Polar M430 kasutusjuhend | Spordiprofiilide sätted\nYou are here: Sätted > Spordiprofiilide sätted\nTeil on võimalik teatud spordiprofiilide sätteid M430-s muuta. Näiteks saate erinevate spordialade jaoks GPS-i sisse või välja lülitada. Suurem valik kohandamissuvandeid on saadaval Polar Flow rakenduses ja veebikeskkonnas. Täiendavat teavet leiate lõigust Spordiprofiilid Flow mobiilirakenduses ja veebikeskkonnas.\nM430-s on vaikimisi kasutusel neli spordiprofiili: Running (jooksmine), Cycling (jalgrattasõit), Other outdoor (muu välispordiala) ja Other indoor (muu sisespordiala). Polar Flow rakenduses või veebikeskkonnas on võimalik lisada uusi spordiprofiile ja muuta nende sätteid. Korraga saab M430-s olla maksimaalselt 20 spordiprofiili. Kui Polar Flow rakenduses ja veebikeskkonnas on rohkem kui 20 spordiprofiili, kantakse sünkroonimise ajal esimesed 20 üle M430-sse.\nKui te olete enne esimest treeningut spordiprofiile Flow veebikeskkonnas muutnud ja sünkrooninud need M430-ga, kuvatakse muudetud spordiprofiilid spordiprofiilide nimekirjas.\nSpordiprofiilide vaatamiseks või muutmiseks minge Settings > Sport profiles ja valige spordiprofiil, mida soovite muuta. Spordiprofiilide sätetele pääsete ligi ka treeningueelses režiimis vajutades pikalt nuppu LIGHT.\nHeart rate settings (südame löögisageduse sätted): Heart rate view (südame löögisageduse vaade): Valige Beats per minute (bpm) (löögid minutis, l/min) või % of maximum (% maksimaalsest südame löögisagedusest). Check HR zone limits (südame löögisageduse tsoonide piirid): Kontrollige südame löögisageduse tsoonide piire. HR visible to other device (südame löögisagedus nähtav teistele seadmetele): Valige On (sees) või Off (väljas). Kui valite On, saavad teised Bluetooth Smarti raadiosidetehnoloogiat kasutavad seadmed (nt jõusaalivarustus) teie südame löögisagedust tuvastada. Te saate M430 kasutada ka Polar Clubi rühmatreeningutel ning edastada oma südame löögisageduse Polar Clubi süsteemi.


