Vastuvõetud tekstid - Neljapäev, 7. mai 2009 - Parlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamisel - P6_TA(2009)0373\nDokumendi valik : A6-0145/2009\nParlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamisel\nEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (2008/2063(INI))\n– võttes arvesse 13. detsembril 2007 alla kirjutatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;\n– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, mida on muudetud ühtse Euroopa aktiga ning Maastrichti, Amsterdami ja Nice'i lepinguga;\n– võttes arvesse 12. detsembri 2007. aasta põhiõiguste hartat;\n– võttes arvesse 15. detsembri 2001. aasta Laekeni deklaratsiooni Euroopa Liidu tuleviku kohta;\n– võttes arvesse Roomas 29. oktoobril 2004 alla kirjutatud Euroopa põhiseaduse lepingut;\n– võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi tegevuskava kohta(1) ;\n– võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta: Euroopa Parlamendi arvamus (EL lepingu artikkel 48)(2) ;\n– võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta(3) ;\n– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A6-0145/2009),\nUued eesmärgid ja horisontaalsed klauslid\n1. tunneb heameelt selle üle, et Lissaboni leping muudab põhiõiguste harta siduvaks, ning selle üle, et tunnustatakse kõikidele ELi kodanikele ja elanikele sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid; rõhutab, et parlament võtab kohustuse tagada harta täielik järgimine;\n2. tunneb heameelt esindus- ja osalusdemokraatia tugevdamise üle, mis tuleneb muu hulgas niinimetatud kodanikualgatuse (ELi lepingu artikkel 11 Lissaboni lepingu versioonis) sissetoomisest, mis võimaldab vähemalt miljonil kodanikul mitmest liikmesriigist paluda komisjonil esitada õigusakti ettepaneku;\n3. tunneb heameelt asjaolu üle, et keskkonnakaitset peetakse tähtsaks kõikides ELi poliitikavaldkondades ning Lissaboni lepingu versioonis Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 viidatakse selgesõnaliselt võitlusele kliimamuutuste vastu rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et parlament peaks jätkuvalt avaldama Euroopa Liidule survet, et liit võtaks juhtrolli kõikides poliitikavaldkondades, mis on seotud võitlusega kliimamuutuste ja globaalse soojenemise vastu;\n4. tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise leping ühendab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise põhiõiguste ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õiguskorra kaitsega (ELi toimimise lepingu artikkel 67);\n5. võtab eriti teadmiseks eesmärgi luua kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine (ELi lepingu artikli 3 lõige 3), millega ühendatakse seega siseturu väljakujundamise eesmärk muude eesmärkidega;\n6. võtab rahuloluga teadmiseks, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus lisati liidu väärtuste (ELi lepingu artikkel 2) ja eesmärkide (ELi lepingu artikli 3 lõige 3) hulka;\n7. tunneb heameelt asjaolu üle, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikele 1 täiendavad ja tugevdavad liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitikad teineteist, samas kui Euroopa Ühenduse asutamislepingu praegu kehtiva artikli 177 lõike 1 kohaselt "[ü]henduse poliitika arengukoostöö alal [...] täiendab liikmesriikide poliitikat"; rõhutab parlamendi suurenenud vastutust, arvestades et liidul on tulevikus poliitika kujundamisel suurem algataja roll, mis peaks tooma kaasa abiandjate tegevuse parema koordineerimise ja tööjaotuse ning tõhustama abiandmist vaesuse vähendamiseks ja pikemas perspektiivis selle kaotamiseks aastatuhande arengueesmärkide raames;\n8. on arvamusel, et territoriaalse ühtekuuluvuse lisamine liidu eesmärkide hulka (ELi lepingu artikkel 3) täiendab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärke ning et õiguslike aluste sissetoomine nendes valdkondades suurendab parlamendi pädevust liidu peamiste poliitikavaldkondade territoriaalse mõju hindamisel; märgib rahulolevalt, et äärepoolseimate piirkondade eristaatust kinnitatakse ELi toimimise lepingu artiklites 349 ja 355;\n9. tunneb heameelt horisontaalsete sätete sissetoomise üle, mis käsitlevad kõrget tööhõive taset, sotsiaalset kaitset, sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust, hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrget taset, võitlust diskrimineerimisega ning keskkonnakaitset, mis on Euroopa Liidu poliitika kujundamise aluseks olevad üldpõhimõtted (ELi toimimise lepingu artiklid 9, 10 ja 11);\n10. tunneb lisaks heameelt selle üle, et tugevdatakse tarbijakaitset kui valdkondadevahelist ülesannet, mida tuleb arvestada teiste liidu poliitikate kujundamisel ja elluviimisel, ning et see valdkondadevaheline ülesanne asub nüüd ELi toimimise lepingu artiklis 12 ja seega märksa silmapaistvamal kohal;\n11. tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 122 selgesõnaliselt väljendatud solidaarsussätte üle, mille kohaselt nõukogu võib kehtestada asjakohased meetmed, kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas;\n12. tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise lepingu artiklis 214 tunnustatakse humanitaarabi liidu iseseisva poliitikavaldkonnana; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu viienda osa III jaotise 1. peatükk (arengukoostöö) ja 3. peatükk (humanitaarabi) loovad selge õigusliku aluse arengu- ja humanitaarabile, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;\n13. tunneb lisaks heameelt Euroopa Liidu volituste tugevdamise üle kodanikukaitse valdkonnas, mis võimaldavad anda sündmusekohast abi ja teha õnnetusejärgseid päästetöid kolmandates riikides (ELi toimimise lepingu artikkel 214);\nUued õiguslikud alused\n14. rõhutab, et liidu välistegevuse laiendamine Lissaboni lepingu kohaselt, sealhulgas välispoliitikaga seotud valdkondi (välistegevus ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika) puudutavad uued õiguslikud alused ja vahendid, loob vajaduse uue institutsioonidevahelise tasakaalu järele, mis tagaks parlamendipoolse piisava demokraatliku kontrolli;\n15. tunneb heameelt asjaolu üle, et energeetikaküsimusi käsitletakse nüüd eraldi ELi toimimise lepingu kolmanda osa XXI jaotises ja selle valdkonna meetmetel on seega õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 194); märgib siiski, et kui üldreeglina järgitakse seadusandlikku tavamenetlust, jäävad energiaallikate valikut puudutavad otsused liikmesriikide pädevusse ning kõnealuse valdkonna fiskaalmeetmete puhul on endiselt vaja Euroopa Parlamendiga ainult konsulteerida;\n16. võtab rahulolevalt teadmiseks liidu ühised väärtused üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osas ja tunneb heameelt õigusliku aluse üle, mis võimaldab määratleda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist reguleerivad põhimõtted ja tingimused seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 14 ja protokoll nr 26 üldhuviteenuste kohta);\n17. on seisukohal, et Lissaboni lepinguga ühise kaubanduspoliitika valdkonnas tehtud muudatused (ELi toimimise lepingu artiklid 206 ja 207) aitavad üldiselt parandada selle poliitika demokraatlikku legitiimsust ja tõhusust, tuues eelkõige sisse seadusandliku tavamenetluse ja nõude saada nõusolek kõikide lepingute puhul; märgib, et kõik ühise kaubanduspoliitika alla kuuluvad küsimused kuuluvad tulevikus liidu ainupädevusse, mis tähendab, et enam ei ole sega-kaubanduskokkuleppeid, mille sõlmivad nii liit kui ka liikmesriigid;\n18. on rahul Euroopa kosmosepoliitika sätte lisamisega (ELi toimimise lepingu artikkel 189) ning tunneb heameelt parlamendile ja nõukogule antud võimaluse üle võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed Euroopa kosmoseprogrammi loomiseks; on siiski seisukohal, et selles artiklis sisalduvad sõnad "ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama" võivad takistada ühtse Euroopa kosmosepoliitika rakendamist;\n19. juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni leping sisaldab uut õiguslikku alust, millega nähakse ette kaasotsustamine intellektuaalomandi õiguste puhul (ELi toimimise lepingu artikkel 118);\n20. tunneb heameelt ELi meetmete ulatuse laiendamise üle noorsoopoliitika valdkonnas, millega ergutatakse noori osalema Euroopa demokraatias (ELi toimimise lepingu artikkel 165);\n21. tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse üle, vastavalt millele "[l]iidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus", kuna see annab aluse liidu haldusmenetlust reguleerivatele eeskirjadele;\n22. tunneb heameelt õigusliku aluse tugevdamise üle Euroopa Liidu meetmete võtmiseks liidu finantshuve kahjustavate kelmuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 325); rõhutab asjaolu, et Lissaboni lepinguga eemaldatakse EÜ asutamislepingu praeguses artiklis 280 sisalduv piirang, mille kohaselt sellised meetmed "ei käsitle siseriikliku kriminaalõiguse kohaldamist või siseriiklikku õigusemõistmist";\n23. juhib tähelepanu sellele, et lepingu uued sätted, mis käsitlevad õigusalast koostööd tsiviil- ja kriminaalasjades, sisaldavad õiguslikku alust meetmete vastuvõtmiseks kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamiseks (ELi toimimise lepingu artiklid 81 ja 82);\n24. rõhutab, et Lissaboni lepinguga nähakse ette ka võimalus asutada Euroopa Prokuratuur liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 86);\n25. tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga tuuakse siduvad sätted lapse õiguste kaitseks Euroopa Liidu sise- ja väliseesmärkidesse (ELi lepingu artikli 3 lõike 3 teine lõik ja lõige 5);\n26. tunneb heameelt turismi lisamise üle Lissaboni lepingu uue jaotisena (ELi toimimise lepingu artikkel 195), milles sätestatakse, et liit täiendab liikmesriikide tegevust; tunneb heameelt ka sätte üle, mille kohaselt nimetatud jaotise alla kuuluvate seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmise suhtes kehtib seadusandlik tavamenetlus;\n27. tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga lisatakse sport nende valdkondade hulka, mille puhul on ette nähtud õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 165); rõhutab eriti, et liit saab lõpuks võtta meetmeid spordi ja selle Euroopa mõõtme arendamiseks ning saab võtta muu Euroopa poliitika rakendamisel nõuetekohaselt arvesse spordi eripära;\nEuroopa Parlamendi uued volitused\n28. tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping tugevdab märkimisväärselt Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust tänu parlamendi kaasotsustamisvolituste laiendamisele;\n29. tunneb heameelt asjaolu üle, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala integreeritakse täielikult ELi toimimise lepingusse (artiklid 67–89) ning kaotatakse ametlikult kolmas sammas; tunneb heameelt asjaolu üle, et enamik otsuseid tsiviilõiguse, varjupaiga-, sisserände- ja viisapoliitika valdkonnas, samuti õigusalases ja politseikoostöös kriminaalasjades tehakse tulevikus seadusandliku tavamenetluse kohaselt;\n30. usub, et seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmine ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas suurendab Euroopa Liidu demokraatlikku vastutust, kuna Euroopa Parlament hakkab õigusloomega tegelema nõukoguga võrdsetel alustel; rõhutab, et kaasotsustamist kohaldatakse tulevikus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt kõikide põllumajanduse valdkonna õigusaktide suhtes, mis puudutab eriti põllumajanduse valdkonna nelja peamist horisontaalset teksti (ühtne ühine turukorraldus, otsetoetuste määrus, maaelu arengu määrus ja ühise põllumajanduspoliitika rahastamine); juhib lisaks tähelepanu sellele, et õigusaktid kvaliteedi, mahepõllumajanduse ja müügiedendamise kohta kuuluvad samuti ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse;\n31. rõhutab, et selleks, et nõukogu saaks volitused võtta vastu meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3, on vaja enne võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 vastu õigusakt, milles määratakse kindlaks nõukogule volituste andmisega kaasnevad tingimused ja piirangud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 ei nähta ette õiguslikku alust ega autonoomseid volitusi, mis võimaldaks võtta vastu või muuta mõnd ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas praegu kehtivat nõukogu akti; kutsub nõukogu üles loobuma ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 osutatud meetmete vastuvõtmisest ilma parlamendiga eelnevalt konsulteerimata;\n32. märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse ulatuslikult ühise kalanduspoliitika otsustamissüsteemi ja suurendatakse ka selle demokraatlikku vastutust; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud eeskirjad (ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2); on sellega seoses seisukohal, et kõikide teemade suhtes, mis on ametlikult lisatud iga-aastasesse määrusesse (välja arvatud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja kvootide jaotus), näiteks tehnilisi meetmeid või püügikoormust käsitlevad teemad või piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastuvõetud otsuste hõlmamine, millel on eraldi õiguslik alus, tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust;\n33. tunneb heameelt seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmise üle üksikasjaliku eeskirja vastuvõtmiseks mitmepoolse järelevalve menetluse kohta (ELi toimimise lepingu artikli 121 lõige 6), mis peaks tugevdama majanduslikku koordineerimist;\n34. usub, et Euroopa Keskpanga (EKP) kohustus anda aru panga rahapoliitika kohta on nüüd suurem, kuna EKP tunnistatakse Euroopa Liidu institutsiooniks; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja EKP põhikirja mitmeid sätteid saab muuta pärast konsulteerimist parlamendiga vastavalt selle põhikirja artiklile 40.2; kinnitab, et see ei kujuta endast EKP sõltumatuse piiramist rahapoliitika või asutamislepingus sätestatud prioriteetide valdkonnas;\n35. on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikkel 182 on edusamm, sest selles osutatud mitmeaastase raamprogrammi ja Euroopa teadusruumi rajamise suhtes kohaldatakse tulevikus seadusandlikku tavamenetlust; märgib siiski, et kõnealuses artiklis mainitud eriprogrammid võetakse vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja Euroopa Parlamendiga üksnes konsulteeritakse (ELi toimimise lepingu artikli 182 lõige 4);\n36. tunneb heameelt asjaolu üle, et struktuurifondide rakendamise osas asetab Lissaboni leping Euroopa Parlamendi nõukoguga võrdsele alusele, asendades praeguse nõusolekumenetluse seadusandliku tavamenetlusega; on seisukohal, et see on eriti tähtis struktuurifondide puhul pärast 2013. aastat, kuna see suurendab läbipaistvust ja nende fondide aruandekohustust kodanike ees;\n37. märgib, et õigusakte, millega keelatakse diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, võetakse tulevikus vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja nende puhul on vaja parlamendi nõusolekut (ELi toimimise lepingu artikkel 19);\n38. tunneb heameelt asjaolu üle, et seadusandlik tavamenetlus hõlmab meetmeid võitluseks inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kauplemise vastu ning seksuaalse ärakasutamise vastu (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 2 ja artikli 83 lõige 1);\n39. tunneb heameelt kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamise laiendamise üle haridus-, kaasa arvatud spordivaldkonnale (ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4);\n40. tunneb heameelt asjaolu üle, et edaspidi kohaldatakse kaasotsustamist Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade suhtes (ELi toimimise lepingu artikkel 336), kuna see võimaldab parlamendil osaleda nõukoguga võrdsetel alustel nende eeskirjade kohandamisel;\n41. märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse põhjalikult liidu rahandusvaldkonda, eriti mis puudutab institutsioonidevahelisi suhteid ja otsustamismenetlusi;\n42. juhib tähelepanu sellele, et nõukogu ja parlament peavad omavahendite piires kokku leppima kulude kavandamises, mis muutub õiguslikult siduvaks (ELi toimimise lepingu artikkel 312); tunneb heameelt asjaolu üle, et eelarve peavad tervikuna võtma ühiselt vastu parlament ja nõukogu vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule; tunneb heameelt selle üle, et kaotati vahetegemine kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahel (ELi toimimise lepingu artikkel 314); tunneb heameelt asjaolu üle, et finantseeskirjad võetakse tulevikus vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 322);\n43. viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta(4) ;\n44. tunneb heameelt asjaolu üle, et lihtsustatud läbivaatamismenetlus seoses kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise ja seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmisega ELi toimimise lepingu või ELi lepingu V jaotise kohases valdkonnas eeldab parlamendi nõusolekut;\n45. võtab teadmiseks liikmesriikidele ette nähtud nn väljaastumisklausli (ELi lepingu artikkel 50); rõhutab, et lepingut, milles sätestatakse liikmesriigi liidust välja astumise kord, ei tohi sõlmida enne, kui parlament on andnud selleks nõusoleku;\n46. tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendi nõusolek on vajalik paljude rahvusvaheliste lepingute puhul, millele liit alla kirjutab; rõhutab kavatsust taotleda vajaduse korral, et nõukogu ei alustaks läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks enne, kui parlament on esitanud oma seisukoha, ja lubaks parlamendil mistahes hetkel läbirääkimiste jooksul võtta vastutava komisjoni raporti alusel vastu soovitusi ning taotleda nende arvessevõtmist enne läbirääkimiste lõpetamist;\n47. nõuab tungivalt, et mis tahes tulevast segalepingut, milles esineb ÜVJP ja muid kui ÜVJP elemente, tuleb üldiselt käsitleda vastavalt ühtsele õiguslikule alusele, mis peaks olema otseselt seotud lepingu põhiteemaga; märgib, et parlament saab õiguse, et temaga konsulteeritakse, välja arvatud juhul, kui leping on seotud ainult ÜVJPga;\n48. tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni presidendi valib tulevikus Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele(5) ;\n49. tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni asepresident/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning teised komisjoni liikmed kiidetakse Euroopa Parlamendis heaks ühtse nimekirjana ja seal toimub ka umbusaldushääletus ning seetõttu on nad parlamendi ees aruandekohustuslikud;\n50. tervitab uut Euroopa Kohtu ja üldkohtu kohtunike ja kohtujuristide nimetamise korda, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 255 ning mille alusel peab liikmesriikide valitsuste otsusele eelnema arvamus kandidaatide ametikohale sobivuse kohta, mille esitab seitsmest eksperdist koosnev komitee, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament;\n51. rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa välisteenistuse asutamisega vastavalt ELi lepingu artikli 27 lõikele 3 ning tuletab meelde parlamendi õigust, et temaga konsulteeritaks teenistuse asutamise küsimuses; on arvamusel, et Euroopa välisteenistus peaks halduslikult kuuluma komisjoni juurde;\n52. loodab selgust ELi eriesindajate kriteeriumide, nende ametisse nimetamise ja hindamise osas, sealhulgas nende ülesannete määratluse ja eesmärgi, nende volituste kestuse ning liidu tulevaste delegatsioonidega kooskõlastamise ja täiendavuse osas;\n53. rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa Kaitseagentuuriga ning selle tegevusega, nimelt regulaarse teabevahetuse tagamise teel Euroopa Kaitseagentuuri tegevjuhi ja Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni vahel;\n54. tunneb heameelt uue konsulteerimisrolli üle, mis parlamendil on tulevikus EKPSi ja EKP põhikirja artikli 40.2 alusel seoses EKP nõukogu koosseisu muutmisega;\n55. tunneb heameelt asjaolu üle, et ametid, eriti Europol ja Eurojust, on tulevikus tugevama parlamentaarse kontrolli all (ELi toimimise lepingu artiklid 85 ja 88); on seepärast arvamusel, et nõuandemenetluse säilitamine ühisettevõtete asutamisel teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas (ELi toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) võib olla vastuolus liidu õigusaktide vaimuga ametite asutamisel;\nUued õigused saada teavet\n56. palub Euroopa Ülemkogu eesistujal hoida parlamenti täielikult kursis Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistustega ja anda aru kohtumiste tulemustest, võimaluse korral kahe tööpäeva jooksul (vajaduse korral parlamendi eriistungil);\n57. palub rotatsiooni alusel vahetuval nõukogu eesistujal teavitada parlamenti eesistujariigi tööprogrammidest ja saavutatud tulemustest;\n58. nõuab tungivalt, et tulevane komisjoni asepresident / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lepiks parlamendiga kokku asjakohased meetodid, kuidas parlamenti liidu välistegevusega täielikult kursis hoida ja temaga selles valdkonnas konsulteerida, kaasates nõuetekohaselt kõik parlamendikomisjonid, kes vastutavad kõrge esindaja volituste hulka kuuluvate valdkondade eest;\n59. rõhutab, et rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja selliste lepingute sõlmimisel on komisjonil juriidiline kohustus teavitada parlamenti läbirääkimiste edenemisest võrdselt nõukogu moodustatud erikomiteega, nagu on viidatud ELi toimimise lepingu artiklis 218; nõuab, et seda teavet edastataks samas mahus ja samal ajal kui nõukogu asjaomasele komiteele nimetatud artikli kohaselt;\n60. tunneb heameelt parlamendi uue rolli üle aluslepingute muudatuste algatamisel; kavatseb seda õigust kasutada ja esitada uusi ideid Euroopa tuleviku kohta, kui uued väljakutsed seda nõuavad;\n61. tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendil on tulevikus algatusõigus tema enda koosseisu puudutavate ettepanekute osas, austades aluslepingutes sätestatud põhimõtteid (ELi lepingu artikkel 14);\n62. märgib, et Lissaboni lepinguga tuuakse sisse seadusandlik erimenetlus sätete vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks ajutiste uurimiskomisjonide üksikasjalikud tingimused ja volitused (ELi toimimise lepingu artikkel 226);\nRiikide parlamentide poolne kontroll\n63. tunneb heameelt riikide parlamentidele antud uute õiguste üle seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eelkontrolliga kõikide liidu õigusaktide puhul; on seisukohal, et Euroopa poliitika tugevam riikide parlamentide poolne kontroll aitab tõsta ka üldsuse teadlikkust liidu tegevusest;\n64. rõhutab, et riikide parlamentide uusi õigusi tuleb Lissaboni lepingu jõustumisest alates täiel määral austada;\n65. tunneb heameelt kohalike ja piirkondlike asutuste võetud kohustuse üle austada subsidiaarsuse põhimõtet; võtab teadmiseks Regioonide Komitee õiguse esitada hagisid Euroopa Kohtule, kui ta on arvamusel, et subsidiaarsuse põhimõtet on rikutud (protokolli nr 2 artikli 8 teine lõik);\n66. kiidab heaks parandused, mis tulenevad õigusakte ja õigusnormide hierarhiat käsitlevatest uutest sätetest, eriti delegeeritud õigusaktide loomist (ELi toimimise lepingu artikkel 290), mis annab võimaluse delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi; juhib tähelepanu sellele, et delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse peavad parlament ja nõukogu selgelt määratlema seadusandlikus aktis;\n67. tunneb heameelt eriti ELi toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 sätte üle, millega nähakse ette, et parlamendil (ja nõukogul) on õigus nii volituste delegeerimine tagasi võtta kui ka esitada konkreetsetele delegeeritud õigusaktidele vastuväiteid;\n68. märgib, et ELi toimimise lepinguga ei nähta ette õiguslikku alust delegeeritud õigusaktide raammeetmeks; kuid teeb ettepaneku, et institutsioonid võiksid leppida kokku sellise delegeerimise standardsõnastuses, mille komisjon lisaks regulaarselt seadusandliku akti eelnõusse endasse; rõhutab, et nii säilitataks seadusandja vabadus;\n69. palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb tõlgendada Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooni 39 asjatundjatega konsulteerimise kohta finantsteenuste alal ja kasutada seda tõlgendust ELi toimimise lepingus sisalduvate delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete raamest väljaspool;\n70. märgib, et Lissaboni lepinguga tühistatakse EÜ asutamislepingu praegune rakendamisvolitusi käsitlev artikkel 202, ja tuuakse ELi toimimise lepingu artiklis 291 sisse uus menetlus "rakendusaktid", millega nähakse ette võimalus anda rakendamisvolitused komisjonile, kui "õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi";\n71. märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohaselt peavad parlament ja nõukogu võtma eelnevalt vastu määrused, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse rakendamisvolituste komisjonipoolse teostamise suhtes;\n72. märgib, et Lissaboni leping ei sisalda enam alust praegusele komiteemenetlusele ja et menetluses olevaid seadusandlike aktide eelnõusid, mida ei võeta vastu enne lepingu jõustumist, tuleb muuta, et täita ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 nõudeid;\n73. on arvamusel, et nõukoguga võiks pidada läbirääkimisi ajutise lahenduse leidmiseks algusperioodiks, nii et võimaliku õigusliku tühimiku tulemusel ei tekiks takistusi ja seadusandja saaks uue määruse vastu võtta pärast komisjoni ettepanekute nõuetekohast kaalumist;\n74. palub komisjonil edastada kaasõigusloojatele kõik menetluses olevad ettepanekud, mille kohta kehtivad uued õiguslikud alused ja muudatused õigusloomemenetlustes;\n75. juhib tähelepanu sellele, et parlament otsustab, millise seisukoha ta võtab arvamuste suhtes, mis on nõusolekumenetluse raames juba vastu võetud küsimustes, mille käsitlemine viiakse seadusandliku tavamenetluse alla, ükskõik kas selle puhul on tegemist varasema seisukoha kinnitamise või uue vastuvõtmisega; rõhutab, et parlamendi esimese lugemise seisukohal põhinevate arvamuste kinnitamise üle saab parlament hääletada alles pärast Lissaboni lepingu jõustumist;\n76. nõuab kindlalt, et sõlmitaks institutsioonidevaheline kokkulepe, millega välistataks põhiõiguste mõõdet sisaldavate menetluses olevate kolmanda samba seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmine enne Lissaboni lepingu jõustumist, nii et selliste küsimuste puhul oleks võimalik täielik kohtulik kontroll, samas kui meetmeid, millel puudub või on ainult piiratud mõju põhiõigustele, võib vastu võtta ka enne lepingu jõustumist;\n77. kutsub teisi institutsioone üles alustama läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mis hõlmab\na) peamisi eesmärke, mille Euroopa Liit peab saavutama pärast 2009. aastat, näiteks kolme poliitilise institutsiooni vahelise raamkokkuleppe kujul, mis käsitleb parlamendi ja komisjoni 2009. aastal algava ametiaja tööprogrammi;\nb) rakendusmeetmeid, mis tuleb vastu võtta, et uus leping kujuneks institutsioonide ja liidu kodanike jaoks edukaks;\n78. palub ajakohastada parlamendi ja nõukogu vaheline institutsioonidevaheline kokkulepe, milles määratletakse nende töösuhted välispoliitikas, sealhulgas konfidentsiaalse teabe jagamine ELi lepingu artiklite 14 ja 36 ning ELi toimimise lepingu artikli 295 põhjal;\n79. kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma läbirääkimiste pidamist parlamendiga uue institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, milles määratletakse sisuliselt parlamendi kaasamine kõigil rahvusvahelise lepingu sõlmimisele eelnevatel etappidel;\n80. nõuab, et mitmeaastast finantsraamistikku (ELi toimimise lepingu artikkel 312) ja finantseeskirju (ELi toimimise lepingu artikkel 322) käsitlevatest uutest sätetest tulenevalt vaadataks läbi institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;\n81. on seisukohal, et tuleks võtta kõik vajalikud meetmed Euroopa informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika loomiseks, ning peab kolme institutsiooni ühist poliitilist deklaratsiooni kommunikatsiooni kohta esimeseks kasulikuks sammuks selle eesmärgi saavutamise suunas;\n82. palub komisjonil esitada kiiresti algatuse kodanikualgatuse rakendamiseks, millega sätestatakse kõnealuse kodanike õiguse kasutamiseks selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud tingimused; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta(6) ;\n83. palub komisjonil võtta vastu eeskirjad head haldust käsitleva ELi toimimise lepingu artikli 298 rakendamiseks, et vastata parlamendi ja Euroopa Ombudsmani pikka aega väljendatud nõudmisele luua Euroopa halduskorraldust reguleeriva haldusõiguse ühine süsteem;\n84. märgib, et Lissaboni leping võimaldab lisada Euroopa Arengufondi liidu eelarvesse ja see suurendab ELi arengupoliitika ühe olulise osa demokraatlikku legitiimsust; palub nõukogul ja komisjonil võtta vajalikud meetmed seoses Euroopa Liidu eelarvega 2008./2009. aasta vahekokkuvõtte tegemisel;\n85. soovitab kiiresti vaadata läbi Euroopa Liidu staatuse rahvusvahelistes organisatsioonides pärast seda, kui Lissaboni leping on jõustunud ja liit on saanud Euroopa ühenduste järglaseks, ning seda staatust tugevdada;\n86. palub nõukogul ja komisjonil leppida parlamendiga kokku strateegias, mille eesmärk on tagada sidusus vastuvõetud õigusaktide ning põhiõiguste harta ja aluslepingutes sisalduvate sätete vahel, mis käsitlevad selliseid poliitikavaldkondi nagu diskrimineerimise vältimine, varjupaigataotlejate kaitse, läbipaistvuse suurendamine, andmekaitse, vähemuste õigused, ohvrite ja kahtlusaluste õigused;\n87. palub nõukogul ja komisjonil aidata parandada Euroopa ja riiklike asutuste vahelisi suhteid, eriti õigusloome ja kohtuvaldkonnas;\n88. palub nõukogul ja komisjonil tagada tõhusa ühise energiapoliitika loomine eesmärgiga tõhusalt kooskõlastada ELi liikmesriikide energiaturge ja nende turgude arengut ning integreerida seejuures välisaspektid, milles keskendutakse energiavarustuse allikatele ja energiatarnete marsruutidele;\n89. palub nõukogul kaaluda koos parlamendiga, kuidas tuleks kasutada ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 sätteid, mis lubavad nõukogul anda Euroopa Keskpangale "krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud" eriülesandeid;\n90. kohustub kohandama oma sisemist korraldust, et optimeerida ja ratsionaliseerida talle lepinguga antud uute volituste teostamist;\n91. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.\n(1) ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 215.\n(2) ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 347.\n(3) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055.\n(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0374.\n(5) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0387.\n(6) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0389.


