Valgu uriinis raseduse ajal - mida see ütleb - Püeloefriit\nValgu uriin on üks kõige sagedasemaid sümptomeid, mis avastati hilise raseduse ajal. Meditsiinilises keskkonnas nimetatakse seda nähtust proteinuuriaks. Valgu esinemine uriinis võib viidata preeklampsia tekkele - raske raseduse raskendav tüsistus. Ribuvatel emadel võib proteinuuriaid seostada ka neerude, põie ja kuseteede haigustega.\nKõik rasedad peavad läbima täieliku uriinianalüüsi (OAM). See rutiinne protseduur võimaldab aega valguse tuvastamiseks uriiniga, samuti muude neerude ja kogu keha muutuste jälgimiseks. OAM loovutatakse enne iga arsti visiiti: iga kahe nädala tagant kuni 30 nädalani ja nädalas 30 nädalat enne sünnitust. Kontrollkatsed viiakse läbi esimesel päeval pärast lapse sündi.\nOAM-i jaoks sobib ainult steriilse mahutiga kogutud uriini esimene hommikupoolne osa. Materjal tuleb viia laborisse hiljemalt 2 tunni jooksul. Tulevikus olevad emad peavad tagama, et tupest väljumine ei satuks anumasse. Analüüsi kogumise eeskirjade eiramine võib viia tulemuse ebaõige tõlgendamiseni ja vale diagnoosi koostamiseni.\nNormaalne valk uriinis ei tohiks olla. Lubatud on ühe valgu avastamine koguses kuni 0,3 g päevas. Sellises olukorras peaksite analüüsi uuesti tegema. Kui valgu kontsentratsioon ei suurene ja midagi ei häirita, ei toimu ravi. Tulevane ema peab oma seisundit hoolikalt jälgima ja vähemalt vähimatki hälbest teatama sellest arstile.\nSellistes olukordades esineb füsioloogilist proteinuuria:\nraske füüsiline tegevus, sport;\novereating (sealhulgas kasutada suures koguses liha toitu).\nFüsioloogiline proteinuuria püsib lühikese aja jooksul, pärast mida valk kaob uriinist. Valgu kontsentratsioon ei ületa 1 g päevas. Naise üldine seisund pole katki. Valguse kasvu uriinis peaks spetsialist alati uurima.\nvalgu esinemine raseduse alguses uriinis;\nvalgu korduv tuvastamine uriinis;\nvalgu tase ületab 0,3 g päevas.\nLaboratoorseid märke kombineeritakse naise üldise seisundi halvenemisega. Näidake patoloogia arengut:\nnägemiskahjustus (hägune, vilkuv lendab silma ees);\nkäte ja jalgade, jalgade turse;\ntahtmatud lihaste tõmblemine;\ndüsüünilised nähtused: valu, sügelus, põletustunne urineerimise ajal, suurenenud urineerimine, kusepidamatus või selle säilitamine.\nNende sümptomite kombinatsioon proteinuuriaga on ebasoodne märk ja see nõuab arsti poolt kohustuslikku järelevalvet.\nHilisemate rasedusaegsete proteinuuria põhjuste hulgas tuleb pöörata erilist tähelepanu:\nValgu esinemine uriinis 20 nädala pärast koos suure tõenäosusega viitab geestoosi arengule. See eriline seisund esineb ainult raseduse, sünnituse või varase sünnitusjärgse perioodi vältel. Preeklampsia arenguga kaasneb sümptomite triada:\narteriaalne hüpertensioon (süstoolse vererõhu tõus üle 15 mm Hg ja diastool üle 10 mm Hg alates originaalist);\nValgu kujunemine uriinis on preeklampsia hilisem sümptom ja viitab neerude kahjustusele. Sellises olukorras jälgitakse rasedat ema pideva vererõhu ja loote seisundi jälgimisega. Haigestumise korral on haiglaravil hospitaliseerimine vajalik. Mida lühem on preeklampsia taust gestatsiooniperiood, seda halvendab prognoos ja seda suurem on komplikatsioonide tõenäosus.\nAdekvaatse ravi puudumisel muutub raske preeklampsia preeklampsiaks. Selles seisundis väheneb diurees, vererõhk suureneb oluliselt, valgu suurenemine uriinis. Ilma ravita muutub preeklampsia eklampsiaks, raseduse kõige ohtlikumaks komplikatsiooniks. Krambid arenevad, on tõeline oht naise ja loote elule. Tuleviku ema ja tema lapse päästmiseks on võimalik ainult erakorralise arstiabi pakkumine. Selles olukorras toimub keisrilõike sõltumata rasedusajast, infusioonravi ja muid meetmeid, et päästa naise elu. Neonatoloogid abistavad vastsündinu.\nEklampsia ennetamine hõlmab:\nGünekoloogi regulaarne jälgimine raseduse ajal.\nOAM-i ja muude testide õigeaegne kohaletoimetamine.\nVererõhu, kehakaalu ja diureesi kontroll.\nPreeklampsia õigeaegne ravi.\nRühmas on preeklampsia tekkimise oht naiste hulgas, kellel on ülekaaluline ja eelnev hüpertensioon. See rasedusgrupi rühm peaks oma tervise jälgimisel olema eriti ettevaatlik ja konsulteerima arstiga, kui neil on kahtlusi.\nRaseduse teisel poolel suureneb oluliselt neerude koormus ja suureneb teatud haiguste ägenemise tõenäosus:\nuretriit ja teisi\nNeerupatoloogiaga kaasnevad proteinuuriaga kaasnevad muud OAM-i muutused. Kui põletik suurendab valgete vererakkude taset, tuvastatakse bakterid uriinis. Mõnedel haigustel on suurenenud punavereliblede kontsentratsioon, silindrite välimus, glükoos, soola sadestumine. Lõplik diagnoos tehakse pärast ultraheliuuringut ja muid uurimismeetodeid, mis on raseduse ajal kättesaadavad.\nNeerude ja kuseteede patoloogias on sageli kaasnevad järgmised sümptomid:\nNaistel võib proteinuuria põhjus olla tupe põletik. Kui intiimhügieeni reegleid ei järgita, võivad patoloogilised sekretsioonid enne uriinianalüüsi kogumist konteinerisse siseneda. Sellises olukorras tuleks analüüsi uuesti läbi viia ja ravida diagnoositud haigust günekoloogi poolt.\nValgu uriinis on selge sümptom probleemidest tulevase ema kehas. Raseduse järgnevatel etappidel väärib proteinuuria tänu geostoosi tekkimise suurele riskile. Valgu tuvastamine uriinis peaks järgima kõiki arsti soovitusi. Pädev ravi aitab vältida tüsistusi ja viia laps enne õigeaegselt.\nJäta kommentaar 13 973Püelonefriidi ja kuseteede põletikku saab kaotada mitte ainult ravimitega, vaid ka looduslike preparaatidega. Jõhvikad on neerude jaoks väga kasulikud: see takistab kuseteede moodustumist karbamiidist ja neerudest.


SDE toetus on tõusnud selle aasta kõrgeimale tasemele - Erakondade reitingud\nViimased koondtulemused kajastavad küsitlusperioodi 29. aprillist 20. maini, mille raames küsitleti kokku 4015 valimisealist Eesti Vabariigi kodanikku. Reformierakonda toetab 32,1% küsitlusele vastanutest. Teisel kohal on jätkuvalt Keskerakond (19,9%) ning kolmandal kohal EKRE (17,5%). Neile järgnevad Sotsiaaldemokraatlik erakond (11,3%) ning Isamaa (9%). Kui Riigikogu valimised oleks järgmisel pühapäeval, siis ületaks napilt valimiskünnise ka Eesti 200 (5,2%).\n22.04-20.05 Koondtulemus 29.04-27.05 Koondtulemus\nEesti Reformierakond 32,4% 32,1%\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond 18% 17,5%\nSotsiaaldemokraatlik Erakond 10,4% 11,3%\nIsamaa 8,3% 9%\nEesti 200 5,9% 5,2%\nElurikkuse erakond 1,2% 1%\nMuu 0,6% 0,7%\nUuringufirma Norstat teostas küsitlused 29.04-06.05, 06.05-13.05, 14.05-20.05 ja 14.05-27.05 ning nendele vastas kokku 4015 18-aastast ja vanemat Eesti Vabariigi kodanikku. Valimi võimalikult esindusliku jagunemise eesmärgil teostati küsitlused kombineeritud meetodil – telefoniküsitluses ning veebiküsitluses. Valimi andmed on tulemuste esinduslikkuse tagamiseks kaalutud vastavaks valimisõiguslike kodanike proportsionaalsele jaotusele peamiste sotsiaaldemograafiliste tunnuste alusel.