MAALEHT: Maaülikooli professor: ühistuline töötlemine tõstaks Eesti tootmissektori efektiivsust\n29. mai 2013. a\nReedel toimuval Eesti Maaülikooli seminari „Ühistulise töötlemise tulevikuvõimalused“ eesmärgiks on vaadata laiemalt ühistulise töötlemise võimalusi Eestis, tuginedes viimastele arengutele Euroopa Liidu liikmesriikides.\n„Ühistuline töötlemine – põllumajandus-, kalandus- või metsandussaadustest toodete valmistamine tulundusühistu poolt – loob põllumajandustootjatele parema ligipääsu turule ning avab uusi võimalusi ja ühtlasi suurendab sektori efektiivsust,“ rääkis Eesti Maaülikooli professor Rando Värnik.\n„Näiteks viiakse praegu Eesti piimatoodangust toormena välja umbes viiendik, kuid riigisisene piima väärindamise osakaal võiks olla suurem – sellest tõuseks kasu nii Eesti töötlemissektorile kui ka avarduks võimalused ekspordiks“ tõi Värnik näite.\nPõllumajandussaaduste väärindamine on globaalse konkurentsi tingimustes Värniku hinnangul võtmetähtsusega: „Selleks, et kontrollida toote kujunemise teekonda, kvaliteeti ning hinda, on tulevikus vajalik oluliselt suurendada ühistegelikku põllumajandussaaduste töötlemist. Saadustest kvaliteetse toote valmistamisel ning tarbijani jõudmisel on just tööstustel vastutusrikas roll.“\nSeminaril otsitakse vastused, mitu ühistut Eestisse mahub; millal ja milliseid takistusi ületades jõuab alustav ühistu toodangu töötlemiseni ning kas tänane turuolukord soosib globaalses konkurentsis ellujäämist.\nInfo seminari kohta Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php\n15.10.2021 MAAÜLIKOOL: Ühistegevuse veebikonverents "Ühistute roll kestlikkuse tagamises"\nNeljapäeval, 28. oktoobril kell 10.00 toimub ühistegevuse veebikonverents "Ühistute roll kestlikkuse tagamises", mida juhib Eesti Maaülikooli maamajanduse ökonoomika õppetooli hoidja Rando Värnik. Esinejad tutvustavad kestlikkuse erinevaid vaatenurki, sealhulgas räägivad nad: lihatootmise kvaliteedikavast, innovaatilisest tootmisjääkidest valmistatud materjalist, uuest põllumajandustootmise tegevussuunast, erinevate ühistute panusest (maa)ellu ja paljust muust. K\n10.12.2020 TALU (1935): Ühistegevus aedvilja turustamise alal\nAutor on ajakirjas nimetamata. Kirjaviis muutmata Meie ühistegevus on rikastunud uue alaga – aedvilja turustamisega ja töötlemisega. Töötlemiseni pole veel jõutud, kuid turustamise alal astutakse esimesi samme läbi raskuste, mis elu igale heale algatusele ikka ette seab. Aedvilja Keskühisuse asutamisega tekkis keskkorraldus, kes hakkas arendama aedvilja eksporti teiste, peamiselt eraeksportööride kürval, et luua pinda kohaliku ühistegevuse tekkimisele. On tekkinud juba mõningaid ühisusi ja ai\n09.12.2020 TALU (1935): Põllumeeste ühistegevuse võitlused\nKirjaviis muutmata Autor E.Just Ühe osa ühistegelikkude organisatsioonide poolt levitatakse vaadet, et kui mingisugusel alal tegev on mõni ühistegelikku nimetust kandev ettevõte, siis on kõik korras, siis on ühiskonna kõigi kihtide huvid kaitstud. Tegelikult on asi nii, et ühistegevuse varal saab teatav ühiskonna osa oma huvides idagi korda saata ainult siis, kui see ühistegevuse organisatsioon on sellesama ühistegevuse osa käsutuses ja korralduses. Kui asja meie põllumeeste pere seisukohalt v\n02.01.2019 EESTI MAAÜLIKOOL: Kolm uut teost ühistegevuse huvilistele\nÜhistu eesmärk on teenida tulu oma liikmetele, kuid kuidas seda saavutada? Eesti Maaülikool, Majandus- ja sotsiaalinstituut avaldas 2018. aasta viimastel päevadel kolm õpetlikku teost, mis juhendavad, kuidas luua ühistut ning kuidas saavutada ühistegevusega tulutoovaid lahendusi. Kõik kolm teost annavad palju nõuandeid nii teadlastelt kui ka praktikutelt. Teostest kogukaim on “Ühistu loomise käsiraamat” (autorid: Tiina Pu\n19.11.2018 MAAELUVÕRGUSTIK: Ühistegevuses peitub võti - kasutage ühistegevuse pikaajalise programmi võimalusi!\nKas te olete märganud, et põllumajandustootjatele on suunatud tavapärasest rohkem ühistegevuse alaseid infopäevi ja koolitusi? Selle põhjuseks nelja-aastane teadmussiirde pikaajaline programm, mis on suunatud ühistegevusele - yhistegevus.emu.ee. Praegu on lõppemas programmi teine tegevusaasta. Teisipäeval, 13. novembril toimus Tartus koolitus „Ühistulise koostöö eelised erinevate sektorite vahel“. Koolitusel esinesid: Eestimaa Talupidajate Keskliidu juht Kerli Ats Farm in juht Urma\n26.10.2018 EESTI MAAÜLIKOOL: Tuleviku maaelumudelit tuleb otsida majanduslikust ühistegevusest\nÕnnestumine eeldab laiapõhjalisi teadmisi koostööst ja ühistulisest tegevusest. Täna on suurim ühistegevuse vaenlane isekus, kuid sellest lahtilaskmine nõuab muutusi eelkõige iseendas. Selleks vajame enam teadmisi ja kompetentsi oma valikute kujundamisel ja tarkade otsuste tegemiseks, kirjutab Eesti Maaülikooli Majandus- ja sotsiaalinstituudi professor Rando Värnik. Ühistud on maailmas laialt levinud majandusliku ja sotsiaalse ettevõtluse vorm. Rahvusvahelise ühistegevuse alliantsi (ICA) andmet\n11.09.2018 MAAELUVÕRGUSTIK: Koostöös teeme paremini - ühistegevuse pikaajalise programmi tegevused jätkuvad\nTeadmussiirde pikaajalise programmi ühistegevuse tegevusvaldkonna tegevused jätkuvad veel üle kahe aasta. Iga-aastaselt korraldatakse infopäevi, koolitusi, õpiringe, ettevõtete külastusi ning novembris toimub iga-aastane rahvusvaheline konverents. Lisaks antakse välja teabematerjale ja käsiraamatuid. Tegevused on suunatud nii ühistu juhtidele, nõukogule kui ka liikmetele. Kõige olulisem on, et iga ühistu saak\n15.04.2017 MAAELUVÕRGUSTIK: Ka ühistegevuse puhul ei saa seadusest üle ega ümber\nSellel aastal alustanud ühistegevuse pikaajalise programmi raames toimusid järjekordsed infopäevad. Sel korral oli teemaks ühistu seadusandlus. Meeldetuletuseks, et programm alustas märtsi alguses infopäevadega „Alustav ühistu – tutvustav osa ja praktiku vaade“ (loe maaeluvõrgustiku 22.03.2017 artiklit "Koostöös teeme paremini". Infopäeva sissejuhatuse tegi programmi juht ja Eesti Maaülikooli professor Rando Värnik: „Sageli on üh\n22.03.2017 MAAELUVÕRGUSTIK: Koostöös teeme paremini\nMe kõik teame, et eestlased on individualistid, kes tahavad ise otsustada ja ise kõike teha, sest tundub, et nii saab kiiremini. Saabki, aga koostöös jõuab kaugemale, mistõttu edu võti peitub pigem koostöös. See kehtib pea kõigis eluvaldkondades ning eriti tänapäeva globaliseeruvas majanduses, sh põllumajanduses, kus Eesti on kogu maailmaga võrreldes väga väike, rääkimata ühest ettevõttest või ettevõtjast. Ühistegevust on Eestis üha enam ja\n16.02.2017 MAAELUVÕRGUSTIK: Käivitus ühistegevuse pikaajaline programm\nMaaeluministeeriumi tellimusel on käivitunud või kohe käivitumas kokku seitse teadmussiirde pikaajalist programmi, mida rahastatakse Eesti maaelu arengukava 2014-2020 tehnilise abi vahenditest. Infot programmite kohta leiab veebilehelt pikk.ee. Üks programmidest, mis äsja käivitus, on neli aastat kestev ühistegevuse pikaajaline programm, mille eestvedajaks on Eesti Maaülikooli Majandus- ja sotsiaalinstituut. Esimesed ühistegevuse pikaajalise programmi tegevused on kaks piirkondlikku infopäeva\n16.08.2016 MAAELUVÕRGUSTIK: Arvamusfestivali maaeluala arutelu - kas ühistegevus on võluvits iga maaelu probleemi lahendamisel?\nMis: Arutelu - kas ühistegevus on võluvits iga maaelu probleemi lahendamisel? Kus: Paide Arvamusfestivali maaelualal Millal: 12.augustil kell 14.00-15.30 Moderaator: Vahur Tõnissoo Paneelis: Krista Habakukk (Külaliikumine Kodukant), Jaanus Murakas (E-Piim), Ivari Padar (Riigikogu) ja Leho Verk (Eestimaa Talupidajate Keskliit) Lühikene kokkuvõte toimunud arutelust: Kas konkurents võ\n03.11.2015 MAAELUMINISTEERIUM: Kruuse: põllumehe turujõudu suurendab ühistegevus\nEesti piimandussektori väljapääs tänasest kriisiolukorrast sõltub eelkõige piimatootjate valmisolekust koostööd teha ja sellega oma turujõudu suurendada, ütles maaeluminister Urmas Kruuse täna Tartus toimuval Piimafoorumil. "Piimasektori tänast kriisi ei saa pikemas perspektiivis lahendada rahasüstidega. Keskne küsimus seisneb selles, kuidas esmatootja suudab turuahelast õiglasema osa saada," ütles maaeluminister Urmas Kruuse. "Ühistegevus on hädavajalik, et põllumees, olgu ta piimatootja võ\n26.10.2015 MAAELUMINISTEERIUM: Kruuse: Vähene ühistegevus on riskantne valik\nEesti põllumajandussektori väljapääs kriisiolukorrast sõltub eelkõige põllumeeste valmisolekust oma jõud ühendada, ütles maaeluminister Urmas Kruuse täna toimunud Eesti Põllumeeste Keskliidu 25. tegutsemisaastale pühendatud konverentsil. "Põllumajandussektori sissetulekute parandamisel seisneb keskne küsimus selles, kuidas põllumees suudab ahelast põllumees - toidutööstus - kaubandus saada õiglasemat osa," ütles maaeluminister Urmas Kruuse. "Kui põllumehed soovivad oma turujõudu suurendada,\n14.10.2015 MAAELUMINISTEERIUM: Kruuse: ühistegevus peab andma põllumehele suurema turujõu\nÜhistegevus peab andma Eesti põllumehele praegusest suurema turujõu, mis aitaks ka majanduslikult raskemaid aegu üle elada, ütles maaeluminister Urmas Kruuse täna Eesti Maaülikoolis toimuval ühistegevuse konverentsil „Edukas ühistu“. Lähiaastatel toetatakse põllumeeste ühistegevuse arendamist ligi 30 miljoni euroga. „Paljud praegused probleemid, millega põllumehed riigi poole vaatavad, saaks lahendada läbi suurema ühistegevuse põllumeeste endi poolt. Ühistegevuse roll ongi anda põllumehele\n28.11.2013 VOOREMAA: Põltsamaa kandi mesinikud panustavad ühistegevusse\nPõltsamaa piirkonnas on juba üheksandat aastat tegutsemas kohalik mesinike selts. Kümmekonna liikmega alustanud organisatsioonist on tänaseks kujunenud mitmekümneliikmeline mesinikke koondav ühendus. Põltsamaa Mesinike Seltsi juhatuse liige Ain Seeder mäletab, et 2004. aastal toimus Pajusi vallas Olvi ja Jüri Luguse Kubja mesindustalus õppepäev, kus üks seal viibinud tallinlane soovitas kohalikel mesinikel seltsi koonduda. Alustati siiski seltsingu loomisega, kuhu alguses kuulus kümmekond mesin\n10.10.2013 PRIA: tootjarühmad loovad eelised ühiselt tegutsevatele ettevõtjatele (MAK meede 1.9)\nKõigil põllumajandusettevõtjatel, olgu nad suured või väikesed, on toodangu liigist ja hulgast sõltumata palju sarnaseid probleeme. Tulundusühistutesse liitunutel on hõlpsam ja kuluefektiivsem toime tulla kui üksiküritajatel. Tootmisahelas tootmine – töötlemine – kaubandus – tarbija on raskusi igas etapis. Seemne ja väetiste, masinate ja seadmete, tõukarja ja söötade soetamine on kulukas, rääkimata investeeringutest toodangu töötlemiseks. Lisakulu nõuab ka kvaliteedinõuete täitmine. Turustuskan\n30.03.2013 MAALEHT: Kas meie aednikud võtavad soomlaste nipid üle?\nKuigi Soome asub meist põhja pool, trügib meie toidulauale nende aedvili. Osa sellest tuleb põhjanaabrite aednike ühistutelt. “Soomlased on maasikakasvatuses tipptegijad. Meil on 1300 maasikatalu ja igal aastal palgatakse maasikakorjamiseks 20 000 võõrtöötajat,“ rääkis Soome Mahetootjate Liidu nõustaja Mikko Rahtola eelmisel nädalal Paides aiandusfoorumil. Ta tõi esile, et nende tarbijad eelistavad kodumaist aiavilja. Aiandus on tõusnud Soomes peaaegu võrdväärseks teraviljakasvatusega: teravil\n19.03.2013 MAALEHT.EE: Soome: kaupluseketid takistavad aiandustootjate ühistegevust\nSoome Mahetootjate Liidu nõustaja Mikko Rahtola sõnul on aiandustootmise osatähtsus Soome põllumajanduse kogutoodangus koguni 16%. Aastas müükase aiasaadusi kokku 490 miljoni euro väärtuses. Palju toodetakse katmikalade kultuure, oluline on maasika- ja kartulikasvatus. Köögiviljadest kasvatatakse kõige suurematel pindadel porgandit, sibulat ja valget peakapsast. Porgandisaak ulatub 100 tonnini hektarilt, mis on võrreldav Hollandi tootmistasemega. Maasikakasvatus on oluliselt sõltuv võõrtööjõu\n14.03.2013 SAKALA: Ühistu teeb rammusama supi\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder leiab, et Eesti on endiselt äriühingute keskne, ent ka ühistukultuur jõuab siia üha enam. «Ühistute osa on kõikides majandussektorites küll väike, aga nende arv on siiski kasvamas,» tähendas ta. Põllumajanduses on möödunud kümne aasta jooksul äriregistri andmetel registreeritud 300 tulundusühistut. Suurem osa neist on küll passiivsed, majanduslikult tegusaid tuleb kokku 60 ringis. Helir-Valdor Seeder, kas ühistute puhul ei pea paika kõnekäänd, et mõisa\n22.02.2013 MAALEHT: Piimaühistud: kuhu edasi?\nEesti konservatiivse põllumehe suhtumine ühistegevusse hakkab muutuma. Piimaühistud on suutnud stabiliseerida piimahinna; koostegemisele tugineb lihaveisekasvatuse edu; viimane uudis oli teraviljatootjate ühistu Kevili uue elevaatori nurgakivipanek. Eesti Põllumeeste Keskliidu tegevjuht Üllas Hunt ütleb piimandusühistu EPIKO (piimatootjate katusühistu Eesti Piimatootjate Koostöökogu) kogemusele toetudes, et ühistegevus on parandanud piimatootjate elu. Praegu haldavad piimandusühistud hinnan\n07.02.2013 PÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM: Seeder: 127 tootjat koondav ühistu näitab eeskuju\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ütles Lääne-Virumaale rajatava viljaterminali nurgakivi panekul, et KEVILI tegevus võiks innustada ka teistes valdkondades rohkem ühiselt tegutsema. „KEVILI on suurepärane näide suuremahulisest majanduslikust ühistegevusest, kus koos turustamiselt on jõutud ka ühise investeerimise ja töötlemiseni,“ rääkis Seeder. „Ma väga soovin, et KEVILI näide innustaks ka teistes valdkondades senisest enam ühiselt tegutsema. Me konkureerime eelkõige ülejäänud maailma\n15.01.2013 MAAELUVÕRGUSTIK: Ühistuline tegevus on Eestis tõusuteel\nArtikkel on kirjutatud ajendatuna tagasivaatest 2012.aastasse, mis oli ÜRO poolt välja kuulutatud kui rahvusvaheline ühistegevuse aasta ning samuti vaadata natukene nii sellesse aastasse kui ka kaugemasse tulevikku, seda siis eelkõige Eesti maaelu arengukavaga seonduvalt. Lisaks alustas eelmisel aastal Eestimaa Talupidajate Keskliidu juures tööd Põllumajandusliku Ühistegevuse Keskus (pük.ee), mille üheks eesmärgiks on luua ja arendada sidemeid ühistegevusest huvitatud tootjate vahel. MAK 2007-2\n05.12.2012 SAARTE HÄÄL: Ühistute usku rahvas käis Tartus nõu pidamas\nEesti Maaülikool, Akadeemiline ühistegevuse selts, Tartu hoiu-laenuühistu ning Saaremaa hoiu-laenuühistu korraldasid reedel, 30. novembril Eesti Maaülikoolis ühistegevuse konverentsi. Konverentsi teemaks oli ühistegevus maaühiskonnas, ühistegevuse olukord täna ja tulevikuperspektiivid. Esimese ettekande tegi põllumeeste keskliidu president Juhan Särgava, kes rääkis põllumajandustootjate ühistegevusest, tuues näitena Eesti suurima piimatootjate ühenduse EPIKO. Särgava sõnul planeerib EPIKO 2013\n12.11.2012 MAAELUVÕRGUSTIKU ÜHISTEGEVUSE RUBRIIK: Esimene toorpiima automaat Eestis\nKes korra elus on head maapiima maitsnud, teab seda tahta teinegi kord. Aga kust seda maapiima tänapäeval saada? Lehmi peetakse enamasti suurtes lautades, neid, kes veel ühte-kahte lehma jaksavad pidada, on käputäis. Samas võiks ju ka suurtest lautadest pärit piim olla müügis ilma pastöriseerimata. Küllap on sellist mõttekäiku paljud oma peas veeretanud. Rakvere kandi mehed osaühingutest Vaeküla Suurtalu, Roodevälja Uustalu ja Saaremetsa Farm panid pead kokku ja asutasid kolme peale osaühingu A\n12.11.2012 MAAELUVÕRGUSTIKU ÜHISTEGEVUSE RUBRIIK: Ühistus ollakse koostööpartnerid, mitte konkurendid\nLihaühistu PYHL loodi 1999. aastal eesmärgiga müüa liikmete kasvatatavaid nuumsigu ja saada nende eest parimat võimalikku hinda. Ühistusse kuulub 6 seakasvatusfirmat ja ühistus on palgal 5 inimest. Lihaühistu liikmed on erinevad, osadel on ka omad tapamajad. Eraldi liikmemaksu ühistul ei ole, igal nädalal määratakse sigade eest uued hinnad selliselt, et liikmed saavad sigade eest võimalikult parimat hinda. Lisaks oma liikmetele tehakse koostööd ka teiste seakasvatusettevõtetega, mitmed ettevõ\n12.11.2012 MAAELUVÕRGUSTIKU ÜHISTEGEVUSE RUBRIIK: Oma kaubamärgi väljatöötamine aitab tutvustada lihaveiseliha\nMittetulundusühing Liivimaa Lihaveis loodi 2010. aastal Eesti suuremate aberdiin-anguse ja herefordi tõugu lihaveisekasvatajate poolt, eesmärgiga propageerida ja turustada rohusöötadel kasvatatud veiste liha. Tegemist on traditsioonilise tootjarühmaga, kes ühendab lihaveisekasvatajaid põhiliselt Lõuna- ja Kesk-Eestist, kuid juriidiliselt MTÜd tootjarühmaks ei loeta. Liikmete karjad asuvad ajaloolistel Liivimaa aladel ja on mahetunnustusega – loomadele ei söödeta tavapõllumajandusest pärit söö\n12.11.2012 MAAELUVÕRGUSTIKU ÜHISTEGEVUSE RUBRIIK: Tartumaa Piimatootjate Ühistus on nii suured kui ka väikesed tootjad ühise asja eest väljas\nÜhistu funktsioon on teenindada inimesi võrdselt ja funktsioneerida kasumlikult. Tartumaa Piimatootjate Ühistu suurimal liikmel on 550 lehma, paaril piimatootjal 400 lehma, kuid on ka neid, kes majandavad 20-30 lehmaga. Enamus ühistu liikmetest kasvatavad ka teravilja. Piima müüb ühistu kahele piimatööstusele: Rannu Juustutööstus ja Valio. Kogu piim, mis toodetakse, on tootja jaoks ühe hinnaga, v.a valgu- ja rasvasisaldusest tekkiv erisus. Kui keegi teenib rohkem, ei tähenda see seda, et keegi p\n11.07.2012 PÕLLUMAJANDUSLIKU ÜHISTEGEVUSE KESKUS (PÜK): FAO avas põllumajandusüksustega suhtlemiseks eraldi üksuse\nÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) avas uue sidustusüksuse edendamaks koostööd põllumajandusühistutega. FAO peadirektor Jse Graziano da Silva nimetas oma sõnavõtus ühistuid ja tootjaorganisatsioone võtmetähtsusega partneriteks nälja ja vaesuse vähendamisel kogu maailmas. Loe edasi PÜK veebilehelt www.pük.ee/... Põllumajandusliku Ühistegevuse Keskus (PÜK) on Eestimaa Talupidajate Keskliidu allüksus ja tegutseb kõigi ü\n07.07.2012 PÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM: Täna on rahvusvaheline ühistute päev\nTÄNA, 7. juulil tähistab maailm ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) algatusel rahvusvahelist ühistute päeva, et juhtida tähelepanu ühistulise liikumise olulisusele nii globaalsel kui kohalikul tasandil. "Ühistuline koostöö on see, et mis aitab väiketootjatel paremini turule pääseda ja ellu jääda," rääkis Eesti alaline esindaja FAO juures Ruve Šank. "Väiketootmise säilimine on nii globaalselt kui ka Eesti mõistes oluline tegur, mis hoiab tagasi kiiret linnastumist ja aitab hoida maa\n13.06.2012 VIRUMAA TEATAJA: Rakvere piimaühistu kõrvale lihaühistu\nÜheksateist Lääne-Virumaa loomakasvatajat asutasid mai lõpus Rakvere lihaühistu, mille kaudu hakatakse ühiselt loomi turustama. Rakvere lihaühistu ja Rakvere piimaühistu tegevjuhi Priit Putko sõnul on enamik lihaühistu asutajaist ka piimaühistu liikmed, kes on aastaid koos toorpiima turustanud ning mõistavad ühistegevuse eeliseid. “Lihaühistu praegu 19 liikmest 18 on piimaveisekasvatajad, kellest kolm tegelevad kõrvaltegevusena lihaveisekasvatusega ja üks on spetsialiseerunud ainult lihaveistel\n17.05.2012 MAALEHT: Farm In ostab 11 miljonit liitrit diislikütust\nTulundusühistu Farm In, mis ühendab kaheksat põllumajandusühistut ligi 800 tootjaga, sõlmis ASiga Jetoil diislikütuse ostmise lepingu. Selle kohaselt ostavad Farm Ini ühistud aasta jooksul kuni 11 miljonit liitrit diislikütust. “Korraldasime aasta alguses prognoosile toetuva kütusehanke,” selgitab Farm Ini tegevjuht Vahur Tõnissoo. “Meie ühistud tarbivad kokku 11 miljonit liitrit diislikütust. Jetoil pakkus meile kõige soodsamat hinda, kuid ka paindlikku logistikat ja koostöövalmidust nii suur\n23.03.2012 EPKK: Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda moodustas ühistegevuse toimkonna\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja (EPKK) nõukogu otsustas luua koja juurde ühistegevuse toimkonna. Ühistegevuse toimkonna esimeheks valiti Olav Kreen, kes on koja nõukogusse valitud teraviljakasvatajate ühistu Kevili esindajana. EPKK otsustas ennast põllumajandusühistute esindusorganisatsioonina selgemalt positsioneerida ning astuda ka Euroopa põllumajandusühistute katusorganisatsiooni COGECA (Põllumajandusühistute Konföderatsioon) liikmeks. EPKK ühistegevuse toimkonna esimees Olav Kreen rõhuta\n28.02.2012 MAAMAJANDUS: Tootjarühmade hüvanguks (MAK meede 1.9)\nEesti maaelu arengukava kaudu saavad põllumajandustootjaid ühendavad tulundusühistud taotleda tootjarühmade loomise ja arendamise toetust. Toetust saavad taotleda need ühistud, kelle eesmärk on ühiselt turustada oma liikmete toodetud põllumajandustooteid. Toetuse taotlemiseks tuleb eelnevalt taotleda tootjarühmade tunnustamist. Tootjarühmade tunnustamise taotluste vastuvõtt toimub tänavu 5. märtsist 12. oktoobrini ning toetuse taotluste vastuvõtt 16. juulist 27. juulini. Tootjarühma administra\n17.02.2012 MAALEHT: Taluliit aitab uusi ühistuid luua\nKuna ühistegevus Eestis ei arene piisavalt kiiresti, otsustas taluliit luua keskuse ühistu asutajate abistamiseks. Eestimaa Talupidajate Keskliidu juures alustas mullu tegevust põllumajandusliku ühistegevuse keskus. See hakkab toetama põllumajandustootjate ja esmatöötlejate ühistegevust ehk talupidajate ühistuid. Keskus loodab eelkõige aidata kaasa uute ühistute tekkimisele. Tööd alustati riigi toel. ETKLi peadirektori Kaul Nurme sõnul tekkis mõte keskuse loomiseks seetõttu, et oli näha – talu\n13.12.2011 MAAELUVÕRGUSTIK: „Üht vitsaraagu on kerge pooleks murda, luuda aga mitte“ - ühistegevusest põllumajanduses\nHetkel on käimas tihedad arutelud ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle järgmisel programmeerimisperioodil (2014-2020). Euroopa Komisjoni esindajate sõnul on tegemist evolutsiooni, mitte revolutsiooniga. See tähendab, et kardinaalseid muudatusi plaanis ei ole, mis aga ei tähenda, et ei kavandataks olulisi muudatusi. Üheks oluliseks muudatuseks on mõtteviisi muutus – Euroopa Komisjoni üha suurem soov suunata EL rahalisi vahendeid teadusele ja innovatsioonile ning selle koostööle – koostööl\n13.12.2011 MAALEHT: Ühistegevust põllumajanduses peetakse sageli sotsialistlikuks jäänukiks\nNovembri keskpaigas toimus Türi Kultuurimajas ühistegevuse alane teemapäev, kus Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juht Roomet Sõrmus tutvustas põllumajandusühistute hulgas läbi viidud ühistegevusealase küsitluse tulemusi. 14 põllumajandusühistu esindajaid küsitleti käesoleva aasta novembris, seitse neist osales ka 2008.-2009. a Maamajanduse Infokeskuse tellimisel läbi viidud uuringus „Põllumajandussaaduste ja -toodete ühisturustamise praktilised näited“. Tänavuse küsitluse puhul on tegemist pi\n15.11.2011 MAAELUVÕRGUSTIK: Ühistegevusel on tulevikku!\n15. novembril 2011 toimus Türi Kultuurimaja väikeses saalis teemapäev "Ühistegevus põllumajanduses", mille korraldas Maamajanduse Infokeskuse maaeluvõrgustiku büroo Teemapäeva paneeldiskussioonil tõdeti, et ühistegevusel on tulevikku! Diskussioonis, mida juhtis Toomas Kevvai, osalesid (pildil paremalt alates): Vahur Tõnissoo, Aavo Mölder, Tanel Bulitko, Riho Kaselo, Kalle Hamburg Teemapäeval tutvustasid Põllumajandusministeeriumi esindajad Eesti ma\n21.10.2010 PÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM: Kriise aitab üle elada ühistuline tegevus\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder rõhutas Aasta Põllumehe konverentsi kõnes, et majanduskriise aitavad põllumeestel üle elada koostöö ja ühistegevus. Üksikuna ei ole ka suurtel põllumeestel võimu toiduahela teisi osapooli ehk tööstusi ja kaubandust mõjutada. „Viimase aastaga pärast majandussurutist on ühistegevuslike ettevõtete arv kahekordistunud ja see sisendab optimismi,” rääkis Seeder. „Ka eelmise sajandi kolmekümnendate aastate majanduskriis laastas ühistuid oluliselt vähem kui tei\n06.10.2010 ÄRIPÄEV: Ümarlaud: Maaelu päästev õlekõrs - ühistegevus\nÜhistegevusest kui meie põllumajandust päästa võivast võluvitsast on räägitud aastaid. Ja loogiliselt võttes olekski ju ühiselt majandades, toormetarneid tellides, toodangule turgu otsides või tehnikat soetades lihtsam hakkama saada. Ometi ei ole põllumajanduslik ühistegevus meil siiani teab mis õitsvale järjele tõusnud ning needki üksikud ühistud, kes aja jooksul jalad alla saanud, vaevlevad mitme setme probleemi kütkeis. Et aimu saada ühistuid kammitsevatest muredest ja kuulata ära ka n-ö am\n01.10.2010 POSTIMEES: Ilves: ühistud aitavad põllumeestel otstarbekamalt majandada\nPresident Toomas Hendrik Ilves ütles 1.oktoobril Võrumaa Masinaühistut külastades, et ühistud pakuvad ka tänapäeval Eesti põllumeestele paremaid võimalusi tootmiseks ja turustamiseks. Võrumaa Masinaühistu, mille asutasid Võrumaa taluperemehed, on koht, kuhu peaksid tulema kõik Eesti külade pearud ja andresed, et õppida ühistulist tegevust, mis aitab meie põllumeestel otstarbekamalt majandada ja püsima jääda, ütles president Toomas Hendrik Ilves, kes\n01.10.2010 ERR: Põllumehed: masinaühistud päästaksid väiketalud väljasuremisest\nLaialdasem masinaühistute loomine maapiirkonnas võimaldaks päästa Eestile omase väiketalupidamise täielikust väljasuremisest, leiavad kogenud põllumehed. Võrumaal Nursil juba 14 aastat tegutseva masinaühistu tegevjuhi Jaak Kahro sõnul on kogemused näidanud, et igaühel ikka ei tasu põllumasinat osta, kuna see ei tasu 10-20 hektari peale ära. Paljudes väiketalupidamistes kasutatavad veneaegsed "põkad" on mõne aja pärast juba ajalugu. Kuigi paari aasta\n30.08.2010 PRIA: MAK meetme 1.9. tootjarühma loomise ja arendamise taotlusi võetakse vastu alates 30. augustist 2010\nTunnustatud tootjarühmade taotlusi Maaelu arengukava 2007 - 2013 meetme 1.9. tootjarühma loomise ja arendamise toetus taotlemiseks võetakse vastu 30. augustist kuni 13. septembrini 2010 PRIA keskuses. INFO PRIA veebilehel www.pria.ee/et/toetused/meede/tootjaruhma_loomise_toetus_2010 Maaelu arengukava 2007-2013 Põllumajandusministeeriumi veebil www.agri.ee/mak\n03.08.2010 EESTI PÄEVALEHT: Väiketalunikud ühistut ei usalda\nTootjarühm peaks aitama Eesti marja- ja õunakasvatajatel jaekaubandusele ligi pääseda. Juuli alguses loodud Eesti marja- ja õunakasvatajate tootjarühm Polli Fruit lubab oma liikmete toodangut paremini jaekaubandusse turustada. Osa talunikke aga eelistab raskustest hoolimata ka edaspidi omal jõul hakkama saada. Polli Fruiti eestkõneleja, endise autoärimehe Toomas Rüütmanni sõnul on väiketalunikel raske kasvatatud marju ja õunu müüa, sest turgu valitsevad suured jaekaubandusketid. „86 prot\n02.07.2010 ERR: Marja- ja puuviljakasvatajad kavandavad ühistegevust\nEesti puuvilja- ja marjakasvatajad peavad otstarbekaks koonduda ühtseks tootjarühmaks: nii saaks tootja keskenduda kasvatustööle ning ühistu hoolitseks selle eest, et poelettidele jõuaks järjest rohkem kodumaiseid vilju, leiti Tartus toimunud foorumil. Foorumil tunti muret, et Eesti väiketootjast puuvilja- ja marjakasvatajal on praeguse seisuga väga keeruline oma toodangut siinsetele poelettidele saada, ekspordist rääkimata. Kui kodupoodi siiski jõutakse, jääb kodumaine toodang hinnapoolest oda\n20.05.2010 ERAMETSALIIT: Erametsaomanikud suurendavad puiduturgu ühistegevuse abil\nERAMETSALIIDU TEADE: Neljapäeval Tallinnas toimunud rahvusvahelisel konverentsil "Puidu kasutuse suurendamine Eestis" jõuti järeldustele, et metsaomanike endi turustusorganisatsioon omab häid väljavaateid Eesti puiduturu suurendamiseks, võttes kasutusse rohkem pere- ja väikemetsaomanike seni kasutama metsi. "Nii majanduslangus, kavandatav metsanduse arengukava, puidutööstuse ja energiasektori vajadused ning metsaomanike endi huvi majanduskoostööd edendada on loonud tingimused kasutada senises\n15.04.2010 MAALEHT: Ühistegevus kui ettevõtluse vorm\nOrganiseeritud ühistegelik liikumine, mis sai alguse Inglismaal, kasvas Eestis välja põllumeeste seltside tegevusest. Juba 1876. aasta 25. mail peeti Viljandis põllumajandusseltside saadikute koosolek. Ühistegelikust seisukohast väärivad seal vastu võetud otsustest tähelepanu seltside kassaraha suunamine põllutöömasinate ja seemneviljade hulgiostudeks. Samas soovitati põllumeestel valida sellisteks hulgiostudeks üks selts, kes vajalike kaupade tellimisi koordineeriks ja korraldaks. Ju\n14.04.2010 Põllumajandusturundus on eriline\nEPKK üllitas koostöös Maaülikooli õppejõu Tiiu Ohvriliga teatmiku põllumajandusturundusest. Autor kirjeldab teatmiku valmimise eeldusi alljärgnevalt: "Põllumajandusturundus on eriline sellepärast, et kui tavapärane turundus töötati välja juhtimisotsuste valdkonna abistamiseks ettevõtte tasandil, siis põllumajandusturundusel on mõnevõrra teine arengutaust ja -kõver. Põllumajandusturundus sündis põllumajandusökonoomika raames tavapärasest äriturundusest varem. Seda põhjusel, et põllumajandusökon\n08.04.2010 15 aastat tagasi moodustati Saaremaa Liha- ja Piimaühistu\n1995. aasta kevadel olid meie põllumehed ärevil, sest otsustamisel oli kohaliku liha- ja piimatööstuse saatus. Tollane põllumajandusminister Jaan Leetsar kirjutas siis: “Kogu Eesti, sealhulgas ka Saaremaa põllumajandustootjatel on praegu sõna tõsises mõttes murranguline aeg. Täna tehtud otsused on nii kaalukad, et mõjutavad kogu saare rahva elu paljudeks aastateks. Seepärast tuleb need otsused väga tõsiselt läbi kaaluda, et hiljem poleks vaja oma laste ees silmi maha lüüa.” Põllumehe elu sõltub\n03.04.2010 Hoiu-laenuühistutelt maal võetakse seitset nahka\nEesti riik suhtub austusega suurtesse kommertspankadesse, aga maaettevõtlust ja -elu toetavad piirkondlikud hoiu-laenuühistud on vaeslapse osas. Eesti üks nooremaid, 2008. aasta lõpus metsameeste asutatud Metsa Hoiu-Laenuühistu sai võimaluse kasutada riigi toetust, kolme miljoni krooni suurust laenusummat. Riik toetas hoiu-laenuühistut Maaelu Edendamise Sihtasutuse (MES) kaudu. Metsamehi see samm rõõmustas. Täiendavat laenuraha oli ruttu vaja eeskätt väiksematel metsaomanikel, kes rahapuuduse\n26.03.2010 POSTIMEES: Seeder: põllumajandust aitavad ühistegevus ja innovatsioon\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ütles Olustveres toimunud seminaril Põllumees kui tippjuht, et põllumajanduse võimalused on seotud ennekõike ühistegevuse, innovatsiooni ja tootearendusega. Veel rõhutas põllumajandusminister kvaliteedi tõstmist ja nisitoodete väljatöötamist. Põllumajanduse arendamisel tuleb rohkem rakendada teadus- ja arendustegevust ning oluline on põllumajandustootjate ja teadlaste koostöö tulemuste rakendamine tootmises. Loe edasi Postimees Online www.e24.ee/\n20.03.2010 Kuidas tõsta piimatootmise jätkusuutlikkust ja panna rõhku ühistulisele tegevusele\nVastab põllumanajdusminister Helir-Valdor Seeder 1. Mida on ministeeriumil plaanis teha piimatootmistalude jätkusuutlikkuse tagamiseks olukorras, kus 25% allesjäänud taludest kavandab lähiaastal tegevuse lõpetada (sõltumatu uuringufirma andmeil)? Piimandus on kindlasti Eesti põllumajanduses üks tähtsaim valdkond. Viimastel aastatel on piimatootjad oma jätkusuutlikkuse tagamiseks investeerinud võrdlemisi palju ning oleme olukorras, kus ligi pool loomakohtadest on uued või hiljuti renoveeritu\n20.02.2010 VOOREMAA: E-Piim on hea näide ühistegevusest\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seederi sõnul oleme Eestis edukalt üles ehitanud individuaalsele eraomandile põhineva süsteemi, ent meil on veel nõrgalt arenenud majanduslik ühistegevus. E-Piima näitel on suudetud üles ehitada hästi toimiv ühistegevusele põhinev süsteem. Kuidas hindate tõsiasja, et praeguses majandussituatsioonis suudeti E-Piima Põltsamaa Meiereis paika panna 11 miljonit krooni maksma läinud juustu valutamise ja pakendamise liin? Praeguses majandusolukorras taolisi ett