Kuidas saada linnas Raasiku asukohta Raasiku Postkontor: Buss | Moovit\nRaasiku Postkontor, Raasiku\nKuidas saada linnas Raasiku asukohta Raasiku Postkontor: Buss?\nSuunajuhised asukohta Raasiku Postkontor, Raasiku, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Raasiku Postkontor lähedusest\nBuss: 104B, ELR40\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Raasiku Postkontor?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Raasiku Postkontor jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Raasiku Postkontor jõudmiseks on:\nRaasiku Side on 23 meetrit, 1 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Raasiku Postkontor juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Raasiku Postkontor juures: 104B, ELR40.\nÜhistransport sihtkohta Raasiku Postkontor linnas Raasiku\nTahad teada, kuidas saada linnas Raasiku, Eesti sihtpunkti Raasiku Postkontor? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Raasiku Postkontor pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Raasiku Postkontor jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Raasiku Postkontor lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Raasiku Side; Raasiku.\nSihtpunkti Raasiku Postkontor jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 104B, ELR40\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Raasiku Postkontor.\nMuudame sihtpunkti Raasiku Postkontor sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Raasiku, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Raasiku Postkontor, Raasiku läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Raasiku Postkontor linnas Raasiku\nRaudtee peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Raasiku Postkontor, Raasiku\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Raasiku Postkontor, Raasiku\nLihtsam saada Raasiku Postkontor kasutades app!


