Põhjarannik » Piir jääb kodutülide klattimise ajal auklikuks\nPiir jääb kodutülide klattimise ajal auklikuks\n13. detsember 2012 GERLI ROMANOVITŠ\nKui piirivalveametis oli piiri valvamine prioriteet number üks, siis nüüd on piirivalvurite mured suures ühendorganisatsioonis pigem teisejärgulised, leiavad endised piirivalvejuhid.\nEndised piirivalve juhtfiguurid toetavad Tarmo Kõutsi seisukohta, et piiri valvamine on oma kvaliteedis pärast politsei- ja piirivalveameti liitmist kaotanud, muutudes suures organisatsioonis teisejärguliseks tegevuseks.\nTaasiseseisvunud Eesti piirivalve üles ehitanud viitseadmiral Tarmo Kõuts nimetab eelmisel nädalal ilmunud Eesti Ekspressis politsei, piirivalve ja kodakondsus-migratsiooniameti ühendamist totaalseks poliitiliseks “ämbriks”, mis maksab meile praegu valusalt kätte.\nKolm aastat pärast ametite liitmist tunneb Kõuts muret selle üle, et olukorra paranemise asemel ollakse praegu seisus, kus piirivalve juhtliinid on lõhutud ning koos sellega on kadunud ka usaldusväärne, heamaineline ning kiidetud Eesti piirivalve.\nPiirivalvur peab piiri valvama\n1992.-2006. aastani Alajõe kordonit juhtinud Juhan Voist, kes enne erruminekut juhtis piirivalve piirkonna staabis piiriturvalisuse jaoskonda, leiab, et olukord piiril on läinud kehvaks. Kui varem oli ühekilomeetrise piirilõigu kohta 1,3 piirivalvurit, siis nüüd on see arv oluliselt väiksem ning mõnel pool ei jätku kilomeetri kohta ühtegi inimest. Ja olemasolevadki piirivalvurid ei saa alati kohal olla. Näiteks siis, kui korrakaitseteenistus saadab neid lahendama ülesandeid, mis seni on olnud politsei pädevuses. Olgu see või mõne peretüli lahendamine.\nSel ajal, kui piirivalvurid Eesti kaugemates nurkades korda loovad, tekivad piirile aga augud. Kui palju neid on, on keeruline öelda – rikkumisi lihtsalt ei avastata. “Võtame näiteks salasigaretid, mida toll avastab ja konfiskeerib – need juhtumid on olemas, aga kuidagi pidid need ju Eestisse saama, piiririkkumisi selle kohta aga ei avastata,” on Voist nördinud.\nJuhtumid, kus näiteks Alajõe piirivalvuril tuleb käia lahendamas korrarikkumisi Tudulinnas või Avinurmes, ei ole igapäevased. Aga vähemalt korra nädalas tuleb seda teha. Piir ei jää seetõttu küll otseselt valveta, kuid jõud vähenevad ja reageerimine võimalikele rikkumistele pole pädev.\nSuures organisatsioonis muutub piirivalvamine teisejärguliseks. “Praegu on olnud kokkuhoiuaastad, mis tähendab, et see, mis piirivalve silmis oleks prioriteet, on muutunud ühendasutuses tähtsuselt teise- või kolmandajärguliseks,” arvab endine piirivalveameti juht Roland Peets.\nVoist näeb sarnaselt Kõutsiga, et piirivalve käsuliin on muutunud ebaloogiliseks ning enam ei tea, kellele alluda. Kui varem olid käsuliinid lihtsad ja selged nagu sõjaväes, siis pärast tsiviilteenistuse politseiga liitmist, ei alluta enam mitte otse piirivalvebüroole, vaid lisamuutujana tulevad mängu prefektuur ja prefekt.\n“Käsuliinid peaksid olema sirged ja selged ning alluda tuleks Tallinnas olevale juhtstruktuurile,” leiab ka Peets, kelle sõnul tagaks see, et piiri valvatakse igal pool ühtmoodi ning protseduurid on ühed. Pragu aga valitseb olukord, kus prefekt ei pea täitma piirivalvebüroo antud juhiseid. Prefektuurid on nagu omaette vürstiriigid, kus iga talumees arvab ja otsustab.\nPeetsi hinnangul oli varem piirivalveteenistuse seadus lihtne ja konkreetne, üks paremaid teenistusseadusi. Igaüks teadis, millised on tema karjäärivõimalused. Tahtsid teha vertikaalset karjääri, teadsid, et pead minema idapiirile. Kui soovisid, võisid teha horisontaalset karjääri. Ametikõrgendust saanud käisid karjääriredeli samm-sammult läbi ja omandasid vastavad kogemused ja oskused. Nüüd ei tea enam keegi täpselt, kuidas oma karjääri arendada, ega ka seda, kas konkursiga paika pandud ametnik on ikka pädev seda tööd tegema. “Selleks et saada piirpunkti ülemaks, pidi ikka vaeva nägema ja veenma juhtkonda oma pädevuses. Shengeni viisaruum tähendas tõsiseid otsuseid ja õigusi ning iga mees Kapa-Kohilast piirpunkti juhtima ei pääsenud. Tänapäeval tundub, et see on võimalik,” ütles Peets.\nNii Voist kui Peets rõhutasid, et muudatuste kõige kurvem tulemus on see, et teenistusest lahkuvad paljud head piirivalvurid. “Inimesed ei taha saada miilitsateks,” ütles Voist.\nPolitsei eitab piirivalve nõrgenemist Peipsil\nPiirivalve pootsman võeti altkäemaksuga vahele\nAsmeri mõte viisavabast tsoonist tekitas pahameeletormi\nPiirivalve suurimaks mureks on töötajate leidmine\nRiik kindlustab idapiiri kiirreageerimisüksusega\nKinnitus erukolonel Breiveli murele\n“Tsivilisatsiooni lõpus”* on ilus kaatriga sõita


GRAAFIKUD ⟩ Koroonaviiruse näitajaid ei saa kevadistega võrrelda - Tänane leht\nGRAAFIKUD ⟩ Koroonaviiruse näitajaid ei saa kevadistega võrrelda\n5. oktoober 2020, 0:01\nKoroonaviiruse näitajaid ei saa kevadistega võrrelda\nKoroonaviirus kevadel ja sügisel Foto: Pm\nKui 6. aprillil oli meil nakatumismäär 56,66 – see oli ka koroonakevade tipp –, siis eilseks oli viimase kahe nädala haigestumine 100 000 inimese kohta 51,62. Graafikust on ka näha, et suvine ööklubi koroonajooksik tõstis nakatumismäära, hiljem see natukene langes ja nüüd tõuseb üpris järsult.\nPositiivsete testide osakaalu arvestades on meil kevadeni veel aega. 3. aprillil, mis oli koroonakevade tipp, oli positiivsete testide osakaal 4,7 protsenti, oktoobri alguses on see näitaja kõigest 1,99 protsenti. Kas kahe graafiku erinevus tuleneb sellest, et koroonaviirus on suvega nõrgenenud – nagu väidab juba mõnda aega maailmas levinud teooria – või on kõikvõimalikud piirangud tõesti viiruse suuremat levikut takistanud?\nGRAAFIKUD Koroonaviiruse näitajaid ei saa kevadistega võrrelda\nPerevägivalda kannatanud lapsed ei saa õigel ajal abi\nÜhe naise lugu: kaks vägivaldset suhet ja lapsepõlv ahistava isaga\nLaevainsenerid ei taha Estonia-debatis osaleda\nRiigifirmade erastamine – palju juttu, vähe villa\nLVMH otsib põhjusi loobuda juveelilegendi ülevõtmisest\nHiina lubab jõuda kliimaneutraalseks\nINTERVJUU Portugal vaeb NATO pataljoni tulemist\nJuhtkiri Varjatud pisarad\nOlesja Lagašina: venelastele on diskrimineeriv retoorika igapäevane reaalsus\nMario Kadastik: maskist on abi\nLugejakiri: kui elekter saab otsa\nKrister Kivi: mõni sõna koroonakarantiinist\nSergei Metlev: lödipaganlus ja demokraatia\nJürgen Ligi: riigi joogikaart ’21\nHARIDUS JA TEADUS Amar Annus: miks me ka tänapäeval nõidususuta läbi ei saa?\nHARIDUS JA TEADUS Mihkel Kunnus: süü vältimatus ja hingetuse presumptsioon\nHARIDUS JA TEADUS Bruno Mölder: nõiduse ja vaimu tajumise üllatav seos\nSina ei pea mitte emaks saama!\nHüvasti, hüpoteetiline kass\nOliver Venno krooniti Katari meistriks\nKunstimuuseumi direktoriks soovib saada viis inimest\nEestit tabas Tarbeklaasi vaimustus, mõne vaasi eest käivad kogujad välja sadu eurosid


Teenused – Dambis – linnamööbel, prügikastid, pargipingid, jalgrattahoidjad\nKvaliteetne linnamööbel kestab aastaid kui see on valmistatud kvaliteetsetest materjalidest, on piisavalt vandaalikindel ning seda on õigesti hooldatud. Dambis hoolib, et linnapilt ja avalikus ruumis olevad tooted oleksid ilusad, hooldatud ja vastaksid kvaliteedi- ja turvanõuetele.\nLinnamööbli parima kvaliteedi tagamiseks pakume ka mitmeid teenuseid. Oleme ja mõtleme Teiega kaasa igal sammul – alates kontseptsiooni loomisest kuni paigaldusjärgse hoolduseni välja\nPaigaldusteenus on valdavalt loomulik osa meie koostööst klientidega. Teie tellite meilt pargipingi, fitnessväljaku või prügikastid ja meie tagame lisaks kvaliteetsele tootele ka selle nõuetekohase paigalduse. Juba toodet valides on meie müügiesindajad abiks ka\npaigalduseks vajaliku eeltöö planeerimisel. Paigaldusele kehtib garantii 2 aastat. Soovi korral saab klient paigaldusteenusest loobuda ja mänguväljaku või muu toote ise paigaldada. Sellisel juhul paigaldusele meiepoolne garantii ei kehti.\n/Loe edasi .../\nLinnamööbli hooldus ja renoveerimine\nDambis hoolib, et linnapilt ja avalikus ruumis olevad tooted oleksid ilusad, puhtad ning hooldatud. Meie aastatepikkune kogemus näitab, et linnamööbli iga-aastane korraline hooldus pikendab selle eluiga 2-3 kordselt ning hoiab pikemas perspektiivis omajagu kulusid kokku.\nKui tunnete, et pargipink vajab uut lihvi, prügikast kinnitusdetailide kontrolli või soovite muus vormis linnamööbli hooldust – jätke see meie hoolde. Meie kvalifitseeritud hooldusmeeskond hoolitseb kevadiselt kauni linnapildi eest taastades linnamööbli kauni välimuse. Linnamööbli hooldust ja renoveerimist pakume vaid Eestis.\nBlogi: Kevadine linnamööbli hooldus!\nTihtipeale küsivad avaliku sektori ettevõtted lahendusi personaliseerida oma tooteid, paludes graveerida linna või kodaniku nimetuse, kleepides vastavaid kleebised jne. Seetõttu pakub Dambis ka erinevaid kujundusteenuseid.\nNäiteks kujundame prügikastidele kleebiseid, et muuta prügi sorteerimine hõlpsamaks ja personaliseeritumaks. Linnamööbli graveerimine annab võimaluse jätta endast märk ja tänu sellele pakub Dambis ka graveerimist pargipinkidele ja -toolidele. Möödas on ajad kus prügikastid, pingid või jalgrattahoidjad olid ainult funktsiooni täitmiseks ning disain tõsteti tahaplaanile. Ajad on muutumas ning moodi on tulnud julged värvid, huvitavad disainlahendused ja kvaliteetsed materjalid.\nBlogi: Millised on linnamööbli trendid?\nTorupainutustööd ja metallitööd\nDambis pakub torupainutusteenust mandrel torupainutuspingil ja muid metallitöid vastavalt Teie soovidele. Mandrel torupainutuspingi abil on võimalik saavutada kõige väiksemad võimalikud painderaadiused. Lisaks\non võimalik mandrelpainutuse abil tagada parim painde kvaliteet, kuna paindekoht jääb ilma voltideta. Pakume torupainutusteenust torudele, mille materjal on roostevaba teras, alumiinium või süsinikteras. Torupainutuspingil on võimalik painutada ümartorusid, mille läbimõõdu vahemik on 6-54 mm. Maksimaalne painutatav ümartoru läbimõõt on seega 54×3 mm ning maksimaalne paindenurk 190°. Mandreli varda pikkus on 4500 mm. Paindetäpsus on tööpingil 0,1°.\nDambis pakub ka muid metallitöid, mille hulka siis kuuluvad: keevitamine, lehtmetalli töötlemine, torupainutustöö jne.\nKui teile pakub huvi torude painutamine, võtke ühendust meie spetsialistiga:\nDambis mõtleb kliendiga kaasa igal sammul, ka peale toote paigaldust. Anname nõu, millised tooted oleksid kõige sobilikumad Teie projekti ning oleme abiks kui Teil tekib küsimusi – näiteks viimistluste, paigalduse ja hoolduse osas.