Suurepärane mees ei ole see isa, kes tuleb töölt koju, ütleb lastele vaid tere, vahetab riided ja potsatab diivanile õhtusööki ootama. «Kui su eks oli parem voodipartner, pikem, tugevam, suurem, targem, rikkam või muul moel praegusest kallimast erinev, ei tasuks seda jutuks võtta,» ütles Hartman. Ja sellel listil ei ole lõppu. Kuulamine ei ole midagi sellist, mille jaoks saad end ette valmistada.\nEt kallim ei meeldi sinu lähedasteleVõib-olla ei meeldi su vanematele see, et su silmarõõmul on suured tätoveeringud.. Aga tasuks mõelda, sest praktika näitab, et naised võtavad nurisemata tihti enda suurema osa. Võib-olla häirib su sõbrannasid asjaolu, et mees on kaks korda juba abielus olnud. Need ei ole “naiste tööd” ja kui sul peaks hetkekski tekkima tahtmine nii mõelda, tule ruttu maa peale tagasi ja tõtta aga appi.See peaks olema ilmselge. Ühisrahastus platvorm - tagatiseta laenud eraisikult kuni 5000 euro. Hartman lausus, et mainida võib eksi negatiivseid omadusi, kuid positiivsed küljed tasuks jätta saladuseks. «Numbrid ja nimed muudavad mineviku väga reaalseks,» sõnas Hartman. Või kui suudad, ära tee nende arvamusest väljagi. Kui sinu kaaslasele teeb miski muret, ole valmis end muudest asjadest välja lülitama ja teda kuulama. Hartmani sõnul teeb see kõigile vaid haiget ja lööb inimeste vahele kiilu. Töömured, rahaga seotud stress, hirmud, ihad - vaid nimeta! Ilmselt kõik mehed on millalgi oma elus stressi ja muret kogenud ja tundnud, et nad ei tohi seda kuidagi välja näidata. Räägi oma minevikust pigem üldiselt ja ära maini seda kuigi tihti. Kuigi su praegune kallim võib olla väga enesekindel, mõjuvad sellised võrdlused talle negatiivselt. Laenulepingu näidised. Pole vahet, mis põhjusel mees su lähedastele ei meeldi, ära maini seda temale.\nNeli asja, mida peaksid teadma puukborrelioosist.\n. Autolaen, autoliising, laen auto tagatisel kuni 30 000 eurot.\nOstad uue autoga kaasa lisavarustuse? Neli mõttetult.\n. Hoia seda infot endale ja ürita oma lähedastele rääkida mehe headest külgedest. Võib-olla on asi selles, et perekondlikel üritustel kipub ta vaikima.\nNeli olulist asja, mida teada, enne kui välismaal.\n. See on jube! Kuulamine ei tähenda ka vaid seda, et viid prügi välja, kui sulle nii on ette öeldud. Pole kahtlustki, et see muudab su praeguse kallima ebakindlaks ja ta hakkab võrdlema end su eksiga, keda ta võib-olla pole kordagi näinudki. Ükskõik, kas see juhtub siis, kui olete parasjagu teel toidupoodi, lastele järele või isegi siis, kui teil on pooleli teineteisele õrnuste jagamine. Ta aitab koduste toimetustegaPesu pesemine. Neli asja, mida tasuks teada enne tööle asumist. Neli asja, mida tasuks teada enne tööle asumist\nNordea – Laenusumma kuni 500 000 €