Kui sööd kõrvitsat, hakkab ka sinus eluenergia kasvama.Foto: ALDO LUUD\nIrje Karjus (Metsamoor), 30. oktoober 2015 17:03\nSinu keha on su hinge pesa. Kui see pesa on terve ja korras, siis on hingel hea ning turvaline oma kodus olla. Kui tunned, et saledamas kehas on su hingel parem, kasuta looduse väge.\nKasvades metsikus looduses või endale sobivates tingimustes, on taimel elujõuline energeetika ja väljanägemine. Kui kannad oma keha eest hoolt taimede abil, omandad sinagi looduse väe.\nKanarbik on nõiduse ja tõrjumisega seotud taim. Uskumus räägib, et kui kanarbikuoksi põletada lõkkes, võib esile kutsuda vihma, ka inimesest toob ta vee välja. Kanarbikku saab kasutada kire ja iha vähendamiseks ning enese kaitseks. Kanarbikuga hoiad ebasobivad inimesed oma elust eemal. Kanarbikuga tõrjud ka üleliigse vedeliku oma kehast.\nTee kanarbikuteed. Võta 1 tl kanarbikuõisi tassitäie kuuma vee kohta ja lase tõmmata 15 minutit. Naudi.\nKui paned saunas rabarberilehe pepu alla, viib see tselluliidi. Rabarber sisaldab oblikhapet, mis kuumas mõjub. Mäletan naistelaagrit, kus kümme “näkki” istusid suitsusauna laval rabarberilehtede peal, käes vihana kasutatavad põllulillekimbud ja kõigil õndsad näod peas.\nPolegi palju õnnetundeks vaja.\nRabarber toob ka suhtesse uudsust ja vürtsi. Rabarberimahl väikses koguses kiirendab aga seedetegevust.\nKui sööd kõrvitsat, hakkab ka sinus eluenergia kasvama, sest kõrvits lükkab eest seismajäänud energiad sinu sees, vabastades teed uuele. Kõrvits on üks paremaid vee väljutajaid, vesi on aga üks paremaid infokandjaid ja -salvestajaid.\nMõtle: vesi peab minust läbi voolama, viima vana ja tooma uue. Kõrvits aitab mul uueneda ja kasvada, nagu päike aitab taimedel kasvada.\nSöö väikseid suvikõrvitsaid ka värskelt nagu värsket kurki. See viib organismist välja sinna kogunenud jääkained ja aitab maksal puhastuda. Kehasse tekib hea vabanenud energia ja kõht on samal ajal täis.\nTee kõrvitsasuppi. Pruunista pannil toiduõlis küüslauk ja sibul. Hauta potis kõrvitsat vähese veega, lisa pruunistatud sibul ja küüslauk ning karbitäis sulatatud või suitsujuustu. Kuumuta, kuni juust on sulanud. Püreesta. Lõika supi sisse akna peal suures laias lillepotis kasvavaid sibulapealseid ning puista peale peotäis kõrvitsaseemneid. Maitsesta ürdisoolaga.\nKikkaputk kui võlurohi\nRäägitakse, et kui leiad kikkaputke taime jaaniööl ja saad teda süüa, vabastab see sind mis tahes haigusest. Kuna kikkaputk on põhjamaine taim, annab ta sullegi põhjamaist vastupidavust.\nKikkaputke kutsutakse inglijuureks. Usuti, et jumal ise saatis selle taime inimestele abiks, et kaitsta kurja eest ja ravida kõikvõimalikke haigusi.\nKikkaputke ladinakeelne nimetus tuleb sõnast angelus – ingel, ja arch- angelus – peaingel.\nLegend räägib, et ingel ilmutanud ennast teatamaks, et seda taime saab kasutada kaitseks katku vastu. Kikkaputke kasvatati kloostriaedades ja mungad pidasid temast väga lugu. Üks kikkaputke rahvapärane nimetus on püha vaimu juur.\nKikkaputk on tõrjemaagilise toimega, aitab eemal hoida negatiivset.\nKikkaputk parandab kiiresti soolestiku tööd ja noorendab kudesid.\nTee kikkaputke teed. Võta 1 tl juure-tükke, seemneid, lehti või õisi tassitäie kuuma vee kohta. Lase tõmmata 15 minutit ja naudi. Joo sellist teed niikaua, kuni tunned, et ta su kehale ja hingele head teeb.\nRege rauta suvel? Vale! Keha võib abi vajada nüüd ja kohe! (1)\nKeha 29. oktoober 2015 17:07\nKeha 26. oktoober 2015 09:21\nLooduslikud abinõud külmetuse ning gripi vastu (1)\nKeha 21. oktoober 2015 09:45\nKeha 12. oktoober 2015 09:46\nusun tõesti 30. oktoober 2015 18:41\net kui kuu aega rohtu söön olen kondipuukett\nrimalda ramilda 30. oktoober 2015 19:17\nkondi puu kett, kondipuu kett, kondi puukett,