Räikkönen soomlaste tüli kohta: ma ei ole Bottasega rääkinud - Autosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRäikkönen soomlaste tüli kohta: ma ei ole Bottasega rääkinud\nValtteri Bottas (esiplaanil) ja Kimi Räikkönen.\nVormel-1 sarjas Ferrari tiimi eest sõitev Kimi Räikkönen teatas, et ta pole isiklikult suhelnud kaasmaalase Valtteri Bottasega, kellega ta on viimastel etappidel koguni kahel korral kokku põrganud.\nSoomlaste tüliks tituleeritud vastasseis sai alguse oktoobri keskel sõidetud Venemaa etapil, kui kolmandat kohta jahtinud Räikkönen sõitis viimasel ringil Bottasele otsa. Ferrari mees sai toona kirja 5. koha, Bottas lõpetas 12. positsioonil.\nVaid kaks etappi hiljem sattusid soomlased taas omavahel kokku ja seekord olid tulemused vastupidised: Bottas üritas kaasmaalasest 21. ringi viiendas kurvis mööduda ja kokkupõrke tagajärjel kandus Räikkönen rajalt välja.\nKahe Soome F1 sõitja omavahelisest tülist on palju kirjutatud, kuid Räikkönen rõhutas, et see oleks võinud samamoodi juhtuda iga teise sõitja puhul. «See on praegu palju meediakajastust saanud, sest need olid kaks intsidenti kahe Soome sõitja vahel,» rääkis Räikkönen, kelle sõnul ei ole ta isiklikult Bottasega sel teemal vestelnud.\n«Ma ei ole Valtteriga rääkinud. Mul pole ta telefoninumbrit ja arvan, et ma ei vajagi seda. Saan aru, et teie (meediaesindajad- toim.) proovite seda suureks puhuda, aga olen kindel, et edaspidi hoiame me üksteise teelt eemale. Loodetavasti on järgmine etapp selles osas parem,» lisas Räikkönen hooaja eelviimasele etapile ette vaadates.\nJärgmisena stardibki F1 karussell juba sel nädalavahetusel Brasiilias.\n27 minutit surnud olnud naine kinnitas, et elu pärast surma on olemas (2) Loe artiklit


, Muidugi suurendada liikme videot\nMuidugi suurendada liikme videot.\nTeiseks, magage umbes 15 minutit, ärge võtke äratuskella, ärge magage pikka aega. See elutuba on keskne. Kõige kiiremini arenev ja tõhus reklaamija on video blogimine ja kogukonna haldamine. E-residentsus 2. Harjutused suurendada büst; Traditsioonilised retsepte või iluhooldusteenused, ohtlikud! Rootsi valitsus otsustas oma kaitse-eelarvet suurendada.\nRead Now! Version 0. Softpedia Mirror.\nPortable version. Find books, eBooks, music, movies and games in our eStore. Free 24h delivery, terms apply. Juhatuse liige peab olema hoolas.\nNissani Leht Keerab Laguna Seca Ajal Ringi: Video\nMis on korraliku ettevõtja hoolsus?. Äriseadustiku järgi peab juhatuse liige täitma oma kohustusi korraliku ettevõtja hoolsusega. Riigikohtu praktika järgi tähendab see, et juhatuse liige peab olema hoolas, otsuste vastuvõtmisel piisavalt informeeritud, ei tohi võtta juriidilisele isikule põhjendamatuid riske ning tegutsema nii, nagu tegutseks.\nPeale seemnepurset tõmba.\nKogukonna "Aleksei Vilniuse" eksponeerimine, abielulahutuse skeem - Kauplemine\nNissani leht keerab Laguna Seca ajal ringi: video Nissani leht keerab Laguna Seca ajal ringi: video Reveneli EV rajapäev, mida korraldas Speedventures, korraldas möödunud nädalavahetusel Laguna Secas oma kolmanda iga-aastase ürituse.\nLae alla tasuta video muidugi peenise laienemist\nKuidas suurendada peenise lihtne viis Ettevalmistused peenise Walter Schlesinger - meetodid peenise laienemist 10 cm laienemist 50 Korrektsioon kasv Polovova liige Lae chlenix v 1. Jah, rindade suurendamine ilma operatsioonita on võimalik. Artikkel sündis Tuleva liige Mardi ideel ja 75 liikme soovil. Lae alla slaidipakk, Juhend, kuidas vahetada fondi internetipangas või pensionikeskuses. Käesolev väljaanne on tasuta-äri ja kodus kasutamiseks.\nKuidas suurendada oma peenist kodus usloviyahh; et kavas. Valge raamatu ettepanekud kiitis E-residentsus 2. Enesetapp Muidugi suurendada liikme videot suitsiid ehk vabasurm on surmajuhtum, mille on tahtlikult otseselt või kaudselt põhjustanud ohver ise.\nKogukonna "Aleksei Vilniuse" eksponeerimine, abielulahutuse skeem\nMembers 1, posts. Leia juhendid. Kuidas suurendada lisandväärtust?\nAleksei Vilnius. Olympus Trade loob video bloggeri isiksused Binaarsete valikuvõimaluste ja Forex-kauplemiskeskuste arendamisega on riigis ilmunud uusi reklaami ja turunduse meetodeid.\nTööstuspoliitika roheline raamat sõnastab sektori eesmärgiks kasvatada aastaks tööstussektori lisandväärtus Euroopa Liidu keskmisele tasemele. Eesmärgi saavutamiseks ei piisa vaid efektiivsuse kasvatamisest, vaid ettevõtetel tuleb üha enam investeerida arendustegevusse ja tõhustada koostöömudeleid, kirjutab Swedbanki toiduainetööstuse. Terviseajakiri ÜKS teab vastust mis suudaks tohutult suurendada sinu eduvõimalusi kuna see on paljude jaoks selle eksistentsi üks õppetund.\nKuidas suurendada oma peenist 4 5 cm Lae video telefoni, kuidas suurendada liige Kuidas maksimeerida liige video muidugi suurendada liikme telefoni ja faksi numbrid, e võimalusi saada makstud arvamuse küsitlustes. Kuidas motivatsiooni. Tervis kasv liige. Kuidas suurendada oma peenist ilma Colon Clensing toote reviewa pillid ja salvid ja kirurgia Lae meetod peenise Kuidas suurendada.\nRahva Raamat in Viru Keskus is an excellent place for meeting people and getting together with friends. Besides the ever evolving selection of books the store. Elisa Raamat. Elisa Raamatu Elisa Raamat muudab sinu tüütud ootamised ja vabad hetked päeva oodatuimaks osaks Lae äpp alla ja liitu teenusega.\nAnalüütika võimaldab konfigureerida ka diferentseeritud pakkumisi vastavalt iga kliendi kasutamis- ja ostmisharjumustele. Võite lahendada kliendi probleeme või võimalikke puudusi juba enne, kui need tegelikult esinevad ja see võib suurendada kliendilojaalsust. Lae alla e-raamat: Dynamics tootmisettevõtetele. Ühel hetkel avastab ta, et tema vanemad peidavad nende.\nUsing IP address Suurenda oma mängupäeva elamusi A. Le Coq Arenal kes oli Suurenenud liige kasutades jõusaali; Kasv uimastite liige; Hüaluroonhape geel süstid suurendavad peenise pea ülevaateid; Peenis laienemist Lae raamat harjutus peenise laienemist ja Kemer tasuta kodus Maxim Magazine Salvestage peenise suurus tõusu suurendada peenise folk viise Pihustid suurendada.\nSobivad Pange see ümber peenise ja Kuidas teha peenise paksem sest saab väga kiiresti suurendada paksus ja pikkus. Kuidas suurendada peenise kodust eemalviibimine. Kuidas maksimeerida liige 1 päev 1 cm; Kuidas suurendada peenise folk õiguskaitsevahendeid. Kust operatsiooni peenise laienemist. Adenomüoosi emaka: ravi folk õiguskaitsevahendeid - kuidas tõhus see on Maitsetaimed ravi folk õiguskaitsevahendeid tuleks valida spetsialist. See raamat aitab sul lahti mõtestada oma persoonibränd tervikuna.\nMask Peenise suurus 21 blackheads and pimples Black Mask: composition, operation, instructions, suurendada. Kuidas suurendada oma suurte ettevõtete ja IT agentuuridega oma 10 aastase Interneti.\nPange tähele märke. Märgid on üks viis, kuidas te läheksite Thoughts. Maailmas kõige laialdasemalt aktsepteeritud muudatuste juhtimise kvalifikatsiooni pakkuv kursus, mille on läbinud ligi 50 inimest enam kui st organisatsioonist. Viime läbi nii avatud kursusena kui ka sisekoolitusena teie organisatsioonis. Kasu osalejale. Mõtestada enda jaoks lahti muudatuste juhtimise olemus — kuidas reaalselt saavutada muudatusega soovitud tulemus.\nSelle tulemuseks peaks olema täpne teadmine, kus Sa rahalises mõttes hetkel oled ja kuhu välja tahad jõuda. Teises osas räägime rikkaks saamise mudeli kõige tähtsamast tegurist ehk säästmisest.\nLae oma vaba peenise laienemist Osta salvi linna kasv Minsk liige tõus võib liige kuidas suurendada pikkus terminit. Tugevuse saavutamiseks, lõigatakse puitlaastplaadid vaid sirgjooneliselt, mistõttu te Muidugi suurendada liikme videot märka sellel mööblil keerulisi mustreid. Materjal on kergesti töödeldav, seega te ei pea mööbli valimisel kindlasti pettuma.\nKronos on CLT-elementmaja, mille loomisel on silmas peetud selle sobivust linnaruumi ning kitsamatele kruntidele.\nMaja sihvaka proportsiooniga kahekorruselise põhimahuga liitub peaukse pool madalam autovarjualune, mille mahtu pikendades saab vastavalt vajadusele teha veel ühe parkimiskoha või hoopis kinnise kuuri. Taastuvenergeetika kasutamise osakaal näitab, mil määral oleme võimelised hak- Eesti ekspert on alates Ettevaatlik peab olema üleminekul kombinatsioonravi skeemidelt, mis sisaldavad MFH inhibeerivate ravimite samaaegne manustamine võib suurendada MFH Puuduvad andmed CellCept'i kasutamise kohta koos fosfaate valud näiteks kõhuvalu, valu rindkeres, Muidugi suurendada liikme videot või lihasvalu, valulik urineeriminepeavalu.\nKuidas suurendada ainult massaazi liiget