FC Kuressaare | Meeskond annab koduses laagris viimase lihvi - FC Kuressaare\nMeeskond annab koduses laagris viimase lihvi\nAutor: Alver, 10 veebruar, 2018\nTempo on meestel peal.\nKahel järgmisel nädalavahetusel toimub meeskonnale Kuressaares treeninglaager, kus antakse eelseisvale Premium liiga hooajale viimane lihv.\nPeatreener Jan Važinski ütles, et Kuressaare kunstmuruväljakul toimuva treeninglaagri eesmärk on parandada ja lihvida meeskonna kokkumängu. „Meil on palju nüansse, mida arendada,“ lausus ta. „Me peame õppima, kuidas ühiselt palliga tegutseda, kuidas mängida palli kaotamise järel pressingut ja kuidas standard olukordades nii kaitses, kui rünnakul tegutseda.“\nJan Važinski sõnul on meeskond siiani saanud Taliturniiril küll koos mängida, aga trennid on toimunud Kuressaare ja Tallinna meestele eraldi. Liitunud on ka uued mängijad kellele üritatakse meeskonnaga liitumine muuta sujuvaks. „Tahame, et nad tunneks end võistkonna täieõiguslike liikmetena,“ selgitas peatreener.\nTallinnas on trenne vedanud Sander Laht ja Urmas Rajaver, Kuressaares Sander Viira. Jan Važinski hinnangul on senine treeningtöö kulgenud plaanipäraselt. „Mängijad on ka ise palju vaeva näinud, sest nad pole viimase kolme aastaga nii suure koormusega treeninud, aga end ette valmistada Premium liigaks muud moodi ei saa,“ märkis ta.


Vaskkaabel 3 G 1,5 mm², XYM-J, Draka, Keila Cables\nvalge, ühetraadilise soonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli (100m.) siis on hind 0,4 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,6 eur/m.\nVaskkaabel 5 G 1,5 mm², XYM-J, Draka, Keila Cables\nvalge, ühetraadilisesoonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli (100m.) siis on hind 0,5 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,7 eur/m.\nVaskkaabel 3 G 2,5 mm², XPJ, Draka\nvalge, ühetraadilise soonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli 100m. siis on hind 0,6 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,8 eur/m.\nvalge, ühetraadilise soonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli 100m. siis on hind 0,8 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 1 eur/m.\nHalogeenivaba vaskkaabel 5 G 2,5 mm², XPJ-HF D, Draka\npõlemisel ei eralda mürgiseid gaase, valge, ühetraadilisesoonega, tuletundlikkus: Dca-s2,d2,a2. Kui võtad rulli (100m.) siis on hind 0,9 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 1,2 eur/m.\nVaskkaabel 3 G 4 mm², XYM-J, Draka, Keila Cables\nvalge, ühetraadilise soonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,9 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 1,2 eur/m.\nVaskkaabel 4 G 4 mm², XYM-J, Draka, Keila Cables\nvalge, ühetraadilise soonega, tuletundlikkus: Eca. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 1,1 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 1,4 eur/m.\nKummikaabel 3 G 1,5 mm², Elpar, H05RR-F\nmitmetraadilisevasksoonega. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,5 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,7 eur/m.\nTulekindel kaabel 2 x 0,8 mm², Cavo Elanfire LSZH, Elan 2x8/10TW+Sch, Cavi & Batterie, 282801R, PH120\nühetraadilise vasksoonega, varjestatud, maandusega. Kaabli töökindlus, tulekahju puhul 750°C juures, säilib kuni 120 minutit. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,25 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,4 eur/m....\nTulekindel kaabel 2 x 0,8 + 0,8 mm², Bitner, HTKSHekw, FE180/PH90/E90\nühetraadilise vasksoonega, varjestatud, maandusega. Kaabli töökindlus, tulekahju puhul 750°C juures, säilib kuni 90 minutit. Kui võtad rulli siis on hind 0,25 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,35 eur/m.\nTulekindel kaabel 2 x 1 mm², Bitner, HDGs, FE180/PH90/E90\nühetraadilise vasksoonega. Kaabli töökindlus, tulekahju puhul 750°C juures, säilib kuni 90 minutit. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,25 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,4 eur/m.\nTulekindel kaabel 2 x 1 mm², Cavo Elanfire LSZH, Elan 2x10/10TW+Sch, Cavi & Batterie, 282901R, PH120\nTulekindel kaabel 1 x 2 x 1 mm + 0,8 mm, JE-H(St)H FE180 E90\nühetraadilise vasksoonega, varjestatud, maandusega. Kaabli töökindlus, tulekahju puhul 750°C juures, säilib kuni 90 minutit. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,25 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,4 eur/m.\nühetraadilisevasksoonega, varjestatud, maandusega. Kaabli töökindlus, tulekahju puhul 750°C juures, säilib kuni 120 minutit. Kui võtad rulli(100m.) siis on hind 0,25 eur/m, kui on vaja mõõta siis hinnaks tuleb 0,4 eur/m.


Mis oleks, kui prooviksime, mis jõud on palvel? – Hingele | GoodNews\nAvaleht Inspireeriv Mis oleks, kui prooviksime, mis jõud on palvel?\nMis oleks, kui prooviksime, mis jõud on palvel?\nRaamatu “Positiivse mõtlemise jõud” autor Norman Vincent Peale demonstreerib teoses usu jõudu. Inimeste tegelike kogemuste varal, kes on tulnud tema juurde nõu küsima, näitab Peale, kuidas meele õige hoiak võib muuta elusid ja tuua edu.\nRaamat aitab õppida, kuidas lahti saada halvast harjumusest, võita inimeste poolehoidu, leida endas vitaalsust ja initsiatiivi, mis on vajalik ambitsioonide ja soovide täitmiseks, vältida närvitsejaid oma igapäevatöös, uskuda endasse ja oma ettevõtmistesse, elada korrapärast, rahulikku elu, hoolimata tempo kiirusest, saada juurde jõudu ja meelekindlust, arendada endast jõudu eesmärkide saavutamiseks ja mõelda selliseid mõtteid, mis viivad külluse ja rahulolu poole.\nLinna kohal kõrguvas ärikontoris toimus kahe mehe vahel tõsine jutuajamine. Üks neist, kes elas läbi rasket kriisi äris ja isiklikus elus, kõndis rahutult mööda tuba, langes lõpuks masenduses istmele, pea käte vahel, pilk meeleheitel. Ta tuli teiselt nõu küsima, sest toda peeti meheks, kes suudab kõike mõista. Koos nad uurisid probleemi igast küljest, kuid näis, et tulutult, mispeale niigi murelik mees veelgi rohkem heitus. “Arvan, et ükski võim siin ilmas ei suuda mind päästa,” ohkas ta.\nTeine mõtles hetk ja lausus siis areldi: “Mina seda nii ei võtaks. Usun, et te eksite, kui ütlete, et ükski vägi ei suuda teid päästa. Olen avastanud, et igale probleemile on lahendus. On olemas jõud, mis saab teid aidata.” Siis küsis ta pikkamisi: “Mis oleks, kui prooviksime, mis jõud on palvel?”\nJulguse kaotanud mees ütles mõnevõrra üllatunult: “Loomulikult ma usun palvesse, aga võib-olla ma ei oska palvetada. Te räägite sellest kui millestki praktilisest, mis käib äriprobleemiga kokku. Ma ei ole selle peale kunagi tulnud, kuid ma prooviks hea meelega palvetada, kui näitaksite mulle, kuidas seda teha.”\nMees kasutaski praktilisi palvevõtteid ning sai omal ajal ka vastuse. Lõpuks taandusid tema probleemid üsna lihtsalt. See oli talle raske aeg, kuid lõpuks leidis ta lahenduse. Nüüd usub ta nii innukalt palve jõusse, et kuulsin teda hiljuti ütlevat: “Kui palvetada, leiab iga probleem lahenduse, sealjuures veel õige.”\nTervise ja heaolu spetsialistid kasutavad ravipraksises salegi palvet. Suutmatus, pinge ja tülid sugulastega võivad tuleneda sisemise tasakaalu puudumisest. On imetlusväärne, kuidas palve keha ja vaimu harmoonilist talitust taastab. Minu sõber, füsioterapeut, ütles närvilisele mehele, keda ta parasjagu masseeris: “Jumal teeb tööd läbi minu käte, kui ma püüan lõdvestada teie füüsilist keha, mis on hinge tempel. Sel ajal kui mina näen vaeva teie välise olemuse kallal, tahan ma, et te palvetaksite, et Jumal teid seesmiselt lõdvestaks.” Patsiendile oli see mõte uus ja kuna ta oli vastuvõtlikus meeleolust, siis püüdis ta mõelda rahule. Ta oli hämmastunud, milline lõdvestav mõju sellel tema peale oli.\nJack Smith, kes on asutanud terviseklubi, mille püsikülastajateks on mitmed silmapaistvad iniemesed, usub palve ravitoimesse ja kasutab seda. Millalgi oma elus tegeles ta professionaalse poksiga, seejärel vedas kaupa laiali, hiljem oli taksojuht ning lõpuks avas terviseklubi. Ta ütleb, et oma alaliste külastajate kehalist lodevust nähes uurib ta ühtlasi vaimset lodevust, väites: “Inimest ei saa kehaliselt terveks teha, kui tema vaim pole terve.”\nÜhel päeval istus näitleja Walter Huston Jack Smithi laua ääres. Ta märkas seinal silti, millel oli pliiatsiga kirjutatud tähed PPVJMASSTS. Huston küsis üllatunult: “Mida need tähed tähistavad?”\nSmith hakkas naerma ja ütles: “See tähendab: Positiivsed palved vabastavad jõu, mille abil saab soodsaid tulemusi saavutada.”\nHustonil jäi üllatusest suu lahti. “Ei oleks arvanud, et terviseklubis midagi seesugust kuulda saab.”\n“Ma kasutan seesuguseid meetodeid selleks,” sõnas Smith, “et inimestes uudishimu tekitada. Siis nad küsivad, mida need tähed tähistavad. See annab mulle võimaluse öelda, et mina usun positiivsete palvete tulemuslikkusesse.”\nMis oleks, kui me prooviksime üheskoos järele, mis jõud palvel päriselt on? Imelist jaaniaega ja julgust päriselt palvetada parema elu nimel.\neelmine Fridays For Future Eesti korraldab suvepäevad\njärgmine OSHO I Kuidas elada vabana?