Tunnustused | Keskkonnaamet\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Keskkonnaharidus Looduskaitse 110 Tunnustused\nLoodust ja selle hoidmist on oluliseks pidanud erinevad valitsused, kes on aumärkidega tunnustanud looduskaitsele pühendunud inimesi.\nEesti Vabariigi looduskaitsemärgid 1935–1940\nLooduskaitseseadus allkirjastati riigivanema poolt 11. detsembril 1935. Seaduse § 14 alusel võis märke annetada riigivanema poolt kinnitatud statuudis ettenähtud alustel. Looduskaitsemärgi kavandi tegemine ja statuudi ettevalmistamine ning kinnitamine võttis aega üle nelja aasta. Looduskaitsemärgi statuut kinnitati president Konstantin Pätsi poolt alles 27. veebruaril 1940.\nLooduskaitsemärke oli kahes suuruses: suur – 56 x 59 mm, väike – 18 x 19 mm. Suured looduskaitsemärgid olid nummerdatud ja tasuta. Väikese võis laureaat saada omal kulul Loodushoiu ja Turismi-instituudi direktori teadmisel. Märkide väljaandmist kavandati kord aastas – 1. mail. Märgil oli kolm järku: I, II ja III.\nLoodushoiu Nõukogu kogunes 24. aprillil 1940, et langetada otsus märgi nominentide suhtes, kes jäid ka ainukesteks, kes märgid kätte said. Märgid anti kätte 1. mail 1940. Märgile lisandus omistamist kinnitav diplom.\nLooduskaitsemärgid said 24. aprilli 1940. aasta otsusega:\nI järk – Konstantin Päts, vabariigi president. Teened looduskaitse seaduse jõustamisel, aianduse ja parginduse valdkonnas.\nII järk – 7 inimest\nHeinrich Koppel, Tartu Ülikooli rektor\nOskar Kask, sotsiaalminister, kauaaegne Pärnu linnapea\nPeeter Päts, Loodushoiu- ja Turismi-instituudi (LTI) direktor ja Loodushoiu nõukogu esimees\nTeodor Lippmaa, Tartu Ülikooli botaanikaprofessor, Looduskaitse nõukogu esimees\nAndres Mathiesen, Tartu Ülikooli metsanduse professor\nGustav Vilbaste, LTI looduskaitse-inspektor ja peamine korraldaja\nMihkel Härms, teenekas ornitoloog ja linnustiku kaitse põhjendaja\nIII järk – 15 inimest\nHans Alver, Haapsalu linnapea\nArtur Toom, Vilsandi tuletorni vaht, Vaika linnukaitseala rajaja\nTeodor Saar, Kihnu algkooli juhataja, usaldustegelane\nEduard Kildemaa, Tarva algkooli juhtaja, usaldustegelane\nEduard Keeleste, Nõva algkooli juhataja, usaldustegelane\nOlga Kalm, Kavandi algkooli juhataja, usaldustegelane\nJoosep Eplik, Viinistu algkooli juhataja, usaldustegelane\nMihkel Sild, Avinurme talunik, usaldustegelane\nLui Jõgi, Mõtsu metsaülem, usaldustegelane\nBernhard Tuiskvere, Pärnu metsaülem, usaldustegelane\nArtur Vainola, Antsla algkooli juhataja, usaldustegelane\nAleksander Suur, LTI parkide inspektor\nJohannes Maide – LTI looduskaitse asjaajaja\nAugust Blaubrück – Õpetaja Kokoral, usaldustegelane\nGeorg Janno – Püssi metsaülem, usaldustegelane\nMärke annetati veel 20. juunil 1940. aastal, kuid nendele ei jõutud märke kätte anda.\nII järk Aleksander Tõnisson, Tallinna ülemlinnapea\nIII järk Albert Soovere, Pärnu politsei abikomissar\nEesti NSV looduskaitsemärgid 1957–1989\nSeadus „Eesti NSV looduse kaitsest“ jõustus 7. juunil 1957. Eesti NSV looduskaitsemärkide põhimäärus kinnitati 9. veebruaril 1960. aastal. Märke andis välja ENSV Ministrite Nõukogu Looduskaitse Valitsus, hiljem Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeerium.\nMärke oli kolme liiki: suur looduskaitsemärk, väike looduskaitsemärk ja noore looduskaitsja märk.\nMärgile lisandus diplom. Märgid olid nummerdatud ja neid anti kokku ~100 isikule. Märk anti looduskaitsega tegelevatele isikutele nende eriliste või üldtunnustatud teenete puhul looduskaitse arendamisel ja teostamisel.\nEsimeste saajate seas olid looduskaitsetegevuse taastajad: Eerik Kumari, Endel Varep, Jaan Eilart, Herbert Viiding, Malev Margus jt.\nEesti NSV väike looduskaitsemärk\nMärk anti ~2900 isikule. Anti aktiivselt looduskaitsega tegelevatele isikutele: looduskaitse usaldusmehed, loodusesõbrad, õpetajad, põllumajanduse, heakorrastatuse ja metsanduse alal töötajad jt.\nMärk anti koolinoortele kooli poolt esitatud ettepanekute alusel.\nEesti Vabariigi looduskaitsemärgid aastast 2010 vaata siit!


Большой обеденный стол, из экзотическoгo массивнoгo дерева - Saku, Saku vald, Harjumaa - Мебель и интерьер, Другое купить и продать – okidoki\nБольшой обеденный стол, из экзотическoгo массивнoгo дерева\nНомер объявления: 5671122\nДобавлено 15.07.2017 11:32\nPakkumisel väga eriline 2,4 m pikkune söögilaud, mis saadetud merekonteineriga Eestisse Indoneesiast, Bali saarelt. Käsitöö.\nLauaplaat on tehtud ühes tükis ehk ühest suurest plangust. Valmistatud suar puidust, mis on väga vastupidav ja ainulaadse tugeva puidutekstuuriga, seega on iga laud täiesti omanäoline. Kuna tegu täispuiduga, siis saab seda vajadusel alati üle lihvida ja jälle värske ja kaunis pind tekitada. Seetõttu on taoline laud tõeline pere reliikvia, mida põlvest põlve edasi anda.\nPikkuseks 2,4 m ja laiuseks mõlemas otsas 84 cm, aga kõige laiemas kohas 94 cm. Servad jälgivad puu loomulikku joont ja ei ole sirgeks lõigatud, sellepärast ka muutuvad mõõdud. Plaadi paksus 12 cm. Kõrgus põrandast 76 cm. Laua kaal umbes 200 kg.\nLaua taha mahub ideaalselt 3 tooli kummalegi poole ja 1 tool ühte otsa, seega 7 inimest. Kui aga vaja, siis mahub kindlasti ka rohkem. (ühel fotol ka näha näide mitme tooliga, et tekiks ettekujutus, kuigi toolid pakkumisel ei ole)\nLaud kaetud õlivahaga (Osmo eksootilise puidu õlivaha). Lauajalad on samuti suar puidust, massiivsed kaks tugisammast kahel pool. Lauajalgade vahel tugitala.\nPalun tähele panna, et laual on mõned praod, mis tekkinud kuivamisest. Kuna tegu päris puiduga, siis mingil määral puit on nö mänginud, aga samas on see protsess nüüdseks peatunud.\nLauajalgadel väga huvitavad looduslikud uuristused, mis annavad sellele lauale kõvasti omapära juurde.\nHinnaks koos viimistluse ja lauajalgadega on 1600 eurot. (NB! Hinda alandatud 1950 eur pealt) Tule kohe vaatama ja oma käega katsuma! Transpordi osas saab aidata. Võta julgelt ühendust ja uuri lähemalt!\nVõimas element oma majja - kodu süda!\nLisainfo ja veel pilte minu Facebooki albumist - http://tinyurl.com/j76fehd Või vaata siin portaalis minu teisi kuulutusi.\nЧехлы на обеденные стулья, цена за комплект\nБольшой яркий обеденный стол\nБелый деревянный обеденный стул. Эргономичный дизайн\nОбеденный стол Isku\nКомпьютерный стол Письменный стол\nНа okidoki с апреля 2014


Lennupiletid Ndele (Kesk-Aafrika Vabariik)-s, odavad lennupiletid Ndele (Kesk-Aafrika Vabariik) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Ndele, Kesk-Aafrika Vabariik kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Kesk-Aafrika Vabariik > Ndele\nLennupiletid linna Ndele (NDL)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Ndele. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Ndele. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Ndele, Kesk-Aafrika Vabariik ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Ndele\nLennupiletite hind linna Ndele linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Ndele? Millised lennujaamad on linnas Ndele?\nLinnas Ndele on järgnevad lennujaamad: Ndele.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2801416574


Vanilla Sky – Riistvara iluravi\n/ Teenused / Riistvara iluravi\nRiistvara iluravi: hinnakiri\nTEEMANTLIHVIMINE +Ultraheli puhastus\n€ 60 50-60 min\nRADIOFREQUENCY (RF) kehale\nRaadiosageduslik energia soojendab nahakihte, mis omakorda soodustab naha sisemist kollageenvõrgustiku uuendamist. Parandab naha elastsust, tugevdab nahaaluseid lihaseid, stimuleerib kollageeni teket. Kõik see aitab kaasa sellele, et näo ovaal muutub selgemaks, nahk on pinguldatud, saavutab elastsuse ja muutub nooremaks ning ilusamaks. See meetod on ideaalne neile, kes soovivad pinguldada nahka ja vabaneda topeltlõuast ilma kirurgilise sekkumiseta.\nRADIOFREQUENCY (RF) näole\n€ 75 60 min\nTEEMANTLIHVIMINE + NÕELAVABA MESOTERAAPIA\n€ 55 50 min\n«APARAATNE TERAAPIA NÄOLE 4 ÜHES»\nTeemantlihvimine+ultrahelipuhastus+ nõelavaba mesoteraapia+ultrahelimassaaz\n«Beauty New 4 ÜHES NÄOHOOLITSUS»\n(русский) (suomi) TIMANTTIMIKROHIONTA+ULTRAÄÄNIPUHDISTUS+NEULATON MESOTERAPIA+LIFTING(LIHASSTIMULAATION)\n€ 75 65 min\n€ 50 45 min\nSisaldab naha koorimine ja sügavpuhastus ultraheliga seade. Ravi sobib ebapuhtad naha kannatusi. Ravi, et eemaldada surnud kude naha pinnalt, samuti lisandeid sügavale pooridesse. Selle tulemusena on sametiselt sile nahk. Vastunäidustatud: rasedus!!!!!\n€ 49 50-60 min\nTunnid: 8:00–19:00 päevas\nBroneeri aega «Riistvara iluravi»\nPÄIVANE SPA NAISELE 10 Feb 2015\nILU PAKETID 17 Apr 2014\nAPARAATNE TERAAPIA NÄOLE 4 ÜHES 13 Jan 2014


