koolis ja see töötab väga hästi. Vene lapsed käivad eesti koolides külas, tekivad sõprussuhted – see kõik on väga tähtis. Mida rohkem loome inimeste vahel vahetuid kontakte, seda parem.\nNeljapäeval saab pärast linnavolikogu hääletust sinust Tallinna uus linnapea. Mida tähendab sulle Tallinn, mis teeb selle eriliseks?\nEsimesed asjad, mis tulevad silme ette, kui ütled Tallinn, on vanalinn ja meri. Eelkõige on Tallinn aga minu jaoks inimesed, kes siin elavad. Tallinna linnavõimu kohustus on luua selline linnaruum, mis vastaks inimeste ootustele ja vajadustele. See on keeruline, sest ühest küljest tuleb säilitada nii ajaloolisi kui ka keskkondlikke väärtusi, teisest küljest arendada nüüdisaegset linnasüsteemi. Need eesmärgid on tihti üksteisega vastuolus, kui rääkida näiteks linnaplaneerimisest või liikluskorraldusest. Me peame kogu aeg otsustama, mis on tähtsam – kas keskkonna täielik säilitamine endisel kujul või siis edasiminek.\nKõige lihtsam näide siinkohal on Reidi tee. Igal aastal kasvab autode arv Tallinnas umbes 5% võrra. Kui meil säilib vana liiklussüsteem, siis kümne aasta pärast linn põhimõtteliselt seisab. Peame juba praegu mõtlema, kuidas muuta linnaruumi nii, et inimesed pääseksid ka tulevikus võimalikult kiiresti ja mugavalt liikuma, ning mõtlema siin väljaspool harjunud raamidest.\nKõik suuremad muutused sünnivad tavaliselt läbi suure valu ja vastasseisude. Öise alkoholimüügi keelamise vastu Tallinnas protestisid oponendid teravalt, tasuta ühistransporti peeti ulmeks, Reidi tee ehitust saatsid protestid jne.\nMe peame ette kujutama üldist linnapilti – kuidas arendatakse näiteks kinnisvara Tallinnas või kuhu me soovime üldse jõuda 10-20 aasta pärast. Küsimus pole vaid linnaplaneerimises, vaid ka linna teenuste pakkumise süsteemis. Kui kusagile ehitatakse maju, siis tuleb sinna rajada koole ja lasteaedu. Seal, kus liiguvad inimesed, tuleb ehitada turvalisi teid, ning peame elanikele looma võimalikult rohelise elukeskkonna.\nLapsevanem ei peaks jooksma kabinetist kabinetti, vaid lapsed saaksid kiiresti abi.\nKui räägime lastest, siis haridussüsteem peab muutuma ning arvestama tõsiasjaga, et iga aastaga kasvab meie ühiskonnas erivajadustega laste arv. Me ei ole praegu selleks piisavalt valmistunud. Hariduse ja sotsiaalvaldkonna vahel on vaja arendada suuremat koostööd ja sünergiat, et lapsevanem ei peaks jooksma kabinetist kabinetti, vaid lapsed saaksid kiiresti abi.\nMis tunnetega asud linnapea toolile – kas oled ka juba varem mõeldud selle töö tegemise peale?\nOlen jah juba varem mõelnud sellele, kas ma saaksin linnapea tööga hakkama. See töö tähendab eelkõige väga suurt vastutust. Pean väga lugu ametist lahkuvast linnapeast Taavi Aasast, juba sellest ajast, kui töötasime linnavalitsuses kõrvuti kabinettides. Minu peamine eesmärk on hoida sama taset, aga kindlasti tuleb mõelda ka arengu peale.\nVaatamata sellele, et olen suuremate teemadega kursis, on minu jaoks alati tähtis püüda aru saada töö detailidest. Kui töötasin abilinnapeana, siis tahtsin endale teema alati lõpuni selgeks teha ja alles siis otsustada. Nüüd tuleb neid detaile, millega peab end kurssi viima, üha juurde. Aga tahan sellega tegeleda, sest muul moel ma ei oska tähtsaid otsuseid langetada. Mind ootab seega ees eelkõige väga suur ettevalmistustöö.\nJa ma kujutan ette, et seoses minu tulekuga linnapeaks tekivad mõnedel inimestel ka väga suured hirmud.\nPärast Erast Hiatsintovit (linnapea aastal 1905 – toim) olen ma esimene venekeelne linnapea, see võib tekitada pingeid ning aus oleks seda ilmselt tunnistada. Minu eesmärk on aga kindlasti töötada kõigi linnaelanike heaks sõltumata sellest, mis on minu või nende emakeel.\nMis valdkonnas sa veel linnas kiiremat arengut näha sooviksid?\nKindlasti tuleks korrastada kommunaalvaldkonda, et meil ei tekiks selliseid probleeme tänavate, nii sõidu- kui ka kõnniteede puhastamisega, nagu oli linnas viimasel talvel. Linn tegi tol hetkel kõik võimaliku, aga olukord näitas, et süsteem pole ideaalne. Näiteks praegu on igal linnaosal leping oma teehooldusfirmaga, samal ajal on ka kommunaalametil tihti sama firmaga oma lepingud. Ma leian, et süsteem peab olema ühtne. Kui on vaja teenuse osutajat karmilt trahvida, siis tuleb seda teha. Ja kui on vaja muuta riigihanke tingimusi rangemaks, siis on ka seda vaja teha. Peab olema selge ülevaade, kuidas töö käib mitte ainult igas linnaosas, vaid ka igal konkreetsel tänaval.\nFakte uuest linnapeast\n• Mihhail Kõlvart asus abilinnapeana aastal 2011 juhtima Tallinna hariduse, kultuuri ja spordi valdkonda.\n• 2017. aastal asus Kõlvart tööle Tallinna linnavolikogu esimehena.\n• 2017. oktoobris võitis Kõlvart Tallinna kohalikud valimised 24 712 häälega, olles Eestis enim hääli saanud poliitik.\n• Kõlvart sündis korealannast ema, filoloogiadoktor Liidia Kõlvarti ja eestlasest isa Ülo Kõlvarti lapsena 24. novembril 1977. aastal Kasahstanis. Kolmeaastasena kolis ta koos vanematega Eestisse.\n• Kõlvart on olnud terve elu nii sportlane kui ka treener, kes saavutanud korduvalt auhinnalisi kohti nii Eesti kui ka rahvusvahelistel poksi-, taekwondo- ja kikkpoksivõistlustel, sealhulgas hõbemedali III võitluskunstide maailmamängudel. Tal on taekwondo's must vöö.\n• Kõlvart lõpetas 2000. aastal rahvusvahelise sotsiaalteaduste rakendusliku kõrgkooli LEXõiguse erialal ja 2004. aastal Kõrgkooli "I Studium" majandusõiguse erialal. Ta on olnud õppejõud.\nKelly Sildaru näitab oma meistriklassi ka etteütluse ettelugejana\n• Tallinna päeva etteütlusele saavad kõik keelehuvilised end registreerida alates 29. aprillist Tallinna kodulehe kaudu.\n• Tänavu loeb etteütluse teksti ette Kelly Sildaru. Varasematel aastatel on oma teksti dikteerinud mitmed tuntud kirjanikud nagu Andrus Kivirähk, Jan Kaus, Ilmar Tomusk ning Eduard Vilde näitleja Peeter Kaljumäe kehastuses.\n• Kodulehel saab registreerida ka teistele Tallinna päevaga seotud üritustele, näiteks saab enne etteütlust osaleda keeletundides, mis toimuvad Gustav Adolfi gümnaasiumi Kotzebue majas (Vana-Kalamaja 9). Tundide eesmärk on värskendada õigekirjaalaseid teadmisi. Ühe tunni maht on 60 min ja tunde on kolm. 24. aprillil kell 18 toimub esimene tund, mis räägib suurest ja väikesest algustähest, 2. mail kell 18 algav teine tund käsitleb kirjavahemärgistuse probleemkohti, 9. mail kell 18 toimuva kolmanda tunni teema on numbrite ja lühendite õigekiri, ne- ja line-liiteliste sõnade kokku- ja lahkukirjutus\n• Mullu osales Tallinna päeva etteütlusel 350 inimest ning tuntud lauljad nagu Jaanus Saks, Jüri Pootsmann, Maia Vahtramäe, Metsakutsu jt juhtisid tutvustavates videotes tähelepanu eesti keele õigele kasutamisele.\n• Tallinna päev 15. mail tuletab meelde Tallinnale Lübecki linnaõiguse andmist 1248. aastal. Sellega võeti Tallinn vastu Euroopa linnade liitu. Esimest korda peeti Tallinna päeva 2002. aastal. Päeva korraldamise peaeesmärk on tõsta tallinlastes oma kodulinna tunnet. Tavapäraselt avatakse päev Raekoja platsil, kus avasõnad ütleb Tallinna heerold Jüri Kuuskemaa ning päeva avab linnapea. Vanalinnas leiab aset mitmekesine kultuuriprogramm, väiksemaid üritusi toimub ka mujal linnas.\n• Tallinna päeva etteütluse traditsioon, kus ühiselt pannakse proovile oma kirjakeele oskus ja õpitakse alati midagi uut, sai alguse 2013. a. Tänavugi on võimalik kohtuda tuntud kirjanikega.\nSOTSIAALTÖÖTAJA: Ka läbipekstud laps tahab ikka koju minna (1)


Krediidiinfo: maksuameti häbipost mõjutab ettevõtjate otsuseid vähe - Äriuudised - Majandus\n30. aprill 2014, 9:59\nMaksuameti häbipost ettevõtjate krediidiotsuseid ilmselt eriti ei mõjuta.\nMaksuvõla info on avalik ja kasutusel juba alates 1994. aastast. Ka Krediidiinfol on pikaajaline kogemus selle info töötlemisel, seega oskab ettevõte enda hinnangul välja tuua konkreetsed nüansid, kas ja mil määral maksuvõlg krediidiotsust mõjutab.\nEsiteks, kui maksuvõlg on väiksem kui 600 eurot (uute ettevõtete puhul) või moodustab vähem kui ühe protsendi ettevõtte kuukäibest, on tegemist ajutise võlaga ja see on krediidiotsuse vaatevinklist marginaalne, leiab Krediidiinfo.\nNäiteks oli kuualguse seisuga üle 2-aastaste ettevõtete seas maksuvõlglasi 6874, kuid oluliselt suuri võlgu esines vaid 7 protsendil ettevõtetest.\nKolmandaks tuleb Krediidiinfo hinnangul krediidiotsuse puhul kindlasti vaadata tervikpilti, sest vaid 29 protsendil halva krediidihinnanguga ettevõtetel on maksuvõlg. Näiteks on halva krediidihinnangu põhjuseks pigem negatiivne omakapital, juhatuse liikmete seotus probleemsete ettevõtetega, võlad teiste ettevõtete ees ja muud taolised probleemid.\nKokkuvõtteks võib öelda Krediidiinfo hinnangul öelda, et ainult maksuvõlgade info, eriti kui võlg on väike ja lühiajaline, annab vale signaali krediidiotsuse tegemiseks.\nKrediidiinfo hinnangul tekitaks maksu- ja tolliameti poolt planeeritav häbiposti vormis nimekiri pigem liigset infomüra.


Esmaspäeval sildub Tallinnas hooaja esimene kruiisilaev Costa Pacifica - Kõik\nEsmaspäeval algab Tallinna Sadamas oktoobri keskpaigani kestev kruiisilaevade hooaeg; esimese laevana sildub Vanasadamas 2837 reisijaga alus Costa Pacifica.\nEsmaspäeval sildub Tallinnas hooaja esimene kruiisilaev Costa Pacifica\n"Tänavused suurimad laevad on 330 meetri pikkused Regal Princess ja Britannia, mida teenindatakse aasta tagasi avatud ja spetsiaalselt väga pikkade kruiisilaevade jaoks ehitatud kruiisikail. Üheaegselt on Tallinn võimeline vastu võtma 6-7 kruiisilaeva," selgitas Tallinna Sadama juhatuse esimees Ain Kaljurand ettevõtte teate vahendusel.\nTallinna Sadam ootab käesoleval aastal Tallinnasse kokku 480 000 kruiisituristi ja 281 kruiisilaeva. Samuti ettevõtte poolt opereeritavas Saaremaa sadamas saab kruiisihooaeg alguse 16. mail, saarele on sel aastal oodata 6 kruiisilaeva külastust ligikaudu 3500 kruiisireisijaga.\nMullu detsembris teatas Tallinna Sadam, et ootab pealinna tänavu 292 kruiisilaeva külastust ja sellega seoses 490 000 turisti. Seoses annulleerimistega on külastuste arv 11 võrra vähenenud, ütles Tallinna Sadama avalike suhete juht Sirle Arro eelmisel nädalal BNS-ile.\nEelmisel aastal külastas Tallinna 302 kruiisilaeva ja 479 000 reisijat, Saaremaad 10 laeva ja 7600 reisijat.