Köögiviljad | Keskkond ja sotsiaalökoloogia | June 2022\nPlastikust boikott 3. – 9. Juunini\nLõpetage nädalaks ühekordselt kasutatavasse plastpakendisse pakendatud toodete tarbimine. See on Zero Waste Spain'i, boikoteerimisest plastini nädal, ettepanek 3. – 9. Juunini 2019. Ühekordselt kasutatav plastik moodustab 70 kõigist jäätmetest. mereline: tagajärgi kannatavad igas suuruses linnud ja loomad.\nKöögiviljasupp ära kasutada!\nIdeaalne taimetoit supp, et ära kasutada neid köögivilju, mis meil käepärast on, ja nad hakkavad veidi vananema, et neid mitte ära visata. Ka nii on meil iga kord erinev roog. Koostis Kõik köögiviljad, mis meil kodus on: küüslauk, sibul, porgand, herned, roheline pipar, punane pipar, brokkoli, porrulauk, seller, kaalikas, tomat, kartul, suvikõrvits ... Vürtsid, kõik need, mis meile meeldivad: hakitud petersell, murulauk, loorberileht, paprika, jahvatatud pipar, muskaatpähkel.\nMetsastatavate hektarite arv kasvab Amazonases\nLadina-Ameerika on suur kliimamuutuste ohver\nElektromagnetväljad ja terviseriskid\nSeemneseadus: dekreet põllumajandusettevõtetele?\nKelle vastutus ja hüvitis GMOde põhjustatud kahjude eest?


Kuidas muuta pdf faili fincacorasol.be\nfincacorasol.beKuidas muuta pdf faili\nPDF-faili redigeerimine või muutmine. Veel... Portable Document Format (PDF) on ühisvorming failide lõppversioonide jagamiseks. Officei programmis (nt Excelis või Publisheris) loodud teksti lisamiseks PDF-i või selle redigeerimiseks PDF-is alustage algse Officei failiga. Avage see oma Officei programmis, tehke muudatused ja seejärel ...\nPDF-faili teisendamine Wordi dokumendiks toimib kõige paremini peamiselt tekstist koosnevate failide (nt juriidiliste, äri- ja teadusdokumentide) puhul. Kuid mõni PDF-fail võib Wordis avamise järel välja näha veidi teistsugune kui PDF-failina. Kui PDF sisaldab peamiselt diagramme või muid pilte, võidakse kogu lehekülg kuvada pildina.\nKuidas PDF-faili redigeerida PDF-vormingu tohutu populaarsuse tõttu loovad tarkvaraarendajad palju redigeerijaid, mis on võimelised töötama\nKuidas PDF-fail Google Drive’i abil tavaliseks dokumendiks muuta? Kiiresti ja lihtsalt! Võta IIZI äpp! PDF-failist teksti kopeerimine DOC formaati võib olla väga mahukas ja tülikas tegevus, kuna nõuab käsitsi kopeerimist. Skaneeritud failide puhul on lugu veelgi hullem, kuna sellisel juhul ei saa teksti üldse kopeerida.\nSalvesta kui…. Selleks, et Word faili näiteks PDF-ina salvestada, pole vaja teha muud, kui valida faili salvestamise jaoks mõeldud koht “Save as” või eestikeelset varianti kasutades “Salvesta kui”. Seejärel ilmub kasutaja ette kastike, mis lubab valida faili jaoks sobiva koha, kuhu see kinnitamisel salvestatakse.\nMillega muuta PDF-faile? PDF-failide loomiseks ja muutmiseks soovitan online programmi PDFescape (nüüd on tasuta ainult online versioon). Ilma sisse logimiseta saad PDF-faili üleslaadida seadmest või internetist. Soovitan sisse logida Google kontoga ja kasutada Chrome rakendust (enam ei ole). Peale sisse logimist näed oma konto võimalusi.\nvajuta nupule "Browse" ja otsi katalooogist üles see pdf-fail, mida tahad doc-iks muuta. Rippmenüüst "Input format" vali "Adobe Portable Document Format (.pdf). Rippmenüüst "Output format" vali "MS Word 97/2000/XP (.doc). e-maili sisestama ei pea, vaid see on võimalus juhuks, kui soovid saada valmis .doc-faili oma meilile. Vajuta lihtsalt ...\nSeonduvad postitused: Kuidas vana MS Officega uue faile avada 09.04.2009 Kui sa oled sama rämedalt ajast maha jäänud, nagu mina ja kasutad ikka veel puust ja kivist tehtud MS Office XP või 2003 versioone, siis oled vahest ikka hädas .docx, .xlsx või .pptx formaadis failidega. Ikka saadab mõni inimene sulle . . . Kuidas enda lemmiklaul telefonihelinaks teha\nMuudetava PDF-faili loomine. PDF-vormingusse eksporditud failid on aga mõeldud vaid lugemiseks, muuta ei ole neid üldjuhul võimalik. Kuid siiski suudab LibreOffice importida ka PDF-faili redigeeritavale kujule Joonistuse (Draw) sisse ja seda peaaegu suvalise PDF-faili puhul.\nPDF-faile on võimalik Wordi-sõbralikuks muuta mitmete tasuliste programmide abil, kuid lisaks on olemas ka veebirakendus PDF to Word, mis sama töö tasuta ära teeb, vahendab Novaator PCWorldi uudist. Vaja on vaid oma PDF-fail leheküljele üles laadida ning valida, kas tagasi soovitakse saada doc- või rtf-formaadis faili.\nTeisendage PDF-vormingus OS X-is JPG-vormingus fail. Kui kasutate Windowsi arvuti asemel Maci, annan teile midagi head uudised: teisendada PDF-failid JPG-sse pole vaja tarkvara installida. Selleks, et teisendada faile PDF JPG-le, peate lihtsalt kasutama eelvaade, sisaldas rakendus kõigi Applei arvutite puhul "standardset", mis võimaldab teil ...\n1 Kuidas muuta PDF-fail Windowsis väiksemaks. 1.1 PDF-reduktor Orpalis. 2 Kuidas vähendada PDF-faili Macis. 2.1 Eelvaade. 3 Veebiteenused väiksema PDF-faili …\nKuidas muuta PDF-faili. 1188. 13. Loovpeatus. 13 Lugemine min. Peaksin faili muutma pDF ...\ninstallisin endale adobe acrobat 9 pro, kuid miskipärast ei saa ma siiski pdf faili muuta.kas keegi oskab aidata? kuidas ma faili siiski muuta saaksin?kas pean midagi veel seadistama?\nPDF on ettevõtte tasandil üks enim kasutatud vorminguid, kuna see säilitab algse vormingu. Kuigi PDF-failid on algse vormingu säilitamisel head, võib neid üsna raske muuta. Kui PDF-failid on loodud, siis neid ei tehta redigeerimiseks ja neid tuleks lihtsalt vaadata. See ei tähenda siiski, et teil ei ole kunagi vaja PDF-faili redigeerida.\nKuidas muuta teksti PDF-is Maciga Eelvaade. Macis PDF-is teksti redigeerimiseks võite kasutada programmi, mis on teie arvutis juba olemas. see on EelvaadeSee on tarkvara, mis võimaldab teil fotosid ja dokumente vaadata. Saate avada PDF-faili ja redigeerida seda nii, nagu soovite, näiteks tuues esile teid huvitavad osad.\nPDF-fail on tegelikult vaid piltide kogum, mis tähendab, et selle sisu algses formaadis muuta ei saa. PDF-faile on võimalik Wordi-sõbralikuks muuta mitmete tasuliste programmide abil, kuid lisaks on olemas ka veebirakendus PDF to Word, mis sama töö tasuta ära teeb, vahendab Novaator PCWorldi uudist.\nmis on kukersiitkui kaua kehtib negatiivne koroonatestkuidas saada lahti vesirottidestmida joonistada kui on igavmida teha kui jalad on paisteskuidas vabaneda täidestmis on kiindumussuhesiis kui maailm peatubkuidas teha mähkmetortikus asub äriregister tallinnas


liited 22.12.05 / Üldkirurgia\nLiited kõhukoopas avastatakse operatsioonil. uuringute põhjal võib neid vaid kahtlustada. Liited tekivad operatsioonide, traumade ja põletike tagajärjel. Ravivõimalus on liidete operatiivne läbilõikamine, mis aga võib olla jälle uute liidete tekke põhjuseks. Laparoskoopiline lidete vabastamine vähendab uute liidete tekke võimalust. Kasutatakse ka spets. vedelikke, mis jäetakse peale operatsiooni kõhukoopasse, et liiteid vähendada.


KÄES OLEV ALLERGIA MANIFESTEERIB POLKA PUNKTIDE JA KOORIMISEGA - ALLERGIAD\nPõhiline / allergiad / 2018\nSümptomid ja ravi allergia kätes\nAllergia kätes on kontaktne dermatiit, mida nimetatakse ka ekseemi, mis tekib siis, kui käte vahel on kontaktis agressiivne aine. Sümptomid hõlmavad käte punetust ja sügelust ning võivad ilmneda kohe või kuni 12 tundi kokkupuutel agressiivse ainega.\nKõige tavalisemad agressiivsed ained on pesuvahendid ja puhastusvahendid, kuid muudel olukordadel, mis võivad põhjustada allergiat, saadakse hennaga tätoveering; kandke ehteid, nagu näiteks sõrmused ja käevõrud, või laske käes näiteks värvide või lahustite koppides.\nAllergia sümptomid kätes\nAllergia kerge käes\nKontaktgeelne pärast lindi kasutamist\nVõtke kontakt dermatiiti koos näpudega infektsiooni sõrmedega\nAllergia sümptomid kätes on peopesa naha ja sõrmede sügelus, punetus, turse ja koorimine. See allergia võib asetada ainult ühes käes või ainult ühes käes või olla mõlemas käes samal ajal võrdsed. Väiksematel juhtudel võivad käed olla ainult kergelt kuivad ja kergelt pehmendavad, kuid kõige raskematel juhtudel on need sümptomid intensiivsemad.\nKäteallergiat võib segi ajada psoriaasiga, mis avaldub käsitsi laialivalgumise ja kuivuse, kuid mõnikord võib seda segi ajada düshidroosiga, mis põhjustab pallid ja intensiivseid sügelevaid käte, mistõttu on oluline konsulteerida oma arstiga alati on olemas allergia sümptomid kätes.\nSelle muutuse hindamiseks kõige sobivam arst on dermatoloog, kes saab dermatiidi või ekseemi diagnoosile jõuda vaid siis, kui jälgib käte väljanägemist.\nKäte allergia ravi\nArst peab määrama allergia ravi kätes, kuid üldiselt soovitatakse:\nAlati kandke kummikindaid iga kord, kui pesete nõusid, riideid või kasutate teisi puhastusvahendeid, et vältida otsest kokkupuudet nahaga seda tüüpi tootega;\nVältige oma käte pesemist väga tihti, isegi kui peske ainult veega, kuid kui see on äärmiselt vajalik, paigaldage kohe kohe kohe oma kätele niisutav kreem;\nVäiksematel juhtudel, kui pole veel põletikku, kasuta alati karbamiidiga niisutavaid kreeme ja pehmendavaid õlisid, mis vähendavad kohalikku ärritust päevadel, mil nahk on rohkem ärritunud ja tundlik;\nRasketel juhtudel võib põletikunähtude ilmnemisel osutuda vajalikuks mõni käsitsi allergiline salv või põletikuvastane koor läbida kortikosteroididega, nagu beetametasoon, mille määrab dermatoloog;\nKui kätes on märke infektsiooni olemasolust, võib arst välja kirjutada selliseid ravimeid nagu prednisoon 2 ... 4 nädala jooksul;\nKroonilise allergia korral, mis ei parane 4-nädalase raviga, võib asatiopriini, metotreksaadi, tsüklosporiini või alitretinoiini näidata teisi ravimeid .\nMõned komplikatsioonid, mis võivad tekkida, kui käte allergia ei ole korralikult ravitud, on bakteriaalne infektsioon stafülokokkide või streptokokkide poolt, mis võivad moodustada püstleid, koorikuid ja valu. Kui varvaste otstel on dermatiit, võib küüned mõjutada, deformeeruda ja lisaks võib allergia levida, mõjutades ka küünarvarreid ja isegi jalgu.\nMis võib põhjustada allergiat kätes\nTavaliselt ei põhjusta käteallergiaid vaid üht tegurit, vaid erinevate faktorite kombinatsioon, nagu geneetiline eelsoodumus, kokkupuude potentsiaalselt ärritavate puhastusvahenditega nagu seebid, detergendid, kloor, värv, lahustuvad, sagedane külm või kuumus ja sagedane naha hõõrdumine.\nSellisel juhul eemaldavad tooted naha loomulikku kaitset, viivad naha dehüdreerimiseni ja kõrvaldavad lipiidikihi ja see kõik jätab käte naha kuivaks ja kaitsmata, hõlbustades mikroorganismide levikut, mistõttu võib esineda märke süvenemist.\nInimesed, kellel on tõenäosus kontakti dermatiidi tekkeks, on need, kes töötavad maalrite, juuksurite, lihunike ja tervishoiutöötajatena, kuna neil on sageli vaja pesta käed väga tihti, puhastada töötajaid ja üldteenuseid koos puhastusvahenditega. Kuid igal inimesel võib olla oma eluaegsetes kätes allergia pilt.\nSilte: unehäired fitness diabeet\nKuidas teada, kas see on laktoosi talumatus?\nMis põhjustab ja kuidas ravib allergilist köha\nŽelatiini allergia sümptomid\nMida teha, et tulla toime õietolmu allergiaga\nToidud, mis on rikas vitamiinidega\nMis on probiootikumid ja millised need on\nEmakaväline rasedus: peamised sümptomid ja ravi viis\n3 Uneapnoe looduslikud lahused\nCherry takistab vähki ja ateroskleroosi\nKuidas teha näo lümfisüsteemi\nMõista Mitral suutmatust\nFinger nael: kuidas hoolitseda ja õiguskaitsevahendeid\nAllergia kätes on kontaktne dermatiit, mida nimetatakse ka ekseemi, mis tekib siis, kui käte vahel on kontaktis agressiivne aine. Sümptomid hõlmavad käte punetust ja sügelust ning võivad ilmneda kohe või kuni 12 tundi kokkupuutel agressiivse ainega. Kõige tavalisemad agressiivsed ained on pesuvahendid ja puhastusvahendid, kuid muudel olukordadel, mis võivad põhjustada allergiat, saadakse hennaga tätoveering; kandke ehteid, nagu näiteks sõrmused ja käevõrud, või laske käes näiteks värvide või lahustite koppides. Allergia sümptomid\nKuidas võidelda stressi poolt põhjustatud juuste väljalangemise vastu\nTeadke kehahooldustoote mõju\nKus on parimad nõelravi punktid\n7 trikki, et suurendada küllastust ja mitte näljane\nJooga Harjutused rasedatele naistele\n5 toitu täiuslikuks nahaks\nKolesterooli alandav ravi\nCopyright 2020 https://www.ahealthportal.me Sümptomid ja ravi allergia kätes