Koondisega sõidab Katari seitse florakat! - FC Flora\nKoondisega sõidab Katari seitse florakat!\nSel nädalal koguneb Eesti meeste koondis eelseisvateks maavõistlusmängudeks Soome ja Islandiga. Kataris toimuvatele mängudele sai kutse ühtekokku seitse FC Flora mängijat.\nEesti koondise peatreener Martin Reim nimetas läinud nädalal 22 mängija nimed, kes sõidavad juba homme Katari pealinna Dohasse, kus koondis peab viimased EM-valikmängude eelsed sõpruskohtumised. Reedel, 11. jaanuaril kell 14:00 algab maavõistlus põhjanaaber Soomega ning teisipäeval, 15. jaanuaril kell 18:45 kohtutakse Islandi koondisega.\nMartin Reimi 22-mehelisse valikusse kuulus ka seitse florakat, kelle hulgas kolm potentsiaalset debütanti – Henrik Pürg, Märten Kuusk ja Markus Poom. Lisaks neile juba kogemustega koondislased Gert Kams (53/2), Joonas Tamm (27/3), Madis Vihmann (13/0).\nSoome koondisega on Eesti kohtunud varem 34 korda, millest 7 oleme võitnud meie, 17 korral on peale jäänud põhjanaabrid ning 10 korda oleme leppinud viiki. Islandiga oleme vastamisi olnud viiel korral, nende kohtumiste saldoks on üks võit, üks viik ning kolm kaotust. Riigi ajaloo parimat jalgpalli mängiva Islandiga kohtusime viimati 2015. aastal, kui A. Le Coq Arenal mängisime 1:1 viiki.\nKatari sõitev Eesti koondis:\nTrevor Elhi (11.04.1993) – klubita 7/0


Fr.C34: Toiduga läheb kehvemaks, pinged kasvavad – MEREBLOG\nFr.C34: Toiduga läheb kehvemaks, pinged kasvavad\nSaturday, June 17, 2006 Tuesday, June 20, 2006 Mairold Fr.Chopin, Seamen's stories\n17. juuni, 1996, kell 2350, esmaspäev\nSildus kalatraaler A. H. Tammsaare (BMRT EK-555). Kuues laev. Lahedalt roostes. Jääb mulje, et roostest see koosnebki ja pudeneb kohe ookeani laiali. Kuigi meie Fryderyk Chopinil jagub seda roostet samuti tonnide viisi.\nFotol on küll ukrainlaste traaler Geroi Eljtigena, aga laevatüüp AHT-ga samasugune.\nKambüüsilobi hakkab närvidele käima. Esimeste päevade reklaametendus otsa saanud. Viinaralliga seoses on osa kambüüsirahvast ka harva välja ilmuma hakanud. Või on lobimuutus märgata tänu sellele, et meil sai kaasavõetud magusaträni (küpsised, kommid) otsa. Selle olukorra küll lahendasime omal moel. Tegime “kanget” suhkruvett ja keeduspiraaliga aurustasime vee ära. Tulemuseks sültjas mass, mis sai valatud kaussi tarduma. Tuli midagi lutsu- ja iiriskommi taolist. Jube magus. Aga hädas on inimesed leidlikud ja kõigesööjad.\nDan ajab kambüüsist kondenspiima ära. Ei teagi, kuidas ta neid saab. See keedetakse kah magusamassiks. Samamoodi iiriskommi moodi müdi, aga pehmem.\nIgapäevane rutiin on juba messis laudadelt saia äraajamine. Kes ees, see mees. Laevas küpsetatud sai on ainuke söök, mida kõlbab peale toiduaega näksida. Või ka peale ja läheb libedalt alla küll.\nViimase paari nädala toidumenüü paneb küll mõtlema, kuhu need sajad tuhanded on läinud, mis merekool olevat laevafirmale üle kandnud? Kadettide suvine toiduraha saadeti otse laevafirma kontole, aga taldrikult küll neid “värve” ei paista… Kuskilt mereraamatust kunagi lugesin, et kokal laevas vastutusrikas töö. Kui toit on niru, siis meeskonnas pinged kasvavad. Viimasel ajal on lõunajärjekorras naginaid olnud. Madrused rahulolematud, et nemad peavad kadettidega koos järjekorras seisma, nad peaks ikka ette minema. Nende kahjuks on kadettide mass neist selgelt üle.\nOli ka kaklusi.\nOlukord pingeline – mitu nädalat pole laevalt maha saanud ja terasest närvid hakkasid süsinikku kaotama.\nPikk pikk saba tekkis kambüüsi toidujagamisluugi ette ja siis üks laevajuhist kadett ronis omade vahele teistest ette. Tagant hakkas kostma teiste kadettide hääli, et kuda sa r**sk ronid, kõik teised ju ootavad saba lõpust alates. Kirutav kadett ei teinud sellest välja, sai oma söögi kätte ja istus aga rahulikult laua taha ja kukkus mugima. Samal hetkel, kui see laevajuhist kadett sööma hakkas (oli tema söögikoht üsnagi söögisaba lähistel), jõudis temani sabas seisnud üks külmutusmehaanika kadett. Too oli vist selle asja peale eriti tigedaks saanud, kargas laevajuhi juurde ja kukkus pärima – noh kuidas tänane toit maitseb? Oli nälg silmanägemist võtmas, et ette trügisid? Ja vastust ootamata võttis einestaja tadriku ja siirdas selle laevajuhile otse näkku.\nLaevajuht ei olnud aga sellega nõus ja tõusis vihaselt püsti, käed õieli. Samal ajal ennetas mehaanik püstitõusjat ja ta käed hakkasid väga kiiresti liikuma (tegu on siiski päris kõva poksimehega). Ei olnud siis laevajuhil midagi enam teha, kui sai aru, et selle mehega ei saa edasi jamada, läks siis rullis silmaga ja tühja kõhuga kajutisse.\nPeale seda juhtumit ei kippunud keegi enam söökla sabast etteotsa ronima.\n8 thoughts to “Fr.C34: Toiduga läheb kehvemaks, pinged kasvavad”\nSaturday, June 17, 2006 at 23:53\nTuleb välja, et hallil nõuka-ajal nimetati suhkruveest välja aurutatud veest jäävat suhkrumüdi kukekommiks. Mu kaasa luges tänast postitust ja ütles, et seda nimetati nii. Et siis olla mingid koperatiivid sellist magusapommi lausa tootnud ja sulanud massi valati vormidesse, mis kuke kujulised. Pulk oli ka, mida ära siiski ei söödud :)\nSunday, June 18, 2006 at 08:21\nKuidas Sa siis kukekommi ei mäleta? Teil saare peal tehti neid ju ka kunagi. Mäletan, et ise tegime kunagi kooli ajal “bisnisplaani” – valmistasime kukekomme ning müüsime neid.\nTuesday, June 20, 2006 at 21:08\nIsegi mina mäletan kukekommi (kuigi olen sinust noorem) ja sai seda ka ise tehtud (kas ma sulle siis ei pakkunud?:)\nTuesday, June 20, 2006 at 23:55\nNo ei mäleta neid kommusid. Tee või tina. Ju siis mul olid muud huvid, kui magusat taga ajada :)\nMonday, June 26, 2006 at 20:22\nmeie tegime ka neid komme…\nvanal väiksesel pannil praadisime suhkrut natu veega ja millegipärast panima tilga äädikat kah…\nja siis vormi ja pulk sisse.. mõnusad kuldpruunid ja häääästi magusad :D\nTuesday, June 27, 2006 at 08:17\nNagu tina valamine :)\nPingback: MereBlog - Kas Eesti on mereriik? » Meenutades Tammsaaret\nKonverents “Evolutions in Hydrography”\nPakkuda broneering praamile Virtsu-Kuivastu – 23. juunil