XXVII laulu- ja XX tantsupidu „Minu arm“ - Miltton\nMilttoni kommunikatsioonitiim on Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutusele olnud abiks kolme laulu- ja tantsupeo kommunikatsiooni korraldamisel, neist viimasena 2019. aasta juubelipeol, mis tähistas laulupeo 150. juubelit ning tantsupeo 20. korda. Meie eesmärk oli tõestada, et osalemisel on endiselt sümboolne või emotsioone pakkuv väärtus ning otsida viise kuidas kaasata erinevaid sihtrühmi.\nPeamiseks väljakutseks kujunes kogu perioodil fookuse kõrvalejuhtimine tundlikelt teemadelt nagu alkoholi mittemüümine peoalal, kollektiivide jaoks liialt keeruline repertuaar ning mitmete tantsurühmade peole mittepääsemine.\nEttevalmistused peoks said alguse 2016. aasta esimeses pooles üldjuhtide tutvustamisega millele järgnes kaks aastat tööd peo kontseptsiooniga, s.h. ringkäigud mööda Eestit, et tutvustada ideid ja põhisõnumeid.\nMiltton oli kaasa kogu protsessi vältel alates turundus- ja kommunikatsioonistrateegia loomisest kuni selle elluviimiseni. Muu hulgas aitasime töötada välja peo põhisõnumid ja sõnastada väärtused, tegime tööd peamiste kõneisikutega, korraldasime pressiüritusi ja suhtlust eesti ja rahvusvahelise meediaga, haldasime sotsiaalmeediakanaleid ning kodulehte, kirjutasime uudiskirja ning mehitasime oma meeskonnaliikmetega peonädalaks pressikeskuse ning kommunikatsioonitiimi.\nJuubelipeo tähistamine purustas eelnevad rekordid ning lõi aluse uutele eesmärkidele:\nRekordarv inimesi külastas Tallinnat peonädala jooksul ning ainuüksi festivalil oli 100 000 osalejat\nÜle 500 000 osaleja veebivahendusel\nEsmakordselt kandis üle 7-tunnilist Laulupidu rahvusvaheline uudisteagentuur Associated Press


Piiblikeel – Vikipeedia\nPiiblikeel on kristlikus pühakirjas Piiblis kasutatav keel, mis kristliku kultuuriruumi keeltes moodustab tavaliselt omaette keelekihi ja traditsiooni, mis on oluline nii üld- ja kirjakeele kujunemise seisukohalt kui ka kultuurilooliselt. Kuna piiblikeel muutub muu kirjakeelega võrreldes aeglasemalt, peetakse piiblikeelest kõneldes üldjuhul silmas just traditsioonilistes piiblitõlgetes (näiteks inglise keeles Kuningas Jamesi versioon, KJV) kasutatud keelt, mis kõnelemise hetkeks on muutunud sõnavara, grammatika, lausestuse ja kõnekujundite poolest vanapäraseks, nii et analoogne keelekasutus seostub kaasaegsel lugejal peamiselt piiblitekstiga.\nKeeltes, millesse Piibel on tõlgitud, avaldab piiblitõlge sageli teiste tõlgetega võrreldes erilist mõju mitmel põhjusel. Esiteks on piiblitõlked olnud mitmetes keeltes esimese sellekeelse kirjavara hulgas. See kehtib nii noorte kirjakeelte puhul, kus keel saigi kirjakeele alles kristlike misjonäride töö tulemusena, kui ka vanemates keeltes, kus Piibel on sageli esimene suuremahuline teadlikult keelele tähelepanu pöörates tõlgitud teos, ehkki kirjalik pärimus väiksemate tekstide kujul võib olla vanem. Nii on eestikeelseid tekstikatkeid ja raamatuidki teada ka ajast enne piiblitõlgete valmimist, kuid keele arengule ei ole neil teadaolevalt olnud võrreldavat mõju. Teiseks on piiblitõlked tihti olnud suure ideoloogilise, kultuurilise ja poliitilise tähendusega, mistõttu Piibli tõlkimise käigus langetatud valikutel on laiem tagapõhi ja keelepoliitilised tagajärjed. Piiblikeeles tehtavate uuendustega võib juurduda uus kirjaviis (eesti keele puhul on selle näiteks Eduard Ahrensi keeleuuendus), võivad muutuda murrete staatus ja jõuvahekorrad ühiskonnas (nt põhjaeesti murrete võidukäik lõunaeesti keele üle). Kolmandaks toob piiblitõlge keelde sageli uusi mõisteid, mille väljendamiseks loob tõlkija uusi sõnu ja kõnekujundeid, mis võivad olla tõlkelised või algupärased (eesti keelde on piiblitõlgetest tulnud näiteks sõnad tohuvabohu ja vaalaskala).\nTeiste piiblikeeltega võrreldes on eripärases seisus heebrea, vanakreeka ja ladina piiblikeel, kuna neis keeltes on Piibel kas algupärand või (ladina keele puhul) tänapäeva vaatenurgast suhteliselt varajane tekst.\nJaan Undusk Luterlik, valgustuslik ja romantiline keeleideoloogia meie vanemas kirjakultuuris Vikerkaar, november 2012\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Piiblikeel&oldid=5419813"\nLehekülje viimane muutmine: 9. august 2019, 21:10\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:10, 9. august 2019.


Marksistlikud rahvusvaheliste suhete teooriad vastanduvad liberaalsetele jarealistlikele teooriatele. Marksistid vastanduvad liberaalsele lähenemisele, mille kohaselt toimib majandusfäär enda spetsiifiliste seaduste alusel. Marksistid pooldavad merkantilistlikku majandusteaduslikku vaadet, mille kohaselt poliitika ja majandus on tihedasti kokkupõimunud. Samas paigutavad marksistid hierarhias majanduse poliitikast kõrgemale. Marksismi järgi põhineb kapitalistlik majandus kahe sotsiaalse klassi vastasseisul. Esimene neist on keskklass, väikekodanlased, kelle omanduses on tootmisvahendid. Teine on proletariaat, töölisklass, mis kannab tööjõudu ja müüb seda keskklassile. Probleem tekib sellest, et proletariaadi töömaht on suurem kui see, mille ta palgana tagasi saab. Nii tekib kapitalistlik kasum, mille omandab väikekodanlus proletariaadi ekspluateerimise läbi.\nKarl Marx nägi majandust klassidevahelise ebavõrdsuse ja inimeste ekspluateerimise algena. Marx leidis, et kapitalism on maailmasüsteemina selline jõud, mida tuleb mõista pigem globaalsetes kui lokaalsetes terminites. See tähendas seda, et nn emantsipatsioon oli globaalne projekt. Marx väitis vastupidiselt liberaalidele, et emantsipatsioon ei ole kõigest poliitiline protsess, mis ei puuduta mitte kuidagi majanduslikke ebavõrdsusi. Marx on mõjutanud mitmeid kaasaegseid rahvusvaheliste suhete teoreetikuid. Põhilised Marxi ideed, millest lähtutakse:\nSellegipoolest on ajalugu näidanud, et marksistlikud rahvusvaheliste suhete teooriad, nende hulgasVladimir Lenini imperialismi, samuti mitmed keskus-perifeeria ja maailmasüsteemi analüüsi teooriad on osutunud mitterahuldavaks.\nLiberaalsele internatsionalismile omistas Carr seal tähenduse "utopism". See vastandus Carri enda lähenemisele, mida ta ise nimetas "realismiks". Carri arusaama kohaselt on liberaalsel doktriinil, mille kohaselt on rahvusvahelised huvid harmoneeritud, olulisi puudujääke. See doktriin jätab märkamata selle, et rahvusvahelistele suhetele on omane rikaste ja vaeste tegutsejate vaheline konflikt. Maailmale on omane vajalike asjade ja ressursside nappus. Need, kellel vajalik olemas on, tahavad seda endale hoida. Seega toetavad nad "seaduse ja korra"-poliitikaid. Need, kellel puudub vajalik, ei austa nii suurel määral seadusi. See on Carri arvates ka loomulik, kuna just seadus hoiab vaeseid tegutsejaid seal, kus nad on.\nKapitalismi sotsiaalsed jõud on kaasatud intensiivsesse majandusliku globaliseerumise protsessi (tootmine ja migratsioon lõunast põhja internatsionaliseeritakse). Globaliseerumine on juhitud turujõududest, ent Cox leiab, et uued, globaliseerumise suhtes kriitilised sotsiaalsed liikumised tugenevad ning algatavad sellega uue ajaloofaasi.\nMaailmakorra pikaajaline suundumus viitab Ameerika Ühendriikide globaalse võimu asendumisele. Selleks näeb Cox mitut võimalust. Esiteks on reaalne konfliktsete võimukeskuste mudel, mis kujuneb Euroopa Liidu, Hiina ja Jaapani vahel. Teiseks on võimalik post-hegemoonne kord, mille puhul riigid lepiksid kokku rahulikku koostööd tagavates reeglites ja normides.\nStrukturalism on marksistlik rahvusvaheliste suhete üldine teooria, mis püüab seletada seda, kuidas maailm tervikuna toimib. Teisalt on strukturalism oma päritolult ka n-ö lõunamaine teooria, mis on orienteeritud ennekõike arengumaade probleemide lahendamisele ja huvide edendamisele. Strukturalism rahvusvahelistes suhetes kujutab endast kogumikku teooriatest, mis arendati välja 1950.–1970. aastatel, et selgitada "Kolmanda maailma" ehk vähearenenud riikide poliitilist ja majanduslikku allumist arenenud riikidele. Nende alla kuuluvad sõltuvusteooria, keskus-perifeeria analüüs ja maailmasüsteemi analüüs. Nende lähenemiste ühiseks jooneks on idee, et arengumaad ja arenenud maad on üksteisega strukturaalses suhtes: mõlemad piirkonnad on osa struktuurist, mis määrab ära omavahelise suhtluse seaduspärasused.\nAnalüüsimehhanismi tuntuima versiooni rajajaks on Immanuel Wallerstein. Wallersteini käsituses tähistab maailmasüsteem unifitseeritud ala, mida iseloomustavad kindlad majanduslikud ja poliitilised struktuurid – need on ka omavahelises sõltuvuses. Ajaloos on eksisteerinud kahte peamist tüüpi maailmasüsteeme: maailma-impeeriumid ja maailma-majandused.\nMaailma-impeeriumites, näiteks Rooma impeeriumis on poliitiline ja majanduslik kontroll koondatud ühtsesse keskusse.\nMaailma-majandused on seotud ühise tööjaotuse läbi, kuid poliitiline kontroll ning autoriteet on detsentraliseeritud.\nPerifeeria – hierarhia kõige alumine osa. Toodetakse toorainet (puitu, suhkrut jms). Industriaalne tegevus on väike ning toimub enamasti tuum-riikide kapitalistlike välistegutsejate kontrolli all.\nIga sellise piirkonna klassistruktuur erineb vastavalt sellele, kuidas on selle domineeriv klass seotud maailmamajandusega. Tööjõu jaotus ühelt poolt nõuab ja teiselt poolt suurendab regioonidevahelist ebavõrdsust. Perifeeria-riigid on nõrgad, kuna nad ei suuda oma saatust kontrollida. Tuum-riigid domineerivad nii poliitiliselt, majanduslikult, kui ka sõjaliselt ning riigi peamiseks funktsiooniks on seejuures tagada kapitalistliku tootmisviisi säilimine.\nKapitalistliku maailmamajanduse põhimehhanism on ebavõrdne vahetus, mida tugevad riigid saavad nõrkadele riikidele peale suruda. Siin on keskeks terminiks majanduslik lisaväärtus, mis kantakse perifeeriast üle tuumriigile. See lisaväärtus omistatakse madalapalgalistelt, madala tuluga tootjatelt perifeerias kõrgepalgaliste ja suure tuluga tootjatele tuumriigis. Kapitalism hõlmab seega kogu maailmamajanduse lisaväärtuste omistamist tuumriikidele. Ebavõrdse vahetuse juures on oluline roll poolperifeerial. Viimane saab tekitada poliitilist stabiilsust seeläbi, et käitub n-ö puhvrina perifeeria ja tuuma vahel. Selline maailmamajandus pole iseloomult täielikult staatiline – süsteemiosas võivad muutuda perifeeriast poolperifeeriaks, poolperifeeriast tuumaks ja vastupidi. Kapitalistlik süsteem enda loomuselt aga ei muutu – see jääb tahes-tahtmata tuuma, poolperifeeria ja perifeeria hierarhiaks, mida iseloomustab ebavõrdne vahetus.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Marksistlikud_rahvusvaheliste_suhete_teooriad&oldid=5329853"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:20, 23. mai 2019.