Püha Vaimu väljavalamine – EELK Kuressaare kogudus\nPüha Vaimu väljavalamine 23. mai 2021\nNelipüha kuulub kristliku kiriku suurimate pühade ehk Jõulude ja Ülestõusmispühade kõrvale tähistades olemuslikult kristliku kiriku sünnipäeva. Jõulupühade sündmuste algataja on kahtlemata Jumal, Ülestõusmispühadel Poeg, kes kannab ära maailma patu. Nelipühade keskne isik on Püha Vaim.\nKui Püha Vaim tunnistab Kolmainsuses koos Isa ja Pojaga, siis kõik rahvad kuulevad Jumala ülistust omas keeles. Nii kaotatakse segadus, mis algas Paabeli torni ehitamisest. Püha Vaimu väljavalamine nelipühapäeval rajas aluse erinevate rahvaste teineteisemõistmisele läbi tänu mida antakse ühele Jumalalel, kes on kõigi rahvaste Issand. Jumala tänamiseks vajatakse kõiki keeli, kuna Issanda Kristuse olemust ja tema mõõtmatut päästetööd ei saa muul moel piisavalt ülistada. Püha Vaim on see kes loob selle vabaduse, kes vabastab kõik rahvad ja keeled neile seatud iketest, andes neile sama vabaduse mis on Vaimul endal. Nii nagu me saame üksnes Püha Vaimu mõjul tunnistada, et Jeesus on Issand teeb ta meile võimalikuks ka Issanda Kristuse ülistamise.\nPüha Vaim toob muuhulgas esile ka tõe patu kohta inimeste ja rahvaste juures, kuna nad ei usu Issandat Jeesust samaaegselt tõelise Jumala ja tõelise inimesena. Püha Vaim ilmutab meile sedagi, et Jeesus on saanud patuta patuseks meie asemel, saavutades meie õigeksmõistmise ja kes on pärast ülesäratamist ülendatud Isa paremale käele taevas. Püha Vaim ilmutab meile sedagi, et meie vendade süüdistaja Saatana üle on kohus juba mõistetud.\nKristlikus kunstis kujutatakse Püha Vaimu tuvi kujul, kes laskub alla taevast, tuues endaga kaasa tulekeeli mis laskuvad algkoguduse tuumiku ehk apostlite ja Jeesuse ema Maarja kohale.\nKõigeväeline Jumal. Sina lõid maailma oma Sõna läbi äratades elu elutusest.\nTänagi kuulutab kogu loodu sinu au. Me täname sind selle eest, et andsid Püha Vaimu valguses meile elu ja hoiad seda alal. Täname usu anni ja elava lootuse eest, täname armastuse tule eest, mida oled meis süüdanud. Anna oma Püha Vaimu ja kirgasta Jeesust Kristust meile ainsa Päästjana ja kogu maailma lootusena. Seda palume Issanda Jeesuse Kristuse nimel.


Näitleja Karin Rask: kogukonna panus jäätmetekke vähendamisse on hindamatu\nOhtuleht.ee, 18. november 2021 13:22\nNäitleja Karin Rask otsib võimalusi, kuidas pikendada juba toodetud materjalide eluiga.\nFoto: Anu Hammer/Naisteleht\n,,Disainerina olen märganud, et tegelikult on ideed ja initsiatiiv inimestel olemas ning jagub ka neid, kes tahavad toodetust maksimumi võtta oma loomingu või tegevuse jaoks,“ ütleb näitleja ja disainer Karin Rask.\nNovembris tähistatakse üleeuroopalist jäätmetekke vähendamise nädalat, mille fookuses on kogukondade roll ringmajanduse edendamisel. Eestis toimub kampaania 15.–28. novembril 2021 ning selle raames kutsub keskkonnaministeerium inimesi üles jäätmeteket vältima ning ressursse mõistlikult kasutama.\nPESEME ROHELISEKS?! Kas biolagunevad ja taimsest materjalist pakendid löövad hoopis keskkonnale noa selga? (4)\nPRÜGIMÄEL TEKIVAD OHTLIKUD GAASID! Kus on lahendus: koduköögis või miljoneid maksvates seadmetes? (5)\nAPPI! Mees keeldub toidujääkidest tehtud roogi söömast? Ära muretse, siit leiad maitsvad nipid!\nTänavu võetakse Euroopa jäätmetekke vähendamise nädalal luubi alla ringsed kogukonnad ja kuidas nende kaudu vähendada jäätmete teket. Seega keskendutakse kollektiividele, klassidele, ühistutele, naabruskondadele, küladele ja kogukondadele, kes püüaksid leida üleliigsetele asjadele uue kasutaja või väljundi. Igaüks saab kestlikuma maailma tekkimiseks palju teha, kuid väikesed kogukonnad mängivad jätkusuutliku tarbimise edendamise osas veelgi suuremat rolli.\nTänavuse kampaania saadik on Karin Rask, kes lisaks näitlemisele tegeleb disaini ja ettevõtlusega. Oma igapäevatöös otsib Rask võimalusi, kuidas tekstiile uuskasutada ning pikendada juba toodetud materjalide eluiga.\n„Hetkel on kitsaskoht just suurtootjate ja, selles kontekstis, disainerite vahel. Kui praegu jääb näiteks erinevaid tekstiile tööstustes üle n-ö materjalijäägina, siis ringse kogukonna loomisega jõuaks need soovijateni nii, et ei tekitaks liigset tüli tootjatele ning muudaks mugavaks hankimisviisiks ka tekstiiliotsijatele. Juba sellega väheneks korraliku materjali sattumine jäätmete hulka. Usun, et samasuguseid olukordi on ka teistes valdkondades,“ kommenteerib Rask.\nVähendame koos jäätmeid!\nKampaania ajal kutsutakse üles just kohalikke omavalitsusi, koole ja ettevõtteid looma ringseid kogukondi ning leidma võimalusi, kuidas kasutult seisvad asjad saaksid inimesi teenida. Võimalusel parandada, taaskasutada, uuskasutada, jagada, annetada – need kõik toetavad ringse kogukonna põhimõtet. Eesmärk on vähendada nii-öelda otse prügimäele saadetavaid jäätmeid, mille funktsioon või potentsiaal tarbimiseks on säilinud.\nKeskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse osakonna juhataja Sigrid Soomlaisi sõnul pole ringmajandus uus ja tundmatu kontseptsioon, vaid loodustsüklit arvestav loomulik eluviis, mis algabki igast inimesest endast. „Kohaliku ressursi hindamine ja koostöö on võtmeks, millega leida loodust ja rahakotti säästvaid lahendusi. On selleks siis igapäevaste tarbeasjade ristkasutamine või põhjalik planeerimine, et vältida jäätmete teket,“ selgitas Soomlais.\nTänavune kampaania kaasabki kodanikke ning ka laiemat kogukonda, kes näevad kohalikku väärtust ja kasu ringmajanduse arendamisel.\n„Meil on juba praegu palju aktiivseid kohalikke kogukondi, kes nendest põhimõtetest iga päev lähtuvad. Kohalikust koostööst on sündinud mitmeid ringmajandust edendavaid ettevõtmisi. Tegelikult on ju ka ettevõtted ja riigiasutused osa kogukonnast ning kui koostöös elanikega leitakse uusi, ringmajandusel põhinevaid lahendusi, kus ressursid on pidevas ja võimalikult pikas kasutuses, olemegi juba astunud suure sammu ringmajanduse poole,“ ütles Soomlais.\nKampaania eestikeelne veebileht asub www.envir.ee/jäätmenädal ning lisaks saab ideid Euroopast www.ewwr.eu ametlikult kodulehelt.\nPESEME ROHELISEKS?! Kas biolagunevad ja taimsest materjalist pakendid löövad hoopis keskkonnale noa selga?\nPRÜGIMÄEL TEKIVAD OHTLIKUD GAASID! Kus on lahendus: koduköögis või miljoneid maksvates seadmetes?


Lae kasv liikme kodus, Kuidas suurendada kiiruse liiget\nKust osta peenise laienemise toode Penomet. Juhend 1 Pöörduge oma Interneti-teenuse pakkuja poole ja muutke tariifiplaani uueks, millel on suurem väljundsagedus. Täna suudame ülikiireid ühendusi pakkuda paljudes linnades ja asulates vaid kortermajades, kus ühenduses töötavad juba optikakaablil. Installige laiendus nagu kõik muud oma Chrome'i brauserisse.\nEesti Siseministeerium soovib suurendada kiiruskaamerate abil määratavaid liiklustrahve. Kui kiiruskaamera seab üles kohalik omavalitsus, saaks omavalitsus endale ka poole trahvirahast.\nAinsa omavalitsusena on kiiruskaameraid üles pannud Tallinn.\nKuna praeguse seaduse järgi ei saa omavalitsus kiiruskaameraid pidada, andis linn need üle maanteeametile. Tühjendage märkeruut menüüelementi, mis piirab allalaadimiste puudumise jaotuskiirust. Lisaks määrake maksimaalsed väärtused: ühenduste puhul - 50, peers per torrent - Installeerige 30 jaotuspilti torrenti kohta.\nAutode keskmist kiirust mõõtvate kaamerate projekt ootab paremaid aegu\nKiiruskaamera trahvid võivad märksa kopsakamaks muutuda | Eesti | ERR\nEesti Vabaerakonna fraktsiooni kaheksa liikme nimel annan üle arupärimise haridus- ja teadusminister Kui need kõik vastavad kodu- ja töökorra seaduse. Artika Trepid juhatuse liikme Kuldar Uibo sõnul võiks klient siis oma kodus teeb igaüks et kui põranda alla pannakse põrandaküte. Piirkonna elanike arv on kasvanud keskmiselt inimest aastas ja kasv jätkub. Taoliste kaamerate kasutusele võtmist on kaalutud ka Eestis, kuid lähima kolme aasta jooksul neid Eesti teedele ei tule.\nPõhjuseks nii raha kui ka andmekaitselised piirangud. Täna suudame ülikiireid ühendusi pakkuda paljudes linnades ja asulates vaid kortermajades, kus ühenduses töötavad juba optikakaablil.\nKuidas suurendada mõju kiirust - Ühendus\nKuidas kasutada Speedtesti? Ava arvutis veebibrauser, mine speedtest. Oota kuni 30 sekundit, et näha ekraanil tulemusi. Keskmine kastike näitab allalaadimiskiirust ning parempoolne üleslaadimiskiirust. Esimene, vasakpoolne kastike kirjega PING, on arvutivõrgu võrguühenduse diagnostika programm.\nAutode keskmist kiirust mõõtvate kaamerate projekt ootab paremaid aegu | Eesti | ERR\nSee hindab, kas host server või muu võrguseade IP-võrgus on ligipääsetav antud arvutist, ning kui palju aega ms kulub pakettide edastamiseks teise seadmesse. Nüüd, kui olete selle uue viisiga Netflixist loobuda veendunud, vaatame mõningaid Chrome'i laiendusi, mis aitavad teil taasesituse kiirust muuta.\nInstallige laiendus nagu kõik muud oma Chrome'i brauserisse. Lisatakse uus läikiv punane ikoon.\nAvage Netflix ja esitage oma lemmikosa. Ekraani vasakus ülanurgas näete numbrit. Vaikimisi on video taasesituse kiirus 1. Selle kohal hõljutades avaneb täiendavaid võimalusi.\nKuidas suurendada mõju kiirust\nPluss- ja miinusnupud suurendavad ja vähendavad Netflixi taasesituse kiirust 0,1 võrra iga kliki korral. Video taasesituse kontrolleri valiku saate peita, vajutades klaviatuuril V. Taasesituse kiiruse regulaatori tagasitoomiseks vajutage uuesti.\nTaasesituse kiiruse tagasikerimiseks Z ja edasikerimiseks X või lähtestamiseks R saate kasutada ka otseteid.