Endine kohtunik Leo Kunman: kapo üritas mind värvata, keeldumisel demonstreeriti oma jõudu - Delfi\nEndine kohtunik Leo Kunman Harju maakohtu Liivalaia kohtumajas\nTänasel riigikogu istungil vastas liikmete küsimustele endine kohtunik Leo Kunman. Kunman jutustas riigikogu ees pisut oma minevikust ning avalikustas tõiga, mil kapo teda väidetavalt värvata üritas.\nKunman alustas kohtunikutööd 1994. aastal. "Paar aastat hiljem sattus minu menetlusse sihukene kaasus, mis puudutas endist peaministrit Indrek Toomet. Ja enne, kui ma jõudsin seal midagi teha, saabus minu kabinetti külaline, keda ma tundsin natukene varasemast ajast," kirjeldas Kunman toonase kapo töötajaga kohtumist.\n"Kuulasin tema mesimagusat juttu ja mõtlesin, et mis eesmärgil ta mind siin külastab. Natukese aja möödudes selgus, et kas ma oleksin nõus asuma nende kaastöötajaks. Pakuti teatud hüvesid ja oldi huvitatud, et see Toome kaasus lahendatakse neid huvitavas suunas," jätkas Kunman. Mehe väitel oli kapo esimene huvi see, et Toome jääks vahi alla.\n"Õnneks ei vaadanud sellel ajal asju läbi kohtunik üksinda, olid ka rahvakohtunikud. Ja koos rahvakohtunikuga me ei nõustunud Toome edasise vahistamisega, vabastasime ta vahi alt. See muidugi pahandas seda nelja tähe nimelist ametit päris kõvasti ja sellele siis aja jooksul järgnesid minu suhtes erinevad sanktsioonid, erinevad alusetud kaebused, siis kriminaalasi, nagu paljud teavad. Tsiviilasjast tehti kriminaalasi, mille käigus siis demonstreeriti oma jõudu," jätkas Kunman toonaste sündmuste kirjeldamist.\nKunman väidab ka, et selle menetluse käigus "rikuti jõhkralt seadusi". "Minu kodu otsiti (läbi, toim) ilma presidendi loata, minult võeti ära auto, mida hoiti kaks aastat kapo kuskil kuuris. Kuigi ekspert ütles, et tema seda autot enam ekspertiisi tegemiseks ei vaja, tal on fotod kõik tehtud," sõnas Kunman riigikogu ees.\n"Süüdistus ise oli muidugi täiesti absurdne, sellest said aru ka Riigikohtu liikmed, kes pidid andma nõusoleku süüdistuse esitamiseks, aga kuna menetlusseadused on sellised, et nendel ei olnud õigust midagi sellist öelda," sõnas Kunman ja lisas, et tema sai ainult nõustuda või mitte, ning kuna menetlusnorme polnud nende arust rikutud, oli võimalik ainult nõustuda. "Selle tõttu läkski asi käiku," tõdes Kunman.\nLeo Kunman kirjeldas ka tunnet, mis tähendab olla kahtlusalune. "Käia kapo vahet, kohtu vahet, lugeda iga nädal või vaadata telerist enda kohta, et sa oled kindlustuskelm, sa oled kurjategija. Seda peab oma nahal tunda saama," sõnas Kunman.


Prantsuse prokuratuur alustas presidendi personaliülema võimaliku huvide konflikti uurimist - DELFI\nPrantsuse prokuratuur alustas presidendi personaliülema võimaliku huvide konflikti uurimist\nAlexis KohlerFoto: BENOIT TESSIER, REUTERS\nPrantsusmaa finantsprokurör alustas täna väidete uurimist, et president Emmanuel Macroni personaliülem on sattunud huvide konflikti, töötades riigi ja Šveitsi-Itaalia Mediterranean Shipping Company heaks.\nKorruptsioonivastane organisatsioon Anticor esitas kaebuse, milles süüdistas personaliülem Alexis Kohlerit mõjuvõimuga kauplemises ja huvide konfliktis seoses oma sidemetega Mediterranean Shipping Companyga, samal ajal kui ta ise oli riigiametis, vahendab Reuters.\n„Finantsprokuratuur on algatanud uurimise, et kontrollida, kas riigiametnike erasektoris tegutsemisega seotud reegleid on rikutud,” teatas finantsprokuratuur.\nÉlysée palee teatas, et Kohler ei ole midagi seadusevastast teinud ja teeb uurimisega koostööd.\nKaebuses väidetakse, et huvide konflikt põhineb Kohleri perekonna sidemetel Mediterranean Shipping Company Itaalia omanikega ajal, kui Kohler töötas Prantsusmaa riiklike holding-ettevõtete agentuuris ja hiljem rahandusministeeriumi kõrge ametnikuna aastatel 2012-2014 ja 2014-2016.\nKohler lahkus rahandusministeeriumist 2016. aastal, kui Macron majandusministri ametist tagasi astus. Seejärel läks Kohler Genfi, kus hakkas tööle Mediterranean Shipping Company juhatuses. Üheksa kuud hiljem lahkus Kohler sellelt töölt, et hakata tööle koos Macroniga pärast viimase Prantsusmaa presidendiks valimist.\nPrantsuse seaduste järgi võivad riigiametnikud oma karjääri teatud aastateks peatada, et töötada erasektoris, ja siis taas riigiametisse naasta.\nÉlysée palee teatas, et Kohler ei ole kunagi oma perekonna sidemeid Mediterranean Shipping Company asutanud ja seda endiselt omava Aponte perekonnaga varjanud.


Plaatimine - About.ee\nSponseeritud viited Trendy.ee - pesupood naistele! Kodulehe valmistamine Lemmikule Paberkotid trükiga ja ilma Ehitusmaterjalid suur valik. Ehitusmaterjalide hulgimüük Tallinn. Puhastusteenused Rehnet Gruppe OÜ Stilus Lingua tõlkebüroo Euronails küünestuudio. Eroshop.ee - Suurim Erootika pood Eestis Nostromo kinnitusvahendid Esile tõstetud Web Design Milieu.ee pulmakleidid & aksesuuarid Euronails küünestuudio. Teeni endale lisaraha Ilumeistrid iluteenuste andmebaas Nupsuke-Tupsuke Taksod.eu EstTube Linkin Park Estonia Arve koostamine Ultima Design Merike Kungla ajaveeb Internetiturundus Portaal meestele ... ja mitte ainult meestele!!! Statistika Linkide arv:\nAbout.ee / Ehitus / Plaatimine\nPõrandate või seinte plaatimine on üsna kallis, kuid need eelised, mida pakub Teile selline kate, kompenseerivad kergesti kõik kulutused. Plaatimine on eriti aktuaalne köögis, vannitoas ja koridoris. Sest just seal on selle kokkupuude vee ja mustusega kõige suurem, samuti on plaat ainuke materjal, mis lubab teha põrandat soojustusega. Plaatimise kasuks võib öelda ka seda, et tänu suurele valikule turul võib tänu plaatimisele luua ka unikaalse disaini. Keraamiline plaat on üks vanimaid ehitusmaterjale. Ta on siiamaani moodne ning aktuaalne, selle valmistamise tehnoloogiaid täiustatakse pidevalt. Plaatimise eelised on vaieldamatud. Glasuuritud keraamiline plaat on vettõrjuv materjal, ta on väga kerge koristamisel, eriti kui selle pind on sile, mitte krobeline. Plaat on ka väga vastupidav materjal – selleks, et seda purustada, on vaja tugevat lööki. Tähtsaks faktiks on ka see, et plaat on tulekindel, seepärast toob plaatimine Teie elamule tulekindluse. Kui Te otsustasite, et mingi pind nõuab plaatimist, siis ärge unustage seda, et on erinevaid plaadi liike: seinaplaat, fassaadiplaat ja põrandaplaat. Iga selline plaadi liik sobib ainult kindlate eesmärkide jaoks. Ei ole soovitatav panna seinaplaati põrandale. Seinaplaat on küll odavam, kuid selline plaat on mõeldud teiste pindade jaoks, ta on vähem vastupidavam, hapram ja peenem. Seepärast ärge ihnutsege ja paigaldage põrandale just selline plaadi liik, mis on ette nähtud selle jaoks. Plaatides kvaliteetselt ruumid, saate Te koheselt hinnata selle materjali funktsionaalsust ja ilu ning kauaks unustada põranda- ja seinakatte probleemid, mis nõuavad hoolikat ja pidevat hooldust. Kui Teid huvitab plaatimine, siis pöörake tähelepanu järgmistele Interneti-ressurssidele:\ntööstushoonete põrandad plaatimistööd kivitööd plaadiliistud hüdroisolatsioon ehitusteenused korterite remont fasaaditööd plaatimine saneerimine hüdroisolatsioonitööd põrandakatted parandustööd katusetööd plaatimissegud Saata infopäring / hinnapäring kategooriasse "Plaatimine" Teie Nimi:\nKood: Kaunase pst.16-75 50704 Tartu TEL: 53443341 plaatimine põrandakatted korterite remont http://www.hbtammel.ee Plaatimine « Plaatimine HB Tammel OÜ alustas oma tegevust 2007. aastal. Firma tegeleb plaatimise ja põrandakatete paigaldusega.Teostame ka korterite täis remonte. Meie eesmärgiks on pakkuda iga kliendi vajadusi arvestavat professionaalset ja kliendisõbralikku teenust lähtudes headest tavadest.Loomulikult anname ka oma tööle garantii.\nLisatud: Feb 17, 2010, Plaatimine)\nLaki 16 10621 Tallinn TEL: +372 6 563 162 tööstushoonete põrandad hüdroisolatsioon saneerimine plaatimistööd plaatimissegud http://www.schomburg.ee/ Primostar OÜ « Plaatimine Schomburg Grupp on Saksa kontsern, kuhu kuuluvad ettevõtted Schomburg GbmH, Teutoburg GmbH, Rethmeier GmbH ja Textec GmbH. Schomburg GmbH Eesti esindaja on Primostar OÜ.Praegu on Schomburg Gruppi kuuluvate ettevõtete esindused 30 ja tootmiskompleksid 6 riigis. Pakutavate materjalide hulka kuuluvad näiteks hüdroisolatsiooni-, betooniremondi-, põrandakattematerjalid, plaatimissegud, betoonilisandid.\nLisatud: Oct 30, 2009, Plaatimine)\nViisu 10-3 73202 Roosna-Alliku vald TEL: +3726895909 plaatimistööd ehitusteenused kivitööd fasaaditööd katusetööd http://www.albrantgrupp.ee/ Albrant Grupp OÜ « Plaatimine Firma Albrant Grupp OÜ alustas oma tegevust 2007 aastal. Firma põhiliseks tegevusalaks on üldehitus ja remonttööd. Firma teostab ehitustöid üle Eesti. Anname teostatud töödele garantiid.Meie eesmärgiks on pakkuda klientidele laias valikus teenuseid ja arvestada klientide vajaduste ja soovidega.\nLisatud: Oct 17, 2009, Plaatimine)\nKadaka tee 5 10621 Tallinn TEL: +372 50 70 494 plaatimistööd põrandakatted http://www.abest.ee/ Abest Baltic OÜ « Plaatimine Firma tegevusalad: Üldehitus, Betoonitööd, Müüritööd, Sisetööd, Välitööd, Puidutööd, Lammutustööd, Maalritööd, Plaatimine, Laed, Põrandad, Kipsitööd, Ehituskoristus, Uste paigaldus, Fassaadid, Katused, Haljastus, Akende paigaldus, Akende paigaldus, Aedade ehitus, Terrassid, Hüdroisolatsioon, Trepid, Saunaehitus, Vaheseinad, Pinnasetööd, süvendid, Krohvimine, Korterite remont.\nPõllu 9 80029 Pärnu TEL: +372 507 4258 plaatimistööd hüdroisolatsioonitööd http://www.sinero.ee/ Sinero Ehitus OÜ « Plaatimine Kasutame edumeelseid tehnoloogiaid ja spetsiaalseid töövahendeid, mis on hea töö eelduseks. Teostame ise ka eeltööd (tasandused ja kallete valamised). Eeltöö hea teostus tagab kvaliteetse lõpptulemusele. Suudame anda lausa plaatide eluea pikkuse garantii, sest pigem kulub plaat ära, aga lahti ei tule seinalt - põrandalt.\nMänniku tee 102 / Remmelga 1A 11216 Tallinn TEL: +372 6503055 plaadiliistud põrandakatted http://www.triston.ee/ OÜ Triston « Plaatimine Triston OÜ on Eesti kapitalil põhinev, 1996. aastal asutatud ettevõte. Firma põhitegevuseks on ehitusmaterjalide hulgimüük. Ettevõtte tooteportfellis on keraamilised plaadid, PVC nurgaliistud ja PVC põrandakattematerjalid. (Clicks: 112;\nKotka 44 11312 Tallinn TEL: +372 655 2794 plaatimistööd hüdroisolatsioonitööd http://www.plaadimehed.ee/ Plaadimehed OÜ « Plaatimine Korralik bassein on ehteks igale eramule, spordikeskusele, spaale. Veelgi parem ehe on aga bassein, mille seintelt plaadid alla ei pudise ning kust vesi ära ei voola. Plaatimine peab olema kvaliteetne ja kestvev, sest isolatsioonikahjustuste korral on kulutused remondile ja kahjustuste kõrvaldamisele tunduvalt suuremad kui esialgse korraliku isolatsiooni tegemisel.\nÕismäe tee 78-130 13513 Tallinn TEL: +372 5254238 plaatimistööd hüdroisolatsioon http://www.scarto.ee/ Scarto Grupp OÜ « Plaatimine Scarto Grupp OÜ on asutatudasjatundjate poolt kellel kogemusi jagub 10 aasta peale. Põhitegevusekson plaatimine ja kipsitöö. Meie eesmärgiks on oma klientidele pakkudasoodsa hinnaga kiiret ja kvaliteetset tööd ning oleme hea meelega omateadmiste, kogemuste ja oskustega Teile abiks\nLao 8 80042 Pärnu TEL: +372 5052532 hüdroisolatsioon parandustööd http://www.meisterehitaja.ee/ Meisterehitaja OÜ « Plaatimine Meisterehitaja OÜ põhiliseks tegevusalaks on kõik plaatimistöödega seonduvad tegevused, alates aluspinna ettevalmistusest, lõpetades plaatpindade hooldusega, nii uutel kui vanadel pindadel.\nhttp://www.zerlustor.ee Zerlustor OÜ-Plaatimistööd « Plaatimine Plaatimistööd, hüdroisolatsioonitööd, seinte ja põrandate tasandamine.\nLisatud: Feb 2, 2008, Plaatimine)\nAknad, Uksed ja Lukud (97)Arhitektuur ja disain (31)Basseinitehnika (10)Betoonitööd (62)Ehituse alltöövõtt (12)Ehitusejärelevalve (13)Ehitusekspertiisid (9)Ehitusmasinate rent ja müük (11)Ehitusmaterjalid (160)Elektritööd (16)Fassaaditööd (36)Firmad (54)Geodeesia, kartograafia (8)Haljastustööd (18)Isolatsioonitööd (9)Kaevetööd (15)Kalmistu (4)Kasvuhooned (10)Katusetööd (63)Klaasimine (4)Korstnad (9)Küte ja ventilatsioon (36)Kuulutused (0)Lammutustööd (13)Maalritööd (8)Maaparandus (9)Metallkonstruktsioonid (23)Moodulmajad (9)Palkmajad (15)Piirded (13)Pinglaed (6)Plekksepatööd (16)Projekteerimine (6)Puurimistööd (11)Renoveerimine (9)Sanitaartehnika (9)Saunad (5)Saunaehitus (9)Sepad (13)Siseviimistlus (3)Teedeehitus (21)Trepid ja Põrandad (17)Tuleohutus (10)Vaheseinad (7)Vannitoad (14)Vannitoaseadmed (8)Väravad (6)Veevarustus ja kanalisatsioon (7)Viilhallid (8)