FOTOD: Delfi ajakirjanik jõudis presidendi sõnavõistluse võitjate sekka - DELFI\nPresident Toomas Hendrik Ilves tänab täna Kadriorus sõnause ehk sõnavõistluse võitjaid, kelle seas on ka Delfi arvamustoimetaja Rain Kooli. Võistluse üldvõitja tiitli pälvis Andres Valdre.\nPresident kuulutas 23. augustil välja sõnavõistluse riigi ja ühiskonnaga seotud uute mõistete paremaks väljendamiseks eesti keeles. Sobivaid vasteid otsiti 11 mõistele, mille tähistamiseks eesti keeles kas sõna praegu pole, on ainult keerukas sõnaühend või võõrsõna, või tekitab segadust olemasoleva sõna mitmetähenduslikkus. Lisaks võisid osalejad esitada vasteid ka oma pakutud mõistetele.\nVõistlusel osales kokku 593 inimest 2123 sõnaettepanekuga.\nTöörühm otsustas iga mõiste puhul valida välja paljude heade ettepanekute hulgast ühe sõna, ent kahel juhul pidas võimalikuks soovitada vabamasse kasutusse ka sünonüüme.\n1. AE-koostöö, vabamas keelepruugis averus, määrsõnana avera — PPP ehk public-private partnership’i asemel.\nKuivõrd ühendit „avaliku ja erasektori koostöö“ tuntakse hästi, leidis töörühm, et ka eesti keeles võiks mõistet tähistada vastavate sõnade lühendiga. Ettepaneku esitaja mainis lisaks, et ae on tore eesti sõna (Ae, naabrimees, tule appi).\nNeid sõnu pakkusid 7 osalejat — Silvi Jänes, Margus Konnula, Susanna Laan, Andres Luga, Endel Valdas, Indrek Viil, Riina Vällo.\n2. avaõiguslik — kohmakama avalik-õigusliku asemel.\nSelle vaste pakkusid 8 osalejat — Priit Kersen, Ants Kollo, Jaan-Matti Lillevälja, Matti Masing, Kristel Pohlak, Signe Siimann, Andres Valdre, Riina Vällo.\n3. juhind — Euroopa Liidu direktiivi kõrval.\nSõna ettepanijaid oli 4 — Eero Kangor, Jüri Puust, Toomas Raba, Maria Talihärm.\n4. kestlik — inglise sõna sustainable tõlkevastena.\nSõnal oli 7 esitajat — Helger Aaresild, Ivar Jung, Kalju Jõul, Mihkel Langebraun, Olev Remsu, Endel Valdas, Kullo Vende.\n5. peavoolustamine — inglise sõna mainstreaming tõlkena.\n6. taristu — võõrsõna infrastruktuur kõrvale.\nSiin oli esitatud kõige rohkem vasteid, seepärast oli töörühmal raske valida, kuid lõpuks oldi üsna üksmeelselt tari-tüvest stu-liite abil tuletatud sõna taristu poolt. Tari-tüvi viitab tarindi kaudu struktuurile kui kandvale konstruktsioonile ja tarindamisele ehk projekteerimisele ning konstrueerimisele. stu-liide märgib kogumit või süsteemi, vrd ajastu, andmestu, järvistu, vesistu, ühistu.\n7. teisestamine — inglise termini othering vastena.\nSõnal oli 8 esitajat — Sirje Ainsaar, Mika Keränen, Arne Merilai, Pille Petersoo, Saue gümnaasiumi 10.b klass, Mait Talts, Sven Varkel, Riina Vällo, kuid nagu näitas tekstiotsing Internetis, on ta juba mõnel pool kasutusel.\n8. toimeabi — senise humanitaarabi kõrvale.\nSõnal oli 5 esitajat Katrin De Bakker, Mihkel Mikkelsaar, Kaido Rannik, Jüri Ruut, Sirje Vaaro.\n9. toimija — rahvusvahelises kontekstis esineva inglise termini actor või player tõlkena.\nSõnal oli 5 esitajat — Viljar Ansko, Eero Kangor, Matti Maasikas, Karina Tamm, Kaidi Toompalu.\n10. vabasektor, vabamas keelepruugis vabakond — senise kolmanda sektori asemel.\nNeid sõnu esitas 12 osalejat — Marge Kohtla, Mario Luik, Matti Masing, Helle Mikk, Mihkel Mänd, Kaupo Palo, Indrek Raats, Seidi Reek, Jüri Ruut, Mait Talts, Kullo Vende, Riina Vällo.\n12. kärgpere — tähenduses ’pere, kus on sinu-minu-meie lapsed’.\n13. tundetaip — ühendi emotsionaalne intelligentsus omasõnalise vastena.\nEttepaneku esitas Delfi arvamustoimetaja Rain Kooli.\nLisaks tõsteti esile sõna penipaun inglise sõna doggiebag leidliku tõlkevastena. Sõna esitas Kaarel Kaas. Selle sõnaga saab märkida restorani- ja kohvikueine ülejääkide kaasapakkimiseks kasutatavaid kotte või karpe.\nTöörühm otsustas üldvõitjaks kuulutada sõna taristu, mille esitas Andres Valdre.\nVõistluse pidulikule lõpetamisele on kutsutud 59 osalejat, kelle pakutud sõna leidis äramärkimise.\nTulemusi kaalus presidendi kantselei ja Eesti Keele Instituudi koostöös moodustatud töörühm, kuhu kuulus korraldustoimkonnaga kokku 30 inimest.\nPidulikul lõpuüritusel esineb Chalice, kes esitab esmakordselt ka keeleloomele pühendatud laulu.


- Strateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes\nStrateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes. Dissertatsioon majandusteaduste magistri kraadi taotlemiseks sander …\nOlukorras, kus linnad konkureerivad nii investeeringute seotud jõukusega kui ka tippspetsialistide nimel seotud teadmiste ja loomingulisusegapeab Tallinn olema äri- ja elukeskkonnana ligitõmbav nii meile endale kui ka välisettevõtjatele ning -töötajatele. Kui suudame arendada, hoida ja meelitada vajalike oskustega spetsialiste, tulevad Tallinna ka investeeringud. Oluline on igasugune keskkonna kujundamine: nii soodne maksukeskkond, üldrahvalik elukestev õpe kui ka jalgrattateed. Kuigi kõik neist ei sõltu ainuüksi Tallinnast, hindab inimene, kellel on võimalik valida, Tallinna kui elu- ja töökeskkonna ihaldusväärsust nende ja teistegi valdkondade järgi.\nAja jooksul võib ettevõtte arusaam oma äritegevuse ulatusest muutuda. Ettevõtte strateegilistest otsustest võib saada vundament, mille kaudu ettevõte suudab ületada tööstuse elutsüklist tulenevad piirangud ning saavutada pikaajaline kasv ja heaolu. Teisest küljest võivad ekslikud ExpressXpress kaubandustasemed hävitada töökohti ja investeeritud kapitali.\nEttevõte vajab strateegiat tervikuna, iga selles oleva tegevusala ja iga piirkonna iga funktsionaalse üksuse jaoks.\nEt ettevõtte konkurentsivõime. Ettevõtte konkurentsivõime ja selle edu turul\nHajutatud ettevõtetes Strateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes strateegiad neljal eraldi organisatsiooni tasandil. Esimene tase - korporatiivne - on olemas ettevõtetes, mis tegutsevad mitmes ärivaldkonnas. Siin võetakse vastu otsused erinevate ärivaldkondade ostmise, müügi, likvideerimise ja ümberprofiilimise kohta, arvutatakse strateegilised vastavusvaldkonnad üksikute ärivaldkondade vahel, töötatakse välja mitmekesistamiskavad ja hallatakse globaalseid rahalisi ressursse.\nStrateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes Teine tase - ärivaldkonnad - hajutatute organisatsioonide esimeste juhtide ehk täiesti sõltumatute tase, kes vastutab äristrateegia väljatöötamise ja rakendamise eest.\nSee suurendab selle tõhusust ja kogu ettevõtte mõjusust.\nSelliste tööstusharude ettevõtetes, kus toimub väljasuremise staadium, muudab juhtide soovimatus ettevõtte suurust vähendada selle mitmekesistamise eriti atraktiivseks. Juhtide meelsus kasumi arvelt kasvu järele on üks asutuse probleemi aspekte tegevdirektoritele makstav kõrge preemia sunnib neid pigem pikaajalise kasumlikkuse asemel manipuleerima finantsaruandlusega. Tippjuhtide võimet saavutada muid eesmärke peale kasumlikkuse piiravad kaks peamist tegurit.\nEsiteks peab ettevõte pika aja jooksul saama investeeritud kapitalilt tulu, mis ületab tekkinud kulud - vastasel juhul ei saa ta varade asendamiseks vajalikku kapitali koguda. Teiseks, kui juhid ohverdavad kasumlikkuse muudel eesmärkidel, võivad nad kaotada oma töö kas aktsionäride protestide tõttu või siis, kui nende ettevõtte võtab üle teine.\nSee seletab, miks ettevõtted müüvad oma mitmekesiseid ettevõtteid, kui nende iseseisvust ohustab kontrollimisosaluse omandamise taotlus või kasumlikkuse langus, meelitades potentsiaalseid röövloomi. Riski vähendamine. Teine mitmekesistamise motiiv on riskide jagamise soov. Kuigi erinevate ettevõtete rahavood ei ole täielikult korrelatsioonis, on erinevused kombineeritud ettevõtete rahavoogude vahel Strateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes kui üksikute ettevõtete vaheliste voogude keskmised erinevused.\nUue tootmise korraldamise kulud ei tohiks kogu tulevast kasumit ära kasutada. Heaolu suurenemise test. Kas uus äriüksus peaks saama konkurentsieelise tänu oma seosele korporatsiooniga või korporatsiooniga seoses seotusega äriüksusega. Mitmekesistamisstrateegiad on üks levinumaid ettevõtluse arendamise strateegiaid.\nSelles artiklis käsitletakse tegevuste ja tootmise mitmekesistamist.\nMärkus 3. Seega on ettevõtte konkurentsivõime: Objekti omand, mis nihutab selle objekti kliendirahulolu tasemel võrreldes sarnaste objektidega, mis tegutsevad selles valdkonnas ja sellel turul. Võime ja võime piirata konkurentsivõimeliste ettevõtete survet turul, kus kõik need ettevõtted esindavad oma tooteid. Teatava organisatsiooni arendamise tase võrreldes konkurentsivõimeliste organisatsioonide arendamise tasemega tarbijate rahulolu ja tulemuslikkuse tasemeni. Ettevõtte konkurentsivõime määrab investori ja investeeringute huvi.\nPeamised strateegiad mitmekesise majanduskasvu jaoks nimetas Vihansky järgmist: 2 keskne mitmekesistamise strateegia; 3 horisontaalne mitmekesistamise strateegia; konglomeraadi mitmekesistamise strateegia. Soitina-Kutishcheva Yu. See pakub mitmekesistamise tüüpide klassifikatsiooni vastavalt kolmele kriteeriumile: suund, tööstuse kuuluvus, riikide kuulumine. Klassifikatsioon on esitatud joonisel 1. Joonis 1 Ootamatute maksutoetuste jagamine Tehingud mitmekesistamise tüüpide klassifikatsioon Esile tõstetakse järgmisi selle mitmekesistamise liike: Vertikaalne mitmekesistamine.\nSel juhul luuakse uus toode, mis nõuab uusi tehnoloogiaid, mis on suunatud põhitoote tarbijale. Vertikaalse mitmekesistamise strateegia uute toodete väljatöötamine, kasutades traditsioonilisi tooteid toorainena või pooltoodetena, või selliste toodete tootmine, mis on traditsiooniliste toodete valmistamisel toormaterjalid, pooltooted või komponendid.\nBinaarne valik kauplemine Kenyas tüüpi mitmekesistamist ei rõhutata alati. Konglomeraadi või külgmise mitmekesistamise strateegia. Sel juhul toimub ettevõtte kasv selliste toodete tootmise kaudu, mis pole täielikult seotud ettevõtte traditsiooniliste toodetega.\nAnu Mall Naarits - Strateegia ja kommunikatsioon\nHorisontaalsele mitmekesistamisele Jaga voimalusi voi aktsiaid eesmärgid: kaitse konkurentsi eest, turuosa suurendamine, toodete väljatöötamise, tootmise ja reklaamimise kulude vähendamine; võimalus minna üle enimmüüdud tootele; täiendavate ressursside kombinatsioon, ülemäärase põhivara kasutamine; suurenenud koormus tootmissüsteemidele; toorainete, tehnoloogiate kasutamise alternatiivsed võimalused.\nSee tähendab, et olemasolev tootmine jääb äri keskmesse ja uus tuleneb võimalustest, mida pakuvad arenenud turud, kasutatud tehnoloogia või muud ettevõtte toimimise tugevad küljed. Sellisteks võimalusteks võivad olla näiteks kasutatava spetsialiseeritud turustussüsteemi võimalused. Selle strateegiaga peaks ettevõte keskenduma selliste tehnoloogiliselt sõltumatute toodete tootmisele, mis Strateegia ja konkurentsieelis mitmekesistes ettevotetes ettevõtte olemasolevaid võimalusi näiteks tarne valdkonnas.\nKuna uus toode peaks oma omaduste osas olema suunatud põhitoote tarbijale, peaks see olema samaaegselt juba toodetud tootega. Selle strateegia rakendamise oluliseks tingimuseks on ettevõtte eelhinnang oma pädevusele uue toote tootmisel.