PRIA maksis mullu ligi 1,7 miljardit krooni toetusi - Äripäev\nPRIA maksis mullu ligi 1,7 miljardit krooni toetusi\n17. jaanuar 2006, 12:13\nGert D. Hankewitz 17. jaanuar 2006, 12:13\nPõllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) maksis 2005. aastal taotlejatele kokku ligi 1,7 miljardit krooni toetusi.\nSummast 1,1 miljardit krooni pärines ELi eelarvest.\nMullu toetas PRIA ligi 40 erinevat tegevust, alustades lastele koolipiima pakkumisest ja lõpetades kalalaevade moderniseerimisega. Toetuste saamiseks esitati üle 61 tuhande taotluse, millest 93% ehk üle 57 tuhande taotluse kiideti heaks.\nPRIA peadirektori Mati Kermase sõnul on PRIA töömaht aasta aastalt kasvanud. 'Iga aastaga laieneb toetuste nimekiri ja suureneb ka taotluste arv. Näiteks 2005. aastal jagasime 10 toetust rohkem, kui aasta varem ja ka heakskiidetud taotluste arv oli 11% suurem.' ütles Kermas. 'Tänavu tuleb jälle mitmeid uusi toetusi, eriti kalandusvaldkonnas. Saadame veebruari alguses mullustele toetuste saajatele koju 2006. aasta toetusi tutvustava infovihiku, infot saab ka PRIA veebilehelt.'\n2005. aastal maksis PRIA ELi otsetoetustena maaharijatele ja loomapidajatele ligi 783 mln kr, riiklikke toetusi maksti 51 mln kr ulatuses ja erinevate turukorraldusmeetmete raames maksti 140 mln kr. Koolipiimatoetuseks maksti aasta jooksul ligi 10 mln kr.


ELF: Valmis lendorava Eesti asurkonna geneetiline uuring - Tallinna loomaaed\nELF: Valmis lendorava Eesti asurkonna geneetiline uuring\nKuna lendorava levila on Eestis viimastel aastakümnetel järsult ahenenud ning säilinud elupaigad üha enam killustunud, ohustab haruldast oravlast inbriiding ehk lähisugulusristumine. Selle tulemusena võib väheneda loomade immuunsus, viljakus ja kasv. Eestist aastatel 2015–2017 kogutud 109 proovi analüüs kinnitas, et inbriidingut paraku juba esineb.\nKui Eesti lendoravate arvukus kasvule ei pöördu, võib lendoravate Eestist väljasuremise ja inbriidingu vältimise üheks meetmeks olla tugiasustamine ehk teistelt levikualadelt toodud isendite asustamine Eestisse. Valminud uuringu tulemused näitavad, et Eesti, Soome ja Karjala lendoravad on geneetiliselt piisavalt sarnased, et nende andmete põhjal tugiasustamine Soomest Eestisse lendorava siinsele populatsioonile suure tõenäosusega geneetiliselt ohtu ei kujutaks. “Siiski vajaks tugiasustamise otsus põhjalikku kaalumist ning sellele peaks kindlasti eelnema Eesti ja Soome lendoravate katseline ristamine, et vältida märkamatuid riske,” selgitas Tiit Maran, uuringu teostanud SA Lutreola juht. “Ettevaatusprintsiibist lähtudes võiks esialgu kaaluda ümberasustamist vaid uute populatsioonide loomiseks lendoravale sobilikes, ent praegu asustamata elupaikades,” lisas Maran.


Kirjad Sõgedate külast: 07.2010\nMinevareedene Vaarandi-yritus Liiva raamatukogus lõppes sellega, et kõndisin raamatukogust välja, yhes käes Semperi luuletused ja teises Kalev Keskyla "Elu sumedusest". Semperilt otsisin kalapyygiluuletusi, aga ei leidnud. Keskyla raamatu kohta kirjutati umbes nii, et "vaat kui kahju, et ta ära suri just siis, kui oli asjadest hakanud sygavuti aru saama" vms. Minul sellest päris sellist muljet ei jäänud, pigem kolm tähelepanekut:\n1) ise ta kyll veel surra ei kavatsenud (ehkki möönab, et ykski tema meessoost esivanematest ei ole pensionieani elanud)\n2) oma naist armastas ta kangesti\n3) elusse suhtus ta sihukese hella irooniaga.\nMuidugi see tagakaanele tõstetud tekst kõlab kyll nagu manitsus mahajääjatele, aga vaevalt, et ta kirjutamise hetkel sellisena mõeldud oli. Ja Muhu uuemat rahvalaulu ("Aljava kosjalaul") tsiteerib ta sellepärast, et oli Igakylast pärit.\nPosted by muhukadri at 17:48 Kommentaare ei ole:\nLabels: Kalev Kesküla, Muhu\nInspireerituna Vahuri esmaspäevasest maastike ylepildistamise loengust asusin eile viimaks revideerima aastaid voodi all seisnud saksaaegset padrunikasti. Ylepildistamiseks sobilikke fotosid sealt välja ei tulnud (no matusepilte ongi raske yle pildistada), kyll aga muud huvitavat, nagu näiteks illustratsioonina toodud ilupilt (kommikarbikaas?), Laasu kylalisteraamat 1974-1991, Oskar Lutsu näidend "Valimised" (1928), Juhan Smuuli näidendi "Lea" kavaleht (1969) koos Panso kirjutatud elokventse õpetusega sellest, kuidas antud lavateosest aru tuleb saada. Ja neile lisaks veel ajalehe "Kommunismiehitaja" 1984. aasta 29. septembri number, mis pyhendatud 925. laskurpolgule ja 40. rahuaastale. Muuhulgas leidub seal statistika, mis näitab, et kommuniste langes Muhu vallutamisel rohkem kui parteituid sõdureid, aga ka luuletus pealkirjaga Muhu ´84. Viisistatuse kohta seal märget ei ole, aga ma arvan, et huvi ja vajaduse korral on see täiesti lauldav tekst. Tango?\nMöödunud on nelikümmend aastat\najast, mis meid tookord koju tõi,\nsiia, kus nii kaua sõda laastas,\nellu nõnda raskeid haavu lõi.\nVeel ei kustu mälestuste kaja:\nEmajõe ja Narva kanonaad,\nheitlus Porkunis, - neid oli vaja,\net saaks lõpuks vabaks saarte maa.\nMeenub karge sügisene õhtu,\nSuurel väinal kõu kui puhkes siis.\nKaatrite sööst äkki vaikust lõhkus,\nlahingusse Virtsust mehi viis.\nMuhumaa vabana õitsele puhkes\najas, mille rahu endaga tõi.\nNüüd tema peret, nii töökat ja uhket,\ntäna meie tervitus taas leida võib.\nVarsti oli kogu Eesti vaba,\nvarsti kõlas Võidule saluut.\nKogu Liidus, nii ka kodurajal\nalustati jälle elu uut.\nMuhu saar, kallis neis kargetes vetes,\nkoduselt kasva ja edene veel!\nEdukad olgu kõik tööd ja kõik retked,\nmillega tulevat tugevaks teed!\nRõõmupäevi ridamisi rahus\nviljakana veedetud on meil.\nValvsalt hoidkem südamete tahul\nseepärast sõnu: "Sõjale - ei!"\n925. laskurpolgu veteran\nPosted by muhukadri at 23:09 Kommentaare ei ole:\nLabels: Muhu, rahvaluule\nVahelduseks on ikka päris tore Rapla kaudu Tartusse sõita, eriti, kui tee peal ujuda saab ja raamatuid kingitakse. Mathura "Guatemala, maa hing" on kena raamat, yhtlasi jah reis nii välises kui sisemises reaalsuses, nagu autor oma mystifitseeritud (?) kaaslasele seletada pyyab. Kui kõik inimesed võtaksid võõrasse kohta sattudes sissejuhatuseks vaevaks natuke aega lihtsalt puu all istuda ja passida, oleks maailm kindlasti palju parem paik.\nKaanepilt on ka yks paremaid osi raamatust. Ma ei ytle seda irooniliselt. Yldiselt ma taunin igasugust pärismaalaste pildistamist ja eksponeerimist (ega ole turistid mu oma lapsigi just vähe ilma luba kysimata pildistanud), aga sellel kaanel on nad täitsa õiges kohas. Noorem ja kelmim tydruk nagu ytleks õhinal: "Meie kodu!" ja vanem ja tõsisem kinnitab: "Meie kodu jah!" Sihuke kodune raamat.\nPosted by muhukadri at 22:16 Kommentaare ei ole:\nLabels: maailm, Mathura\nKodukontori sõnulseletamatud eelised.\nPosted by muhukadri at 14:48 Kommentaare ei ole:


Tööpakkumise number 105122\nKas Sind huvitab internet ning näed selles äritegemise võimalusi? Soovid palka, mis ei oleks piiritletud vaid sõltuks Sinu oskustest ja tahtest teenida? Oled õpihimuline ning valmis uuteks kogemusteks töötades tõeliselt lahedas seltskonnas?\nKui jah, siis selgitame küsimuste abil välja, kas see töö võib olla Sinu jaoks.\nWeb2 tegutseb internetiteenuste valdkonnas, mis on kujunemas maailma suurimaks ärikanaliks. See tähendab, et üha rohkem raha kulutatakse veebiteenuste tarbimisele. Oma karjääri planeerimisel tuleb olla visionäär ning ennustada, millisele valdkonnale spetsialiseerumine tasub ennast tulevikus ära. Loomulikult on tähtis ka see, kas see ala meeldib Sulle. Küsi endalt kas Sulle meeldib internet ning sellega tegeleda ja selles vallas ennast arendada?\nMüügikonsultandi ülesanneteks on oma kliendibaasi haldamine ning pidev arendamine. Töökohustuste hulka kuulub aktiivne veebilahenduste müük, klientide nõustamine interneti turunduse valdkonnas, klientidele nende ärist lähtuvate parimate lahenduste väljatöötamine. Müügiesindaja kujuneb iseõppimise ning koolituste käigus internetilahenduste eksperdiks. Internetiteenuste müügikonsultant teab, kuidas töötavad otsimootorid, kuidas teha kodulehed internetist leitavaks, kuidas käituvad kodulehele sattunud kasutajad, mis peale disaini eristab head kodulehekülge halvast jne.\nPalk kujuneb põhitasust ning %-st iga kodulehe projekti pealt. Ehk mida rohkem kodulehe lepinguid sõlmid, seda suurem palk. Samuti on ette nähtud lisatasud hea töö eest.\nKuna Web2 on spetsialiseerunud väikese ning keskmise suurusega ettevõtetele, siis enamus tööalasest suhtlusest toimub firmajuhtidega. Seega on tähtis, et Sa suudaksid aru saada nende äridest ning hindaksid saadavat kogemust. Küsi endalt kas Sulle meeldib inimestega suhelda? Kas müügi teostamine tekitab Sinus mõnusa rahulolu, süstides täiendavat motivatsiooni? Kas tahad pakkuda toodet, mis on hea ja mida klientidel tõesti vaja läheb?\nWeb2 on kogemusi omandanud üle 500 kodulehe valmistamisega. Eelmise aasta alguses laienesime Lätti ning hetkel avame esindust Inglismaal. 10 aasta jooksul plaanime laieneda ca 30-sse välisriiki.\nMe teeme väga tihedat koostööd sõsarettevõtte Hansanet OÜ-ga, kes on Eesti üks suurimaid kvaliteetsete internetilahenduste pakkujaid. See tähendab, et peale laheda seltskonna on meil pakkuda väga suurt kogemustepagasit ning arenguvõimalusi. Töötingimused on väga head, oktoobrist saati asume vastvalminud merevaatega kontoris. Väga palju tehakse ühsiüritusi ning suhtlemine on vaba ja positiivne.\nKui Sul tekkis huvi tööst või Web2-st lähemalt teada saada, siis võta meiega ühendust helistades telefonil 6802262.\nHea kandidaat räägib eesti keelt ning on:\nKasuks tulevad vene keele oskus ning eelnevad teadmised kodulehtedest ning internetiärist.\nWeb2 on innovatiivne internetilahenduste looja. Peame tähtsaks väga head klienditeenindust, kiiret ja korraliku tööd ning sõbralikku hinnapoliitikat. Oleme valmistanud üle 500 kodulehe ning sooviga laiendada internetist kasu saavate ettevõtete nimekirja, otsime energiast pakatavat internetilahenduste konsultanti.