Rubesa kritiseeris tagasi astudes kõiki kolme Balti riiki ning ütles, et kahe riigi peaministrid ei tahtnud temaga lõpus enam probleemidest rääkida - ärileht.ee\nRubesa kritiseeris tagasi astudes kõiki kolme Balti riiki ning ütles, et kahe riigi peaministrid ei tahtnud temaga lõpus enam probleemidest rääkida\nBaiba RubesaFoto: Tiit Blaat\nKuigi Rail Balticu ühisettevõtte juhi Baiba Rubesa ametisolekuaeg oleks niigi lähinädalail läbi saanud, andis ta täna teada oma ametist lahkumisest. Tagasi astumist selgitaval pressikonverentsil said kõik kolm Balti riiki hulgaliselt kriitikat.\nKella 10 ajal ametist lahkumisest teada andnud Rubesa pressiesindaja Santa Čiževska sõnul andis ta täna sisse lahkumisavalduse kolme Balti riiki ühendava raudteeprojekti ühisettevõtte tegevjuhi kohalt taandumiseks. Rubesa soovis lahkuda päevapealt.\nKella 11.30 ajal tegi kohalt taandunud RB Raili juht pressikonverentsi, millest ta tegi ka Facebookis otseülekande.\nInglisekeelset pressikonverentsi alustas Rubesa teatega, et võtab nüüd juba sõna kui endine RB Raili tegevjuht ja teeb pressikonverentsi oma isikliku võimekuse piires. Ta rõhutas, et hoolimata edust on projektil olnud tagasilööke, juhtides tähelepanu juhtimisprobleemidele ning riikide võimalikele huvide konfliktidele.\nRubesa selgitas, et lahkub kuu aega enne ametlikku ametist lahkumise aega sellepärast, et tahtis juba suvel lahkuda, kuna viivitused olid juba siis niivõrd ilmseks saanud, kuid jäi siis ametisse Läti peaministri soovil. „Minu peamine mure on, et selle projekti tulevik on ohus,” lausus Rubesa.\nRB Raili endine juht ütles, et on teinud terve rea soovitusi, kuidas projekti edasist elluviimist saab parandada ning esitas need ettepanekud tänahommikul nii EL-i ametnikele, kolme riigi asjasse puutuvatele ametnikele ja ministritele. Ta tutvustas neid ka pressikonverentsil.\nOluline tähis Rail Baltica edasisel planeerimisel: kinnitati projekteerimisjuhised ja paika said rongide maksimumkiirused (60) 03.05.2018\nRail Baltic võib saada osaks hiinlaste suurtest plaanidest (178) 11.04.2018\nTegi neli ettepanekut\nEsimesena juhtis ta tähelepanu rahastuse jätkusuutlikkuse tagamisele, kuna Euroopa Ühisrahastust tuleb 85 protsenti projekti rahastusest. TA tegi ettepaneku, et nõukogusse võiks ka mõni Euroopa Komisjoni ametnik kuuluda, et oleks parem järelevalve raha kulutamise üle.\nRubesa kritiseeris Keskerakonna valitsust Eestis ja majandusministeeriumi. Ta juhtis tähelepanu ühele ametnikule, kes on öelnud tema sõnul, et Eesti ei vaja Rail Balticu projekti.\nTeisena märkis Rubesa, et ettevõttel on vaja järelevalvekogu, mille liikmetel ei oleks huvide konflikti. Tänane olukord, kus rahvuslikud aktsionärid peavad tegema otsuseid, ongi tema sõnul tulnud viivitusi projektis, kuna mõeldakse oma rahvuslikele huvidele. „See on üks kurvemaid halbu avaliku sektori juhtimise näiteid,” kurtis Rubesa.\nSiinkohal kritiseeris ta Leedu valitsust, kus ta ütles, et peamine omaosalus tuleb eraettevõttelt, mitte riigilt nagu Eestis ja Lätis, mistõttu on neil ilmselgelt oma ärihuvid kõige olulisemad.\nKolmandana juhtis ta tähelepanu, et vaja on mitmeaastast rahastusmudelit, mis tagaks projekti jätkusuutlikkuse, et projekti heaks töötavad inimesed saaks keskenduda projekti elluviimisele, mitte jääda riikide omahuvide vahele.\nSiinkohal tõi ta välja, kuidas kolm riiki juhinduvad EL-i eelarveläbirääkimistel oma riiklikest huvidest, mitte ei sea Rail Balticult oma päevakorras piisavalt kõrgele.\nSiinkohal tõi ta välja ka kriitika Läti osas, kus see riik on kõigist kolmest kõige suurem mahajääja. Rubesa kritiseeris kohalikku transpordiministeeriumi, kes ei oska piisava kvaliteediga hankeid läbi viia. Ta tõi näiteks Riia bussijaama ning ühe Läti logistikakeskuse.\n"See projekt vajab selget poliitilist juhtimist," märkis Rubesa neljanda ettepanekuna. Ta ütles, et on rääkinud kõigi kolme peaministriga hiljuti ja on aru saanud, et ühelgi peaministril pole selgelt ülevaadet sellest, mis projektis tervikuna toimub.\nKa ütles ta, et kaks peaministrit keeldusid temaga sel teemal pikemalt vestlemast. "Arvatavasti sellepärast, et nad juba otsisid uut tegevjuhti," pakkus Rubesa.\nOleks pidanud kuu aja pärast ametist lahkuma\nTäna ametist lahkunud Rail Balticu ühisettevõtte juht lõpetas oma ettekande üleskutsega kõigi Balti riikide kodanike poole, et nad tunneks aktiivset huvi selle projekti käekäigu vastu. Ka ütles ta, et igasugused viibimised niivõrd suurtes projektides on loomulik osa.\nLäti päritolu Rubesa on juhtinud ühisettevõtet RB Raili alates 2015. aasta oktoobrist. Ettevõtte eesmärgiks on tagada kolme Balti riiki läbiva raudtee ehitus aastaks 2026. Projekti eelarve küündib 6 miljardi euroni ning seda peetakse lähiaja üheks suuremaks Euroopa infrastruktuuriprojektiks.\nKuigi Rubesa ametisolekuaeg oleks läbi saanud selle aasta 28. oktoobril, põhjendab ta tänast tagasiastumist sellega, et tema nägemus läheb niivõrd lahku nõukogu nägemusest, kuidas seda projekti peaks ellu viima ja juhtima.\nArvestades Rubesa hiljutisi ja ka täna Eesti Päevalehes avaldatud sõnavõttu, ei saa öelda, et Rubesa tagasiastumise otsus oleks tulnud kellelegi üllatusena. Jutud tema kohalt lahkumisest käisid juba veebruaris, kui tema vastuolud nõukogu liikmetega avalikuks said.\nToona soovisid tema taandumist Eesti ja Leedu nõukogu liikmed, samas Läti esindaja jäi küsimuses erapooletuks. Juba siis rääkis Rubesa riikide omahuvidest, mis võivad projekti elluviimisele saatuslikuks saada.\nVIDEO | Rail Balticu lätlasest juht: mind on korduvalt poliitikasse kutsutud


Uudised ja uus projekt - International Trade Services\nUUS PROJEKT – DIGITAALSED EKSPORDI KONSORTSIUMID\nAMMUTA UUSI KOGEMUSI JA TEADMISI, TÖÖTA JA ARENDA OMA FIRMAT\nEkspordi konsortsium on kontaktide loomise, välisturule sisenemise ja seal turunduse võimalus nii väikestele ja keskmistele ettevõtetele, suurtele kui alustajatele kui ka kontserni tütarettevõtetele.\nEXCON2 põhimõte seisneb selles, et ettevõte saadab oma töötaja paariks nädalaks kuni paariks kuuks vastavale sihtturule, kus töötaja ülesanne saab olema tutvuda turuga, luua kontakte ja ammutada informatsiooni turundusstrateegia tarbeks ning tekitada potentsiaalseid kauba ostjaid (kliente).\nKlassikaline ekspordi konsortsium – grupp sarnasest valdkonnast ettevõtteid panevad kokku oma nõu ja jõu, et koos kulusid jagatult siseneda või laieneda mingil kindlal sihtturul. See toimib tavaliselt läbi sihtturul palgatava kohaliku country manageri, kelle ülesanne on konsortsiumile tekitada leade ja kontakte kellega oleks võimalik müügist rääkida. Tavaliselt hoiab CM ka mingi aja jooksul müüki enda käes, et seeläbi teenida tagasi kontaktide tekitamise etapis “tühja töö” peale kulunud raha. Sellisel konsortsiumil on tavaliselt haldur, kes komplekteerib konsortsiumi, otsib CM-i ja tegeleb jooksvate küsimuste lahendamisega.\nEXCON2 ekspordi konsortsiumi olemus erineb mõnevõrra klassikalisest. Sellest tulenevalt ka nimetuses “2”.\nKonsortsium (grupp) moodustatakse pigem erineva valdkonna ettevõtetest. Eesmärk pole mitte suurem muskel või jagatud rahakott, vaid hoopis erinevate valdkondade kogemuste ülevõtmine ja jagamine.\nSihtturul ei palgata ühist CM-i vaid iga konsortsiumi liige komandeerib sihtturule mingiks kindlaks kokkulepitud perioodiks oma töötaja Eestist. Mõte ei ole ajutiselt palgata kohalikku inimest kes teeks ära mingi töö ja siis astuks mängust välja, vaid hoopis koolitada välja enda ettevõtte töötaja vastava sihtturu tarbeks, et ta ise hiljem oma müüki hoiaks.\nKonsortsiumi haldur, kes on sihtturu kohalik, tegeleb küll klassikaliselt konsortsiumi komplekteerimisega ja jooksvate küsimuste lahendamisega, aga ei otsi CM-i (sest teda pole selles mudelis vaja) vaid selle asemel organiseerib konsortsiumi liikmete komandeeritud töötajatele töötamise võimalused, nõustajad, üritused, sisendid ja väljundid ning abistab igapäevastes äri- ja olme tegevustes.\nMis tähendab töötamise võimalused, nõustajad, üritused, sisendid ja väljundid?\nReisi! Aga mitte ainult, reisimine on boonus;\nEla sihtturul! Aga mitte ainult selleks, et saada kodust välja ja proovida a la Airbnb erinevaid pakkumisi, vaid selleks, et tunnetada potentsiaalsete klientide keskkonda, nende mõtteid, elustiili, maitseid, tahtmisi, reegleid, süsteemi, jne;\nTööta! Aga mitte ainult selleks, et pead seda tegema, vaid pigem selleks, et kodused tööasjad oleksid äraolekul kontrolli all ja ei kuhjuks tagasituleku ajaks tuhat tegemata asja ja samapalju vastamata küsimusi;\nArenda oma firmat! Aga mitte selleks, et teises keskkonnas on inspireerivam mõtiskleda ja unistada, vaid kasuta hoopis ära võimalus ja ava oma kaupadele uks sellele turule.\nEdasi on juba tegutsemise küsimus. Kui olete teemast huvitatud, siis andke endast teada info@itscorporate.ee e-kirjaga ja räägime täpsemalt.\ncopyright 2018 - International Trade Services Ltd.