^-^ POOGEN ^-^ Aforism, m�ttetera - Reila Kitsune - Emotsioonid AUTORID FOORUM PARIMAD TEOSED ARVUSTUSED �RITUSED, TEATED UUED TEOSED OTSI ABI SAA KASUTAJAKS\nEmotsioone on rohkem, kui neile j�tkub s�nu!\nReila Kitsune 25.08.2011\nArvustusi ( 33 )\nAutori kommentaarM�rkus: olen muutnud, nii m�ttetera s�nastust, kui ka enda kommentaari! Kuna esimene postitus siia, siis ta on armsaks muutunud, kuid eks ta vanane uute postituste tulekul.\nSiia pole kirja pandud absurdi vaid siiski loogika alusel t��tav m�te. Kuid jah eks ta ole emotsionaalne loogika, midagi mis saab muutuda. M�ni asi n�iteks ei muutu kunagi v�i pole siiamaani muutunud.\nL�hidalt: On tohutut arutluspinda leitud, selle k�simuse �le kas inimene on loogiline m�tleja? Juba praegune arutelu n�itab, et siin ei ole loogikaga midagi pistmist. Inimesed on emotsinaalsed.\nN�ustun maximusega v�hemalt enmusega, ei j�udnud k�igesse s�veneda - usun et nv loen k�ik veel korra l�bi, sest m�tteid on palju tulnud, mis on ainult positiivne V�tan kriitika omaks, t�nu m�tteterale olen ka ise hakanud m�nda rohkem m�istma. Kuid jah inimene �pib igal juhul, igap�ev midagi, kas rohkem v�i v�hem.\nLisaks veel: see on huvitav m�te, et iga s�na on kordumatu, samas on �tlemise viis, mis sisaldab p�him�tteliselt on emotsioon! s�na ise j��b samaks, me �tleme iga s�na emotsiooniga, tundega - kehakeelt ja miimikat kasutades e. viimased kaks on siis meie emotsioonide n�itajad! N��d ma vist sain isegi rabast v�lja?\nLoodan, et sa vastad midagi, kui j�i arusaamtuks k�si. Ma siin filosofeerin - pole teadjanaine, mul vaid oma arvamused ja loodan, et v�ljendan end piisavalt selgelt Reila Kitsune\nJa ikka tuleb arvustusi Sain aru, ehk k�ll mitte p�ris l�puni, usun et alati j��b t�kike arusaamisest puudu, kuid see t�kike ei sega kedagi, kui juba suurem hulk j��b arusaamisest puudu, siis see v�ib segavaks osutuda.\nEmotsioonides on rohkem, kui neile j�tkub s�nu - ma v�tan aega selle �le m�tlemiseks. S�naga emotsioon v�ib tulla segadust. Mina leian, et sellega t�histatakse siiski iga inimese hetke tunnet, ning jah see on kordumatu, seega tuleb emotsioone juurde meeletus kiiruses ja koguses.\nV�iksin selle teksti l�puks �elda, et ma olen ogar et sellise m�ttetera siia panin, sest tegelikult v�iks selelst raamatu kirjutada. Samas kui v�tta sarnaseid emotsioone �hiseks, et kurbusi pole mustmiljon vaid m�nik�mmend: kaasa tundev kurbus, f��silise valu kurbus, ps��hilise valu kurbus, hetke kurbus, suurem, v�iksem ja kesmised... siis tuleks jah v�hem.\nSamas siiski on mul hea meel, et on tulnud palju arvustusi ja t�nan SilverAT video eest Mul nii palju tegemisi, et pole aega olla poogenisgi, r��kimata huvitavate harivate videode otsimisest!\nMm... huvitav; ja nagu n�ha, siis vastuseks tulnud k�llalt palju... kommentaare (emotsioone?). Esiteks tahtsin mainida �ht videot, mis ehk seostub teemaga: http://www.youtube.com/watch?v=-PFqzYoKkCc Nimelt Paul Ekman, raamatu "Emotions revealed" autor, on teinud uuringu, et olenemata kultuurist jagavad inimesed omavahel (kui ma ei eksi) kuut p�hiemotsiooni, mis on universaalsed. Aga see pole vist p�ris see mida autor on m�elnud, sest samuti v�ib ju ka grammatikas eristada teatud p�hit��pe, mis on juskui universaalsed. Esiteks tahaks k�sida, kas ehk autor m�tles midagi sellist: "Emotsioonides on rohkem, kui neile j�tkub s�nu?" Ja kas see ei tee sama v�lja? See t�hendab: kui mul on mingi emotsioon, s�nadetagi v�ib sellest aru saada, seda edasi anda, seda enam-v�hem m�ista, kuid kui hakatakse t�pselt kirjeldama, siis vajub k�ik justkui laiali... sest s�nu ei j�tku. AGA kas emotsioonide v�ljendamiseks kunagi �ldse s�nu j�tkub? Mul on tunne, et s�nadega on sisuliselt v�imatu midagi P�ris L�puni kirjeldada, alati j��b midagi puudu, sest... s�nad ja see mida kirjeldatakse, need on lihtsalt justkui "erineval tasandil". Kui n�nda, siis v�ib olla igat "f��silist asja" rohkem kui s�nu, sest miski pole l�puni kirjeldatav ja s�nadest j��b alati puudu. Teiseks: iga emotsioon on mingis m�ttes kordumatu, sest v�ljendab endas ka minevikuemotsioone, m�lu... k�ike-k�ike, mis teeb iga hetke uueks. AGA samuti on ju ka s�nadega!? Iga s�na uues kontekstis ja hetkes on samuti "kordumatu"... v�i midagi sellist. (ps: ma loodan, et mu kommentaar liiga segane ei olnud. muidu m�ttetera meeldis, pani - nagu n�ga - k�iksugu m�tteid m�tlema!)\nKui ma olen emotsionaalselt valmis siis kirjutan, mul oli plaanis kirjutada absurdi m�ni unen�gu, kuid plaan ka haikusid kirjutada.\nKuid �eldu t�hendab mulle palju!\nMa ei tea, millest see tuleb, aga sinu teost lugedes tekkis mul tahtmine Jaapanisse kirsipuu alla minna, et �ite langemist nautida... T�helepanek on �ige, missest et ma algs�nastust pole n�inud.\nKui ehk autorile t�li ei teeks, julgeksin sinult k�mme tuhat s�na paluda. Palun hakka haikusid kirjutama Reila Kitsune\nNo mind ennast h�irib, kui ma olen oma m�tte veidi arusaamatult kirjutanud vmt.\nMis vahet sel on kuidas sa kirjutasid?\nErinevus on selles mitu emotsiooni sa sinna panid ja see ongi see mis loeb.\nsee on j�rjekordne n�ide sellest, et kirjavahem�rkide funktsioone tuleb tunda.\nL�ksin jah hoogu, vahel juhtub nii :/\nL�hen ja luuletan!\nlugedes autori kommentaari ja kaasautorite arvustusi - jumal, kui palju s�nu �he emotsionaalse m�tte kohta!\nJa kuis lausa l�kkele l�id arvustajate emotsioonid\nSeda v�rki v�iks lausa arutada eneste surmaj�rgsete hommikuteni...\nRahulikult uuesti algusest �heks arusaamatuse p�hjuseks, kas �he v�i teise poolt v�ib olla ka erinev v�ljendus. Inimene on harjunud end v�ljendama �hte moodi ja millegip�rast saavad osad inimesed �hte moodi aru ja teised teistmoodi ja �ks neist on �ige arusaam ja teine onvalesti aru saanud, kuid see pole valesti arusaanud inimese s��. hetkel pole ma kindel, kes sai �igesti aru ja kes valesti.\nMa seletan oma m�tte n��d teiste s�nadega lahti kommentaaris Reila Kitsune\nKa seda on juhtunud, kuid siiski neid s�nu pole nii palju, sest iga emotsioon on erinev, s�nu peaks olema rohkem kui inimesi ja iga inimese kogemused veel...mida on ka allpool kenasti seletatud Reila Kitsune\nJah mereliilia, emotsioonid on olemas ka siis kui me ei r��gi, isegi siis kui me s�nu peas ei m�tle, vaid n�iteks pilte v�i oleme vabastnud ennast m�tetest.\nSamas saab ka ennast emotsioonidest vabastada m�neks ajaks: joogat tehes.\nKuid ma pole �elnud et emotsioonid ja s�nad k�ivad k�sik�es t�in vaid v�rdluse ja igal juhul on s�nu v�hem kui emotsioone.\nMereliilia sa oled minust veidi valesti aru saanud v�i siis saan mina sinust valesti aru.\nMa ei �elnud et kui me leiame emotsioonide jaoks s�nad, saab emotsioone ise-endid rohkem vaid emotsioone saab ise-endid rohkem kui inimesi s�nnib juurde v�i inimestel tuleb kogemusi juurde, mis tekitavad neis emotsioone. kuuvariasfaldil �eldu on huvitav ja �ige minu arvates.\nKamskiV:J��b veel vaid v�ita: mida osavamaks, suutlikumaks ... oma emotsioonide (s�nades) v�ljendamisel muutud, seda t�en�olisem on, et ka see v�i teine Mari v�i Malle v�i kasv�i Viu suudab endas m�rgata seda emotsiooni: sest n��d on tal s�na, mille varju enda sisimast otsida\nSee v�ib nii olla, kuid siiski p�ris sama emotsiooni me ei tunne �kski, k�ik on erinevad. Vaid sarnasus v�ib olla suur ja seep�rast me m�istame inimesi, kuid mitte 100%, veidi v�hem (ehk 99,99...)\nHetke l�petuseks, v�ib olla neti teel oma m�tete avaldamine osutuda veidi v�i rohkem arusaamatuks, kuid mida rohkem me ennast v�ljendame seda osavamaks me muutume jah KamskiV\nKui �lalolevat v�idet lugeda nii, et\nemotsioone on (=saab olema) sel juhul rohkem, kui me oleme nende v�ljendamiseks "leiutanud" juurde s�navara... siis kehtib nii esialgne v�ide, kui ka meie arutelu, minu arvates.\nsellest sentensist v�i p��dlusest t�eteranduse poole on minul tekkinud v�ike hea hubane m�nus emotsioon s�braliku m�ttevahetuse tervistavast olemusest KamskiV\nLiilia: mina v�idan, et me suures osas "magame maha" need sisetunded, mida me s�nastada ei oska, ei suuda, ei p��a...\nKva-ga n�us, et raske-keeruline punkt on �ra kuulamisega.\nSamas tuleb selle teemaga mulle meelde keelefilosoofiline arutelu selle kohta, et keel on m�tlemise vundament.\nS.t et m�elda asjust, mille kohta puudub m�tlemise instrumentaariumis s�na - on keeruline.\nN�ide: eesti keele s�nad lume olekute kohta on olulises arvulises v�hemuses v�rreldes eskimo-keelsetega. Mis juhtub?\nMe EI M�RKAgi nimetet erisusi. Sest meil puudub s�na.\nMa ei taha m�juda ultimatiivselt ja olen kindel, et neid piire kompavad inimesed hoolega ja et sellel rindel on nn luuletajad �snagi eesliinil, aga m�tte uba ei ole ometi t�hine...\nJ��b veel vaid v�ita: mida osavamaks, suutlikumaks SIna, Reila, oma emotsioonide (s�nades) v�ljendamisel muutud, seda t�en�olisem on, et ka see v�i teine Mari v�i Malle v�i kasv�i Viu suudab endas m�rgata seda emotsiooni: sest n��d on tal s�na, mille varju enda sisimast otsida\nkirjelda, kuidas tahad, aga ikka t�lgendavad inimesed su emotsioone enda m�tta otsast (ka ma ise)\nme ei lasegi ju inimesel s�nu otsida ja �ritada �elda, vaid segame vahele, et jaa, ma tean, mida sa tunned... ai-ai, nii pole ilus v�i oijaa, ma tunneks samamoodi\nno p-sse, kuula �ra enne kaagutamahakkamist ja �ldse, ma l�lin neid kodukootud ps�hholooge, kes olenemata sinu jutust raiuvad sulle - ma tean k�ll, mis sa m�tled, �ra vassi... v�i veel hullem - omaenda �ran�gemise j�rgi hakkavad otsustama, mis sulle hea on ja kuidas sind aidata Reila Kitsune\nN�ustun, ainult s�nu on palju v�hem, kui emotsioone ja siis emotsioone rohkem kui inimesi maailmas (mida sa ka mainisid, maxwell)\nM�ttetera on veidi kergem, kui hakata selle teema �le arutama. Keeruline, kuid huvitav maxwell\nolen n�us. igal inimesel on erinevad emotsioonid, s�ltuvalt sellest millised on olnud elukogemused. kogemused on teiste inimestega analoogsed, ent mitte 100% samad. seet�ttu on emotsioone nii palju, kui maailmas on inimesi (praegu ja minevikus ning tulevikus), korrutades iga indiviidi kogetud s�ndmuste (negatiivsed, positiivsed jne) arvuga. s�nu on kardetavasti veidi v�hem.\nS�nu on v�hem kui emotsioone! Ja emotsioonide jaoks leides uusi s�nu ei teki nad k�ll juurde, emotsioonid tekivad juurde uute inimeste s�nniga ja siis kui inimesega juhtub midagi uut, erakordset, millega tal tekib uus emotsioon v�i emotsioonid.\nNing jah kui me �pime emotsioone kirjeldama, saavad teised inimesed meist rohkem aru, �ige!\nKuid ma r��gin, et s�nu pole nii palju. Ja isegi kirjeldamisest j��b veidi v�heseks. Kuid me saame hakkama, piisavalt hea oma emotsioonide kirjeldaja annab piisavalt edasi, mis siis et see pole nii t�pne.\nJa kui meie s�steemid kehas t��tavad erinevalt, meie v�limus on k�igil erinev siis ka emotsioonid. Sama s�nu pole nii palju et k�ik saaks erinevaid s�nu kasutada. Suurem osa kasutab v�he s�nu oma s�navaras kuid need kes kasutavad isegi v�ga erinevaid s�nu (s�non��me ja eri t�hendusega s�nu) ka neil j��b neid v�heks. Kuid samas ma pole m�ni -loog, See on rohkem mu arvamus, kui teadmine. Isegi lugedes tarku raamatuid, ei saa milleski kindel olla X)\nk�igepealt v�iks me sellestki alustuseks hakata aru saama, misasi see emotsioon �ldse on... keemiline reaktsioon, organismi reaktsioon, ajuimpulss meelelistele (vms) �rritajatele v�i krt teab mis ))\nEneseemotsiooni edastamine s�nastuse kaudu?\nSee on v�hemasti katse see teiseni, teisteni tuua\nKirjutaja-s�nastaja esma�lesandeks ongi neid s�nu otsida ja leida\nSelle �le k�ib agar vaidlus, kuidas see on. Ps�hholoogid, antropoloogid, anatoomikud, filosoofid, kultuuriloolased ja teoloogid, ja veel terve rida logose-esindajaid on kaasatud. M�ngus on nii ohtralt s�nu kui, samas, ka emotsioone.\nMeie, siit omaette, k�rvalt eemalt arglikult piilume, kuidas see siis ikka on ja elame kaasa, ja emotsioneerime,\nEmotsioon ise ei muutu olematuks, see on olemas, selle kirjeldamiseks leiab s�na, kuid see pole nii t�pne ehk mitme sarnase, kuid mitte �hte moodi emotsiooni kirjeldamiseks on �ks s�na (+ selle s�non��mid)\nNing ma usun, et alguses oli see mida s�nastada.\nAlguses oli S�na.\nV�i oli see, mida s�nastada?\nT�demus on kahtlemata t�siseltv�etav. T�stku k�si, kes pole olnud olukorras, kui tahaks �elda midagi t�eliselt s�damest s�damesse... ometi vehib k�tega, kogeleb, kokutab jms, l�puks tunnistab heitunult: lihtsalt ei j�tku s�nu...\nKas selleks, et midagi enda nahal kogetut �elda, tuleb olla Kroonika kaanepilt ehk mitte, seda ma ei oska kommenteerida Minu sisekorrakirjas selline alajaotus lihtsalt puudub: liiga tundmatu kuju, et �elda suurt t�de.\nMulle aga meeldib, kui inimesed m�tlevad, veelgi enam, kui nad seda ka �elda p��avad.\nKuidagi liiga absolutiseerivana m�jub, a maitea peale enda eriti siuksi jumalikke inimesi, kes v�iks teha niuksi t�elevastavaid objektiivseid �ldistusi... mist�ttu paningi kahe.\nSest me-tada on ju muidu tore, kui ka nt koos Topofonil ollakse, a tegelt v�ib ikka olla nii hoopis, et m�ni ei emotsioneeri, vaid vastupidi kontrollib t�iuslikult oma tundeid v�i on p�ris tundetu, a see-eest suurep�rase s�navaraga?