30 paeva kaalulanguse valjakutse menuu Kehakaalu langetamise 30 päeva väljakutse „Kiirstart“ - Confido Meditsiinikeskus\n30 paeva kaalulanguse valjakutse menuu, Kehakaalu langetamise 30 päeva väljakutse „Kiirstart“\nOtsustan, et puuviljad jäävad lastele, kuid mitte banaanid, ja minule mitte ühtegi puuvilja. Kui tahad ketogeense dieedi abil kaalu alandada, Panna külmkappi ja mõelda, et sööd ühte õuna nädala aega?\nAitäh küsimast. Esimesed päevad ajasin tõesti näpuga järge ja aega kulus hullumeelselt. Kui sööma saime oli minul nahk seljas märg.\nToitumissoovitused Püsiva kaalulanguse tagab see, et sööd piisavalt õigeid toitaineid. Lähtudes sinu senise menüü analüüsist, annab toitumisnõustaja nõu, kuidas kaalulangus dx muuta oma toitumisharjumusi tervislikuks nõnda, et need sobivad sinu elustiili ja vajadustega. Näidismenüü Oleme kokku pannud sulle sobivad toitumisjuhised, mis sisaldavd lisaks näidismenüüle 30 erinevate toidukordade ja vahepalade retsepte.\nSa ei pea enam mõistatama, mida süüa teha ja millal süüa. Kõik toidud on lihtsad ja kiirelt valmistatavad.\nKogu menüü on ehitatud üles põhimõttel, et söögikordi saab omavahel vahetada. Toitumisnõustaja toetus Kord nädalas saadad sa toitumisnõustaja meilile pildi oma kaalunumbrist, annad tagasisidet, kuidas oled endale püstitatud ülesannetega hakkama saanud, esitad tekkinud küsimused ja mõtted.\nÜhtlasi saad tuge väljakutsega jätkamiseks. Kellele paketti soovitame?\nKui soovid jõuda seatud kaalueesmärgini tervislikult ja kiiresti. Kui tunned, et on keeruline orienteeruda toitumisalases infos, et iseseisvalt teha õigeid valikuid.\nKui soovid, et keegi hoiaks sul silma peal ning aitaks jälgida liikumist soovitud tulemuseni. Kui soovid oma toitumist ja eluviisi tervislikumaks muuta.


Laiendatud otsingu abil otsitakse vaikimisi kehtivaid, kehtetuid ja tulevikus jõustuvaid õigusakte välja arvatud üksnes teisi akte muutvaid ja kehtetuks tunnistavaid õigusaktid. Otsingu vormil toodud kriteeriumite abil on võimalik otsingu tingimusi kitsendada või laiendada (kaasata tulemustesse ka ainult muutvad aktid).\nTallinna Linnavolikogu 10.12.2015 määrus number 27 [RT IV, 16.12.2015, 7]\nRedaktsiooni kehtivus: 14.09.2020 - ... [RT IV, 11.09.2020, 30]\njõustumine 14.09.2020, Tvk m 03.09.2020 nr 12\njõustumine 01.06.2020, Tvk m 28.05.2020 nr 5\njõustumine 03.04.2020, Tvk m 26.03.2020 nr 1\nTvk m 03.09.2020 nr 12 [RT IV, 11.09.2020, 2 - jõust. 14.09.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.09.2020]\nTvk m 28.05.2020 nr 5 [RT IV, 29.05.2020, 59 - jõust. 01.06.2020]\nTvk m 26.03.2020 nr 1 [RT IV, 31.03.2020, 27 - jõust. 03.04.2020, rakendatakse alates 16.03.2020]\nTallinn 10. detsember 2015 nr 27\nMäärus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lõike 4 alusel.\nMäärusega kehtestatakse koolieelsetes munitsipaallasteasutustes (edaspidi lasteasutus) majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude vanemate kaetava osa (edaspidi vanema osa) määr ühe lapse kohta, selle tasumise kord ja tasust vabastamise alused.\n§ 2. Vanema osa määra suurus ja teatavaks tegemine\n(1) Vanema osa määr ühes kuus ühe lapse kohta on summa, mis moodustab 12,2% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast kuus.\n(2) Ujulaga lasteasutuses, kus lapsele on tagatud ujumisõppe võimalus, on vanema osa määr ühes kuus ühe lapse kohta summa, mis moodustab 13,4% Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäärast kuus.\n(3) Tallinna Haridusameti juhataja kinnitab vanema osa määra oma käskkirjaga kümne päeva jooksul pärast Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära avaldamist Riigi Teatajas. Lasteasutuse direktor (edaspidi direktor) teeb selle teatavaks vanemale või teda asendavale isikule (edaspidi vanem).\n§ 3. Vanema osa tasumine\n(1) Vanem tasub vanema osa igakuiselt arvestuskuule järgneval kuul esitatud arve alusel.\n(2) Kui lasteasutus on ajutiselt suletud (ruumide remont, töötajate kollektiivpuhkus jne) rohkem kui kolm tööpäeva, arvestatakse vanema osa proportsionaalselt lasteasutuse lahtioleku ajaga.\n§ 4. Vanema osast vabastamine\n(1) Vanema osa maksmisest vabastatakse vanem:\n1) kui vanema(te) netosissetulek esimese pereliikme kohta kuus on väiksem kehtivast töötasu alammäärast ja iga järgmise pereliikme kohta väiksem kui 80% kehtivast töötasu alammäärast ja kui nii vanema kui ka lapse elukoht on Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel Tallinna linnas samal aadressil;\n2) kolmanda või enama lasteasutuses käiva lapse eest juhul, kui Tallinna lasteasutuses käib pere kolm või enam last ning kui nii vanema kui ka kõnealuste laste elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tallinna linnas samal aadressil;\n3) koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel sobitus- või erirühmas käiva või sinna kohta ootava lapse eest, kui nii vanema kui ka kõnealuse lapse elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tallinna linn.\n(2) Vanema osa maksmisest vabastamiseks esitab vanem avalduse infosüsteemi iseteeninduskeskkonnas info.haridus.ee või lasteasutuses kohapeal.\n(3) Lõike 1 punktis 1 nimetatud pere netosissetulekut kontrollib avalduse esitaja elukohajärgse linnaosavalitsuse sotsiaalhoolekande osakond.\n(4) Vanema osa maksmisest vabastatakse käimasoleva õppeaasta lõpuni:\n1) lõike 1 punktis 1 nimetatud vanem avalduse esitamise kuule järgnevast kuust;\n2) lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud vanem avalduse esitamisest.\n(5) Kui lõike 1 punktides 1-3 nimetatud vanema ja tema lapse rahvastikuregistrijärgne aadress ei ole enam Tallinn, siis lõpetatakse varem määratud vanema osa maksmise vabastus.\n(6) Vabastada vanemad munitsipaallasteasutuste kulude vanema poolt kaetava osa maksmise kohustusest, kui nakkushaiguste epideemilise leviku tõttu suletakse lasteasutus või lasteasutuse rühm, milles laps käib. Vabastust rakendatakse lasteasutuse või lasteasutuse rühma sulgemise perioodiks.\n[RT IV, 11.09.2020, 2 - jõust. 14.09.2020, rakendatakse tagasiulatuvalt 01.09.2020]\n§ 5. Määruse kehtetuks tunnistamine\n§ 51. Rakendussäte\nVabastada vanemad munitsipaallasteasutuse kulude vanema poolt kaetava osa maksmise kohustusest alates 16. märtsist kuni 31. maini 2020.\n[RT IV, 29.05.2020, 59 - jõust. 01.06.2020]\n§ 6. Määruse jõustumine\nMäärus jõustub 1. jaanuaril 2016.\nTallinna Linnavolikogu esimees


Nordic Business Forum 2019: soodusta oma töötajate mõtlemist, mitte ainult tegutsemist — Turundajate Liit\nSa ei ole vapper, kandes raudrüüd ehk kaitsekihti, muutes end emotsionaalselt kättesaamatuks. Perfektsionism, künism, minul-on-alati-õigus - need on kõik kaitserüüd, mille kandja kardab kriitikat ehk teiste arvamust. Vaprus tähendab hirmude ületamist ja sellega kaasnevat ebamugavust, haavatavust.\nMitmekesisus ja kaasatus, erinevad rassid ja kultuurid, sugudevaheline võrdsus, erinevad seksuaalsed orientatsioonid - kui sa ei tunne end juhina neis teemades pädevana ega suuda vestelda, oled 5 aasta pärast mängust väljas.\nEttevõtte väärtused ei tohi olla lihtsalt kõlavad loosungid. Pole mõtet panna paberile kirja sõnu nagu ausus, julgus, kirglikkus ja pühendumine, kui sa ei õpeta oma töötajatele, kuidas nende väärtustega kooskõlas käituda. Või nagu Brown ütles - ära kleebi seinale kassipilte, vaid anna selgeid juhiseid.\nÄra usalda inimesi, kes sulle ettevõttesisest klatši edasi kannavad. Usalda neid, kes küsivad abi - need on julged inimesed (julgevad tunnistada, et vajavad abi).\nSee kehtib nii äris, poliitikas kui isiklikus suhtluses - heal lool on karakter ehk kangelane, kellel on mingi soov või probleem. Ta kohtab teejuhti, kes annab talle nõu, kuidas õigesti tegutseda, et edu saavutada. (Muuseas, ettevõte ei ole siin loos kangelane, vaid teejuht.)\nTeejuht ehk sinu ettevõte - kuidas sa seda probleemi lahendada soovitad;\nNäita üles empaatiat, tunneta oma sihtrühma - sa saad aru, et sellise probleemi käes kannatada on ebaõiglane. Keskendu kangelase heaolule, mitte oma raha teenimisele. Veena, et sa suudad aidata;\nKutsu kangelane tegudele! Mitte nupuga “learn more” või “get started”... mõtle, kuidas sa tutvuks sind huvitava inimesega peol. Sa ei ütle ju: “Uuri edasi!”;\nToo white space ka oma isiklikku ellu. Ära lase oma elul sinust mööda libiseda, tehes samal ajal midagi muud. Lapsed ei jää alatiseks lasteks ja elukaaslane ei ela igavesti - veeda nendega aega koos.\nEttevõtja Anssi Rantanen, kes pääses tänavu NBF-i lavale, kuna oli võitnud NBF-i esinejakonkursi (ja teenis oma etteaste eest 30 000 eurot!), uurib maailma kõige kiiremini kasvavaid ettevõtteid. Tema hinnangul iseloomustab neid ettevõtteid üks asi - tahe ja suutlikkus kiiresti katsetada.\nMõttekoht: mitu eksperimenti sina oma äris teed - aastas, kuus, nädalas, päevas?\nAnssi viis laval läbi muljetavaldava eksperimendi - ta lõi vähem kui 5 minutiga looka.com abil brändi, launchaco.com abil veebilehe ja app.collect.chat abil juturoboti.\nTotal makeover ehk näide innovatsioonist - kuidas Fujifilmist sai kosmeetikafirma Astalift, samal ajal kui Kodak läks pankrotti.\nVabariigi aastapäeva vastuvõtu produtsent oli Amazing Productions