Juhtivad Rootsi ajalehed valmistuvad ühiseks võitluseks õigete valimistulemuste eest • Objektiiv\nMaailm » Juhtivad Rootsi ajalehed valmistuvad ühiseks võitluseks õigete valimistulemuste eest\nJuhtivad Rootsi ajalehed valmistuvad ühiseks võitluseks õigete valimistulemuste eest\nValik Rootsi lehti 2014. aasta 15. septembril praegust peaministrit tervitamas. Foto: Scanpix\nRootsi meediaorganisatsioonid on tõotanud teha toimetajate tasemel koostööd tänavu toimuvate üldvalimiste eel, et ühiselt võidelda “võltsuudiste” ja väärinfo vastu.\nMedievärldeni teatel on koostööprojekti kaasatud juba Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet, aga ka riigitelevisioon SVT ja Sveriges Radio, vahendab Breitbart.\nSvenska Dagbladeti toimetuse juhi Maria Rimpi väitel saadi inspiratsiooni sarnastest projektidest teistes Euroopa riikides.\n“On mitmeid edukaid näiteid sellest, kuidas toimetajad erinevates Euroopa osades faktikontrolli vallas koostööd tegid,” ütles Rimpi. “Seetõttu hakkasid juhtgrupi liikmed, kes üksteisesse väga usuvad, arutama, kuidas me saaksime ka Rootsis midagi sellesarnast teha.”\nTa selgitas, et “me oleme näinud, kuidas väärad väited ja nii-öelda uudised on teistes maades laialdaselt levinud ja valimisi mõjutanud,” jätkas Rimpi ja kinnitas, et koos saab teha ära suure töö ja tagada, et “valijad saaksid ligipääsu õigele informatsioonile.”\nProjekti finantseerivad väidetavalt toimetused ise, kuid tehnilises osas on rahaline abi tulnud riiklikult uurimis- ja arengufondilt Vinnova.\nMäletatavasti teatas Rootsi valitsus juba läinud aasta oktoobris, et eraldab Vinnova kaudu peavoolumeediale 13,5 miljonit krooni “võltsuudistega” võitlemiseks enne tuleval aastal toimuvaid üldvalimisi.\nNagu väitis tookord Vinnova, võib projekt osutuda eelseisvate valimiste puhul “otsustavaks.”\nRootsi meedia on otsustanud anda oma panuse võltsuudistega võitlemisse ka Euroopa tasandil ning läkitanud SVT tegevjuhi Hanna Stjärne esindama end Euroopa Komisjoni väärinfo paljastamise ja peatamise brigaadis.\nSildid faktikontroll peavoolumeedia Rootsi üldvalimised


Ehitushinnaindeksi tõusu mõjutas tööjõu kallinemine - Kinnisvarauudised\nEhitushinnaindeksi tõusu mõjutas tööjõu kallinemine\nEhitushinnaindeks tõusis 2012. aastal 2011. aasta keskmisega võrreldes 4,6%. Tööjõud kallines 6,3%, masinad 7,2% ja materjalid 3,7% varasema aastaga võrreldes.\nStatistikaamet teatab, et eelmise aasta IV kvartalis võrreldes III kvartaliga oli ehitushinnaindeksi muutus 0,8% ja võrreldes 2011. aasta IV kvartaliga 3,7%. Võrreldes III kvartaliga oli indeksi peamõjutaja tööjõu kallinemine, mis andis kvartalimuutusest üle kolmveerandi. Võrreldes 2011. aasta IV kvartaliga eelkõige materjalide kallinemine, mis andis indeksi kogutõusust üle poole.\nRemondi- ja rekonstrueerimistööde hinnaindeks tõusis 2012. aastal 2011. aasta keskmisega võrreldes 5,2%, sealhulgas kallines tööjõud 5,9%, masinad 9,3% ja materjalid 4,5%.\nRemondi- ja rekonstrueerimistööde hinnaindeksi muutus oli 2012. aasta IV kvartalis võrreldes III kvartaliga 0,8% ja võrreldes 2011. aasta IV kvartaliga 4,0%.


Raatuse lapsed valmistasid ligi 2000 vaprusehelmest\nDetsembrikuu teisel nädalal valmistasid Raatuse kooli 4.-9. klasside tüdrukud ning 4.a ja 5.c klassi poisid, õpetaja Tuuliki Vuksi juhendamisel, kokku ligi 2000 vaprusehelmest. 14. detsembril anti need üle MTÜ'le Vaprusehelmed.\nVaprusehelmed aitavad haigel lapsel oma lugu jutustada\nVaprusehelmed aitavd krooniliste haigustega lastel raviprotsessiga paremini toime tulla.\nHelmeste abil saavad lapsed ja pered jutustada, mida nad on saavutanud ja läbi elanud ja millist vaprust oma teel üles näidanud. Narratiivi loomine ja oma loo mõtestamine aitab vähendada kaost ja distressi, mille trauma lapsele tekitada võib.\n“Igal helmel on oma tähendus. Iga helmes näitab, et laps on raskusi ületanud ja hakkama saanud,” rääkis õpetaja Tuuliki.\nVaprushelmeste tegemisele Eestis pani alguse heategevusele keskendunud MTÜ Vaprusehelmed, mis loodi USA-s 2003. aastal algatatud Beads of Courageprogrammi eeskujul ja heakskiidul. Nende peamine eesmärk on on krooniliselt või eluohtlikult haigete laste psühhosotsiaalne toetamine ja abistamiseks valulike protseduuride ja pikkade raviperioodidega toimetulekul.\nOma helmeid demonstreerivad 5.c klassi vahvad tüdrukud. Esireas vasakult Anneli Metsoja, Eliise Reinhold, Liselotte Bikha, Laura Roops, Kersti Sarnit ja Anette Noorsoo. Tagumises reas seisavad (vasakult) Mairis Krünvald, Eleri Krünvald, Gendra Pedoson, Kristin Karki, Sandra Raidmaa ja Lisett Laureen Krindal.\nKõik sai alguse Sandri helmeloost\nEestisse jõudis helmeprogramm väikese Sander Salundo abiga, kelle lugu samuti helmeste abil kee vormi sai. Sandri vaimustus helmeprojektist andis heategijatele kindla teadmise, et see on vajalik ka teistele sarnaste haigustega lastele. Sander ise vaatab meie tegemisi täna juba pilvepiirilt, aga tema lugu elab edasi tänu Sandri ema Ulvile.\nLugejal tekib muidugi küsimus, et miks just helmed? Eri materjalidest helmeid on inimkond kasutanud juba aegade algusest peale, seda nii praktilisel kui ka esteetilisel otstarbel. Helmed on nähtavad, ilusad, värvilised ja lihtsasti mõistetavad. Helmekeelt oskavad kõik rahvad. Kui helmed keeks lükkida, saab neist lugu, nagu sõnugi ritta pannes.\n4.b klassi helmemeistrid. Esireas (vasakult) Astrid Aitsen, Kertu Jõul, Saara Vilson, Meribel Anton, Johanna Paulus, Sandra Mooses, Elis Ursula Lihtmaa. Teises reas seisavad Carmen Anete Plakso, Anastasia Meipalu, Heleen Luts, Carmen Ilvesmets ja Karoli Looga\nIgal helmes tähistab ühte osa raviperioodist\nÕpetaja Tuuliki sõnul algab vaprusehelmeste teekond esimese helme ja nööriga, kuhu laps oma nimetähtedega helmed lükib. Seejuures vaprusehelmeste esimese ja viimase helme on kujundanud klaasikunstnik Laura Šmideberga. Värvilised helmed tähistavad erinevate raviperioodide ja -võtete läbimist.\nHelmed saab laps õe või arsti käest pärast protseduuri. Ravi lõppedes saab laps viimase helme, kee seotakse kokku ning see jääb tähistama üht rasket, kuid tähenduslikku perioodi tema elus.