Niidid, tamiilid, kumm / Thread & Monofilament, Elastic Thread | www.KL24.ee\nГлавная страница » Товар » Бусы, бисер, инструменты » Niidid, tamiilid, kumm / Thread & Monofilament, Elastic Thread\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 1, 0,35mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 2, 0,45mm; 2m - Beadalon (USA)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 2, 0,45mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 3, 0,5mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 4, 0,60mm; 2m - Beadalon (USA)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 4, 0,6mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 5, 0,65mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 6, 0,7mm; 2m - Beadalon (USA)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 6, 0,7mm; 2m - Griffin (Saksamaa)\n100% siidist niit pärlitöödeks / 100% Silk Beading Thread / No. 8, 0,8mm; 2m - Griffin (Saksamaa)


Stabiilne Kaal, Mitte Neto Kilo, Võib Olla Tervisele Olulisem - Söömishäire , Kaalulangus vanemate isikute\nKaalulangetamiseks kuluv aeg Kui teate, mitu kilogrammi soovite kaalu alandada, arvutage välja selleks kuluv reaalne aeg. Kehamassiindeks mõõdab kehakaalu kõrguse suhtes ja seda kasutatakse sageli rasvumise hindamiseks. Lugedes ka toitumisteraapia raamatuid-- pereliikmed võivad sageli proovida kaalulangetusteekonda õõnestada. Ehkki selles uuringus tundus mõni lisaraskus kaitsev, hoiatas Zheng, et need tulemused kehtivad ainult üle aastastele inimestele. Arvad, et austad oma keha, kui oled ta viha täis toppinud? Kaaluabi kasutades avastas Kadri endale üllatuseks, et kaalulangetaja ei saa rasvade söömisest loobuda.\nKas kaalulangus on kasulik, on vaieldud selle arusaama tõttu, et ülekaal on kaitsev. Lühidalt öeldes leidsid teadlased, et ülekaaluliste ja rasvunud täiskasvanute kehaline aktiivsus ja kehakaalu langus põhjustasid madalamat südame-veresoonkonna haiguste riski ja paremat liikuvust.\nSee järeldus toetab varasemaid uuringuid, mis tõestasid, et treenimine suurendab lihaste ja luude tugevust, parandab tasakaalu ja koordinatsiooni, hoiab ära kukkumisi ja võimaldab eakatel elujõulisemat elustiili nautida, ütlesid nad.\nLisamotivatsiooni leidmiseks hakkas Kadri end iga kahe kaotatud kilo järel premeerima.\nAhvatluste vältimiseks tuleks köögiriiulitelt kommid ja krõpsud eemaldada. Kaaluabi kasutades avastas Kadri endale üllatuseks, et kaalulangetaja ei saa rasvade söömisest loobuda. Loobumise asemel on ta koguseid vähendanud ning menüüsse lisanud värskeid puuvilju ja salateid. Sest teie arvates on olemas teie arvamus ja vale arvamus ning te püüate igati oma arvamust põhjendada igasuguste USA uuringute ning muude nõksudega.\nTeha trenni ja samas ka kiidelda, et sööd õhtul ka enne magamaminekut, näitab juba seda, et sul pole oma keha vastu austust. Paned ta ka ööseks tööle. Hommikusöök söö ise, lõuna jaga sõbraga ja õhtusöök anna vaenlasele. Ja ära unusta aga põhilist: iga suutäis toitu mälutakse suus nii kaua, kuni ta muutub püdelaks pudruks.\nArvestades liikumise positiivset mõju tervisele, on see igati väärt muutus.\nVäheaktiivses lapses spordipisiku tekitamisel on kindlasti abi, kui veedetakse koos aega sportlike perekondadega, kellel on samaealisi lapsi. Kasulik oleks lapsele juba maast madalast seletada, et keegi meist ei saa elus kõike, mida soovida oskame, ja ei tee ainult seda, mida teha tahame. Lapsevanema enda suhtumine peab olema positiivne ja toetav. Kehakaal on küll väga suures osas geenidega määratud. Selle asemel aga, et keskenduda negatiivsele või sellele, mida muuta pole võimalik, tuleks mõelda, kas on midagi, mis võiks aidata.\nJuhul, kui vanem ise ei usu, et laps on võimeline kehakaalu langetama, ei saagi seda juhtuda. Tihti peale kipuvad inimesed alla andma siis, kui mõni tegevus muutub nende jaoks ebameeldivaks või raskeks.\nNeil oli parem ellujäämismäär kui isegi normaalkaalus isikutel, kelle kaal küll pisut kasvas, kuid püsis normi piires. Teisest küljest surid sel perioodil kõige tõenäolisemalt need, kes olid ndates eluaastates väga rasvunud ja kelle kehakaal kasvas.\nEhkki selles uuringus tundus mõni lisaraskus kaitsev, hoiatas Zheng, et need tulemused kehtivad ainult üle aastastele inimestele. See uus uuring avaldati sel kuul veebis ajakirjas American Journal of Epidemiology. Teadlased kasutasid andmeid tervise ja pensioni uuringust, mis oli aastatel — sündinud ameeriklaste riiklikult esinduslik uuring.


Paavo Kanguri uus raamat maalib Edgar Savisaare elust ilustamata pildi - Uued raamatud - Apollo Raamatuportaal\nPaavo Kanguri uus raamat maalib Edgar Savisaare elust ilustamata pildi\nNeljapäeval, 26. septembril ilmub Paavo Kanguri kirjutatud raamat «Mängur», mis räägib laulva revolutsiooni iidolist Edgar Savisaarest, tema muutumistest enne ja pärast Eesti iseseisvuse taastamist.\nRaamat kirjeldab haaravalt, milline oli Nõukogude impeeriumi lagunemise ja Eesti iseseisvumise tegelik faabula, millised jõud seda käivitasid ja milline roll oli selles Savisaarel. Raamatu esitlus toimub 27. septembril kell 17.00 Tartu Kaubamaja Apollos.\n«Mind hämmastas Savisaare kohtuprotsessi olemus. Kas veteranpoliitik lüüaksegi risti, sest seda nõuab sisepoliitiline umbsõlm erakondade maailmakaardil. Mulle tundus, et Savisaare surm insuldi läbi kohtusaalis ei tee Eestit õnnelikumaks ja paremaks paigaks. Kirjutasin sellest ühe arvamuslookese ja peagi kutsus Edgar mind Hundisilmale. Nii see raamatu mõte sündis,» ütles Paavo Kangur.\n«Ehkki Edgar Savisaar on Eesti poliitika tippu kuulunud üle veerand sajandi, on see esimene raamat, mis kirjeldab Edgar Savisaare kui Eesti ühe kõige vastuolulisema ja kõmulisema poliitiku kujunemislugu alates tema lapsepõlvest, kuni veel praegugi jätkuva kohtuprotsessini välja,» ütles Kalle Muuli, kes on raamatu üks kirjastajaid. «See on elavas, kerges ja lihtsas keeles kirjutatud põnev lugu, mis annab hea ülevaate nii Savisaare poliitikutee kui ka eraelu keerdkäikudest ja telgitagustest.»\nRaamatu teine kirjastaja Valdo Randpere rõhutas, et Paavo Kanguri raamat annab endise tipp-poliitiku elust ilustamata pildi. «Edgar Savisaar on kahtlemata üks kõige vastuolulisemaid poliitikuid Eesti ajaloos – osa inimeste jaoks on ta messias, teised näevad teda kui vanakurja ennast. Selle raamatu tugevuseks on Edgar Savisaare asetamine inimlikku võtmesse – see raamat on aus, selles on nii ülevust kui traagikat, nii rõõmu kui kurbust.»\n«Raamat uurib Edgar Savisaare ajaloolist rolli Eesti taasiseseisvumisel ning vaatleb ka vastuolulise ja müstilise poliitiku viimaseid nädalaid Tallinna linnapea toolil. Omamoodi on sellest raamatust saanud Eesti uusima ajaloo kokkuvõte,» tõdes Paavo Kangur lõpetuseks.