Kutsume kaasa mõtlema valla hariduselu kavandamisel | Luunja vald\nKutsume kaasa mõtlema valla hariduselu kavandamisel\nVallavalitsus on käivitanud valla hariduse arengukava koostamise. Kõikide asjaosaliste ja avalikkuse kaasabil valmiv arengudokument hõlmab nii Luunja vallas antavat üldharidust, alusharidust kui huvitegevust.<?\nHaridusega seotud temaatika on tõusnud fookusesse kogu Eestis. See tuleneb kahest peamisest põhjusest. Õpilaste arvu vähenemine tingib paratamatult muudatusi koolivõrgus. Teiselt poolt on vajalik tagada hariduse kvaliteet, et kõik õpilased saaksid ettevalmistuse, mis võimaldab edasiõppimist kõrgkoolides ja aitab toime tulla hilisemas elus.<?\nRiigi tasandil kavandatakse gümnaasiumide lahutamist põhikoolidest, millega võib kaasneda osade gümnaasiumide muutumine põhikoolideks. Ka Tartumaal tegutsevate gümnaasiumide ees on lähitulevikus valik – kas säilitada gümnaasiumiaste või mitte. Lisaks on koolid silmitsi mitmete probleemidega: õppetöö kvaliteet, vähene õpilaste arv (eeskätt gümnaasiumiastmes), heade õpetajate olemasolu ja motiveerimine, suur õpiränne vanemates kooliastmetes.\nLuunja vald on saavutanud kiire rahvastiku kasvu, seejuures on meil väga hea vanuseline struktuur – laste ja noorte osakaalu poolest kuulume Eesti omavalitsuste seas esimeste hulka.\nKuid õpilaste arvu kõrval on oluline ka koolihoonete, majandamiskulude ja investeeringute efektiivne kasutamine, samuti kooli personali otstarbekas rakendamine. Peamine on aga see, millist kvaliteeti suudab kool pakkuda.\nArengukava peamiseks väljakutseks on kindla arenguvisiooni ja konkreetse tegevuskava väljatöötamine. Seejuures tuleb leida vastused paljudele küsimustele:\n- kuidas tõsta õppetöö sisulist taset\n- gümnaasiumiastme tegevuse jätkamine või lõpetamine, jätkamise korral õpilaste arvu suurendamine gümnaasiumiastmes\n- füüsilise õpikeskkonna jätkuv kaasajastamine (ruumid, õppevahendid)\n- sisulise õpikeskkonna (tugistruktuurid jm) arendamine\nParima tulemuse saamiseks kaasatakse arengu kavandamise protsessi võimalikult palju lapsevanemaid, õpetajaid, õpilasi.\nIdeede koondamiseks korraldatavad fookusgruppide seminarid toimuvad novembrikuu jooksul. Seejärel tehakse kogutud materjali detailsem analüüs ja kogunenud ideede läbitöötamine, mille tulemusena valmib uue aasta algul arengukava eelnõu, mis suunatakse avalikule väljapanekule ning seejärel volikogusse kehtestamiseks.\nArengukava teeme üheskoos. Kutsume mõttetalgutele kõiki meie valla koolide ja hariduse tulevikust huvitatuid, eeskätt lastevanemaid.\nKolmapäeval, 23.novembril 2011 kell 18.00 – 20.00 toimub vallakeskuses (Puiestee 14, Luunja) hariduse valdkondliku arengukava fookusgrupi arutelu koolide hoolekogude liikmetele ja lastevanematele.\nTule ja ütle sõna sekka, Sinu arvamus on oluline!


HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 – HP vastus Apple Macbookile - Elektroonika24\nHP EliteBook Folio 1040 G1-G2 – HP vastus Apple Macbookile\nAvaldatud 12. juuni 2019 12. juuni 2019 by Toomas\nHP Elitebook Folio 1040 G1 ja HP Elitebook Folio 1040 G2 on kõige õhema ja elegantsema disainiga 14 tollised ultrabookid, mida HP’l pakkuda on. Neil ultrabookidel on kõrgust kõigest 15,9 mm ja kaalu 1,5 kilogrammi jagu, mistõttu sobivad ideaalselt ringi liikuvale inimesele.\nHP Elitebook Folio on tõeliselt stiilne. Näha on, et HP disainerid ja meistrid on tõsiselt vaeva näinud, et tulemus nii visuaalselt kui tehniliselt meeldiks kõikidele nõudlikele arvutikasutajatele. Kõik viitab sellele, et tegemist on HP vastusega Apple Macbookile 🙂\nMõlemad sülearvutid on meil ka esinduskaupluses ja e-poe riiulitel olemas, seega tänases ülevaates vaatamegi lähemalt kas peale elegantse ja õhukese disaini ning kerge kaalu neil veel miskit huvitavat Sulle pakkuda on.\nKuna mõlema põlvkonna ultrabookid on äravahetamiseni sarnased, siis sobivad nad imehästi ühte ülevaatesse. Väikesed põlvkondade vahelised erinevused on ja need toon ülevaates ka välja.\nHP EliteBook Folio 1040 G1 ultrabooke on saadaval 1600×900 (HD+) ja 1920×1080 (FullHD) reolutsiooniga ekraanidega, mis pole puutetundlikud. Natuke kummaline on, arvestades antud sülearvuti hinnaklassi uuena, et HP otsustas 1600×900 (HD+) resolutsiooni puhul kasutada TN-paneeli kvaliteetsema IPS-paneeli asemel aga vähemalt on tegemist mattekraani ja piisava resolutsiooniga. TN-ekraanid miinuseks on teadagi tagasihoidlikumad vaatenurgad ja kontrastsus aga antud TN-ekraani puhul tuleb tunnistada, et ekraan on tunduvalt kvaliteetsem kui mitmete teiste konkurentide TN-ekraanid, seega nurisemiseks otsest põhjust pole.\n1920×1080 (FullHD) resolutsiooni puhul on kasutusel juba IPS-ekraan ja see veab suunurgad juba esimesel pilgul ülespoole 🙂\nHP EliteBook Folio 1040 G2 ultrabooke liigub samuti sama resolutsiooniga ekraanidega nagu eelkäijat aga selle vahega, et 1920×1080 (FullHD) resolutsiooniga ekraan on olemas ka puutetundliku versioonina aga tehnilistele andmetele tuginedes ei paista olevat tegu paraku enam mattekraaniga. Pole kahjuks hetkel ühtegi puutetundliku ekraaniga isendit riiulil ka, et testida kui läikiv või mitteläikiv see puutetundlik ekraan siis reaalselt on aga kui taoline isend peaks meile müügile tulema, siis täiendan ülevaadet selles osas.\nHP EliteBook Folio 1040 G1 sees on integreeritud Inteli graafikakaart HD4400 ja HP EliteBook Folio 1040 G2 sees Inteli HD5500.\nNeed graafikakaardid on paljudest ülevaadetest korduvalt läbi käinud, seega midagi uut nende kohta polegi lisada. Jääb ainult korrata vana tõde, et mõlemad graafikakaardid on mõeldud eelkõige igapäevaseks tavakasutuseks, saades hakkama erinevate kontori- ja multimeediarakendustega. Mängimisel positiivseid emotsioone need paraku ei paku, saavad küll hakkama tagasihoidlikemate arvutimängudega madalatel sätetel aga eraldiseivate videokaartidega need võistelda ei suuda ja see polegi nende ultrabookide eesmärk.\nOlgu siinkohal mainitud, et HD5500 on natuke võimsam eelmise põlvkonna HD4400 graafikakaardist ja seda 20-25% võrra.\nHP EliteBook Folio 1040 G1 südameks on Inteli neljanda põlvkonna protsessor, koodnimega Haswell ja HP Elitebook Folio 1040 G2 puhul on selleks Inteli viienda põlvkonna protsessor, koodnimega Broadwell.\nNagu ikka ultrabookide puhul, on kõik protsessorid „U“ (ULV ehk ultra low voltage) tähisega, mis tähendab väikest voolutarvet ja eeskujulikku aku kestvust. Kui nüüd nende kahe erineva põlvkonna protsessoreid omavahel võrrelda, siis viienda põlvkonna protsessorid on 10-15 protsenti suurema jõudlusega kui neljanda põlvkonna protsessorid. Seega väike vahe on aga mitte mäekõrgune.\nKõige lahjemat i3 protsessorit pole mõtet HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 seest üldse otsida, esindatud on ainult võimsamad i5 ja i7 protsessorid. Kusjuures mõlemad protsessorid suudavad ennast ajutiselt üle kiirendada kui mõni ressursimahukam programm neilt seda nõuab.\nMeil müügis olevad HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 ultrabookid on kas 4GB või 8GB mäludega.\nMõlema põlvkonna ultrabookil ongi maksimaalselt kasutatavaks operatiivmälu mahuks 8GB, millest 4GB on joodetud otse emaplaadile. Emaplaadil on lisaks üks vaba mälupesa, kuhu saab mälu lisada. Seega nendel HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 sülearvutitel, mille tehniliste andmete juures on kirjas operatiivmälu mahuks 8GB, ongi juba kasutusel maksimaalne maht. Ja nendel, mille tehniliste andmete juures on kirjas operatiivmälu mahuks 4GB, saab veel vajadusel või soovi korral täiendavad 4GB juurde lisada.\nMälu lisamiseks on vaja kätte võtta kruvikeeraja (torx) ja eemaldada põhjakate, et vajalikele asjadele ligi saada. Siinjuures tasub tähele panna, et esimese (G1) ja teise (G2) põlvkonna HP EliteBook Folio 1040 ultrabookid kasutavad erinevaid mälusid. Esimese puhul on kasutusel ühekanaliline (single-channel) DDR3L ja teise puhul kahekanaliline (dual-channel) DDR3L mälu.\nKõik HP EliteBook Folio 1040 G1-G2 ultrabookid tulevad kiirete SSD ketastega ja mahult jäävad need vahemikku 128 kuni 256GB, ehk siis igati piisav tavakasutuse juures.\nKui Sul on mahukamat failihoidlat vaja, siis on võimalik vahetada olemasolev SSD ketas suurema vastu või siis paigutada vähe kasutust leidvad failid pilve.\nTulenevalt õhukesest ja kergest disainist pole liideste nimekiri kõige pikem aga samas on kõik eluks vajalik olemas.\nParemal küljel on SIM-kardi pesa (4G modemi olemasolul), audio sisend/väljund, USB 3.0 port, DisplayPort, dokkimise liides ja vooluadapteri pesa.\nVasakusse külge jäävad Kensington luku pesa, veel üks USB 3.0 port, Micro-SD kaardilugeja ja ID-kaardilugeja.\nJa nii pikk see nähtavate liideste loetelu ongi, taga- ja esikülg on jäetud tühjaks ja ega sinna miskit ei mahukski, kui selle ultrabooki disaini vaadata.\nKui on vajadus HDMI järele, siis tuleks lihtsalt kasutada DisplayPort-HDMI adapterit või vastavat kaablit. Ärikasutajate vajadusi silmas pidades on võimalik spetsiaalset dokkimisliidesesse sisestatavat adapterit kasutades saada ka VGA ja LAN pesad. Olgem ausad, ega neid liideseid mujal vaja ei lähegi kui kontoris/kodus laua taga, kui sealgi.\nOlemas on loomulikult ka WIFI (2,4GHz ja 5GHz), bluetooth, klaviatuuri taustavalgustus, veebikaamera, sõrmejäljelugeja ja olenevalt konfiguratsioonist 4G modem.\nKlaviatuur pole neil ultrabookidel standardse paigutusega, mõned klahvid (nt POS1, END) on paigutatud paremale aga sellega harjub väga kiiresti. Trükkimisel oleks oodanud klaviatuurilt mõnevõrra paremat tagasisidet, seega pigem liigitaks klaviatuuri heade, kuid mitte ideaalsete hulka. Samas kiiduväärt on see, kui vaikne antud klaviatuur on. Sobib ideaalselt kooli või koosolekule konspekteerimiseks.\nHP EliteBook Folio 1040 G1-G2 ultrabookidel on kasutusel innovatiivne puuteplaat nimega ForcePad, mis on ilma ühegi füüsilise nuputa ja nagu nimestki võib järeldada, reageerib survele. Ma ise kuulun küll nende mammutite hulka, kes füüsilisi nuppe taga nutavad aga vaatluse all olevate ultrabookide puhul nuppude puudumine eriti ei häirigi, kõik toimib nii nagu peab. Jääb ära tüütu nupuklõbin ja saab vaikselt toimetada. Kes soovib, see saab vajutamise/kliki heli esile tuua läbi kõlarite ja selle tugevust saab reguleerida. Samuti saab tarkvaraliselt määrata, kui tugeval survel puuteplaadil vajutus/klikk registreeritakse.\nHP Elitebook Folio 1040 G1-G2 hind uuena on üsna krõbe aga võib öelda, et isegi uuena on oma hinda nibin-nabin väärt. Vähekasutatuna pole üldse küsimustki, selle raha eest väga hea valik!\nMõlema põlvkonna ultrabookid on nii sisult kui väliselt üsna sarnased, olulisemaks erinevuseks on protsessor ja videokaart, mis samuti põlvkonna vahetusega vahetunud on.\nVäga suuri miinuseid kummalgi põlvkonnal ei esine, kui norida, siis väikeste miinusena võib 1600×900 (HD+) resolutsiooniga ekraani puhul välja tuua TN-paneeli kasutamise, kuid seegi teeb silmad ette konkurentide omadele. Lihtsalt konkurentsi ja hinnaklassi arvestades natuke üllatav, et HP pole kõigil mudelitel kasutusele võtnud IPS-ekraani aga FullHD resolutsiooniga ekraani puhul on see lüke õnneks ära tehtud.\nKoostekvaliteet on suurepärane, tugev alumiiniumkorpus ja militaarstandardi Mil-SPEC 810G testide läbimine räägivad enda eest.\nHP Elitebook Folio 1040 G1-G2 kiituseks võib öelda ka seda, et HP on nende ultrabookide puhul oluliselt paremini hakkama saanud temperatuuride madalal hoidmisega kui konkurendid. Madal müratase, vaikne klaviatuur ja puuteplaat teevad mõlema põlvkonna ultrabookist mõnusalt vaikse töövahendi ja reisikaaslase. Need on muide oma aastakäigu ühed vaiksemad saadaolevad ultrabookid!\nKui HP Elitebook Folio 1040 G1 ja HP Elitebook Folio 1040 G2 jätavad juhul Sind külmaks, siis võid vaadata konkurentide mudelite poole, näiteks Lenovo ThinkPad T440s ja Lenovo ThinkPad T4550s ning Dell Latitude E7440 ja Dell Latitude E7450. Aga ka postituse alguses mainitud Apple MacBook kui oled „õuna“ usku. Ka kõik konkurendid on esindatud ka meie esinduskaupluse ja e-poe riiulitel.\nVaata ka LHP Elitebook Folio 1040 G1 ja HP Elitebook Folio 1040 G2 sülearvuteid e-poes\nHP Folio 1040 G1 ultrabook FHD\nLenovo T540p ja Lenovo T550 – suure ekraaniga ThinkPad’id\nLenovo W530, Lenovo W540 ja Lenovo W550s – võimsad mobiilsed tööjaamad