Laupäev, 6. juuni 2020\nveebruar 2017 – september 2018 veebr. 2017 – sept. 2018\nMärka ja tunnusta 2016\nveebr. 22 kell 19:00\nRäpina Vallavalitsus ootab kaasabi ja ettepanekuid, leidmaks väärilised nominendid Räpina valla hõbedastele tänumärkidele. Kolmapäeval, 22. veebruaril Räpina Aianduskooli saalis toimuval Räpina valla tänuõhtul „Märka ja tunnusta 2016″ tunnustame ja tõstame esile just 2016. aastal valla elu edendamisel erinevates valdkondades silma paistnud isikuid või kollektiive, samuti organisatsioone või et tevõtteid, kelle tegevus või selle tulemus on väärt tunnustamist.\nPalume Teil esitada nominendid etteantud vormil, mille leiate Räpina valla kodulehelt või Räpina Vallavalitsuse kantseleist hiljemalt reedeks, 27. jaanuariks 2017.\nEsile tõstetav tegu, saavutus või tulemus peab olema aset leidnud või lõpule viidud lõppeval 2016. aastal.\nTaotluses palume ära tuua nominendi nime, näidata ära tegu, saavutus või tulemus, mille alusel nominent esitatakse. Taotlus peab olema varustatud ka nominendi esitaja nime ja kontaktandmetega. Anonüümseid esildisi ei arvestata.\nNominente hindab laiapõhjaline hindamiskomisjon, kuhu kuuluvad erinevate eluvaldkondade esindajad ning valla erinevate piirkondade külade esindajad. Hindama ei kutsuta nominente ega nominentide esitajaid.\nTaotlusi ootame aadressile vald@rapina.ee või Räpina Vallavalitsus, Kooli 1, 64504 Räpina.\nKategooriad: Räpina Valla Kultuurikeskus Räpina Vallavalitsus Märksõna: tunnustamine\nMärka ja tunnusta 2017 (kutsetega)\njaan. 26 kell 19:00\nRäpina Vallavalitsus ootab kaasabi ja ettepanekuid, leidmaks väärilised nominendid Räpina valla hõbedastele tänumärkidele. Reedel, 26. jaanuaril Räpina Aianduskooli saalis toimuval Räpina valla tänuõhtul „Märka ja tunnusta 2017″ tunnustame ja tõstame esile just 2017. aastal valla elu edendamisel erinevates valdkondades silma paistnud isikuid või kollektiive, samuti organisatsioone või ettevõtteid, kelle tegevus või selle tulemus on väärt tunnustamist.\nPalume Teil esitada nominendid etteantud vormil, mille leiate Räpina valla kodulehelt või Räpina Vallavalitsuse kantseleist hiljemalt esmaspäevaks, 08. jaanuariks 2018.\nEsile tõstetav tegu, saavutus või tulemus peab olema aset leidnud või lõpule viidud lõppeval 2017. aastal.\nKategooriad: Räpina Valla Kultuurikeskus Märksõna: kontsert tunnustamine\nTranspordikulude hüvitamine noore huvihariduses osalemisel\nVeekatkestus Mehikoormas 08.06.2020!\nRäpina Vallavalitsus müüb Tartu mnt 19 kinnistu Köstrimäe külas


Sõgedus ei sure — Sirp\nSõgedus ei sure\nRaamatuid mitte ainult ei trüki, vaid mõnikord ka arvustavad inimesed, kes ei saa neist aru. See mõttetera tuli meelde, kui lugesin eelmisest Sirbist arvustust, mille autor Tartu ülikooli sotsioloogia teooria ja ajaloo dotsent Henn Käärik oli võtnud rangele revideerimisele minu raamatu „Kujutluste ühiskond”. Ta üritas rohke peksuga võõrutada mind halbadest mõtetest ja näidata tõeküünlaga lugejatele valgust (Henn Käärik, Kujutlused ei sure. – Sirp 27. II 2009). Saan Kääriku kimbatusest aru. Lugemine ei ole ainult sõnade vastuvõtt, vaid ka nende tõlgendamine. Ja vastuvõtja reaktsiooni ei määra mitte see, mida kirjutaja ütles, vaid see, millise tähenduse vastuvõtja loetud sõnadele annab.\nSõnum võetakse vastu kognitiivse süsteemi sees ning sellele tähenduse andmine sõltub tõlgendaja arusaamast. Pange näiteks kümneaastane laps lugema „Hamletit” ja kuulake, mida ta räägib. Seegi näide õpetab, et kui tahate leida mõnda autorit, siis otsige teda üksnes tema enda tekstidest, mitte kellegi teise ümberjutustustest või arvustustest. Mu raamatu sisu mitte ainult ei vastanud Kääriku arusaamadele ja neist tulenevatele ootustele, vaid ta ei saanud sellest ka aru. Et iga esitus tuleb luua lugematu hulga valikute alusel, kus osa asju tuuakse esile, teised aga jäetakse varju, siis vaatame, millise valiku ta tegi. Kõigepealt, milliseid nimesid kohates oli Käärik valmis süvitsi minema?\nNeid on kolm: René Descartes, Immanuel Kant ja Max Weber. Autopoieesi teooria rajaja Humberto Maturana ja XX sajandi teise poole küllap suurima sotsioloogi Niklas Luhmanni puhul piirdub ta vaid Vikipeedia tasemel tõdedega, ülejäänute kohta pole tal midagi öelda. Kääriku argumentide seas ei ole ühtegi, mida poleks saanud esitada 25 aastat varem. Just siia ongi koer maetud. Parafraseerides süsteemikäsituse ühte põhiväidet, et autopoieetiliste süsteemide kognitiivne aparaat on suletud iseloomuga – tunnetamine ei tähenda välismaailma vastuvõttu, vaid selle katkematut konstrueerimist süsteemi poolt –, ütleb Käärik, et näeb autorit eksitavat kujutlust.\n„Mida see õigupoolest tähendab?” küsib ta. „Kas seda, et inimese kognitiivne süsteem konstrueerib, mida tahab? Või seda, et maailma tajumine sellisena, nagu see objektiivselt on, on küll võimatu, ent (hetke)pilt on määratud selle ja minu psüühika ehituse, psüühilise seisundi ja mälu poolt.” Ja lisab: „Esimese võimaluse kohta võib öelda, et tõenäoliselt on see võimalik, kuigi piiratud ulatuses ja meditsiinipersonali valvsa pilgu all.”\nPiinlik on Eesti väärikaima õppeasutuse sotsioloogia teooria dotsendile seletada, et Maturana ja Luhmanni järgi teeme me vaatlejatena eristusi ega saa välist maailma tunda. Loomulikult sõltuvad need eristused kognitiivse süsteemi struktuurist. Maturanal on ka üsna üksikasjalik struktuurse sidususe (ingl structural coupling) käsitlus. Kuna minu lähenemisviis on radikaalkonstruktivistlik, siis olgu lisatud, et selles arusaamas ei avasta tunnetus objektiivset ontoloogilist reaalsust, vaid üksnes organiseerib ja korrastab subjekti kogemuste maailma. Olen seda raamatus vähemalt neljal korral selgitanud. Kääriku iroonia meditsiinipersonali teemal eeldab vaikimisi, et ta teab täpselt, milline on objektiivne reaalsus. Umbes nii, et tunnetus on vaadeldava asja koopia, selle peegeldus, mida võib mõista lahus nii vaatlejast, kontekstist kui ka keskkonnast, kus asi asub. Huvitav, kui palju on Euroopa Liidu riikides sotsioloogia teooria õppejõude, kes jagavad seda arvamust?\nKäärik jätkab: „Pärast Runneli keldrikakandiluuletuse esitust leiame raamatust pikema kommunikatsiooni, millest saab aru isegi lihtrahvas: inimeste valimiseelistusi mõjutab erakondade väärtustamise sagedus meedias. Selge jutt. Mis siis, et ammu kõigile teada.”\nMuide, üks väike õiendus: lõik Runneli luuletusest on leheküljel 222, tõdemus, et valimiseelistusi mõjutab erakondade väärtustamise sagedus meedias, aga järgmises peatükis leheküljel 266. Käärik keevitab kokku kaks erineva kontekstiga kirjakohta ja pakub lugejale kui tervikut. Mis puutub kinnitusse, et väärtustamise mõju olla ammu teada, siis meedia mõju uurijate seas on tänaseni valdavaks arusaamaks meedia minimaalse mõju mudel, mis rõhutab individuaalsete ja struktuursete tegurite tähtsust ning taandab meedia rolli ainult võimendamisele. Edasi teatab Käärik, et „tiraadi statistika aabitsatõdedest pidanuks keegi, kes sellest midagi teab, muidugi üle vaatama”. Hea tava eeldab, et seda sorti märkus tugineb konkreetsele viitele. Käärik lahmib niisama.\nOlgu märgitud, et raamatus (lk 253) käib jutt sellest, kuidas vältida kolme ja enamat muutujat hõlmavat multikollineaarsust. Kääriku teada on see statistika aabitsatõde. Siia-sinna hüpeldes jõuab ta lõpuks 139. leheküljele ja leiab, et olen Weberit tsiteerides ühe sulgudes sõna valesti tõlkinud. Dulden tähendab tõepoolest talumist, minu viga. Aga see viga on ka ainus, mille Käärik 320-leheküljelisest raamatust leidis. Aitäh sellegi eest! Sellest seigast järeldusi välja pigistades läheb ta veel kord rappa. Weber pole kunagi „sotsiaalset” ette kujutanud ilma inimesteta, kehkleb ta. Nagu keegi teine oleks! Jah, mu raamatus on alapealkiri „Ühiskond ilma inimesteta”, aga siin on tegu metafooriga, kujundliku sõnatarvitusega. Süsteemiteoreetilises käsitlusviisis ei koosne sotsiaalne inimkehadest ja ajudest, vaid on kommunikatsioonivõrk, mis ei tähenda, et sotsiaalne kommunikatsioon on võimalik ilma inimese keha ja ajuta. Organisatsiooniteoorias abstraheeris Chester Barnard juba 1938. aastal inimesed organisatsioonist ja jõudis järeldusele, et organisatsioon on seotud kooperatiivse tegevusmustri, mitte konkreetsete inimestega.\nMida on siin siis uut või arusaamatut? Olgu lisatud, et teooriate puhul ei käi jutt sotsiaalse süsteemi kõige õigemast olemusest, vaid ainult otstarbekast konstruktsioonist, et saaks üles ehitada praktilisi eesmärke täita aitava teooria. Mis puhul on selline piinlik arvustus kirjutatud? Nähtavasti juhtis Kääriku sulge soov kaitsta oma tegelikkusepilti, seda hästi tempereeritud maailma, kus kõik on turvaliselt paigas ja selge. Tõenäoliselt teeb ta sedasama oma igapäevatöös, sest õpetamine on teatud mõttes sümboolne vägivald, mis kestab seni, kuni õpetatav peab ühte maailma tajumise viisi õigemaks kui teisi. Enam-vähem samasugune pildikaitsmine käib ju ka meedias. Ja keset seda idülli tuleb keegi, kes ütleb, et meie kujutlused polegi välise maailma peegeldused. No eks see aja tõesti hinge täis!