Odavad lennupiletid Lennujaam New York LaGuardia - Johannesburg | momondo\nLennujaam New York LaGuardia – Johannesburg\nOdavad lennud marsruudil Lennujaam New York LaGuardia–Johannesburg\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast New York LaGuardia sihtkohta Johannesburg.\nMarsruudi Lennujaam New York LaGuardia – Johannesburg teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Lennujaam New York LaGuardia – Johannesburg\nMarsruudil Lennujaam New York LaGuardia - Johannesburg ei ole otselende. Linnade Lennujaam New York LaGuardia ja Johannesburg vahel ei ole populaarseid marsruute.\nKui kaugel on New York LaGuardia sihtkohast Johannesburg lennukiga reisides?\nNew York LaGuardia ja Johannesburg asuvad üksteisest 12821,0 km kaugusel.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Johannesburg sihtkohta New York LaGuardia?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast New York LaGuardia sihtkohta Johannesburg reisimisel\nEnamik reisijaid lähtekohast New York LaGuardia peavad esitama sihtkohta Johannesburg sisenemiseks COVID-19 testi tulemuse ja/või karantiinis olema.\nKülastajad lähtekohast New York LaGuardia peavad enne sihtkohta Johannesburg reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 1 päev RT-PCR (NAAT) testi ja 1 päev antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast New York LaGuardia saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Johannesburg sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Johannesburg tagasi lähtekohta New York LaGuardia?\nSihtkohast Johannesburg tagasi lähtekohta New York LaGuardia reisimine\nKülastajad lähtekohast Johannesburg peavad enne sihtkohta New York LaGuardia reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 1 päev RT-PCR (NAAT) testi ja 1 päev antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Johannesburg saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta New York LaGuardia sisenemist karantiinis olema.\nKuidas saada hinnateavitusi Lennujaam New York LaGuardia–Johannesburg lendudele?\nHinnateavitused annavad sulle meili teel märku, kui lennupiletite hind liinil Lennujaam New York LaGuardia–Johannesburg langeb. Selle funktsiooni aktiveerimiseks vali soovitud reisikuupäevad ja otsi pakkumisi. Neid sirvides näed hinnatevituste tööriista sisselülitamise nuppu, millel klõpsates aktiveerid hinnateavitused.\nKuidas Lennujaam New York LaGuardia–Johannesburg lendudelt momondo abil raha säästa?\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal New York–Johannesburg?\nAitame leida lennu, mis sinu vajadustele kõige paremini vastab – momondo võrdleb sadade lennufirmade ja pakkujate hindu ning aitab sul neid filtreerida, et leiaksid enda jaoks parima lennu suunal New York–Johannesburg.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal New York–Johannesburg?\nJah. momondo võimaldab sul filtreerida lende suunal New York–Johannesburg nii, et näidatakse vaid neid lende, millele kehtivad paindlikud broneerimisreeglid.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal New York–Johannesburg?\nKui kõik potentsiaalsed lennuvalikud suunal New York–Johannesburg on sinu ees, võimaldab momondo sul lende filtreerida ja sorteerida selliste eelistuste põhjal nagu lennufirma, piletihind, lennuajad jpm.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal New York–Johannesburg. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nMuidugi. momondo jälgib lennuhindu sihtkohta suunal New York–Johannesburg. Sul on vaja vaid kehtivat meiliaadressi ja meie hoolitseme ülejäänu eest – nii kiire ja lihtne see ongi.