Tüdrukud, kes ei karda katsetada | Müürileht\nMood-Performance-Tants tähistab sel aastal 15. tegutsemisaastat. 4. mail toimuv etendus leiab seekord aset vastselt renoveeritud Tartu vaksalis, kus näitamisele tulevad nii kohalike kui ka piiritaguste disainerite kollektsioonid. Etendusest võtavad osa ka Tartu Kõrgema Kunstikooli II kursuse tudengid Therese Sild, Birgit Uibo, Ilona Ait ja Eva Liisa Kubinyi, kes teevad asja põnevamaks koostööna valmiva kollektsiooniga „Wired“. Nad olid lahkesti nõus Müürilehele valmivast tööst ja endast lähemalt rääkima.\nFoto: Tauri Västrik\nKuidas tekkis teil idee teha koostööd ning luua kollektsioon „Wired“?\nBirgit: Koostööidee tekkis meil ühes tekstiili erialaaines. Pidime looma autorikangad ning need tehnikad, mida me tookord välja töötasime, lähevadki nüüd kollektsioonis käiku.\nIlona: Tegelikult oli algne soov lihtsalt midagi koos teha. Me oleme põhituumik oma kursusel, saame omavahel hästi läbi ja kollektsiooni tegemise mõte kasvas sellest loomulikul viisil välja.\nBirgit: See on meie endi jaoks ka suhteliselt uudne kogemus. Seetõttu võikski üks kollektsiooni võtmesõna olla eksperimenteerimine – nii koostöö kui ka lõpptulemuse mõttes.\nMida soovite oma kollektsiooniga öelda?\nIlona: Üks asi, mis meie kollektsiooni puhul on tähtis, on see, et tegemist on performance`iga. See on suhteliselt eksperimentaalne kollektsioon. Need kleidid hakkavad laval kuju muutma ja loodetavasti sobib see hästi kokku MPT kui ürituse kontseptsiooniga.\nEva Liisa: Kollektsiooni üheks kõige olulisemaks märksõnaks on vorm.\nBirgit: Pealkiri „Wired“ on ka otsene vihje kasutatavale tehnikale, sest kangapinda läbib traat, mis tekitabki riiete vormi ning annab võimaluse nende kujumuutumiseks.\nIlona, oled ka varem osalenud nii ERKI moeshowl ning eelmisel aastal ka MPTl. Mis sa arvad, kuidas MPT erineb teistest moeüritustest?\nIlona: MPT on teistega võrreldes kuidagi kompaktsem ning armsam. ERKI eelis on tema mastaapsus, sealt saab palju uusi huvitavaid kontakte, meediakajastus on suurem. MPT on pigem Tartu üritus – hästi kodune ja mõnus. Kõik korraldajad on tuttavad ja kollektsiooni näitamine on hästi ära korraldatud. On tunne nagu oleksid sõprade seas!\nKuidas suhtute moeüritustesse, kus disainerid võistlevad omavahel?\nEva Liisa: Muidugi annab see tunnustuse, kui pääsed paremiku hulka. Just vaatasin Moepargi võistluse pilte ja mõtlesin, et kuidas žürii võitjad välja valib? Väga põnev oleks teada, kuidas see valik käib.\nBirgit: Tagasisidet on alati hea saada, see ei peagi auhind olema – nagu koolis, kui saad tehtud töö eest hinde.\nIlona: Näiteks need, kes auhinda ei saa, hakkavad mõtlema, et mida võiks paremini teha.\nBirgit: Võistlusmoment paneb inimesed ehk rohkemgi pingutama.\nMiks valisite edasi õppimiseks Tartu Kõrgemas Kunstikoolis tekstiili eriala?\nIlona: Minu ema on alati õmmelnud ja mina olen tema tegemiste kõrvalt palju kangastega kokku puutunud. Nii et mul on väiksest peale see pisik küljes olnud. Mäletan, kuidas ma väiksena kappidest kangaid välja kiskusin ja neid endale ümber sättisin. Olen alati uusi riideid enda jaoks välja mõelnud ja lasknud neid emal teostada. Eks see kõik sealt alguse sai. Enne tekstiili õppisin Tartu Kunstikoolis kunstilist kujundamist. Mõnes mõttes olen kogu aeg kunstiga seotud olnud. Minu jaoks oli see täiesti loogiline valik.\nEva Liisa: Minu jaoks oli selge, et tahan ennast kunstivaldkonnaga siduda. Kuid miks just tekstiil – see mõte tekkis äkki, mingisugusest kinnisideest. Olin vist gümnaasiumi viimases klassis ning siis tekkis justkui valgustus. Äkki oli selge, et valin tekstiili eriala.\nEva Liisa: Jaa, absoluutselt, ma ei suudaks midagi muud õppida. Mulle sobib loominguline tegevus.\nBirgit: Mina õppisin enne Tartusse tulekut Kuressaares kunstilist kujundamist. Kuid see oli kõik liiga üldine, tahtsin järgmiseks midagi spetsiifilisemat õppida ning siis tuligi valida eriala, milleks sai tekstiil.\nMida arvate välismaal õppimisest?\nBirgit: Välismaal õppimine või praktika on kindlasti vajalik. Teistes riikides saab kogeda harjumuspärasest erinevaid vaateid.\nEva Liisa: Meie Birgitiga lähemegi suvel Ungarisse firmapraktikale ning sügisest suundun vahetustudengina Rootsi.\nIlona: Mina olen juba varem käinud Soomes, Londonis, Prantsusmaal. Välismaal õppimine võimaldab suhelda teiste erialainimestega ning jagada omavahel kogemusi. Mujal on neid inimesi, kes sind mõstavad, rohkem. Seltskond on suurem ning leiad rohkem mõttekaaslaseid.\nMillised on teie tulevikuootused? Kelleks te tahate saada?\nIlona: Suured asjad on silme ees. Tahaks enda asja ajada ja millegi suuremani jõuda.\nBirgit: Kõige tähtsam on teha seda, mida tahad ja mis sulle meeldib.\nEva Liisa: Hea on see, et lõpetamise järel võime olla nii kunstnikud kui ka disainerid. Ma ei tahaks ennast lahterdada, pigem tegelda sellega, mis parasjagu toimub, mis hetkel on oluline. Küll hiljem jõuab spetsialiseeruda.\nMis või kes on teie inspiratsiooniallikaks?\nBirgit: Mind inspireerib meid ümbritsev keskkond. Käin ringi ja näen midagi põnevat ning tuleb idee, kuidas seda kasutada. Mul pole kindlaid eeskujusid. Igapäevased asjad inspireerivad.\nIlona: Minule on inspiratsiooniks loodus. Aga tooksin välja ka ühe nime – Lie Sang Bong.\nEva Liisa: Kujutav kunst ja kuulsad kunstnikud, kes on teinud imelisi töid. Näiteks saab kasutada nende maale inspiratsiooniallikatena – kuidagi värskelt mõjub kui tuua see tekstiili üle. Picassol on hästi inspireerivad tööd ja mulle meeldib väga Joan Mirò. Mäletan, et mul oli väiksena seina peal Mirò kalender, need pildid on siiani silme ees.\nMilliseid kollektsioone eelistate? Kantavaid või rohkem teatraalseid?\nIlona: Sellega ongi dilemma… Mulle ei meeldi niisama kantavad kollektsioonid, hindan seda, kui moekunstnik on leidnud tasakaalu kantavuse ja uuenduslikkuse vahel. Minu jaoks peaksid need kaks asja olema ühendatud. Mingisugust ulmeasja pole ka mõtet teha. Noored võivad küll teha kõike, mis pähe tuleb! Kuid tegelikult sellest tunnebki väljakujunenud moekunstniku ära, kui on aru saada, et ta mõtleb ka, mida teeb.\nEva Liisa: Jälgisin just järgmise, sügis-talvise hooaja moeetendusi – kõik asjad tundusid meeletult ilusad, kuid väga uuenduslikke ideid oli suhteliselt vähe. Samas aga liiga teatraalne, kokku kuhjatud sitsid ja satsid, mulle ka ei meeldi. Võib-olla lihtsad, kuid uuenduslikud ideed, ongi kõige paremad.\nBirgit: Ma arvan, et oleme sellises vanuses, et alles otsime oma asja ning pigem eelistamegi natukene kreisimaid asju. Mood ei peagi olema ainult kantav, vaid näitama ka kuulumist kunsti valdkonda.\nIlona: Muidugi oleneb kõik selllest, millises kontekstis moodi valmistada ja kus seda näidata. Üks asi on kõrgmood ja teine tavaline, kantav, igapäevamood.\nMis innustab noort disainerit kollektsioone looma?\nIlona: Eneseväljendamise vajadus ehk? Enda oskuste ja teadmiste rakendamine. Eriti kihvt on see, kui saab oma kollektsiooniga mõnel moeshowl osaleda – saada uusi tutvusi, tunnustust, ideid…\nMis oleks Teie 5 käsku noortele moedisaineritele?\nIlona: Ära karda teiste arvamust, ole sina ise. See on põhiline.\nEva Liisa: Sa ei pea kõike üksi tegema, julge teha teistega koostööd. Tegelikult on hästi raske kõigega üksi hakkama saada.\nEva Liisa: Ära mõtle ainult tehnilistele asjadele, et kuidas ma seda nüüd õmblen ja kuidas ma seda teen. Katseta ja võta hästi vabalt.\nIlona: Julge ennast väljendada. Ära hoia kinni neist raamidest, mis sind ümbritsevad. Kogu inspiratsiooni: mitte ainult moest, vaid kõigest, mis sind ümbritseb.Reisimine on oluline ning sellega kaasnev avatus ja silmaringi laiendamine. Uuri erinevate koolide ja õppimisvõimaluste kohta. Mina ise olen üritanud hoida silma peal, mida teevad teised, kes õpivad tekstiili teistes riikides. See annab hea ülevaate teises keskkonnas tegutsejate tasemest.\nEva Liisa, mis kohver see su kõrval on?\nEva Liisa: See on väga kuulus kohver või siis loodetavasti saab see kohe kuulsaks. Eile oli MPT promoklipi filmimine ja see oli üks aksessuaaridest. Leidsin selle kodust, mul on hästi palju igasuguseid retroasju. Minu vanemad on sellised, kes ei raatsi midagi ära visata ning seepärast ma kogu aeg leian kodust kapist huvitavaid asju.\nMood-Performance-Tantsu kohta vaata lisaks:


ITAALIA PRESIDENT, MILLAL JA KUIDAS VALITI, LOETLEDA JA ELULUGU ENDISEST ESMALT LõPUNI, VOLITUSED JA DEKREEDID - PRESIDENDID, KUNINGAD JA KEISERID\nItaalia president: Itaalia juhtide tõeline ulatus\nKaasaegne Itaalia on demokraatliku riigi mudel, kus on selgelt eristatud kõigi valitsemisalade funktsioonid ja volitused. Praegu on Itaalia Vabariigis riigipea Itaalia president, Ministrite Kabinet tegutseb ja istungil on kahekojaline parlament. Iga riigiasutus tegeleb oma põhiseadusega pandud volituste raames oma äritegevusega ning 74 aastat tagasi oli riigi riigivõimu süsteemi demokratiseerimine riigis, kus monarhi ja peaministri tandem oli juba aastaid olnud, välja. Itaalia riik pidi minema pikka ja valusat teed enne, kui oli võimalik saavutada riigi ja võimude selline tasakaal kõrgeimate võimupiirkondade vahel.\nItaalia viis monarhiast Itaalia Vabariiki\nPärast Teise maailmasõja lõppu oli Itaalia kaotaja poolel. Riigis, mis sai liitlasvägede ja Saksa armee vahel tihe võitlus, valitses majanduslik ja poliitiline kaos. Fašistlik režiim tõi riigi majanduse katastroofilisse riiki. Itaalia poliitilises elus oli liberaalsete jõudude äge võitlus konservatiivide, sotsialistide ja kommunistide vastu. Itaalia kuninga võimu nõrgendas oluliselt Benito Mussolini eelmine valitsev režiim ja Badoglio uus üleminekuvalitsus ei avaldanud tõsist poliitilist tähtsust.\nKõik huvitatud poliitilised osalejad otsisid võimalusi terava poliitilise kriisi ületamiseks. Praeguse monarhi Victor Emanueli III katse säilitada tema lahkumisega riigis monarhia ei olnud edu saanud. Pärast kuninga tagasiastumist võttis Umberto poeg enda kätte, saades kuueks ja pooleks riigipeaks. Kuningliku võimu lõpp Itaalias tähistas üleriigilist referendumit, mis toimus 2. juunil 1946 Itaalias. Hääletustulemuste kohaselt sai Itaaliast parlamentaarne vabariik, monarhia kaotati riigivõimu institutsioonina.\nKogu riik võitis peaministri De Gaspero kätte, kes juhtis üleminekuvalitsust, ja Enrico de Nicolas, kes sai ajutise riigipeaks. Esimene jätkas peaministri volituste täitmist, mille andis talle antifašistlike jõudude koalitsioon detsembris 1945. Riigipea ametikohale valis põhiseaduskogu sellesse ametisse Enrico de Nicola. Rohkem kui 80% saadikutest hääletas tema poolt.\nItaalia uues ajaloos on Enrico de Nicola loetletud ajutise riigipeana, kes pidas oma ametikohta 28. juunist 1946 kuni 31. detsembrini 1947.\nAjutise riigipea ametikoht jäi niikaua kuni 1947. aasta novembrini, mil Itaalia sai uue põhiseaduse. Vastavalt sellele loodi riigis parlamentaarne valitsus ja Eniriko de Nicoli poolt asutatud ajutise riigipea ametikoht sai ametliku staatuse - Itaalia Vabariigi presidendi ametikoha.\nRiigi esimene president Enrico de Nicola jätkas ametisse kuni järgmise presidendivalimiseni, mis pidi toimuma 1948. aasta mais. Praeguse riigipea keeldumine presidendiks järgmisel valimistel on seotud tema tervise halvenemisega.\nRiigipea staatus vastavalt Itaalia põhiseaduse sätetele\n1948. aasta Itaalia põhiseaduses kehtestati kõikidele riigiasutustele selged volitused. Selles ansamblis määrati Vabariigi Presidendile üsna huvitav roll. Riigipeana oli ta Itaalia Vabariigi põhiseaduse tagaja, tagades Itaalia rahva ühtsuse ja riigi suveräänsuse. Iga Itaalia kodanik, kes on vähemalt 50-aastane, kelle maine ei olnud mingil moel seotud fašistliku režiimiga, võiks toimida riigi presidendi ees.\nRiigipea valimisi viib läbi valimiskogu, kuhu kuuluvad Itaalia parlamendi mõlema koja asetäitjad ja senaatorid. Juhatuse koosolekul peavad osalema kõigi provintside esindajad, kellele antakse õigus oma valijaid nõustada. Iga provints saadab küsitlustesse kolm esindajat. Üks delegaat esindab ainult ühte väikest Valle d'Aosta piirkonda.\nHääletamine toimub mitmes voorus. Ametikandidaadi valimiseks piisab 2/3 häältest, muidu lõpliku otsuse tegemiseks, peate koguma absoluutse häälteenamuse. Valimised määrab parlamendi esimees kuu aega enne praeguse presidendi volituste lõppu, millest teavitatakse piirkondade delegaate.\nParlamendi puudumisel või kuni saadikute volituste lõppemiseni jääb vähem kui kolm kuud, pikendatakse praeguse riigipea volitusi automaatselt, kuni valitakse uus parlament.\nItaalia president lahutab parlamendi\nOlukordades, kus turgu valitsev president ei suuda täita oma ülesandeid ja kohustusi, antakse riigipea volitused üle Itaalia parlamendi ülemkojale senati esimehele. Itaalia Vabariigi uue presidendi avamine ja ametisse astumine toimuvad parlamendi seintes pärast vande andmist. Äsja valitud riigipea ametiaeg on 7 aastat.\nEesistujariigi poliitiline taust\nTuleb märkida, et uus Itaalia põhiseadus ei võimalda Itaalia eesistumist ühegi teise ametikohaga ühendada. Poliitilise eelarvamuse osas võib riigipea saada valimiskolledži asetäitjate ja delegaatide usaldust omava erakonna liikmeks. Kõigist kaheteistkümnest Itaalia Vabariigi presidendist, kellel oli kõrgeim riigipunkt 1946. aastast kuni 2018. aastani, oli ainult üks sõltumatu kandidaat. Kõik teised esindasid sel ajal valitsevaid poliitilisi jõude. Itaalia presidendiks sai kristlike demokraatide, sotsiaaldemokraatide, sotsialistide ja vasakpoolsete demokraatide esindajad. Kristlik-demokraatidel on suurim esindatus kõige kõrgemal võimul Itaalias.\nItaalia presidendi elukoht\nPärast presidendi ametiaja lõppu saavad presidendid automaatselt Itaalia Vabariigi aupresidendi tiitli ja senaatori eluea. Kõigi Itaalia presidentide ametlik elukoht on Quirinal Palace. Kompleks ehitati tagasi 1573. aastal ja seda kasutati kuni 20. sajandini suvise paavsti elukohana. 20. sajandi esimesel poolel paiknes siin kuningas Victor Emmanuel III palee.\nItaalia Vabariigi presidendi volitused\nPärast 1946. aastat Itaalias asutatud parlamentaarset valitsemisvormi iseloomustab selge võimude lahusus. Kogu riigi täidesaatev võim on Ministrite Kabineti armul, mida juhib peaminister. Mis puudutab esindusfunktsioone, siis siin on riigi presidendi õiguse eelis. Vastavalt Itaalia Vabariigi põhiseadusele on riigipeale järgmised volitused: t\nmäärata korrapärased ja erakorralised parlamendivalimised;\nesitama arutelu parlamendi mõlemale riigikassa arvele;\nÕigus allkirjastada vastuvõetud seadused, oma osalemine seadusandlikus tegevuses;\npresidendi määrused, aktid ja määrused, mille peaministrid ja asjaomased ministrid on karistanud, kehtivad kogu riigis;\nkuulutada välja rahvahääletus põhiseaduses sätestatud juhtudel;\nnimetada ametisse oma pädevusse;\nsaada välisriikide saadikuid ja esindajaid;\nesindada riiki rahvusvahelisel areenil, kellel on õigus sõlmida lepinguid ja lepinguid, mis ei ole vastuolus riigi huvidega;\nlangetada otsus mobilisatsiooni alustamise ja sõjaseisukorra kohta;\nauhindade ja riigipreemiate andmine;\nteha armu ja kuulutada amnestiat.\nPidades silmas riigi seadusandja võimetust täita oma ülesandeid, on Itaalia presidendil õigus ühe või mõlema parlamendi koda lahutada. Riigipeale antakse õigus nimetada üks kolmandik Itaalia konstitutsioonikohtu kohtunikest. Itaalia Vabariigi president on riigi kõrgeima kaitsenõukogu ülemjuhataja ja esimees.\nItaalia president sõjaväe paraadil\nPõhiseadus annab selge vastutuse riigipea eest. Kõrge riigireetmise või põhiseadusliku korra rikkumise tuvastamise korral saab praegust presidenti hinnata ainult Vabariigi President.\nMillised presidendid Itaalias elasid ja elasid?\nAlates 1946. aastast, kui riiki juhtis Enrico de Nicola, teadis Itaalia 12 presidenti. Praktiliselt olid kõik riigipead, välja arvatud üks, Antonio Segni, oma ametikohal seadusega määratud seitsmeaastase tähtaja jooksul. Selle aja jooksul polnud poliitilisi vandenõusid või poliitilisi terroriakte. Itaalia presidendivalimiste vertikaalsus jäi väljapoole äge võitlus, mis peamiselt lõi poliitiliste jõudude ja liikumiste vahel. Poliitilise surve peamised objektid olid Itaalia peaministrid, samas kui riigi presidendid olid riigipeaks.\nItaalia president Sergio Mattarella ja Itaalia peaminister Matteo Renzi\nRiigipeade nimekiri näeb välja selline:\nEnrico de Nicola teenis Itaalia presidendina 1. juulist 1946 kuni 12. maini 1948;\nLuigi Einaudi, valitsemisaastad 1948-1955;\nGiovanni Gronki sai riigi presidendiks 1955. aasta mais ja jäi ametisse kuni 1962. aasta oktoobrini;\nAntonio Segni jäi riigipeaks ainult 31 kuud alates 1962. aasta maist kuni 6. detsembrini 1964;\nGiuseppe Saragat oli riigipea 1964–1971;\nGiovanni Leone, valitsemisaeg 1971-78;\nAlessandro Pertini astus ametisse 1978. aasta juulis ja jäi presidendiks 29. juunini 1985;\nFrancesco Cossiga oli aastatel 1985–1992 Itaalia president;\nOscar Luigi Scalfaro sai riigi presidendiks 1992. aasta mais ja jäi sellesse ametisse kuni 1992. aasta maini;\n1999. aasta mais võttis riigi eesistujaks Carlo Adzelio Champi. Ta oli Itaalia presidendiks kuni 2006. aasta maini;\nGiorgio Napolitano valiti 2006. aastal ja jäi ametisse kuni 14. jaanuarini 2018;\nItaalia Vabariigi praegune president Sergio Mattarella valiti sellele ametikohale jaanuaris 2018. Ta astus ametisse sama aasta 3. veebruaril.\nKõigist Itaalia kaasaegses ajaloos loetletud riigipeadest oli Francesco Cossiga kõige suurem kaal. Ta pidi taas siluma sisemaise poliitilise areenil tekkinud teravad servad. Tema valitsuses oli Itaalia lõpuks G7-sse kinnitatud, muutudes maailma juhtivate jõududega.\nItaalia praegune president on Demokraatliku Partei esindaja, kes koos uue aastatuhande vasakpoolsete demokraatidega on suutnud pressida kristlikke demokraate poliitilisest Olympusest.\nItaalia praegune president Sergio Mattarella\nOlemasolev teave Itaalia valitsuse finantskulude kohta presidendi büroo hooldamiseks on uudishimulik. Alates 2001. aastast on riigipea ülalpidamiseks mõeldud assigneeringute maht suurenenud ühe kolmandiku võrra ja moodustab täna 217 miljonit eurot aastas. See summa ei hõlma mitte ainult praeguse riigipea palka, vaid ka endiste presidentide elukindlustust. Enamik kulusid, mis on seotud riigipea ja külalislahkuse elukohtade säilitamisega.\nVõrdluseks, Prantsusmaa presidendi büroo hoolduskulud moodustavad igal aastal 500 miljonit eurot. USA rahandusministeeriumi riigieelarve ja presidendi ülalpidamiskulude kohta on see summa palju rohkem - umbes 900 miljonit dollarit.