Kasvuhormoonid, vananenud beebibuumi noorte laialdaselt reklaamitud nooruse purskkaev, on end tõestanud millegi kasvatamisel: liigesevalu, karpaalkanali sündroom, meeste rinnad, glükoositalumatus, diabeet ja vähk.\nNagu teatasid Stanfordi ülikooli teadlased eelmisel nädalal Sisehaiguste aastaraamatud, inimese kasvuhormoon (hGH) on eeliste osas nõrk, kuid kõrvaltoimete korral raske. Enamikul meist oleks parem jätta ravi vahele, mis võib maksta tuhandeid dollareid.\nHormoonravi pole muidugi midagi uut. HGH, testosterooni ja selle keemilise nõbu dehüdroepiandrosterooni (DHEA) kokteilid on juba pikka aega olnud kulturistide pärusmaa. Lihtsalt nüüd pakendatakse neid nüüd noorte süstidena ümber.\nHalb meditsiin ilmub igal teisipäeval veebisaidile LiveScience. Eelmised veerud: Naerdes surma üleMõned väga kalad dieedinõuandedTop 10: head toidud on halvaks läinud\nTeadlased arvasid, et teooria on tõsi kinnitamiseks liiga lihtne. Nende aimdus oli õige.\nHüpofüüs eritab inimese kasvuhormooni kasvu soodustamiseks, eriti lapseeas ja noorukieas. Mõned lapsed võivad vajada hormoonisüste, kui nende hüpofüüs ei tööta korralikult.\nKui olete kasvu lõpetanud, pole teil hormooni järele suurt vajadust, välja arvatud juhul, kui soovite välja näha nagu California kuberner. Noorte täiskasvanute jaoks võivad hGH ja muud meessuguhormoonide süstid lisada lihasmassi, kui need on kaasatud raskustreeningprogrammi. Kuigi on suur võimalus, et see võib teid pesapalli kuulsuste saalist eemal hoida, pole pikaajalised tervisemõjud teada.\nVananemisvastase hormoonravi eeldus on see, et need hormoonid, mida meie noorematel aastatel on palju, kõik aurustuvad, kui me vanus, nii et nende asendamine taastab nooruse. See on kohutavalt lihtsustatud ja isegi ohtlik idee.\nJah, vanematele inimestele võib olla kasu, nii ahvatlevad kui ka kohesed. Sellepärast on mõned nõus rutiinsete süstide jaoks tuhandeid dollareid välja maksma. Mõned inimesed kaotavad rasva, koguvad jõudu ja parandavad vastupidavust. Stanfordi uuring kinnitas seda, märkides 60-ndate eluaastate ja 70-ndate aastate alguses eakate keskmiselt 4,6 naela rasvamassi kaotuse ja sarnase tailiha kasvu.\nKasu kõlab kummaliselt tuttavalt - midagi, mis juhtub treenimise ja tervisliku toitumisega, on need igapäevased soovitused. Harjutus oleks tõepoolest targem valik, ütles Stanfordi rühm, leidmata tõendeid hGH-ravi soovitamiseks\nHGH-st saadu säilitamiseks peate teraapiaga sammu pidama. Hormoonide poolväärtusaeg on lühike ja maksimaalse efekti saavutamiseks tuleb neid sihtida (süstide abil, igaüks maksab sadu dollareid). Hormooni "aktivaatorid" ja looduslikud taimehormoonid, mida müüakse tervena pillidena, pulbriliste segude ja pihustitena toidupoed on odavamad kui süstid (ainult 50–100 dollarit kuus), kuid võivad suures osas kehast läbi minna kasutamata.\nERIARUANNE Surematuse suunas\nIgavene elu või vähemalt tublisti üle 100 aasta on tänapäeva noorimale põlvkonnale jõukohane, väidavad mõned teadlased. Hiljutises 3-osalises sarjas LiveScience vaatas surematuse suunas kulgeva tee tagajärgi. 1. OSA> Sotsiaalne koormus > 10 parimat surematut 2. OSA> Eetilised dilemmad > Tõde pikema eluea kohta 3. OSA> Psühholoogiline tüvi > Elu pikendamine: teadus seni\nKuid kui teie rahakott vastu peab, ei pruugi teie keha seda teha. Stanfordi uuringus leiti, et kõrvaltoimed on laialt levinud ja nende hulgas on ka rind. See pole nooruslik välimus, mida need vaimud taga pidasid - vähemalt enda jaoks. HGH-teraapia ei teinud luu tugevuse jaoks midagi, milleks seda kõige sagedamini ette kirjutatakse.\nAsi läheb hullemaks. Kasvuhormoon toidab hiirtel vähki, nagu teatas ajakirjas Karane Szepeshazi Tulane meditsiinikoolist 2001. aastal Endokrinoloogia. Ilmselt käivitab hGH veel ühe hormooni, IGF-1, vabanemise, mis teadaolevalt stimuleerib vähi kasvu hilisemas elus. See loomade "suitsupüssi" uuring kinnitas vähki põhjustavat hGH-IGF1 rada paljudes in vitro katsed.\nInimeste uuringuid, mis dokumenteeriksid hGH eluea pikendamise, pole läbi viidud. Seevastu kasvuhormoonita hiired elavad tavapäraselt 30-50 protsenti kauem kui tavalised hiired ja hiired Üleprodukteeriv kasvuhormoon elab 30-50 protsenti lühem, vastavalt Huber Warneri riiklikust instituudist Vananemine.\nVõib juhtuda, et keha on tark, eraldades hGH hilisemas elus, kui näib, et see teeb rohkem kahju kui kasu. Miks selle vastu võidelda?\nChristopher Wanjek on raamatute “Halb meditsiin"Ja"Toit tööl. ” Kas teil on küsimus halva meditsiini kohta? E-post Wanjek. Kui see on tõesti halb, võib ta sellele lihtsalt vastavas veerus vastata. Halb meditsiin ilmub igal teisipäeval saidil LIveScience.\nEriaruanne: surematuse suunas\nTrendikad hormoonravi ei viida graatsilisele vananemisele\nMagnetiteraapia osutub tõhusaks... oma raha ligimeelitamisel\nHalvad harjumused: miks me ei saa peatuda\nOmega 3: kasu tervisele, riskid ja soovitused\nKatherine Tallmadge, M. A., R. D., on registreeritud dieediarst; autorDieet lihtne: 195 vaimset t...\nSuvine pööripäev: 8 päikeselist viisi tähistamiseks\nKolmapäev, 20. juuni, on suvine pööripäev, ametlik suve algus põhjapoolkeral. See on ka sekundi m...\nIseseisvusdeklaratsioon: kokkuvõte, tekst ja allkirjastajad\nKui ta kirjutas 1776. aastal iseseisvusdeklaratsiooni, oli Thomas Jeffersonil aimdus selle tagajä...


kahte piirkonda kattev liikumisandur: õhuvoog suunatakse piirkonda, kus inimesi hetkel ei viibi; Kui inimesi ei tuvastata, lülitub seade automaatselt energiatõhusale seadistusele. (suurema võimsusega ala)\n3D õhuvoo funktsioon võimaldab vertikaalset ja horisontaalset automaatset suunamuutust külma või sooja õhu suunamiseks suuremate ruumide nurkadesse (katab suurema ala).\nSesoonse tõhususe väärtused jahutusel ja küttel kuni A++\nÜhe Multi välisseadmega saab ühendada kuni 5 siseseadet; kõik siseseadmed on individuaalselt juhitavad ning neid ei pea paigaldama samasse ruumi ega samal ajal; need töötavad samaaegselt samas jahutus- või kütterežiimis\nVakne öörežiim vähendab automaatselt välisseadme töömüra 3 dBA võrra öisel ajal (multisüsteemi välisseadmetel ainult jahutusrežiimis)\nInverter-tüüpi välisseadmete kasutamine annab õhukonditsioneeri süsteemile energiatõhususe ja väga madala mürataseme\nKvaliteetne matt metallikvalge viimistlus\nkahte piirkonda kattev liikumisandur (35, 42, 50 klass)\nSäästab energiat kasutuseta ruumides: kui ruum on tühi, lülitub seade 20 minuti pärast säästurežiimile ja taaskäivitub, kui ruumi siseneb inimene.\n3D õhuvool (35, 42, 50 klass)\nHorisontaalne automaatne suunamuutus (35, 42, 50 klass)


Kuidas saada linnas Pihtla asukohta Nässuma Küla: Buss | Moovit\nNässuma Küla, Pihtla\nKuidas saada linnas Pihtla asukohta Nässuma Küla: Buss?\nSuunajuhised asukohta Nässuma Küla, Pihtla, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Nässuma Küla lähedusest\nBuss: 5107, 5201\nMillised Buss liinid peatuvad Nässuma Küla juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Nässuma Küla juures: 5107, 5201.\nÜhistransport sihtkohta Nässuma Küla linnas Pihtla\nTahad teada, kuidas saada linnas Pihtla, Eesti sihtpunkti Nässuma Küla? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Nässuma Küla pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Nässuma Küla jõudmiseks.\nSihtpunkti Nässuma Küla jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 5107, 5201\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Nässuma Küla.\nMuudame sihtpunkti Nässuma Küla sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Pihtla, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Nässuma Küla, Pihtla läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Nässuma Küla linnas Pihtla\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Nässuma Küla, Pihtla\nLihtsam saada Nässuma Küla kasutades app!