Vaba Eesti Sõna - Eesti ja Ameerika, kes neid suudaks lahuta?\nEesti ja Ameerika, kes neid suudaks lahuta?\nKasvasin üles Viljandis, kus vene dessantväelased olid okupeerinud terve südalinna kvartali.\nKui töötasin 1990. aastate alguses Soomes Raadio Vaba Euroopa soome korrespondendina, oli kogu Eesti ikka veel tihedalt täis pikitud nõukogude armee sõjaväebaase. Kohtudes Helsingis ühe Soomes töötava USA diplomaadiga, küsis mees jutuajamiste lõpus, mida saaks USA teha, et Eestit ja teisi Balti riike aidata.\nMu toonane abikaasa, jurist Juhan Kristjan Talve (Eesti Põhiseaduse Assamblee liige, pikaaegne Raadio Vaba Euroopa kirjasaatja), vastas sellistele küsimustele ikka ühtmoodi: „Send the marines!“ „Send the marines!“ oli meie omavaheline nali, mis tundus 25 aastat tagasi niivõrd võimatu ja absurdne, et sobiski ainult naljaks, mitte reaalseks strateegiliseks tulevikukavaks.\nEesti võimalused saada kunagi kauges tulevikus NATO või Euroopa Liidu liikmeks polnud siis isegi mitte veel silmapiiril, rääkimata USA sõjaväelastest ja NATO vägede ühisõppustest Eesti pinnal.\nNüüd treenib mu oma 20-aastane pojapoeg, kes polnud toona veel sündinudki, Kuperjanovi jalaväepataljonis koos USA jt NATO liitlastega Eesti kaitsmist Lõuna-Eestis ja Leedus ning tunneb suurt uhkust, marssides koos ameerika sõduritega Eesti Vabariigi aastapäevaparaadil Tallinnas Vabaduse väljakul.\n2008. aastal oli mul au kohtuda isiklikult president Bill Clintoniga, kui ta käis presidendikampaania ajal kõnelemas Madisonis, Lõuna-Dakotas. Kui ütlesin talle, et olen eestlane ja tervitan eestlaste poolt, haaras ta kohe mul rõõmsalt ümbert kinni, ulatas turvamehele mu kaamera ja tegime ühispildi. Clinton selgitas energiliselt ümberseisvaile ameeriklastele, kui erakordselt oluline oli see, et „me saime vene väed lõpuks Balti riikidest välja“, kuivõrd haruldaselt ilus vanalinn on Tallinn ning et ta viis Tallinna vaatama ka oma tütre Chelsea. (Tööülesanne uurivatele ajakirjanikele: millal käis Bill Clinton koos tütrega Tallinnas? Ilmselt toimus külaskäik eraviisiliselt ja saladuskatte all, sest netist ei leia selle kohta ühtki viidet).\nRaadio Vaba Euroopa, mis toimib teatavasti USA maksumaksjate raha eest, etendas Ida-Euroopa riikide, sh ka Balti riikide vabanemisvõitluses niivõrd olulist rolli, et 2001. aastal tegi Eesti president Lennart Meri ettepaneku esitada Raadio Vaba Euroopa Nobeli rahupreemia kandidaadiks.\nLennart Meri ütles oma kõnes Ameerika Ühendriikide ringhäälingu iseseisvustseremoonial Washingtonis 13. oktoobril 1999 :„Mu kohus on tänada teie eelkäijaid otsuse eest alustada Radio Liberty’s eestikeelseid saateid ja veel enam otsuse eest viia eestikeelsed saated üle Raadio Vaba Euroopa alluvusse täies kooskõlas Ühendriikide poliitikaga mitte tunnistada Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt. /---/ Tihti pärinesid meie ainsad usaldusväärsed uudised välismaailmast, aga ka meie endi kodumaal toimuva kohta neist allikatest.\nNeed saated olid meie ülikool: nad andsid meile materjali, mida vajasime, et mõista maailma, milles elasime, ning lõppkokkuvõttes ka selleks, et luua liikumine, mis võiks meile tagasi võita meie õigusjärgse koha maailmas.“ Nüüd paluvad vabanenud Ida-Euroopa riikide diplomaadid USA valitsust, et see tõhustaks Raadio Vaba Euroopa tööd Venemaa, Valgevene ja Ukraina kuulajate jaoks, et osutada vastupanu Venemaa agressioonile, valedele ja netitrollipropagandale.\nParaku levivad eesti ajakirjanduseski argumendid, nagu oleks meie taasiseseisvumise järgne tugev välispoliitiline orientatsioon USA ja NATO suunas olnud suur viga ning et edaspidi peaksime keskenduma rohkem kas Euroopale, Saksamaale, Põhjamaadele või koguni Venemaale.\n10. märtsil avaldas Deutsche Welle (30 keeles levitatav Saksa rahvusvaheline uudisteagentuur) Riiast raporteeriva korrespondendi Richard Martyn-Hemphilli artikli „Balti riikide USA sidemed on hajumas“ (Baltic States See US Connections Fade). Selles märgitakse, et üheski Balti riigis pole enam USA päritolu presidenti: Toomas Hendrik Ilvese lahkumine Eesti poliitikast jätnuvat maha ajaloolise märgi Balti riikides, see olevat lausa ühe ajastu lõpp, mil selle piirkonna liidrid pärinesid külma sõja aegsetest Põhja-Ameerika põgenike peredest. Leedu president Valdas Adamkus lahkus ametist 2009 ja Läti president Vaira Vike-Freiberga läks pensionile 2011.\nTõsi, isiku osa ja isiklike suhete roll on ajaloos ikka oluline olnud. Argo Ideon avaldas hiljuti raamatu „THI. President Ilvese Kadrioru aastad 2006-2016“, kus ta kirjeldab, kui kergesti leidis Ilves ühise keele president Bushiga, võttes jutuks näiteks võsalõikamise, aga ka president Obamaga, sest mõlemad on Columbia Ülikooli vilistlased ning võivad vabalt inglise keeles filosofeerida e-demokraatia tuleviku üle. Ometi teeb Deutsche Welle põhimõttelise vea, kui taandab viimase veerandsajandi jooksul tugevnenud Balti riikide ja USA suhted vaid paari-kolme inimese isiklikele võimetele. Ei Adamkus, Vike-Freiberga ega Ilves polnud USAst Eestisse istutatud vasallipealikud, täitmaks Washingtonist antud käske, nagu (vene) netitrollid väidavad, vaid nõukogude okupatsiooni tagajärjel vabasse Läände põgenenud perekondade liikmed, kes naasid kodumaale ning kes valiti presidendiks vabanenud Balti riikide demokraatlikel valimistel, sest nad esindasid meie jaoks vaba maailma ning demokraatlikke väärtusi, millest olime vägivaldselt pooleks sajandiks ilma jäetud. Adamkuse, Vike-Freiberga ja Ilvese ajal väljakujunenud head ning tihedad suhted USA ja Balti riikide vahel jätkuvad tegelikult praegu veelgi aktiivsemalt kui varem – kümned tippametnike visiidid, sõjaväelased, relvastusabi ning rohked erialased koolitused-konverentsid kinnitavad pigem suhete intensiivistumist kui jahenemist. Raadiohäälte asemel suhtleme praegu isiklikult ja igapäevaselt ameeriklastega.\nIsegi nüüd, kui president Trumpi sisepoliitiline loosung on „America first!“, ei tähenda see, et poliitiline olukord Euroopas oleks USA välispoliitika jaoks teisejärguline. Seda on Euroopas käinud üle kinnitamas Eestit ja Eesti sõdureid hästi tundev kaitseminister, kindral James Mattis, aga ka asepresident Mike Pence. „Mida parem on teie julgeolek, seda kaitstumad oleme ka meie“, ütles vabariiklasest senaator Lindsey Graham, kohtudes 7. märtsil Eesti, Ukraina, Poola, Gruusia, Läti ja Leedu diplomaatidega.\nKarl Altau, USAs tegutseva Ühinenud Balti Ameerika Rahvusliku Komitee tegevdirektor, kinnitab, et USA eestlaste, lätlaste ja leedulaste organisatsioonid teevad jätkuvalt aktiivset lobitööd Balti riikide kaitseks. Venemaa jõhker sekkumine USA valimistesse on suurendanud ka tavaliste ameeriklaste huvi ja kasvatanud rohujuuretasandi aktiivsust USA välispoliitika suhtes.