Millised on Silani eelised?\nTekstiili kaitse ja pehmus\nSagedasel pesemisel võib kaduda puuvillase, loodusliku ja sünteetilise kanga algne pehmus ja vastupidavus; värvid kahvatuvad. Silani pesupehmendaja ümbritseb oma kaitsega iga kiu, silub neid ja muudab neid elastsemaks. Sellisel moel on võimalik kangast ja värvi märkimisväärselt kaitsta: pesu, mida on Silaniga loputatud, peab kauem vastu ja värvid püsivad kauem erksad – ning see seletab ka, miks pesu naha vastas eriti pehme tundub.\nVäldib staatilist elektrit\nSünteetilised kangad koguvad pesukuivatis sageli staatilist elektrit. Siis tõmbab laenguga kude magnetina mustust ligi. Silani pesupehmendaja hoiab kuivatamise ajal ära staatilise elektri tekkimise ja vähendab seega uuesti määrdumist. Nii püsivad sünteetilised kangad kauem puhtana.\nTriikida on palju hõlpsam, kuna pesupehmendaja on kiud juba eelnevalt silunud. Kortse on vähem ja need pole nii tugevad. Paljud kangad ei vaja triikimist.\nLisaks kuivab pesu kiiremini: kui kasutate viimases loputuses Silani pesupehmendajat, eraldub tsentrifuugimise ajal pesust rohkem vett. Kangasse jääb vähem vett ja see kuivab kiiremini.\nMida pesupehmendaja sisaldab?\nPesupehmendaja koosneb biolagunevatest katioonsetest pindaktiivsetest ainetest (mida nimetatakse esterkvattideks), mis muudavad kanga pehmeks, lõhnaainetest, mis annavad kangale kauemaks meeldiva lõhna, ja värvainetest. Puuviljalõhnalistele vahenditele on ohutuse huvides lisatud kibedaid aineid, et lapsed vedelikku ei jooks.\nKas on tõsi, et pesu, millele on lisatud pehmendajat, kuivab aeglasemalt?\nEi, tegelikult on vastupidi: kui kasutada viimases loputuses Silanit, eemaldatakse pesust tsentrifuugimisel rohkem vett. Siis jääb kangasse vähem vett. Selle tulemusena kuivab pesu kiiremini. Kui pesu kuivatatakse tsentrifuugiga ja kasutatakse soovituslikku kogust Silanit, võib kuivamisaeg väheneda kuni kümme minutit.\nMis juhtub, kui kasutan liiga palju/vähe Silanit?\nLiiga väikese koguse juures ei saa Silani positiivseid omadusi optimaalselt kasutada. Liiga suur doos – eriti rätikute puhul – võib vähendada kanga imamisvõimet. Seega soovitame kasutada iga pesu korral soovituslikku kogust.\nKas pesupehmendajat võib kasutada igasuguse kanga puhul – isegi hingava kanga puhul, nagu Gore-Tex?\nHingava membraankanga (Goretex, Sympatex) ja mikrokiust funktsionaalse tekstiili puhul ei tohi pesupehmendajat kasutada. Pesupehmendaja võib mõjutada membraanide toimimist. Kuid kui membraankangast on vaja pehmendajaga pesta, siis ärge sattuge paanikasse: kui järgmisel korral seda ilma pesupehmendajata pesete, siis selle toime taastub.\nKas on kangaid, mille puhul pesupehmendajat ei tohiks kasutada?\nHingava membraankanga (Goretex, Sympatex) ja mikrokiust funktsionaalse tekstiili puhul ei tohi pesupehmendajat kasutada. Pesupehmendaja võib mõjutada membraanide toimimist.\nKas pesupehmendajad kahjustavad keskkonda?\n1990. aastate alguseni kasutati pesupehmendajate tootmisel katioonset pindaktiivset ainet nimega distearüüldimentüülammoonium (DSDMAC). DSDMAC halb bioloogiline lagunemine tõi kaasa sobivate aseainete otsingud. Need leiti aineklassist nimega esterkvatid (EQ). Seega on Silani pesupehmendaja pindaktiivsed ained juba palju aastaid kiired, lihtsad ja eelkõige täielikult biolagunevad.\nKas poleks keskkonnasõbralikum Silani kasutamist vältida?\nKui kasutada viimases loputuses Silani pesupehmendajat, väljub tsentrifuugimisel pesust rohkem vett. Kangasse jääb vähem vett. Tulemus: pesukuivatis kuivatamist saab oluliselt lühendada, mis säästab energiat.\nTriikimine on Silani kasutamisel lihtsam, kuna pehmendatud pesu on pärast kuivamist siledam. Triikimisaeg lüheneb oluliselt, mis säästab ka energiat.\nNii aitab Silani kasutamine energiat säästa. Kuna Silani koostisained on samuti biolagunevad (vt küsimust Kas pesupehmendajad kahjustavad keskkonda?, pole 90. aastate keskkonnal põhinev kriitika enam põhjendatud.\nKas võin kasutada pesupehmendajat, kui mul on väga tundlik nahk?\nHiljutised uuringud kinnitavad, et Silani pesupehmendaja kasutamine on tundliku nagaga inimestele ohutu. Pesupehmendaja Silan Sensitive toimeained siluvad kangakiudude pinda ja muudavad need pehmemaks. Tundliku naha puhul on see oluline eelis, kuna pehme kangas ärritab nahka palju vähem. Sageli on võimalik pesupehmendajat kasutades naha seisundit parandada.\nTundliku naha puhul soovitatakse kasutada pehmendajat Silan Sensitive, kuna sellel tootel on eriti nahasõbralikud omadused.\nMis on nahasõbraliku alternatiivi eelised?\nÜldiselt hooldavad ja siluvad pesupehmendajad kangast ning muudavad need pehmemaks. Tundliku naha puhul on see selge eelis. Kui soovite kaitsta nahka veel paremini, soovitame kasutada toodet Silan Sensitive. See versioon sisaldab nahale õrnu koostisosi ja seda võib kasutada isegi väga tundliku naha ja beebi õrna naha puhul. Dermatoloogilised uuringud on tõestanud, et see toode sobib eriti hästi tundliku nahaga inimestele, allergikutele ja väikestele lastele.\nKas võin kasutada pesupehmendajat ka laste pesu puhul?\nÜldiselt hooldavad ja siluvad pesupehmendajad kangast ning muudavad need pehmemaks. Tundliku naha puhul on see selge eelis, kuna siledam kangas ärritab nahka palju vähem.\nLaste väga tundliku naha puhul soovitatakse kasutada toodet Silan Sensitive. Sellel variandil on eriti nahasõbralikud koostisosad.\nKüpsised: see veebileht kasutab küpsiseid. Kui jätkate veebilehe kasutamist, siis järeldame, et olete nõus küpsiste vastuvõtmisega kõigilt Silani veebilehtedelt.


Mäng Kärbsed - mõistatus Online. Mängi tasuta\nMäng Kärbsed - mõistatus\nMängi mängu Kärbsed - mõistatus Online:\nMängu kirjeldus Kärbsed - mõistatus\nEt vist salajane sõnum, pead klikkima õiges järjekorras, et lendab. . Mängi mängu Kärbsed - mõistatus online.\nTehnilised omadused mäng Kärbsed - mõistatus\nMäng Kärbsed - mõistatus lisas: 13.10.2010\nMängitakse: 4181 korda\nGame Rating: 3.89 välja 5 (18 hinnangute)\nMängud nagu mäng Kärbsed - mõistatus\nLae mäng Kärbsed - mõistatus\nEmbed mäng Kärbsed - mõistatus oma veebilehel:\nKärbsed - mõistatus\nSisestamiseks mäng Kärbsed - mõistatus oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Kärbsed - mõistatus , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Kärbsed - mõistatus , samuti mänginud mängu:


Kloonlehmade liha ja piim trügivad lettidele - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nKas kloonitud liha- ja piimatooted on leidnud tee Euroopa poelettidele? Jah, kui uskuda Šveitsi valitsust ja tundmatuks jääda soovinud Briti meieri sõnu, kes kuulutas ajakirjandusele, et müüb piima, mis pärineb kloonist aretatud lehmalt.\nThe New York Timesi andmetel sedastas Šveitsi valitsus, et riigis elab mitusada teise või kolmanda põlve kloonlehma. Šveitsi rahvatervishoiu föderaalameti veebileht teatab: “Tõenäoliselt on sellistelt loomadelt pärinevaid piimasaaduseid ja liha kasutatud toidus ja müüdud Šveitsis. Teisi Euroopa riike ootab sama saatus.”\nHetkel peavad kloonitud loomade saaduseid müüa soovivad ettevõtjad Euroopa Liidu uudsete toiduainete reeglistiku kohaselt taotlema erivolituse, ent kloonitud loomade järeltulijatele see nõue ei laiene, vahendab NewScientist.\nPüüdes takistada selliste eksportijate nagu Argentiina, Brasiilia ja USA, kus kloonimine on palju laialdasemalt levinud, kloonitud toiduainete imbumist Euroopa turule, võttis Euroopa parlament juulis vastu otsuse keelata kloonidelt ja nende järeltulijailt pärinevate liha- ja piimasaaduste müük.\nKloonitud liha pooldajad väidavad, et see võimaldab aretada haiguste suhtes immuunseid loomi, kes annavad taisemat liha ja rohkem piima. Ühendkuningriigi toidustandardiameti 2008. aastal läbi viidud uurimus näitas aga, et suurem osa Ühendkuningriigi tarbijaid kaupluselettidel kloonitud loomade liha näha ei taha.\nUurimust juhtinud uurimisagentuuri Creative Research esindaja Steve Griggs ütleb, et kõige rohkem tegid tarbijatele muret ohutus ja loomade heaolu. “Poeketid peaksid kõvasti turundusega tegelema ja nägema vaeva, et veenda inimesi seda tüüpi toitu ostma,” ütleb ta.\nThe Timesi väiteid kinnitab biotehnoloogia mõjude teemalist debatti edendava Saksa organisatsiooni Testbiotech maikuus avaldatud aruanne: “2007. aastal tuli välja, et Ühendkuningriigis Albrightoni lähedal asuvas farmis sündis USA-st imporditud kloonist pärinevast embrüost kasvatatud lehm. Farm aretas samast embrüotekomplektist veel mitu vasikat. Vasikad on nüüdseks müüdud ja farm enam piima tootmisega ei tegele.”


Perearst Marje Oona: Covid-19 vaktsiinil pole Ühendkuningriigis toimuvaga mingisugust seost - Tervis\nPerearst Marje Oona: Covid-19 vaktsiinil pole Ühendkuningriigis toimuvaga mingisugust seost\n21. detsember 2020, 13:00\nPerearst Marje Oona. FOTO: SCANPIX\n«Selle tüvega haigusjuhud on Ühendkuningriigis levinud juba alates septembrist - esimene tuvastatud haigestumine oli 20. septembril ja teine 21. septembril ja sealt siis juba edasi,» avaldas sotsiaalministeeriumi ekspertkomisjoni liige, perearst Marje Oona.\n«Ühendkuningriigis võib olla tegemist kiiremini leviva SARS-CoV-2 tüvega, aga kas see tüvi tõepoolest levibki kiiremini, veel uuritakse,» ütleb doktor Oona. «Veel ei ole selgelt teada, kas hoogne nakatumine on seotud just selle uue tüvega või või lihtsalt sellega, et SARS-CoV-2 levib ka muidu hoogsalt. Kõrge nakkavusega haigused, kui neid ebapiisavalt piirata, levivadki eksponentsiaalselt,» lisas ta. «Kui nakatumiskordaja on kaks, siis 2000 nakatunust saab 4000, edasi 8000, 16 000, 32 000, 64 000, 128 000, 256 000, 512 000 ja järgmine samm on juba üle miljoni. Seetõttu on nakkushaiguste puhul parem karta kui kahetseda!»\nPerearsti sõnul ei ole hetkel Ühendkuningriigis toimuval seost Covid-19 vaktsiiniga. «Praeguseks on Ühendkuningriigis vaktsineeritud umbes 0,5 protsenti elanikkonnast ja sellel ei saa haigestumise tasemele veel mitte mingit mõju olla. Küll on osad kõige haavatavamad juba kaitstud,» kinnitas doktor.\nTeiseks põhjuseks, miks vaktsineerimine ja koroonaviiruse uus tüvi omavahel seotud ei saa olla, toob ta välja selle, et vaktsiinis ei ole mitte midagi elusat, mis ühelt inimeselt teistele edasi leviks.\nVäljatöötatud vaktsiinid toimivad doktor Oona sõnul ka koroonaviiruse uue versiooni puhul. «Vaktsiinis on viiruse ogavalku kodeeriv väike nukleosiidide jupike, abiainena soolad ja rasvatilgake ümber selle jupi,» selgitas ta. «Kuna vaktsiin annab kaitse terve ogavalgu eest, muutunud on aga ainult väike osa ogavalgust, siis vaktsiini kaitsetoime on endiselt olemas.»