Kodu/Maraton EV100, Võidupüha maraton/Maraton Eesti Vabariik 100 kutsub kõikjal uudset e-maratoni läbima\nTänavune suur juubeliaasta toob riigi jooksumaastikule ainukordse Maraton Eesti Vabariik 100 jooksuürituse ning ühes sellega unikaalse võimaluse startida virtuaalsel e-maratonil.\nMaraton EV100 toimub Võidupüha eel, 22. juunil ning ootab starti arvukalt pikamaajooksuhuvilisi. Lisaks klassikalisele maratonile ja poolmaratonile ning lastejooksudele üllatab korraldusmeeskond Eestis üsna harukordse virtuaaljooksuga, mida nimetab e-maratoniks. Kõik see tähendab, et üritusest osalemiseks ei pea ilmtingimata Pärnusse sõitma, sest võimalus startida on igal pool ja osalejale sobival ajal üle maailma. Joosta on võimalik alates 21. juuni südaööst kuni 22. juuni keskööni. Distantsidena on kavas nii maraton kui poolmaraton. Teha pole vaja muud, kui jooksu lõppedes oma aktiivsusmonitori või -äpi logi salvestada ning see Kahe Silla klubile kinnituseks saata. Kes soovib, võib distantsi läbida kasvõi jõusaali või kodusel jooksutrenažööril ning keelatud pole käimine-kepikõndki.\nPeale tulemuste edastamist kantakse osalenud lõpuprotokolli ning neil saab osaks e-maratoni pakett, mis sisaldab virtuaalset jooksu sümboolikaga diplomit ning postiga osaleja koju saadetavat EV100 kujundusega medalit. Kõikide osalejate vahel loositakse välja aktiivsusmonitor.\nKahe silla klubi spordiürituste peakorraldaja Vahur Mäe sõnul on pärnakad esimesed, kes klassikaliste rahvaürituste korraldajana virtuaaljooksu kavva toovad. Seni on Eestis virtuaaljookse organiseerinud portaal Marathon100 ning nende osalejate arv on aasta-aastalt kasvanud.\n„E-maraton on mitmeski mõttes eriline. Katsetame teisigi meie jooksuüritusi silmas pidades, kuidas virtuaaljooksul läheb ning anname võimaluse neile, kel mingil põhjusel pole soovi või võimalust Pärnusse jooksumelu nautima tulla. Kindlasti on hulk välismaal elavaid eestlasi, kes saavad nüüd võimaluse juubelist väga konkreetselt moel osa saada. Muidugi jäädakse sel juhul ilma vabariigi sünnimaakonnas üritusega kaasnevast melust, rikkalikust rajateenindusest, jooksusärgist ning õlg-õla kõrval tundest, ent ometigi saab oma EV100 elamuse kätte, mille krooniks saadetakse osalejale koju vägev ja mitmeski mõttes kaalukas juubelimedal“, rääkis Mäe.\nMäe loetleb ka mitmeid põhjuseid, miks konkreetses kohas ja kindlal ajal toimuvad jooksud võivad sundida osalejaid üritustest kõrvale jääma.\n„Esiteks, aeg ei pruugi sobida, sest juba tegevuspaika jõudmisele kulub liialt palju või pole see välisriigis viibimise tõttu lihtsalt võimalik. Teiseks, paljudele ei meeldi üritused, kus on palju rahvast ja nii eelistatakse pigem väikestes seltskondades liikuda ning kolmandaks, osalemisega seotud kulud võivad liiga suureks osutuda. Lisaks on veel mitmeid väiksemaid argumente, mis soodustavad virtuaaljooksu läbimist“, hindas korraldustiimi juht.\nE-maratonil osaleja toetab olümpialootuse ettevalmistust\nE-maratoniga kaasneb aga veel üks boonus. Elu on näidanud, et üha rohkem jooksuhuvilisi sooviks osalemisega tabada mitu kärbest ühe hoobiga. Nii on muutnud populaarseks ka heategevusse panustamine. Iga e-maratonil osaleja annetab stardimaksust 3 eurot olümpialootuse, kanuusõitja Joosep Karlsoni, ettevalmistuse toetamiseks.\n„Joosep on Pärnu juurtega andekas noorsportlane, kes ka ise võimalusel kahe silla klubi jooksudest osa võtab. Nii arvasimegi, et aitame omalt poolt kanuumeest teekonnal Tokyo olümpiamängudele. Usun, et iga e-maratonil osaleja jaoks on see meeldiv teadmine, sest ka tema väikesest panusest on võimalik talendikaid noori aidata“, rõõmustas Mäe.\nRegistreerimine e-maratoni distantsidele on avatud kodulehel kuni 19.06 kell 23.59 ja Pärnu Keskuse infopunktis kuni kl 20.00. Detailne info on saadaval juhendis.


Kõhnade tüdrukute videovestlus\nErootiline vestlus väga kõhnade tüdrukutega: kõhn veebikaameras!\n#dildoga mängimine #allaneelamine #keelekas #naiste domineerimine\n#anaalnäpuseks #anaalseks #riista imemine #tüdrukutega seksimine\n#sperma vahetamine #näol istumine #masturbeerimine #vaginaalne keppimine\n#dildoga mängimine #dildoga seksimine #ejakuleerimine #kliitori hõõrumine\n#tantsimine #suitsetamine #kliitori lakkumine #ohmibod\n#kottide lakkumine #jalafetiš #masinatega seksimine #hõõrumine\n#näpuseks #rusikaseks #tõmbamine #Mängud\n#dildoga seksimine #fantaseerimine #näpuseks #ohmibod\n#anaalmängud #aasia massaž #kaamera-show #suitsetamine\n#anaalnäpuseks #anaalseks #kottide lakkumine #striptiis\n#suuseks #oraalseks #näkku laskmine #näkku laskmine\n#aasia massaž #tantsimine #dildoga masturbeerimine #lovense\n#oraalseks #näol istumine #hõõrumine #pritsiv orgasm\n#topeltpenetratsioon #näol istumine #karm seks #imemine\n#sisselaskmine #liputamine #pepulakkumine #allaneelamine\n#pepuseks #dildoga seksimine #vagiinasse tulemine #HD+\n#peenise imemine #dildoga seksimine #dildoga masturbeerimine #massaaž\n#anaalkeelekas #dildoga masturbeerimine #topeltpenetratsioon #liputamine\nNüüd on ebatavalise kõhna välimuse ja näoga tüdrukud veebikaamerates väga populaarsed. Omapärased näojooned võivad sellise seksvideovestluse mudeli jaoks olla tohutu edu.\nJaotises " Kõhn " on profiilid õhukestest ja mitte eriti kõhnadest tüdrukutest, kes on valmis end veebikaameras kogu oma hiilguses näitama.\nErootiline vestlus kõhnade tüdrukutega on uus viis päevaks positiivse laengu saamiseks!\nTüdrukud ei tohiks oma õhuke välimus olla häbelik ega keeruline, sest see meeldib enamikule VibraGame'i saidi külastajatele. Iga inimene on omamoodi ilus ja ainulaadne.\nKõhnaid inimesi saate vaadata kogu päeva võrgus, jäädes nähtamatuks või registreerudes kogukonnas. Tulge kiiresti, nad juba ootavad teid, alustage nende ebatavaliste saadete vaatamist, sest registreerimine võtab teie hindamatust ajast vähem kui ühe minuti, nii et jälgite sõna otseses mõttes täna otseülekannet!\nVibraGame'i veebisaidilt leiate vajaliku!


Asjad, millele tasub enne mööbli ostmist kohe kindlasti mõelda - Köögimööbel, eritellimusmööbel, pehme mööbel\nMööbli ostmine on tehtud viimasel ajal väga lihtsaks. Kes ei taha, ei pea selleks isegi diivani pealt lahkuma – veebipoed on nimelt põnevat disaini täis. Vali lihtsalt välja, maksa ja jää kullerit ootama. Enne ostu sooritamist oleks mõistlik mõnele olulisele asjale aga siiski mõelda.\nMõõda, kas see mahub ikka uksest sisse\nKõiki mööbliesemeid, näiteks suurt nahkdiivanit, ei saa võtta osadeks lahti. Sellepärast tasub enne ostu sooritamist veenduda, et see ikka välis- või toauksest sisse mahub.\nVeendu, et see sobib ülejäänud mööbliga kokku\nKui sa ostad söögilaua juurde uusi toole, siis tasub tähelepanu pöörata ka sellele, mis on toolide kõrgus. Muidu võib tekkida olukord, kus laud ja toolid ei sobi omavahel kokku.\nPööra tähelepanu ka mööblieseme materjalile\nVeebilehel olev pilt võib olla petlik. Sellepärast tasub lugeda ka lisainfot, kus on enamasti kirjas mööblieseme juures kasutatud materjalid.\nTee kindlaks, kas see tuuakse kohale ühes tükis või mitte\nKui sa ole just kõige osavam mööbli kokkupanija, siis on oluline teada, kas mööbliese, mille sa tellisid, tuuakse kohale kokkupanduna või mitte ( Kodustiil…,2016).\nFurni Company OÜ lepib klientidega detailselt kokku tingimustes, toote mõõtudes, värvis, tehnoloogias ja paljuskis muus.\nTihti on meie kliendid ka ise tegelenud viimistluse, värvimise, puutöö ja kunstiga. Sellisteks puhkudeks, kus klient soovib toodet töötlemata kujul, et sinna ise midagi maalida sõlmime lepingu ( lahtised tingimused) ja toodame kliendi soovil vastava valmistusetapini.\nParaku peame tõdema, et lepingu ( lahtised tingimused), kus toode pole meie poolt lõplikult valmistatud garantii ei kehti.\nPõhjused on järgnevad ( garantii ei kehti):\n° poolikule tööle me ei saa anda garantiid (edaspidi Furni Company OÜ garantiikiri)\n° tootele, kus klient on avaldanud soovi seda ise ükskõik, millisel moel edasi töödelda)\nKodustiil autor (2016). Asjad millele tasub enne mööbli ostmist kohe kindlasti mõelda. Kodustiil, 17. November. Kasutatud 16.01.2019, https://kodustiil.postimees.ee/3914153/asjad-millele-tasub-enne-moobli-ostmist-kohe-kindlasti-moelda


Jahilaskjad avasid võistlushooaja - meiemaa.ee\nLaupäeval, 28. aprillil toimus Kalamaja lasketiirus jahilaskjate hooaja avavõistlus. Võeti mõõtu jahiseltside ning Saaremaa valdade suvemängude arvestuses.\nJahiseltside osas olid kolmeliikmeliste võistkondadena esindatud kokku 15 seltsi. Võisteldi kahes harjutuses, CSP 25 (sporting, lastakse 25 märki) ja Jahipraktiline põder. Selles harjutuses lastakse 100 meetri pikkusel rajal põdra siluetti. Laskmist alustatakse paremal pool seisvasse märki, pärast lasku hakkab märk liikuma, relv laetakse ringi ja sooritatakse veel üks lask jooksvasse märki. Kordub sama vasakult poolt. Kokku viis jooksu, 10 lasku.\nParima tulemuse (279 punkti) ja seltside arvestuses esikoha saavutas Pihtla jahiselts koosseisus Raido Mägi, Riho Mägi ja Kaljo Tuuling. Teiseks tuli vaid punktilise eduga Kärla ees Saare EPT 269 punktiga (Mati Kirs, Kaupo Kirs, Madis Kirs). Kolmanda koha ja 267 punkti saanud Kärla jahiselts lasi koosseisus Uno Metsmaa, Verner Metsmaa ja Arne Saagpakk. Järgnesid Salme 265, Laimjala 262 ja Orissaare 261 punktiga.\nValdade arvestuses osales seekord 12 valda ja lasti harjutust JM-1 (sileraudne relv, neli üksiklasku seisvasse ja kuus üksiklasku liikuvasse siluetti “euroopa siga”).\nSeitsmendat aastat järjest õnnestus võistlus võita väga hea tulemusega (300 võimalikust 275 punkti) Kärla valla võistkonnal. Kärla lasi koosseisus Argo Saagpakk, Uno Metsmaa ja Verner Metsmaa. Teise koha saavutas 224 punktiga Laimjala valla võistkond (Kaupo Vallik, Rain Kallas ja Tiit Laurits) ning kolmanda koha lasi välja Mustjala valla võistkond (Alo Kauber, Olavi Pihl ja Anari Pihl) 198 punktiga.\nAvavõistlus läks korda. Tänud kohtunikele ja auhinnalaua katmise eest Saare Ulukile, Riido Ökotalu OÜle ja Saaremaa Valdade Spordiliidule.\nJuba 19. mail toimub Kalmaja Cup’i esimene etapp.\nPühapäeval sai jätku Saaremaa laskurite hea esinemine Rakveres. Madis Kirs, Kaupo Kirs, Tanel Mänd ja Raido Mägi osalesid karikavõistluste esimesel etapil kombineeritud laskmises. Kuulilaskmises oli saarlastest parim Kaupo Kirs, kes lasi 200 võimalikust 185 punkti, haavlilaskmises oli parim Raido Mägi, kes juunioride arvestuses võitis esikoha. Kombineeritud võistluse (kuul+haavel) kokkuvõttes oli kõige edukam Raido Mägi, saavutades juunioride arvestuses kolmanda koha.