Elusad järelehüüded | Teatritasku\n20. mai 2020 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nAjakirjanik Raul Ranne käis külas. Ajasime juttu ilmunud “Surnute raamatu” valguses. Hiljem jalutasime Raikküla mõisnike Hauametsas, see andis hääbuva hiilguse kõigele.\nPildistas Eero Vabamägi. Lugu ilmus Postimehe Arteris. Meeldiv oli.\nAjakirjanik ja teatrikriitik Margus Mikomägi on aegade jooksul eri väljaannetes avaldatud järelehüüetest ja mõjukate lahkunute mälestuseks kirjutatud tekstidest kokku pannud «Surnute raamatu», mis hoolimata kõhedast kõlast äratab ellu helgemad mõtted lahkunud suurkujudest.\nSõites Raplamaale Mikomäe maakodusse, meeles eelmisel õhtul «Surnute raamatust» loetud tekstid, mõtlen, et järelehüüe lahkunule ei pea olema sugugi imal ja silmakirjalik. See võib olla kaugelt enam kui formaalne ja puine nekroloog. «Surnute raamat» sobib tegelikult päris kenasti samasse ritta, kus on ees Voldemar Panso kirjutatud «Portreed minus ja minu ümber» ja ka Heinz Valgu mitte väga ammu avaldatud «Poisid! Viige mind siiski jaoskonda!». Sest tekstid selles on tundliku sulega kirjutatud väikesed portreed autorile ja küllap paljudele teistelegi olulistest inimestest. Ja ajast, milles nad elasid.\n05.05.2020. Raela, Raplamaa.\nNiisiis, istume Mikomäe maamaja hoovis mõnusaks istumiskohaks sätitud kuuris, uksed kevade poole pärani lahti, ning räägime asjast. Et miks ta eri väljaannetes ilmunud järelehüüded ja mõtisklused ikkagi kaante vahele kogus ja raamatuna avaldas?\n«See on suurejooneline jutt, mis ma nüüd räägin, aga ilmselt olen kantud vaimust, et midagi ajakirjanduses ilmunust peab kauemaks alles jääma. Ma ju ei kirjuta ju üksnes järelehüüdeid ega kirjuta ka kõiki tekste mõttega, et vaat see on nüüd igavikuline ja jääv… Aga samas, miski mu sees ei lase kirjutada lugu lihtsalt loo enda pärast. Pean tunnistama, et ei ole ma ka selgeks õppinud näiteks raha pärast kirjutamist. Ei oska ega saa. Nii on ka need samad järelehüüded pigem portreed – lühikesed, isiklikud ja emotsionaalselt läbitunnetatud portreed. Raamatus pole ühtegi inimest, keda ma poleks mingit pidi teadnud või tundnud. Tõsi, nende seas on mõned, keda arvasin tundvat loomingu kaudu ja see looming on mind puudutanud. Vaata, vananemise valu ja vananemise võlu on paraku see, et inimesed sinu ümbert kaovad…»\nMida aasta edasi, seda rohkem neid kaob.\nJust nimelt. Ja mu tagasihoidlik mõte oli, et kui lood nendest inimestest on koos ühes raamatus, mitte eri lehenumbrites laiali, siis on nad alles ka kolmekümne aasta pärast. Mine tea, äkki keegi leiab mu raamatu, loeb… Ja märkab, et oli põlvkondi ja inimesi enne teda. Mõistab, et on enne teda oldud ja loodud.\nMainisid, et paljud inimesed, kellest oled kirjutanud, on sulle lähedalt tuttavad. Mu meelest on just lähedase inimese lahkumisel üsnagi keeruline end kokku võtta, et järelehüüe kirjutada.\nVõin kinnitada, et siin raamatus on tõesti tekste mulle väga lähedastest inimestest. Kui sa küsid, kui kerge või raske see on, siis… Ütleme, et üsna mitmed lood on tekkinud kohustusest, kus ma tunnen, et kui mina ei kirjuta, siis kes veel. Järelehüüe võib ju olla tuim ja formaalne, aga ükski «Surnute raamatu» kaante vahele jõudnud tekst ei ole formaalne. Need inimesed, kellest kirjutan, ei ole elanud formaalset elu. Nad on elanud! On elanud pühendunult. Ja nii olen ma püüdnud tekste neist kirjutada…\n(Mikomäe mõte jääb korra pidama. «Hoo! Linavästrik! Pole teda sel kevadel siin hoovialal näinudki. Väga hea!»)\nÜtled, et raamatusse on kogutud lood nendest, kes on sulle isiklikult väga korda läinud.\nArvan, et ega ma väga teistmoodi ei oskagi kirjutada.\nKujutad sa ette, et kirjutaksid järelehüüde kellestki, keda ei tea, ei tunne?\nJu vast on võimalik lugeda ja uurida ennast sellesse inimesse. Proovida ta nö avastada enda jaoks. Põhimõtteliselt on see võimalik. Aga selleks on muidugi aega vaja… Praegu jäin mõtlema, et need lood, mis raamatusse on kogutud, on ju samuti eri kiirusega kirjutatud. Mõnda on olnud vaja kohe, sest näed, leht on kohe trükki minemas. Mõne teise järelehüüde kirjutamisel on olnud aega terve nädal mõelda, põdeda, läbi elada…\n(Mikomäe jutt katkeb taas. Kuurialusesse põikab kärmel lennul sisse järjekordne lind. «No kes see nüüd oli? Pääsuke! Pääsukesi ootan ma ka juba tükk aega… Igal kevadel nad käivad korra läbi. Võimalik, et kunagi oli siin pääsukese pesa. Enam mitte. Aga vaatamas käivad nad siin ikka.»)\nVaatan, et suhtled lindudega sama isiklikult nagu tegi seda Kalju Komissarov – üks neist, kellele oled järelehüüde kirjutanud. Ka tema pidas kevadeti väga oluliseks koduhoovi saabunud linde märgata ja kõiki neid tervitada.\nKuigi Kalju läks mulle väga korda, siis selles pole temaga küll kuidagi kokku leppinud. Aga kui mõelda, siis täpselt nii see ongi – kevadel saabuvate lindude märkamine on ju väga oluline. Nagu omad lähedased naaseks pika äraoleku järel koju.\n(Siin jääb Mikomägi pikemalt rääkima kevadel kuldnokkadele püstitatud uuest majast: «Kujutad ette, kuldnokk ei taha sinna sugugi minna. Nüüd on ennast sellesse majakesse sättinud kaks kärbsenäppi. Praegu käib seal üks suur pulmalend.»)\nKas sa jääd lähedastega, kes siitilmast lahkuvad, mingil kombel edasi suhtlema?\nKui suhtlemine tähendab seda, et mingitel hetkedel mõtled, kuidas too lahkunu oleks sellesse või teise asja suhtunud…? Või mida me oleks neist asjadest omavahel rääkinud?\nUmbes nii, jah.\nSes raamatus on küll inimesi, kellele ma aeg-ajalt ikka mõtlen. Võtame või Heino Kiige… Keda ma muidugi teadsin, aga ei tundnud liiga lähedalt.\nMa mõtlesin, et võtad jutuks näiteks Andres Ehini.\nEi no Ehin oligi väga lähedane, sest ta oli siin, Raplas. Andrese peale mõtlen ma võib-olla isegi liiga tihti, sest tunnen temast jätkuvalt puudust. Juba sellestki, et ta mulle Rapla vahel juhuslikult vastu tuleks. Aga Heino Kiigega oli see lugu, et ta oli mu agronoomist isa üks lemmikkirjanikke. Vaieldamatult! Olen minagi mingil ajal lugenud kõiki Kiige romaane mõistmaks, miks ta mu isale nii hirmsasti meeldis. Vaata, mu isa oli võrdlemisi kinnine tüüp ja eks mingil hetkel tahtsin aru saada, mida ta mõtleb ja tunneb. Ei saa öelda, et see teadmine iseenesest oleks meid väga lähendanud, aga hakkasin isast aru saama küll suuresti tänu Heino Kiige juttudele.\nArvo Kukumägi, kes on ju samuti üks neist, kellele oled pühendanud järelehüüde, rääkis omal ajal mulle, kuidas tunneb vahel vastupandamatut vajadust minna kalmistule armsate kadunukestega suhtlema – oma isaga või Urmas Kibuspuu ja Jüri Krjukoviga näiteks.\nTean teisigi, kes tõepoolest käivadki kalmistutel suhtlemas. Ja saan neis vägagi aru. Ma ise suhtlen pigem mõtetes.\nEi kahtle kellegi talendis, kellest raamatus kirjutad. Enamasti on need tuntud teatriinimesed. Aga oskad sa öelda, mis põhjusel on just need inimesed sulle kallid ja olulised? On neil miski ühine omadus?\nRaske on sellest loosungitega rääkida. Üks kindel omadus, mis kõiki neid inimesi ühendas, on loomingulisus. Aga ennekõike inimeseks olemine.\nVõib ju olla, et on küll hea näitleja või suurepärane lavastaja, aga muidu elus mölakas. Tunnen ka selliseid. Aga neist, kellest kirjutan, ei olnud ükski selline. Need inimesed ei olnud mölakad. Nad nägid maailma natuke laiemalt kui miski kitsas igapäevaelu. Vaatamata kõikvõimalikule elulisele survele, mis meid me elus paratamatult saadab – olgu selleks raha- ja olmemured, miski muu elutraagika –, suutsid nemad säilitada väärikuse. Suutsid jääda inimeseks. Ja see on vägev. Olen ikka mõelnud, et nende inimeste lahkumine muutis mind. Just nimelt, nende elu mõjutas ja lahkumine muutis mind\nJa mõnda neist jääd pikalt igatsemagi?\nNo ikka. No kuule, ses raamatus on kaks lugu… üks mu emast, teine isast, ikka mõtled, miks ma ei osanud neid nende eluajal näha. Miks ei osanud nende käest teatud olulisi asju küsida. Muidugi tunnen ma neist puudust. Näiteks aastate lisandudes märkan üha, kuidas mingid asjad minus lähevad vägagi isa moodi. Mitte et see mulle pööraselt meeldib, et olen aina enam oma isa moodi… Nii lihtsalt on. Ja siis mõtlen, et oleks pidanud isa käest küsima, miks tema nii käitus. Ja kas see on kusagilt kaugemalt päritud iseloomujoon meil.\nAga kui nüüd rääkida neist teatrimaailma suurustest, kellest kirjutad… Kõlab vast pisut klišeelikult, aga kas nende lahkumise järel oled tundnud, et maailm pole enam endine?\nAeg-ajalt küll. Ja tead, nii ju ongi. Oskan ka öelda, miks nii on. Oleme jõudnud aega, kus suured ei ole enam suured. Kui võtta teatri näide, siis tänapäeval pole ju Kaarel Irdi või Voldemar Pansot, kes ajasid küll omavahel jonni, aga tegid siiski suuri asju. Üks Tartus ja teine Tallinnas. Olid vaieldamatud autoriteedid nii omas ringkonnas kui ka tegelikult tunduvalt-tunduvalt laiemalt. Neis oli pühendumine ja oli mõju. Tänapäeval ei ole taolisi tüüpe enam võtta. Kusjuures see pole üksnes Eestis nii. Ka maailmas pole suuri. On küll tohutult palju suurepäraseid näitlejaid, lavastajaid või minu poolest teadlasi, aga nende seas pole neid, kes vajadusel ütlevad. Ja et neid ka kuulatakse.\nÖeldakse ju, et praegune aeg ei tunnista autoriteete.\nParaku. Paraku näeme üha väärikuse ja autoriteedi taandumist.\nSu raamat aitab mõnelgi neist kauem meeles püsida.\nAga see oligi eesmärk – et nad jääksid kauemaks. Ja ka see aeg, mil nad olid, püsiks kauem.\nEelmine postitusTiina Naarits: Kriis on see oht, mis meie jalgealuse kõikuma panebJärgmine postitusPühamast püham


Kommentaarid: Petturi palganud Omniva: see oli viga! Nii poleks tohtinud teha!\nPetturi palganud Omniva: see oli viga! Nii poleks tohtinud teha!\nLiina Hallik, 1. aprill 2019 14:27\nMaire/ 17. aprill 2021 16:01\nAru ma ei saa sellest,et kui see nn Andres oli j7ba petis ja nii palju paha teinud,siis miks ta vanglas ei olnud. Ja see omniva juht tuleks lahti lasta.\nSuli/ 3. aprill 2019 11:49\nHuvitav. Eesti Posti peajuhi palk on riigisaladus aga korralagedus on korras.\nkossa/ 2. aprill 2019 10:13\nsellist iba,et nüüd on korralik kontroll võinuks ajada 30 aastst tagasi.kas seadused hakkavad eestis alles nüüd kehtima?\nkossa/ 2. aprill 2019 10:11\nmida nad nimetavad taustauuringuks?kas seda,et ei tehta vahet dokumendil oleva foto ja selle esitanud isiku vahel?mis kuradi personalitöötaja selline on?\nab/ 2. aprill 2019 08:42\nKüll omniva omanikud nüüd kahju omast taskust kinni maksavad.! ....oi ma tahaks seda näha!\nei kommentaari/ 1. aprill 2019 21:46\n1. aprill 2019 21:38\nOleks võinud tööle palkamisel inimesele otsa vaadata, mis tal viga on. Mingid rippuvad needid näos kinni, siis ju arusaadav, et tegu on metallitöölise, mitte postitöötajaga.\nkõik see kannatanud,/ 1. aprill 2019 19:33\nandke asi kohtusse.\nHmm/ 1. aprill 2019 19:31\nSee ei ole “viga”. Kui sa võtad inimese tööle, kontrollid sa tema identieeti ja tausta. Koopia Id kaartist on elementaarne. See on inimese palganud anetniku suur möödapanemina ja see ametnik peab vastutama.\nLii/ 1. aprill 2019 19:25\nEestis on nupukatel sulidel, pättidel ja varastel hea elada - ainult hoidu tapatööst ja oledki omadega mäel. Ja kui sa veel kellelegi raskeid kehavigastusi ka ei tekita- siis oled ju puhta hea inimene!\nkiti/ 1. aprill 2019 18:41\nkes vastutab selle näpuka eest,seda sealt artiklist küll välja ei loe.kes maksab need kaubad mida ta võõraste nimele tellis.ja pakki ei anta ilma isikutõendita kätte.kuidagi kummaline lugu.kuidas ta teadis millal tema tellitud pakid tulid,ega ta ju jõudnud kõike nimesid meeles pidada kelle nimele ta tellis.see jutt on nii kummaline et üks inimene seda kõike suutis,tal pidi ikka abilisi ka olema i\nJjugo/ 1. aprill 2019 18:37\nHakkad tagasi nõudma, lähed ise kinni, nii on need lood zitases Eztis\nJu/ 1. aprill 2019 18:30\nSiis on töölistega nii vilets olukord, et isegi passi tööle vormistamiseks ei küsita. Ükskõik kes, peaasi, et koht oleks täidetud\nKuhuni jõuame !/ 1. aprill 2019 18:30\nKui nii edasi ,varsti on nii , inimene röövib inimese, see loetakse lihtsalt veaks, saab talongi sisse augu, elab ja röövib edasi (!)\nLiisu/ 1. aprill 2019 18:28\nJa kuidas on lood GDPR vaates - et kas jätkuvalt hoitakse dokumendikoopiaid mingis ühiskaustas kõigile töötajatele kättesaadavalt?\nTohoh/ 1. aprill 2019 18:25\nEt siis Omniva ametnikud panevad aidaukse alles siis lukku, kui vargad selle juba tühjaks teinud?!\nto axel/ 1. aprill 2019 18:24\nega meie riigis ei vastutagi keegi mitte millegi eest. Vaata ise kuidas saad.\nKüsimus/ 1. aprill 2019 18:23\nSellisel petisel on nimi ja taust,kust taoline välja ilmus ja kas talt midagi tagasi saab nõuda?\naxel/ 1. aprill 2019 18:06\nEesti Post taob tekkinud kahjud nüüd ise kinni või vallandab personalispetsid oma kontorast!!! Kahju on ju tekkinud ja mitte keegi ei vastuta!!!\naa/ 1. aprill 2019 17:38\nJa mida soovitab Omniva teha nendel inimestel kelle andmed on nüüd mööda ilma laiali???\nsee oli viga,/ 1. aprill 2019 17:36\nkelle viga, kas teie kes ta tööle võtsite või tema viga, mida ta tegi. Ametnikud, väljendage ennast selgemalt.\nrein/ 1. aprill 2019 16:19\nvigu ikka juhtub aga kahjud tuleb kannatajatele ikka kompenseerida\nrp/ 1. aprill 2019 15:52\nOmnivas vist siseaudit üldse puudub.\nTyuiop/ 1. aprill 2019 16:00\nPalka makstakse ikka vastavalt poolte kokkuleppele mitte inimväärikuse järgi :)\n1 a/ 1. aprill 2019 15:26\nsee on nali naljakas.\nRaiko/ 1. aprill 2019 15:08\nKui see nüüd esimese aprilli nali pole, siis tekib küsimus, et kuidas omniivõõõ palka maksab? Kellele kanti töölise palk?\nLeo/ 1. aprill 2019 15:06\nPalka maksti siis Andrese kontole?!\ndoh/ 1. aprill 2019 14:57\nsaa nüüd aru, kas see on 1 aprill või mis.\n1. aprill 2019 14:37\nTyuiop/ 1. aprill 2019 15:58\nElad siis üle oma võimete ?