EEsimeste ohustatud linnuliikide pesitsusaja alguse tõttu tuletab Keskkonnaamet metsamajandajatele meelde, et raietööd ja metsamaterjali kokkuvedu raiealalt peavad olema lõpetatud metsateatises määratud ajaks.\n“Pesitsusperiood on lindude elus kõige olulisem ja õrnem aeg. Selle edukast läbimisest sõltub paljuski liikide püsimajäämine. Oluline on, et raietööd ei häiriks ohustatud linnuliikide pesitsust, sest häiringute tõttu võivad linnud pesakohast lahkuda ja pesaehituse pooleli jätta. Kitsa elupaiganõudlusega liigid ei pruugi sobivat pesakohta lähiümbrusest leida ja võivad pesitsemisest loobuda. Seetõttu tuleb lõpetada raietööd ohustatud linnuliikide pesapaikade lähistel enne lindude pesitsusaega,” lausus keskkonnaameti liigikaitse büroo juhataja Marju Erit.\nKaitsealuseid häirimistundlikke linnuliike ei sega mitte ainult puude raie pesametsa lähiümbruses, vaid ka muud raietööd. Seetõttu tuleb veenduda, et puidu ladustamisplats ei jää liikumispiiranguga alale ning puidu väljaveoteel ei ole liikumis- ega sõidukeeldu.\nKotkaste, mitmete kakkude ja teiste kaitsealuste linnuliikide elupaikade kaitseks on moodustatud püsielupaigad või on nende elupaigad arvatud kaitsealade sihtkaitsevöönditesse, kus kehtivad kindlad käitumisreeglid.\nSildid: linnud, metsatööd, pesitsusperiood


Hogwarts :: Kõik Sigatüüka õpilastest ja õpetajatest :: Tutvustused :: Õpetajad Share |\nProf. Cas Thomas\nPealkiri: Castiel Thomas Teis Juun 09 2015, 12:24\nCASTIEL ANTHONY THOMAS\nHüüdnimed: Cas, Andy\nSünnipäev: 1985/august/6 - lõvi/29\nVõlukepp: fööniksi sabasulg, pihlakas, 12 ja pool tolli\nPatroonus: kuldne retriiver\nEriseedi peegel: Koos kogu perekond, ka noorem õde. Ka Castieli enda naine ja lapsed, kes tal päriselt küll veel puuduvad.\nTöökoht: Nõiasõnade õpetaja\nIseloom: Cas on avatud meeltega. Ta on sõbralik kõigi vastu ning kohtleb õpilasi nagu sama moodi nagu täiskasvanuidki. Meest on võimalik usaldada. Ta on valmis alati rääkima kõigile lõputuid lugusid oma seiklustest maailmas. Kinniseks muutub, vaid ma õe teemal. Cas süüdistab juhtunus end. Armastab nalja teha aga sarkasm pole kõige tugevam külg.\nVälimus: Tumedad juuksed ja sinised silmad. 180 cm pikk. Keha kergelt lihaseline. Tunneb end mugavalt nii teksades ja t-särgis kui ka ülikonnas.\nPerekond: ema, isa, vend, õde †\nElulugu: Sündis rikasse puhtaverelisse suguvõssa teise lapsena. Käis Sigatüükas lõpetades selle eeskujulikult. Peale seda töötas ministeeriumis nii nagu kogu peregi. Kui lõpetamisest olid mõned aastad möödas sai autoavariis surma mehe noorem õde. See mõjutas Cas´i rängelt. Ta lahkus ministeeriumist töölt ja läks maailma rändama vastupidiselt kõigile oma, õigemini pere soovidele ja tõeks pidamistele. Nüüd kutsus Sigatüükast üks ammune tuttav Castieli sinna tööle, pika mõtlemise peale võttis mees koha vastu ja asus tööle nõiasõnade õpetajana.\nMuu: kui soovite veel midagi lisada või välja tuua. soovi korral võite eemaldada.\nHogwarts :: Kõik Sigatüüka õpilastest ja õpetajatest :: Tutvustused :: Õpetajad


Eesti - aken Euroopasse - Äripäev\nEesti - aken Euroopasse\nGadalovi sõnul valis ta just Narva, sest seal on palju kvalifitseeritud personali ning Gadalov kavatseb oma uue ettevõtmise tooteid eksportida nii Venemaale kui ka Euroopa Liitu.\n"Me ei ole kruvikeeramise ettevõte, meie kliendid on näiteks Ford Motor Company, Caterpillar, Electrolux, Henke-Era. Iga projekt tehakse individuaalse tellimuse järgi, seega on meil vaja kvalifitseeritud tööjõudu. Venemaal hakkab kuldsete kätega inimesi aina vähemaks jääma, aga Narvas on nad olemas," kommenteeris Gadalov.\nRiikide erinevus on Gadalovi sõnul üsna suur. "Mul on Venemaal äri juba 20 aastat, siin Eestis ma alles alustan seda. Minu jaoks on näiteks mugav see, et kõik riigistruktuurid töötavad üsna korrektselt, näiteks maksuamet. Palju asju lahendatakse hästi kiiresti ning inimesed on siin palju sõbralikumad," kirjeldas Gadalov.\nGadalov lisas, et kui ta suhtleb Eesti venelastega, siis nad kiristavad eestlaste peale hambaid. "Mulle tundub, et need Eesti venelased ei ole Venemaal elanud ning ma soovitan neil sinna minna ning seal elada. Venelastel on siin elu parem kui Venemaal. Ja ma ei ole kuulnud, et keegi sõidaks minema. Kõik tulevad siia, aga ära ei sõida," ütles mees.\nEAS pani õla alla. Samuti meeldib Gadalovile Eestis puhtam keskkond.\n"Kui ma sõidan Narva jõest üle ja tulen Eestisse, siis on siin keskkond palju puhtam. Minu ärile on see hästi oluline. Kui ma loen Eesti ajalehti vene keeles, siis ma näen, et inimkond on siin arenev ja elav. Kui ma näen, et murul ei ole ühtegi paberit, siis tean, et nende inimestega ma saan oma äri ajada," rääkis ta vaimustunult.\nVeebruaris eraldas EAS Gadalovi ettevõttele ASG Robotics OÜ alustava ettevõtja stardi- ja kasvutoetust. "See annab märku, et siin on inimestel meie üle hea meel," nentis Gadalov.\nPeamine äri jääb siiski Venemaale. "Minu äri jääb loomulikult Venemaale, sest olen sinna palju investeerinud, aga ma tahan omada esindust Euroopa Liidus. Eesti on minu silmis ideaalne koht ELi sisenemiseks," märkis Gadalov.\nKuid kõik ei ole nii roosiline. "Siseneda turule, mis on palju arenenum kui Venemaal, on raske. Selleks on vaja kannatust," ütles Gadalov. "Ma tahan olla tänapäevane ettevõtja, kes töötab rahvusvahelisel turul. Venemaal on suur turg ja sinna on võimalik palju müüa. Aga see, kes toodab sinna, peab valdama tänapäevast tehnoloogiat. See tähendab seda, et on vaja olla Euroopa ettevõte."\nMida Gadalov arvab Venemaa edasiste arengute kohta? "Raske on öelda, aga eks näis, kuidas kaardid jagunevad. Küsimus on, kuidas hakkab käituma poliitiline režiim. Kui 2012. aasta valimised tulevad rohkem demokraatlikud, siis algab ka investeerimine Venemaale. Ja kui Venemaa astub WTOsse, tekib suurem konkurents, aga me valmistume selleks," täpsustas Gadalov.\nKeelteoskus jätab soovida. Teiseks probleemiks on keeleoskus. "Eesti noormehed ei räägi vene keeles. Mul on väga hea kogemus, mida ma saaks Eesti noortele edasi anda, aga seda ainult vene keeles. Omada kõrval 150 miljoni elanikuga riiki ja mitte osata vene keelt on ebamõistlik," arutles Gadalov.\nSamal ajal on ta kohtunud Eesti venelastega, kes ei räägi eesti keelt. "See ei ole arukas ja eelkõige on see riigi mitteaustamine ning loomulikult rumalus," rääkis Gadalov.\nIRLi Wismari tänaval asunud maja ostja vene ärimees Anton Soldunov, kes on Eestis äri ajanud alates 2007. aastast, ütles, et Eestis on lihtne äri ajada.\nSoldunovil on Eestis kaks tegutsevat ettevõtet. Need on portselani ja klaastoodete hulgimüügiga tegelev OÜ Imperial Porcelain ning kinnisvara käituse ja üürileandmisega tegelev osaühing Sillog.\n"Kui vaadata organiseerimise poolt, siis Eestis on lihtne töötada," rääkis Soldunov.\nSoldunov ütles, et ainult Eesti turule keskendudes pole võimalik läbi lüüa, sest korraliku käibe teenimiseks jääb Eesti turg väikeseks. "Me võiks teha palju asju, aga kahjuks ei ole selleks turgu," rääkis Soldunov.\nSeega tuleb teha koostööd ka teiste Euroopa Liidu riikidega. "See on see, mis meid päästab," ütles ta.\nVenemaal tegeleb Soldunov firmaga Petrovskiy Autocenter, mis on ametlik Renault'de edasimüüja Moskvas ja Peterburis. "Viibin pool ajast siin ja pool ajast seal," rääkis ta.\nEestis äri tehes tuleb teha koostööd naabritega, nii Venemaa kui ka Skandinaaviaga, rääkis Soldunov.\n"Ma tean väga paljusid Eesti ettevõtteid, kes teevad äri Peterburis. Tundub, et Eesti numbritega masinaid on Peterburis rohkem näha kui Peterburi autosid Eestis," ütles ta, lisades, et see on loogiline ja mõttekas.\nIRLile kuulunud maja ostu kohta ütles Soldunov, et ta on ammu otsinud maja või korterit Tallinna vanalinnas või selle läheduses. "Ma otsisin sobilikku aega ostmiseks ja see maja oli sobilik," ütles ta.\nSoldunov ei saa aru, miks maja müügi ümber käib paanika. "See oli avalik müük. Ma ei pea oluliseks seda, et see kuulus parteile. Siin ei ole mitte mingisuguseid tumedaid kohti, nagu arvab ajakirjandus. Mul ei ole IRLiga midagi pistmist. Tegu on tavalise majaga, mis vajab renoveerimist ning palju investeeringuid. Mul on vanalinnas renoveerimiskogemus olemas ning teen linnas veel ühe maja korda."\nEesti ja Venemaa valitsus saavad ja peavad panustama oluliselt enam majandus- ja kaubandussuhete arengusse, eelkõige sobiva juriidilise raamistiku loomisega ja vastavate lepingute sõlmimisega.\nLäbirääkimisi ja jõustamist ootab mitu lepingut, sh topeltmaksustamise vältimise leping, majanduskoostööleping, valitsustevahelise komisjoni tööd sätestav leping, investeeringute kaitse ja soodustamise leping. Eesti poolt on kõik siseriiklikud ettevalmistused ja protseduurid tehtud, loodame, et Vene pool saab võimalikult pea ka oma siseriiklikud protseduurid läbitud ja me saame lepingud sõlmida.\nKahtlemata on Eesti huvides Venemaa astumine WTOsse, sest see oleks esimene rahvusvaheline juriidiline raamistik, millele Venemaa peaks majandusküsimustes alluma. See annaks suurema juriidilise kindluse ja ettearvatuse ettevõtjatele, Venemaa ei saaks enam ühepoolselt vastu võtta kaubandust takistavaid meetmeid.\nLoodame millalgi tervitada Venemaad ka OECDs, millega ühinemise üle peab Venemaa praegu läbirääkimisi. Ühinemise eelduseks on Venemaa astumine WTOsse.\n2010. aasta sügisel toimus Pihkvas äriseminar, mis näitas suurt vastastikust huvi piiriäärsete majandussuhete arendamise vastu. Näeme huvi ja potentsiaali ka Peterburi ja Leningradi oblasti poolt.\nÜle ega ümber ei saa ka Narva sillast. Kindlasti ei saa me olla rahul silla läbilaskevõime ja pikkade järjekordadega. Peamine küsimus on siiski toll.