Sapa Eco Bungalows - Sa Pa - Hotels.com\nHotell mägedes välibasseiniga ja restoraniga, Sa Pa\n154 €Läbikriipsutatud hind on majutusasutuse pakutav tavahind meie kodulehel. 139 €\nAed. Pilt 1/19.\n1 / 19Aed\nTa Van Village, Ta Van Commune, Sa Pa, 330000, Lao Cai, Vietnam\nFriendly staff, stunning balcony view and very impressive service during our 2-night stay…\nMuong Hoa Valley – 7,9 km\nQuang Truongi väljak – 9 km\nCable Car Station Sapa – 9 km\nSapa katedraal – 9,1 km\nSapa muuseum – 9,2 km\nHam Rongi mägi – 9,5 km\nPanoramic sviit, vaade orgu\nFamily bangalo, vaade orgu\nDeluxe bangalo, vaade mägedele (Bungalow)\nSapa Radio Tower – 9,6 km\nSapa järv – 9,7 km\nSapa turg – 10,4 km\nSilver Waterfall – 20,7 km\nLao Cai raudteejaam – 42 min transpordivahendiga\nBussiühendus lennujaamaga maksab 3000000 VND sõiduki kohta üks suund\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 400000.0 VND päevas\nAlla 6 aasta vanused lapsed ei tohi ilma täiskasvanu järelevalveta kasutada ujumisbasseini ega massaaživanni.\nKas Sapa Eco Bungalows võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Sapa Eco Bungalows pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Sapa Eco Bungalows pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Sapa Eco Bungalows lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Sapa Eco Bungalows kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Lähiümbruse söögikohti: Truong Giang (11 min jalgsi), Dzay Restaurant (14 min jalgsi), Good Morning View (8,2 km majutuskohast).\nKas Sapa Eco Bungalows pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 3000000 VND sõiduki kohta üks suund.\nMida majutuskohas Sapa Eco Bungalows ja selle ümbruses teha saab?\nLähiümbruses saad nautida tegevusi nagu jalgrattarent, matka-/jalgrattarajad ja mägironimisvõimalus lähiümbruses. Lisaks saab ümbruskonnas nautida vabaajategevusi nagu koopamatkad ja loodusreisid. Uju välibasseinis või kasuta muid võimalusi, mida pakub see hotell, nt piknikukoht ja aed.\nCarol, 1 öö, reis perega, 25. veebr 2020\nYaniv, 2 ööd, reis perega, 1. okt 2019\n1 öö, romantikareis, 22. sept 2019


Pisaraid tagasi hoidnud Stockton: ma pole kaheksa aastat midagi võitnud… see tunne on kirjeldamatu – Võrkpall24.ee\nPisaraid tagasi hoidnud Stockton: ma pole kaheksa aastat midagi võitnud… see tunne on kirjeldamatu\nAvaldatud 30.12.2019; 12:00\nAutor Reijo Mälton 30.12.2019; 12:00\nCurtis Stockton. | Foto: Riina Vals/SK DUO\nEile Tartu Bigbanki triumfiga lõppenud Eesti meeste karikavõistlustlustel oli taaralinnaklubi võidu üks arhitekte Austraalia koondislane Curtis Stockton, kes tõi üleplatsimehena 25 punkti (+13).\n“Saaremaa on võitnud Eestis kõik karikad, mida siin üldse võimalik võita on. Nad alustasid väga hästi, eriti serviga. Me ei tulnud kohtumisele vastu favoriitidena. Olime keskendunud ja pärast teist geimi muutus meie esitus kindlamaks ja agressiivsemaks. Viimases kolmes geimis nägin meestes lisamotivatsiooni. Noored eestlased (Alex Saaremaa, Albert Hurt, Stefan Kaibald) hakkasid näitama korralikku mängu.”\n“Nagu ma ütlesin, siis pärast teist geimi muutusime kõvasti agressiivsemaks. Ütlesin ka meestele, et me ei saa võita, kui kardame vigu teha. Pidime minema edasi punk-punktis ja vaatama, mis juhtub,” sõnas austraallane mõned minutid pärast kohtumist Võrkpall24’le.\nNeljanda geimi, mis viis kohtumise otsustavasse vaatusse, lõpetas 26-aastase mängumehe efektiivne blokk, kui ta suutis üksida sulustada Saaremaa nurgaründaja Javier Jimenezi ründelöögi.\n“Nad üritasid terve kohtumise minu pealt mööda piiri palli rünnata. Selle punkti ajal mõtlesin, et panen tsooni number 5 kinni ja eks mul oli pisut õnne ka. Pärast edukat blokki lasin emotsioonidel lennata. See oli tõesti mõnus tunne,” õhkas punktikahur.\n“Viies geim oli tõeline thriller. Geimi alguses me ei löönud kuigi head servi ja ka rünnakud ei tahtnud kuidagi maha jääda. Aga me tegime väikseid muudatusi ja see tõi edu. Meie enesekindlus kasvas ja blokk hakkas hästi tööle. Mõned mehed näitasid sellist mängu, mida senise hooaja jooksul nende poolt nähtud pole.”\nStocktonil jagus rohkelt kiidusõnu Tartu tempomeestele Kevin Soole ja Alex Saaremaale, eriti just viimati nimetatud mehele.\n“Kevin ja Alex tegid tõesti suurepärase mängu. Ma pole nende poolt midagi sellist varem näinud. Nad näitasid väga kõrget taset. Minu hinnangul on Alex Eesti liiga parim keskblokeerija. Ma mõtlen seda täiesti tõsiselt. Ta on blokis väga hea. Tegemist on alles 19-aastase noorukiga, kuid suudab näidata juba praegu kõrget taset.”\n“Üleüldiselt oli mängu tase kõrge. Saaremaal on väga võimsad ründajad ja on loogiline, et nad lähevad igat tiitlit võitma. Ma olen ülimalt rahul, et suutsime esimese karika nende eest ära napsata. Loodetavasti ei jää see viimaseks,” ütles diagonaalründaja rahulolevalt.\nPärast kohtumist hoidis austraallane pead rätikus, kuid mitte kurbuse vaid rõõmu tõttu. Nagu selgub, võitis kängurumaa mängumees viimase tiitli kaheksa aastat tagasi.\n“Ma pole kaheksa aastat võitnud mitte ühtegi meistritiitlit ega karikavõistlust. See tunne siin ja praegu on kirjeldamatu. Ma mõtlesin, et kas mul on midagi viga, et pole nii kaua midagi võitnud (Naerab.). Ma olen ülimalt rõõmus, et raske töö end lõpuks ära tasus,” lausub ta pisaraid tagasi hoides.\n“Mis mulle eriliselt head meelt valmistab ja suisa üllatab, on see, et kui ma tulen pool tundi varem trenni ja näen, et ma ei olegi ainuke, kes varem kohale tulnud. Kui ma õigesti mäletan, siis kaks aastat tagasi see nii polnud (Stockton pallis ka üle-eelmisel hooajal Tartu ridades – toim.). Mulle väga meeldib meeskonna sisekliima. Kõik hoiavad end vormis ka siis, kui on vaba päev. See on tore,” lõpetas 196-sentimeetrine diagonaalründaja rõõmsalt.\nPrevious Post Ojamets 19-aastasest Saaremaast: ta oli suurüllataja ja väärib esiletõstmist\nNext PostSelgusid Eesti aasta parimad saali-ja rannavõrkpallurid ning treenerid ja kohtunikud


Vooremaa Maadlusvõistlustel osutusid tugevamateks Jõgevamaa poisid\nMaadlusvõistlustel osutusid tugevamateks Jõgevamaa poisid\nRohkem kui veerand sajandit korraldatavatele jõuproovile oli tulnud võistlema üle 200 maadleja 23 klubist. Avatseremoonial kõnelesid võistluste ellukutsuja, ühiskonnategelane ja Jõgevamaa Aasta inimene 2004 Ants Paju, maavanem Aivar Kokk ning Jõgeva Raskejõustikuklubi Ramm juhatuse esimees Aimur Säärits.\nPeakohtunikuna hindas võistlusi Tanel Renter. Kohtunike hulka kuulus ka Jõgevalt võrsunud maadlusmees Vardo Malm, kes praegu õpib Tallinna Pedagoogikaülikoolis kehakultuuri. Jõu- ja osavuseproove jälgis ka Eesti Maadluskoondise peatreener Henn Põlluste, kes on huvitatud noorte maadlejate hetketasemest ja tulevikuvõimalustes.\nPõhjalike õpetussõnade ja soovitustega saatis raskejõustikuklubi Ramm maadlejaid matile treener Aimur Säärits, keda oli toetamas ka abikaasa Ave. Oma esimestele võistlustele läks ka maadlustreeneri oma poeg, lasteaiapoiss Mattias Säärits, kes maadles kehakaalus 20 kilogrammi. Esmakordselt võistles ka tema konkurent Mark Tamm. ?Mõlemad poisid olid tublid, kuid seekord kuulus võit Mattiasele,? kommenteeris treener ja pereisa Aimur.\nPõltsamaalt maadlema saabunud poistest pakkusid vastastele tugevamat konkurentsi Sander Orion, Ardi Andruse, Tõnis Rosenberg, Ander Vaher ja Aimar Andruse.\n?Põltsamaal tegeldakse jõudsalt vabamaadlusega. Pakkusin Ants Pajule välja mõtte, et Vooremaa ja raskejõustikuklubi Ramm auhinnavõistlustel võiks ühel päeval võistelda kreeka-rooma ja teisel vabamaadluses. Võistluse korraldajate nõusolekul saigi see mõte teoks,? rääkis Põltsamaa maadlustreener Arved Külanurm.\nVõistluste korraldamisele aitasid kaasa ka lapsevanemad, kelle poegade harrastuseks maadlus. ?Arvasime peres, et poeg peaks tegelema mõne tõsise spordialaga ja leidsime, et sobiv oleks just maadlus. Nüüd on ta treeninud kolm aastat Aimur Sääritsa juhendamisel ja ka mitmed medalid saanud. Püüan talle ikka moraalselt toeks olla,? lausus 10-aastase Artur Andersalu isa Kalju, kes on olnud abiks ka raskejõustikuklubile toetajate leidmisel.\nKalju Andersalu sõnul on klubi toetanud Hasartmängumaksu nõukogu, Kultuurkapital, Jõgeva Maavalitsus, Jõgeva vallavalitsus, Jõgeva Majandusühistu, Põltsamaa Majandusühistu, firma Kördiööbik, AS Vooremaa Teed, Põltsamaa lihatööstus Vecordia, AS Põltsamaa Felix, AS Perevara ja AS Woodwell, AS A. Tammel ja OÜ AVAKS. ?Kõige rohkem on Jõgeva maadlustraditsioonide hoidmiseks ära teinud Aimur ja Ave Säärits,? lausus Kalju Andersalu.\nMaadlusvõistluste võitjaid autasustasid Ants Paju, Aimur Säärits ja maadlussõber Erki Suits.\nÜldarvestuses tulid võistlustel esikohale Jõgeva ja Põltsamaa maadlejad. Teiseks jäid Viljandi ja kolmandaks Vändra maadlejad. Järgnevalt individuaalne paremusjärjestus.\nNoorte vanusegrupp, millesse kuuluvad 1994. aastal sündinud ja nooremad osalejad\nKehakaal 20 kg\n1.Mattias Säärits; Ramm, Jõgeva\n2. Mark Tamm; Ramm, Jõgeva\nKehakaal 25 kg\n1. Marko Mersialu; Maadlusklubi Juhan\n3 Hendrik Orion; Ramm, Põltsamaa\n4 Eugen Jääger; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 30 kg\n1.Grag-Sander Talpas.; K. Palusalu maadlusklubi\n2 Aimar Andruse; Ramm, Põltsamaa\n5. Simmo Säärits; Ramm, Jõgeva\n1. Jaanus Rõõmussaar; maadlusklubi Vändra Suure Karu Pojad\n1.Rene -Aleksander Novikov; K.Palusalu maadlusklubi\nKehakaal 50 kg\n1.Andres Kreitsman; Viljandi\nKehakaal üle 50 kg\n1.Rainer Pihlas; SRJK\n4.Artur Andresalu; Ramm, Jõgeva\n5. Roland Kiipus; Ramm, Jõgeva\nÕpilaste vanusegrupp, 1990.-1993. aastal sündinud maadlejad\n1.Cen Trossmann; Järvamaa\n3 Benno Harjo; Ramm, Jõgeva\n4Ivo Rosin; Ramm, Põltsamaa\n1Marek Lainela; maadlusklubi Juhan\n2Ander Vaher; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 38 kg.\n1 Kert Kaljula; Tulevik\n5 Ardi Andruse; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 42 kg\n1 Sander Orion; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 47 kg\n1.Joonas Hansen; Tartu\n5. Tõnis Rosenberg; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 73 kg\n1 Kristjan Riis; Martna\nKehakaal 53 kg\n1. Rauno Pajuviidik; Nelson\nKehakaal 59 kg\n1 Hardo Toots; Tartu\n3 Henri Kuke; Ramm, Põltsamaa\nKehakaal 66 kg\n1 Toomas Tammik; Järvamaa\n5.Viktor Steinbact; Ramm, Jõgeva\n6 Rostislav Filatov; Ramm, Jõgeva\nKehakaal 85 kg\n1. Raivo Kõluvere; klubi Nelson.