Kodakondsuse äravõtmine kaasneb üksnes esimese astme riigivastase kuriteo toimepanemisega\n05:58 04. Detsember 2020\n18:09 12.09.2018 (Uuendatud 18:19 12.09.2018) lühendatud link\nTALLINN, 12. september — Sputnik. Lisaettepanekuna soovis justiitsminister muuta ka kodakondsuse seadust, mis võimaldaks kodakondsuse ära võtta isikult, kes osaleb terroristliku ühenduse tegevuses või on avaldanud toetust terroristlikule ühendusele, edastas Justiitsministeeriumi pressiteenistus.\n"Õigel ajal karistusõiguslikult sekkumata jätmine võib pöördumatult kahjustada Eesti sõltumatust ja territoriaalset terviklikkust. Seetõttu on vaja karistusseadustikku täiendada uue kuriteokoosseisuga, mille kohaselt oleks üheselt ja selgelt karistatav tegevus, mis oma olemuselt on suunatud Eesti Vabariigi julgeoleku vastu," selgitas justiitsminister Urmas Reinsalu.\nEelnõu kohaselt sätestatakse edaspidi kuriteona ka väljaõppe saamine terrorikuriteo toimepanemiseks ning terroristlikul eesmärgil reisimine, selle korraldamine, rahastamine ning toetamine. Reisimine terroristlikel eesmärkidel on tulevikus karistatav kuriteona juhul, kui inimene reisib teise riiki eesmärgiga panna seal toime terrorikuritegu, osaleda terroristliku ühenduse tegevuses või saada terroristlikku väljaõpet. Selle eest sätestatakse karistuseks kuni viieaastane vangistus.\nTäiendava ettepanekuna tõi justiitsminister välja kodakondsuse äravõtmise neilt, kes on toime pannud riigireetmise või osalevad terroristlikus tegevuses.\n"Terroristlikud ühendused ohustavad tõsiselt kogu maailma julgeolekut. Selliste ühenduste tegevuses osalemine või tegevuse toetamine on sedavõrd äärmuslik riigivastane käitumine, et õigustab kodakondsuse äravõtmist," selgitas justiitsminister Urmas Reinsalu.\nEttepaneku kohaselt kaasneb kodakondsuse äravõtmine üksnes esimese astme riigivastase kuriteo toimepanemisega, millega on karistusseadustik ette näinud raskeima karistusena üle viie aastase vangistuse või eluaegse vanglakaristuse. Kodakondsust ei saa ära võtta isikult, kes on omandanud Eesti kodakondsuse sünniga.\nohvriabi, seadus, kodakondsus, terrorikuritegu, luuretegevus, riigireetmine, terrorism, Urmas Reinsalu, Eesti


Päevakäpp: arglik Zara unistab oma kodust - Kassid - Lemmik\nPäevakäpp: arglik Zara unistab oma kodust\n19. oktoober 2016, 10:18\nPesaleidja hoiukodus elab Zara, kes tahaks väga kolida oma koju, kus valitseks rahu ja vaikus.\nZara sattus Pesaleidja hoole alla tänavalt. Tänavatel elamine on aga tema usaldust inimeste ja ilmselt ka teiste kasside suhtes kõigutanud. Võimalik, et inimesed on teda peksnud või kividega loopinud, sest Zara kardab puudutusi ja põgeneb hirmunult, kui keegi üritab teda katsuda.\nKuid karm elu pole muutnud teda kurjaks ega agressiivseks. Kurjust ei ole Zaras grammigi, ta ei ründa ega hammusta inimest. Ta lihtsalt eelistab inimest igaks juhuks veel veidi kaugemalt jälgida. Teinekord tegelikult isegi üsna lähedalt — koos inimesega diivani käetoel pikutada ja tema tassi sisse piiluda ei tundu enam üldse nii hirmus.\nTee Zara südamesse peitub nagu igal teisel tavalisel kassil läbi mängu ja maiustuste. Ta on oma südames kui noor kass, kes sabiseva sulepulga või nööri otsas rippuva hiire järel jookseb kui hull. Nii suudab ta unustada kõik paha ja halva ning nautida inimese seltskonda. Teine variant on muidugi toit — Zara on tõeline gurmaan ja oma kaunile välimusele vastavalt soovib ta vaid parimaid maitseelamusi. Aga häid maitseid oskab Zara leida tegelikult igas toidus, mida talle pakutakse. Vahepeal limpsib isegi sõrmed tänutähest puhtaks!\nZara on tõeliselt kaunis ja omapärane kass. Tema imeilusad rohelised silmad ja armas nöbinina panevad iga kord heldima, kui ta oma uuriva näoga inimest jälgima tuleb ja tema pehme pruunitriibuline kasukas tõmbab kohe pilgu, kui ta elegantselt üle toa jookseb.\nKui tahaksid võita kasskaunitar Zara usaldust, täida kiisuvõtja küsimustik või kirjuta kreeta@pesaleidja.ee.


Nelja tärni hotellid Varssavi | Hotels.com\nKuidas leida õige 4 tärni hotell Varssavi\nHetkel on sihtkohas Varssavi kõige enam broneeritud 4 tärni hotell Mercure Warszawa Ursus Station.\nKui teid huvitab Varssavi ja sealne parim majutus, aitavad teid kümned reisisõprade kirjutatud hotelliarvustused. Lisaks leiate meie saidilt TripAdvisori ja Expedia arvustused. 4 tärni hotellid asukohaga Varssavi on hetkel teeninud keskmise hinde 3,8. Reisi lõppedes pange oma muljed kirja ja saatke meile hotelli kohta arvustus. Meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards võimaldab teenida iga 10 programmis osalevates hotellides peatutud öö eest ühe öö tasuta*.


parklaga hotellid Harbison | Hotels.com\nparklaga hotellid linnas Harbison\nparklaga hotellid Harbison\nKülastajate hinne8,2.Väga hea598 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne3,6.Vilets235 Hotels.com klientide arvustust\nKülastajate hinne7,2.Hea333 Hotels.com klientide arvustust\nHarbison – populaarsemad vaatamisväärsused\nOstuhuvilisi köidab kindlasti Columbiana ostukeskus.\nFrankie's Fun Park (lõbustuspark)\nFrankie's Fun Park (lõbustuspark) on vaatamisväärsus otse südalinnas, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Harbison. Kui Frankie's Fun Park (lõbustuspark) sind külmaks ei jäta, siis on samas lähedal asuvad Irmo Community Park ja Saluda Shoals Park sinu jaoks nagu loodud.\nSaluda Shoals Park on vaatamisväärsus 14,9 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Columbia. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Irmo Community Park ja Harbisoni metsakaitseala.\nKindlasti on hea üle vaadata Irmo Community Park, mille leiab 5,9 km kaugusel kesklinnast. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Harbisoni metsakaitseala ja Saluda Shoals Park.\nHarbisoni metsakaitseala on vaatamisväärsus 2,1 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Harbison. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi lähikonnas asuvad Irmo Community Park ja Saluda Shoals Park.\nAnchor Lanes on vaatamisväärsus 1,7 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Harbison.\nKui järgmine peatus sinu automatkal on Harbison ja sa tahad ümbruskonda omal neljal rattal avastada, siis heida pilk peale neile hotellidele, kus on olemas tasuta parkimisvõimalus. Hotels.com kodulehelt saad alati broneerida endale majutuse tasuta parkimisvõimalusega. Kui auto ära pargitud, telli tassike kohvi ja koosta endale plaan selle sõbraliku atmosfääriga linna vaatamisväärsuste külastamiseks. Harbison võlub külastajaid märksõnadega nagu ostuvõimalused ning söögikohad, nii et tegevusi vaba aja sisustamiseks leidub ümbruskonnas kõigile. Kindlasti tasub tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Columbiana ostukeskus, Frankie's Fun Park (lõbustuspark) ja Harbisoni teater.\nSouth Carolina Law Enforcement Officers Hall of Fame'i muuseum hotellid – Columbia\nHarbisoni teater hotellid – Harbison\nVeel hotelle Harbison, South Carolina\nParima hindega hotellid Harbison\nViimati lisatud hotellid Harbison\nLinna Ballentine hotellid\nLinna Lake Murray of Richland hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Harbison


Efektviimistlusmaterjalid ja pigmendid\nKuldse metallikefektiga siidläikiv akrülaat-dispersioonvärv sise- ja välistöödeks\nEfektviimistluskiht CapaGold koos spetsiaalkrundiga GoldGrund tagab eelkõige struktureeritud pindadel puhta, loomuliku kuldse värvitooni. Erinevate töötlemisvahendite (hari, pahtlilabidas ja rull) abil on samuti võimalik saavutada omapäraseid ja ilusaid tulemusi.\nSüsteemi vajalik ülesehitus – krunt- või vahekiht tootega GoldGrund (tehniline informatsioon nr 814), lõppviimistlus tootega CapaGold – võimaldab luua atraktiivseid pindu, mis on suure koormustaluvusega ja mida saab kasutada SILS-i osapindadel.\nEriti puhas loomulik kuldne värvitoon\nSILS-i osapindadel kasutatav\nLäikiv kuni siidläikiv\nHoida jahedas, kuivas, kuid mitte miinuskraadide juures.\nToode säilib originaalpakendis vähemalt 1 aasta.\nTehnilised andmed vastavalt standardile EVS EN 1062\nklass 1, küürimiskindel ja vastab standardile DIN 53778\n0,64 m (keskmine), V2\nAluspinnad peavad olema puhtad, kuivad ja vaba nakkumist takistavatest ainetest. Järgida ehitusteenuste töövõtu määrust (VOB) osa C, standard DIN 18 363 pt. 3.\nUued krohvid võib pärast piisavat ooteaega, st ca + 20 °C ja 65% suhtelise õhuniiskuse korral, tavaliselt 2 nädala pärast uue kihiga katta. Ebasoodsamate ilmastikutingimuste, nt tuule või vihma korral, peavad ooteajad tunduvalt pikemad olema.\nVanad krohvid: krohviparandused peavad olema korralikult kõvastunud ja kuivad.\nImavad krohvid kruntida tootega CapaSol LF või OptiGrund E.L.F. Tugevalt imavad, liivase pealispinnaga, tolmavad krohvid kruntida tootega AmphiSilan- Putzfestiger. Siledate aluspindade puhul ei tohi pindu katta ilma rullitriipudeta. Seepärast on vaja teha lisakruntkiht tootega Putzgrund 610.\nVanad krohvid tuleb puhastada sobival märgpuhastusmeetodil. Survepesuga puhastamisel võib temperatuur olla maksimaalselt + 60 °C ja rõhk maksimaalselt 60 baari. Pärast puhastamist peab ooteaeg olema piisavalt pikk.\nSaastunud või tolmava kihiga betoonpinnad tuleb seadusega ette nähtud eeskirju järgides mehaaniliselt või survepesuga puhastada. Imavad pinnad kruntida tootega OptiGrund E.L.F. või CapaSol LF. Tolmava pealispinnaga pinnad kruntida tootega Dupa- grund.\nKunstvaik-, silikaat- või silikoonvaikkrohviga kaetud kandvad pealispinnad\nCapaGold esitab aluspinnale kõrgeid nõudmisi. Aluspinnaks ei sobi vee toimel paisuvad vanad kunstvaikkrohvid. Veekindlad vanad krohvid tuleb puhastada sobival märgpuhastusmeetodil. Survepesuga puhastamisel võib temperatuur olla maksimaalselt + 60 °C ja rõhk maksimaalselt 60 baari. Pärast puhastamist peab ooteaeg olema piisavalt pikk\nKandvad dispersioonvärvi-, silikaat- või silikoonvaikkrohvikihid\nMäärdunud, kriidistunud pealispinnaga vanad kattekihid tuleb seadusega ette nähtud eeskirju järgides survepesuga puhastada. Märgpuhastuse korral lasta pindadel täiesti kuivada.\nMittekandvad dispersioonvärvikihid või mittekandvad mineraalsed kattekihid\nTäielikult eemaldada. Seejärel seadusega ette nähtud eeskirju järgides survepesuga puhastada. Pindade märgpuhastuse korral lasta neil enne järgmist töötlemist täiesti kuivada.\nImavad pinnad kruntida tootega OptiGrund E.L.F. või CapaSol LF.\nSoojusisolatsiooni liitsüsteem, UUS\nIsoleermaterjal: Capatect-Dalmatiner Fassadendämmplatte 160 (EPS).\nArmeerimine: Capatect-Klebe und Spachtelmasse 190 pealispinnaga tasapinnaliselt pinnale kanda, armeerimisvõrk Capatect-Gewebe 650 siledalt sisse vajutada.\nPealiskrohv: Capatect Amphisilan või Thermosan NQG Fassadenputz K 20, K 30 või R 20, R 30.\nKruntkiht: teha tootega GoldGrund, rulliga peale kanda (vt lõiku pealekandmise meetodi kohta ja tehnilist informatsiooni nr 814).\nTootega CapaGold kaetava SILS-i pinna tohib katta ainult osaliselt (max 20%).\nSoojusisolatsiooni liitsüsteem, VANA\n(Eeldus: süsteem peab olema EPS-i abil isoleeritud).\nToodet sobib kanda ehitussegude rühma P II/III kuuluvale krohvile ja kandvatele kunstvaik-, silikoonvaik- ja silikaatkrohvidele (vt lõiku sobivate aluspindade kohta).\nCapatect-Klebe und Spachtelmasse 190 pealispinnaga tasapinnaliselt pinnale kanda (vt tehnilist informatsiooni 190).\nVälistingimustes: väikesed defektid parandada tootega Caparol Fassaden- Feinspachtel. Suured, kuni 20 mm suurused defektid parandada eelistatavalt pahtliga Histolith Renovierspachtel. Seejärel pahtelduskohad kruntida. Järgida tehnilisi informatsioone nr 710 ja nr 1029. Paranduskohad kohad peavad olema hästi kõvastunud ja täiesti kuivanud.\nImavad krohvid kruntida tootega CapaSol LF või OptiGrund E.L.F. Tugevalt imavad, liivase pealispinnaga, tolmavad krohvid kruntida tootega AmphiSilan-Putzfestiger. Siledate aluspindade puhul ei tohi pindu katta ilma rullitriipudeta. Seepärast on vaja tootega Putzgrund 610 teha lisakruntkiht.\nSiseruumides: defektsed kohad täita pahtliga Caparol- Füllspachtel P või Akkordspachtel fein. Järgida tehnilist informatsiooni nr 715.\nVetikate või seentega kaetud pinnad\nVetikate või seentega kaetud pinnad tuleb kõigepealt märgpuhastusmeetodil survepesuga puhastada, järgides seejuures seadusega ette nähtud eeskirju. Seejärel pesta pinnad põhjalikult tootega Capatox või FungiGrund ja lasta hästi kuivada.\nSoolakahjustused kuivalt harjates eemaldada. Kruntkiht teha tootega Dupa- grund. Soolakahjustustega pindade katmise puhul ei anta garantiid ei kattekihi püsivale nakkuvusele ega soolakahjustuste sidumisele.\nEnne pealekandmist tuleb toode hästi läbi segada. Töötlemise käigus tuleb toodet regulaarselt segada. Vastavalt aluspinna struktuurile võib materjali peale kanda pintsli, rulli või kelluga. Jätkukohad tuleks rulliga järeltöödelda. Rulliga pealekandmiseks kasutada keskmise karvapikkusega rulle (karva pikkus 12–16 mm), mis ei jäta servaaladele materjaliloike, nt:\nRotanyl 18 keskmise kuni jämeda struktuuriga pindadele,\nRotanyl 11 kerge struktuuriga aluspindadele.\nSelleks, et tagada rulliga pealekandmisel (mida soovitatakse ainult jämedama struktuuriga krohvide puhul) metallik-pigmentide ühtlane jaotuvus, tuleb CapaGold ühtlaselt pinnale kanda, ristisuunaliselt jaotada ja rulli abil ühes suunas üle töödelda.\nSiledatel, peene struktuuriga aluspindadel tuleks materjali pärast pealekandmist loominguliselt (harjamine, tupsutamine, pahteldamine jne) üle töödelda.\nVäga ilusate pealispindade saavutamiseks tuleb CapaGold rulliga pinnale kanda ja seda hiljem ovaalse harja abil ristlöökidega töödelda. Eripäraste pealispindade loomiseks võib kasutada ArteTwin kellut ja tupsutuslaud ning seda eelkõige siseruumides.\nTeha ühtlane, kattev kiht tootega GoldGrund (tehniline informatsioon nr 814), toode ristisuunaliselt pinnale kanda, vertikaalselt ühes suunas rulliga üle rullida ja seejärel siluda. Tugeva või erineva imavusega pindadele tuleb enne teha kruntkiht tootega OptiGrund E.L.F. või CapaSol LF.\nKaks kihti toodet Capadecor CapaGold pinnal kanda, vedeldamata kujul. Siledate pindade puhul harja või muude tööriistadega kasutades üle töödelda.\nCa 100–150 ml/m2 ühe tööetapi kohta.\nMaterjalikulu näitajad sõltuvad suuresti aluspinna imavusest ja struktuurist, mida tuleks enne töödega alustamist proovikatmise käigus kontrollida.\n+ 20 ºC ja 65% suhtelise õhuniiskuse juures on pind ca 1 tunni pärast tolmukuiv, ca 12 tunni pärast ületöödeldav.\nRMI (Robert Murjahn Institut) katsearuanne 2009/107-16.\nHoida lastele kättesaamatus kohas. Silma sattumisel loputada kohe veega. Mitte valada kanalisatsiooni, veekogudesse ega maapinnale. Täpsemad andmed: vt toote ohutuskaarti.\nJäätmekäitlusse anda ainult täiesti tühjad pakendid. Vedelad materjalijäägid võib utiliseerida vesialuseliste värvide jääkidena, kuivanud materjalijäägid tahkunud värvide või olmeprügina.\non (kat. A/c): 40 g/l (2010). See toode sisaldab max 35 g/l LOÜ-d.\nPolüakrülaatvaik, efektpigmendid, silikaadid, vesi, glükooleeter, lisandid, konservandid.\nKäesolevas infolehes ei ole võimalik käsitleda kõiki praktikas esinevaid aluspindu ja nende katmise tehnoloogiaid. Kui tegemist on aluspinnaga, mida pole käesolevas infolehes mainitud, pöörduge meie kohaliku esindaja poole. Anname hea meelega üksikasjalikku nõu, arvestades konkreetse ehituse iseärasusi.


Deprecated: mysql_connect(): The mysql extension is deprecated and will be removed in the future: use mysqli or PDO instead in /home/np29219/domains/hobune.ee/public_html/config/db.php on line 13 M�ttej�ud viib edasi Hobune.ee\nM�ttej�ud viib edasi(0)\nTulemused v�ivad s�ltuda v�ga palju sellest, kuidas inimesed m�tlevad ja oma eesm�rke s�nadesse panevad.\nSageli r��gitakse, et ei saada hakkama. Halvemal juhul lisatakse sinna juurde ka �mitte kunagi� v�i �alati�. See viitaks nagu t�itumatule unistusele, mida konkreetne ratsanik kunagi saavutada ei suuda. Milleks olla vastuolus tegelike soovidega? Ei tohi m�elda negatiivselt. �ige m�tlemise korral k�ll tunnistatakse oma vigu, aga ei unustata samas ka fakti, et iga korraga l�heb aina paremaks.\nKui muuta s�nastust, v�ib see muuta ka seda, mida ratsanik reaalselt teeb. Kas tahetakse hakkama saada? V�i hoopis proovitakse, et �kki l�heb seekord �nneks? T�htsus on kindlasti ka juhendaja s�nadel. Tema v�ib samuti �elda, et proovi see v�i too �ra teha ning inimene hobuse seljas vaid �ritabki ja ei suuna sinna erilist pingutust. Ehk j��b isegi mulje, et treener eriti ei loodagi head sooritust n�ha!\nKui teadlikud on ratsanikud tegelikult sellest, mida nad hobustega tegelemise ajal m�tlevad? Kust tulevad ikkagi need p�hjendamatud negatiivsed signaalid? �kki saab neid kontrollida? On suur vahe, kas olla p�hendunud v�i m�elda hoopis eelnevalt t��l tekkinud pingetest. Hobuse seljas ei tohiks lihtsalt istuda, sest m�ttel on suur j�ud.\nM�tted tuleb minevikust tulevikku �ra tuua, sest vaimset tugevust on v�imalik kasvatada samuti nagu lihasmassi. Liigselt kriitilist meelt saab tasakaalustada teadvustamisega. Ehk loevad hobusedki v�lja selle, mida me tegelikult m�tleme ja kui kindlad oma eesm�rkides oleme. Tundub t�en�oiline, et inimene saabki selle, mida k�sib. Kui miski v�imatuks tunnistada, siis miks peakski edu saabuma?\nKuidas suhtub ratsanik tegelikult looma, keda ta juhendab? Kas hobune saab kuskilt v�lja lugeda, et suhtumine on positiivne? Kui m�elda halvasti, siis loom v�ib v�ga kergesti ka halvana tunduda. Vastupidise m�tlemise korral v�ib hetkega toimuda suur muutus.\nAinukeseks suureks takistuseks, mis konkreetselt ratsanikust oleneb, v�ibki pidada halba suhtumist. Iga inimene saab valida, kas tal on t�itumatud unistused v�i tahe edasi j�uda.\nRatsutamisega alustamineM�ned v�ljendid on tuttavad igale algajale ratsanikule: algajatele m�eldud hobune ja ainult algajaid �petav treener...


Kruuse: kuni 50 seaga farmid peaksid kaaluma seakasvatusest loobumist - Põllumajandusuudised\nSuureneva seakatkuohu ja järjest kasvavate kulude tõttu bioohutusmeetmete rakendamisele peaksid kuni 50 seaga farmid kaaluma seakasvatusest loobumist, ütles maaeluminister Urmas Kruuse eilsel kohtumisel seakasvatajatega.\n„Sigade Aafrika katku oht Baltimaade ja Poola regioonis kasvab pidevalt ning seepärast olen teinud Maaelu Edendamise Sihtasutusele ettepaneku avada lähiajal meede, millega toetatakse kuni 50 seaga farmide loobumist seakasvatusest,“ ütles maaeluminister Urmas Kruuse\nMinistri sõnul nõuab taudiohu tõttu bioohutusnõuete järgmine üha suuremaid investeeringuid ja kulusid, mis võivad hakata väiksematele seakasvatajatele käima üle jõu. „Rangete bioohutusnõuete täitmine on ainus viis riskide vähendamiseks. Seakasvatusega jätkamise või sellest loobumise otsus on mõistagi seakasvataja enda teha, kuid peame looma soovijatele võimaluse väikesemahulisest seakasvatusest loobumiseks,“ ütles Kruuse. Meetme käivitamist arutatakse 14. juulil toimuval Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu istungil.


Eraklient : Arveldamine :\nArveldusteenuste ületoomine (Switching)\nArveldusteenuste üleviimise teenus võimaldab Teil teisest Eesti pangast tuua üle Krediidipanka arvelduskonto, püsikorralduse lepingud ning otsekorralduse lepingud. Nimetatud teenuse puhul saate valida, kas soovite Krediidipanka üle tuua: - arvelduskonto koos kõigi püsi- ja otsekorraldustega (arveldusteenuse täielik ületoomine) või\n- ainult Teie poolt valitud püsi- ja otsekorralduslepingud (arveldusteenuse osaline ületoomine).\nArveldusteenuste ületoomiseks tuleb Teil pöörduda Krediidipanka, kes teostab ise vajalikud tegevused Teie praeguse pangaga. Arvelduskonto ületoomisel Krediidipanka suletakse arvelduskonto Teie endises pangas ja avatakse Teile arvelduskonto Krediidipangas. Püsi- ja otsekorralduslepingute ületoomisel lõpetatakse lepingud endises pangas ning sõlmitakse uued lepingud Krediidipangas. Otsekorralduslepingut on võimalik üle tuua ainult juhul, kui otsekorralduse saaja omab lepingut Krediidipangaga. Otsekorralduse maksjalepingu sõlmimisest Krediidipangaga peab otsekorralduse saaja teadma ette vähemalt 1 kuu, et ta jõuaks ette valmistada maksenõuete esitamise Krediidipanka. Kogu ületoomise protsessi pikkus on üks kuu, uute otsekorralduslepingute jõustumine võib võtta lisaks 1 kuu. Sammud arveldusteenuste ületoomiseks:\nEsitage Krediidipanga kontoris avaldus arveldusteenuste ületoomiseks.\nKrediidipank selgitab välja ületoomise võimalikkuse ja kogu info endises pangas kehtivate püsi- ja otsekorralduslepingute kohta.\nKrediidipank informeerib Teid vastuse saamisest ning koos lepime kokku, millised arveldusteenused täpselt üle tuuakse. Kindlasti teavitab Krediidipank Teid ka sellest, kui ületoomist ei saa teostada, kuna esinevad välistavad asjaolud.\nKrediidipank teavitab Teie endist panka soovitud teenuste sulgemisest. Krediidipank avab uue arvelduskonto ning soovitud püsi- ja otsekorralduse lepingud.\nArveldusteenuste täielikku ületoomist välistavad asjaolud:\nTeil on endise pangaga sõlmitud - krediidileping;\n- väärtpaberikonto haldamise leping;\n- tähtajalise hoiuse, investeerimishoiuse, säästu- või kasutushoiuse või muu investeerimishoiuse leping.\nTeie arvelduskonto endises pangas on kasutatav valuutade hoidmiseks, multikontona või multivaluutakontona ja kontol olev jääk ei ole piisav Eesti krooni või valuutaülekannetega seotud teenustasude maksmiseks.\nTäiendavat informatsiooni saate kõigist Krediidipanga kontoritest.\nRaha kiirülekanded FIXI vahendusel


Maailma parandamisest ja kvaliteedijuhtimisest : Õpetajate Leht\nMaailma parandamisest ja kvaliteedijuhtimisest\n22. märts 2019 Jaanika Palm ajakirjanik - Kommenteeri artiklit\nTallinna reaalkooli direktori Ene Saare soovitus noorele kolleegile: hoidke töö- ja pereelu tasakaalus.\nEne Saarel on kujunenud harjumus teha oma tööd südamega: kui soovid edu saavutada, siis ei kuku pastakas kell viis käest. Kannad oma tööd endaga kogu aeg kaasas, see muutub elu osaks. Ta paneb noortele siiski südamele, et oma pere ja lastega veedetud aeg on väga oluline, sest see tasakaalustab vaimu.\nKus oli teie esimene töökoht ja mis on sellest kõige kirkamalt meelde jäänud?\nMinu esimene töökoht oli nahkgalanteriikombinaat Linda, kus minu ülesanne oli naharibasid õgvendada. Kahe nädalaga sain aru, et on mõeldamatu seda tööd aasta aega teha. Igal hommikul tööle minnes lootsin, et päev saab ruttu läbi. Mõistsin, et selline rutiinne töö ei sobi mulle.\nÜlikooli lõpetasin geograafi-geograafiaõpetajana. Toona ei saanud töökohta valida, kõik suunati kohustuslikus korras tööle. Mind suunati Tallinna 13. keskkooli, mis praegu on Laagna kool. See oli minu esimene erialane töökoht.\nKui sinna 1984. aastal tööle läksin, oli see Eesti kõige suurem kool. Viies paralleelklassis ja kolmes vahetuses õppis 1700 õpilast. Töö algas kell 7.45 hommikul ja viimased tunnid lõppesid kell 20. Klassis oli 44 õpilast, aga istekohti vaid 42. Iga tunni algul lootsin, et keegi puudub, ja tihti puuduski.\nIstuti ka õpetaja laua taga, kui muud võimalust ei olnud. Selline õpilaste hulk, kui oled noor õpetaja ja tuled otse ülikoolist, rabab jalust. 9. klassi ees seistes ei tea karta, et õpilane ei oska kohanimesid kirjutada. Ülikooli kõrgustest tulles oli õpilaste kehva taset äärmiselt raske mõista.\nSee aeg on meelde jäänud väga erilisena: suur kool, palju õpilasi, pikad tööpäevad, palju sõitmist.\nMinu elus on läinud nii, et oma esimese töökoha otsisin, aga kõik järgmised on otsinud mind.\nTiina Raitviir, kes oli ülikoolis viis aastat minu juhendaja, õpetas mulle teaduslikku mõtteviisi ja oskust ennast teaduslikus keeles väljendada, teiste inimeste juhendamist, teadusliku materjaliga töötamist ning endast nooremate inimestega suhtlemist. Ta oli oma tudengitele väga pühendunud ja otsis võimalusi, et nende andeid ja tugevusi maksimaalselt arendada. Ta oli sotsiaalgeograaf, mis oli tol ajal haruldane eriala. Samu oskusi olen püüdnud oma õpilastele edasi anda.\nVäga palju olen õppinud kolleegidelt, kellega koos oleme õppematerjali ja õppekavu loonud. Nad on näidanud mulle, kui oluline on töökus ja avatus uutele meetoditele.\nPika karjääri jooksul on mul olnud ka ülemus, kellelt õppisin, et ei tahaks iialgi temasugune olla. See kogemus õpetas mulle, et väärt inimesi tuleb meeskonnas hoida ja neisse panustada.\nPraegu mõtlen, et oleksin võinud inglise keelt õppida. Teades noore inimese mälu võimalusi, oleks see lihtne olnud.\nKa soovitaksin rohkem aega ja tähelepanu pühendada perele. Olen pereelu alati väga tähtsaks pidanud, aga noorena tundub töö nii oluline, et ei osanud mõnikord tasakaalu hoida.\nSoovitaksin avatust ja julgust, et eksida, katsetada ja näha võimalusi. Minu noorusajal ei räägitud aja planeerimise oskusest, kuid seda oleks väga vaja olnud.\nTöö on õpetanud, et suudan olukordi mõjutada ja muutusi esile kutsuda. Mulle on oluline uudsus ja võime kvalitatiivselt midagi muuta.\nHaridusvaldkond koosneb väga paljudest komponentidest, on suur oskus need üheks tervikuks siduda. Ma poleks näiteks paarkümmend aastat tagasi arvanud, et räägime hariduses kvaliteedijuhtimisest, kuid praegu on see tavaline. See on mulle õpetanud eesmärkide püstitamist ja nende mõõtmise oskust.\nSamuti on töö õpetanud julgust võtta vastu väljakutseid, unistada ka n-ö helesiniseid unistusi. Oma inimestest tuleb hoolida ning olla tänulik ühiselt panustatud tegevuse ja aja eest.\nMilline on olnud kõige ohtlikum või pingelisem tööga seotud juhtum?\nVäga raske aeg oli viis aastat tagasi, kui reaalkooli eelmine direktor Gunnar Polma meie seast lahkus. Kool pidi edasi tegutsema. See oli emotsionaalselt raske: kuidas ise kaotusega toime tulla, kuidas seda õpilastele ja õpetajatele kommunikeerida. Mulle kui reaalkooli toonasele õppealajuhatajale oli see äärmiselt pingeline periood, aga õppisin sellest palju. Avastasin, et Eestis on kvaliteetsed kriisimeeskonnad, kes tulevad kooli ja aitavad kõige keerulisemast hetkest üle saada. Peab olema julgust abi küsida ja seda ka vastu võtta. See kriis õpetas mulle, kui oluline roll on kooli tugipersonalil. Tegime selles valdkonnas ka muudatusi.\nSellist aega ei soovi kellelegi. Pidin tollal otsustama, mis saab koolist edasi.\nMissugused töised harjumused on aidanud edu saavutada?\nKindlasti julgus võtta vastu väljakutseid ja see, et suudan teha palju tööd. Vahel isegi liiga palju.\nOlen väga kannatlik, see tuleb hariduses kasuks. Mu tütar naerab ikka, et emal on hobuse kannatus.\nMind motiveerib kooli ja õpilaste areng. Kui üks väikene inimene on tulnud meie majja, siin arenenud ja kasvanud ning aastate pärast kokkutulekul räägib mulle oma elust ja küsib siis minult, millal ta saab tulla tundi andma, sest ta tahab koolile midagi tagasi anda.\nEks ma olen natuke ka maailmaparandaja, sest inimene, kes tegutseb hariduses südamega, peab seda olema. Loodad ikka, et saad noortele olulisi väärtusi kaasa anda ja sel viisil maailma paremaks muuta.\nMida soovitate alustavale ametikaaslasele?\nMinu tööelus on praegu huvitav aeg. Läbisin eelmisel aastal juhtide mentorluse koolituse ja olen sel aastal noore värskelt alustanud kolleegi mentor. Olen talle soovitanud, et töö ja pereelu tuleb hoida tasakaalus. See soovitus kehtib kõigile noortele, kes seisavad oma karjääri alguses.\nSaan praegu suure koormusega töötada, sest lapsed on juba suured, kuid ma ei teinud nii palju tööd, kui nad olid väikesed. Lastega veedetud aeg on väga oluline, sest see tasakaalustab sind.\nTuleb olla avatud ja julgeda küsida. Kasutage võimalust ja küsige, kui te ei tea või ei oska. Kasutage oma mentori tuge.\nKolleegide kuulamine ja neilt õppimine on tähtis ning seda tuleb osata. Ei maksa kohe kõike olemasolevat muutma tormata, kõigepealt tasub vaadelda ja jälgida.


Mida saab korteriühistu teha omanikuta korteriga, millel on suur võlgnevus? - Korteriomandiõigus - vastused.ee\nMida saab korteriühistu teha...\nKüsimus: Mida saab korteriühistu teha omanikuta korteriga, millel on suur võlgnevus?01.02.2012\n1,5 aastat tagasi suri korteriomanik, tal oli kaks last, poeg on vanglas ja tütar töötu. Korteri võlg on 820 euro. Meil tegutseb KÜ. Mida saab teha ühistu ja kas meil on õigus anda korter rendile, mitte kasvatada võlga? Pärandit nad ei ole vastu võtnud ja vaevalt võtavad.\nTere, korteriühistul ei ole õigust korteriomaniku korterit oma äranägemise järgi kasutada ka kõige üllama eesmärgi nimel. Kuna korteriühistul ei ole kahjuks otseselt võimalik pärimisega seotud probleemidessa sekkuda või seda kiirendada, siis tuleb Teil oodata ära aeg, kus korterile tekib uus omanik, mille järel saate tekkinud võla temalt välja nõuda. Soovitan küsida nõu ka kohalikust omavalitsusest.