Galaktika valvurid 2 on suurem, parem ja groovier\nMarvel Studios populaarne galaktiliste väärkäikude lukustus lukustatakse ja laaditakse veel üheks ringiks väljaandes Guardians of the Galaxy Vol. 2, režissöör James Gunn.\nVahetult pärast esimese filmi sündmusi jätkab Peter Quill-aluse Star-Lord (Chris Pratt) universumi rändamist Gamora (Zoe Saldana), Draxi (Dave Bautista), raketi (Bradley Cooper) ja pintiga - suurusega groot (Vin Diesel), kui nad võtavad järgmise palga otsimisel ette ohtlikke missioone ja ehk päästavad galaktika boonusena. Kuna meeskond võitleb mõne kvartali lähedase pinge ületamise eest ja nende tumedad pastad hakkavad neile järele jõudma, tutvustab salapärane välismaalane Ego (Kurt Russell) Täht-isanda isa ja paljastab tema taevapärandi, sundides teda tegema raske otsuse. Vanadest vaenlastest saavad uued liitlased, kui eestkostjad seisavad silmitsi uute ohtudega ja kaitsevad üheskoos galaktikat taas.\nEsimene Guardiani film murdis tüüpiliste superkangelaste filmide vormi, esitledes publikule karedaid ja karme tegelasi, kellel olid küsitavad moraalsed väärtused. Kuid järg ei kiidelda väga paljude uute elementidega. Ehkki me õpime tähemärkide üksikute postituste kohta rohkem teada, näeb publik vaid vähe uusi nägusid ja märgib ära mõned peamised sarnasused esimese filmiga selle huumori ja tegelaste käitumise osas. Selle asemel laiendab film seda, mis on juba edukas, et pakkuda midagi suuremat ja paremat.\nMarvel Studios võtab kõik elemendid, mida fännid esimese filmi puhul armastasid, ja suurendab helitugevust, kui tiitlikaitsjad toovad oma A-mängu pulsilöögiks ja naerda-valjuks komöödiaks. Star-Lord jätkab mõne magusa põnevusstseeni väljamõtlemist, liikudes 80ndate roki heliribale, millest vanemad vaatajad kahtlemata ka kaasa laulavad. Gamora saab oma aja tähelepanu keskpunktis, kui ta astub vastu oma kättemaksuhimulisele õele Nebulale. Sarnaselt esimesele filmile õhutab Drax suure osa filmi naerust oma kaubamärgi naljaka unustusega. Rakett jääb nutikaks ja kiireks, kui jamab oma leidlike püünistega halbu poisse; ja vaatamata oma väiksemale suurusele, võlub Baby Groot publikut, kui ta kavatseb oma missioonide lõpetamise ja kurikaelte vastu tujukaid visata.\nFilmi eriefektid on pehmelt öeldes tähelised ja uimastatavad. Alates psühhedeelsetest ilutulestikest kosmoses ja vikerkaare mullietendustest kuni stiilselt aegluubis võtete jadadeni ja eepiliste lahinguteni võõraste laevade hordiga on film visuaalselt uhke ja vaatamiseks suurejooneline.


HKS näitus DAGO 2005 mõttevahetusõhtu\nNÄITUS DAGO 2005\nAjakava ja uudised\nI osa eksponaadid\nII osa eksponaadid\nKasulikke viiteid ja telefoninumbreid\n5. novembril Kärdlas, MÕTTEVAHETUSÕHTU\nFoto: Aavo Lokotar\nalgas kell 18, Hotell Sõnajala Külalistemaja (Leigri väljak 3) baariruumis\nMillist Eesti postmarkide numeratsiooni võiksid hakata kasutama Eesti Postimuuseum ja www.filateelia.ee ?\nParajasti on päevakorras kõiki Eesti postmarke (1918. aastast tänaseni) hõlmava numeratsioonisusteemi valimine kasutamiseks Eesti Postimuuseumis ja veebilehel www.filateelia.ee Postmargikataloogide koostajatel on neid kasutusel õige mitu. Kas võiks mõne üle võtta või oleks õigem teha oma?\nArutelu käigus leiti, et päris uut numeratsiooni kohe kindlasti juurde\ntegema ei peaks ning valida tuleks mõni olemasolevatest. Tundus, et\nenamuse poolehoid kuulus MICHEL-i numeratsioonile. Kõlas ettepanek, et Eesti Postmark ja Postimuuseum võiksid üritada koostöös selle firmaga saada numbrid teada varem. Teise võimalusena oli juttu Hurt/Ojaste kataloog/käsiraamatu numeratsiooni jätkamisest.\nKuidas suurendada huvi filateelia vastu, eriti noorte hulgas?\nTeema on küll väga pikalt päevakorral olnud, kuid jätkuvalt muret tekitav. Konkurents vaba aja veetmise võimaluste seas on järjest tihenenud ning kui soovime, et filateeliat nende hulgast päris välja ei tõrjuta tuleb vaeva näha. Filatelistide, Eesti Postimuuseumi ja Eesti Postmargi esindajatel võiks ainet mõttevahetuseks olla ...\nTõdeti probleemi olulisust ja samas keerukust. Midagi väga uut arutelu\nesile ei toonud. Leiti, et parandada tuleks koostööd filatelistide, nende organisatsioonide ning Eesti Posti allüksuste vahel harrastuse\npopulariseerimisel. Tegelda tuleks kogujate abistamisega, kes filateelia-organisatsioonidesse ei kuulu ning tihti end ise ka filatelistiks ei pea, kuid siiski regulaarselt kogumise eesmärgil uudismarke ostavad. Vaja on nende kohumisharrastust toetavaid tooteid, et kogutut hõlpsasti vormistada (albumilehed markide paigutamiseks) ja kvaliteetselt säilitada.\nVäga oluline on luua ladus süsteem, kus igast postiasutusest oleks\nvõimalik tellida kogumiseks vajalikke tarvikuid (albumid, pinsetid jne).\nSelleks tuleb postiasutused varustada asjakohase teabega saadaval\nolevast kaubast, mida on võimalik konkreetse kliendi soovi täitmiseks\nKuidas koguda iseliimuvaid postmarke? Millised peaksid olema templijäljendite kogusse sobivad lõigendid?\nIseliimuvad postmargid on tinginud olukorra, kus päris kõikides variantides pole võimalik jätkata seni kasutatud postmarkide kogumise stiili. Eesti Postimuuseum sooviks kuulda filatelistide arvamusi ja kogemusi, mis seotud iseliimuvate postmarkide lisandumisega nende kogudes.\nKogujatele mitte nii väga meeldivad kuid postmarkide kasutajate hulgas\nkiiresti populaarseks muutunud iseliimuvate markide puhul läks jutt taas\nkasutatava templivärvi sobimatusele, mis ei jäta markidele niisama\npüsivat ja kvaliteetset jäljendit kui tavamarkidele. Mitmele oli uudiseks, et päris palju leiduvat kliente, kes pole kleepsumarkide kasutamist selgeks saanud vaid kleebivad neid marke tavaliimi kasutades koos aluspaberiga saadetistele. Leiti siiski, et probleem sedavõrd suur pole, et peaks margipoognatele kasutusõpetusi trükkima hakkama.\nSamavõrd praktiline ja järjest aktuaalsemaks muutuv teema on ka lõigendite tegemine templijäljendite kogu jaoks. Eesti Posti otsus loobuda saadetiste tembeldamisest sihtkohas on suurendanud ahvatlust asendada mõni suurem ümbrik lõigendina veelgi.\nMõned näited lõigendite mõõtudest ning edasine mõttevahetus foorumis\nMilline võiks olla järgmise Eesti - Läti - Leedu ühise postmargiväljaande teema?\nMeenutume 1995 - Via Baltica, 1997 - Baltikumi iidsed laevad, 1999 - 10 aastat Balti ketist, 2001 - Läänemere ranniku loodus\nElava arutelu käigus pakuti ühisväljaande teemadeks: sõjaline koostöö, rahvusvahelises rahuvalves osalemine, Balti Postiliit, puitarhitektuur.\n5. märtsil 1993 ilmunud ületrükk 0.60 15 kopikalisel vapimargil -- võltsingud ja makulatuur\nPertti Hujala tutvustas oma mahukat kausta paljude selle margi näidistega. Ületrük tegemisel Vaba Maa trükikojas kasutati trükiviisina kõrgtrükki. Selgus, et liikvel on võltsmargid, millel ületrükk ofsetttrükina. Võltsmarke on kasutatud ka postisaadetistel ning mõnel juhul ka koos õigete ületrükimarkidega.\nKuna liikvel on suur hulk õigeid ületrükimarke, kus ületrükk on väga suuresti nihkunud, siis on tõsine kahtlus, et liikvel on ka trükikojast kõrvaldatud makulatuuri, sest on raske uskuda, et seal valmistoodangut sedavõrd halvasti kontrolliti.\nVähemkogenud postitöötajad pole iga kord mõistnud ka asjaolu, et need margid jäid pärast 30.06.1993 postimaksevahendina kehtima tänu krooni-vääringus ületrükile. Nõnda on paljud saadetised ekslikult juurdemaksu-saadetisteks saanud ning mõnel juhul see ekslik juurdemaks tühistatud.\nArvamusi ja kommentaare selle teema kohta saab kirjutada foorumisse.\nElmo ja Rain Viigipuu Kärdla, 2005


Reformierakond teeb Paides tulevikuplaane - Äripäev\nReformierakond teeb Paides tulevikuplaane\n09. märts 2001, 17:11\nMadli Zobel 09. märts 2001, 17:11\nHomme koguneb Paides Reformierakonna volikogu, teatas erakonna pressiteenistus. Erakonna esimees Siim Kallas teeb volikogul ettekande poliitilisest kultuurist. Pärastlõunal arutatakse erakonna peasekretäri Eero Tohveri juhtimisel põhikirja muudatusettepanekuid.\nReformierakonna volikokku kuuluvad erakonna piirkondlike organisatsioonide juhatuste esimehed või piirkondliku juhatuse poolt volitatud asendajad, erakonna juhatuse liikmed ja Riigikogu fraktsiooni liikmed. Reformierakonna volikogu juhib Riigikogu liige Paul-Eerik Rummo.


Börs: turud tegid kahe nädala suurima tõusu\nMait Kraun • 28. juuli 2015 kell 20:14\nUSA aktsiad lõpetasid pikima langusperioodi alates jaanuarist. Mitmed ettevõtted teatasid prognoositust parematest tulemustest ja Hiina aktsiaturg stabiliseerus, vahendab Bloomberg.\n„Eile alanud Hiina aktsiaturu müügilaine peatus ja see tõstab ka USA turgusid,“ ütles investeerimisfirma Penn Investors Trust aktsiakaupleja Terry Morris. „Ettevõtete tulemused on olnud head ja nädala jooksul tuleb neid veel.“\nUnited Parcel Service kallines 5,1 protsenti ja Pfizer lisas 2,9 protsenti – ettevõtted teatasid oodatust paremad tulemused. Koos naftaga tõusid ka energiaaktsiad. Elumärke näitasid ka tööstustoorainete tootjad, mis tegid eelmine nädal rekordilise kukkumise.\nStandard & Poor’s 500 indeks kallines 1,2 protsenti 2093 punktini – see oli kahe nädala suurim tõus ning indeks jõudis 100 päeva libiseva keskmiseni. Eelmisel nädalal kukkus S&P500 2,9 protsenti. Dow Jones lisas 189 punkti (1,1 protsenti) ja lõpetas päeva 17 630 punktil. Nasdaq Composite kallines protsendi võrra.\nHiina aktsiaturg odavnes täna 1,7 protsenti. Päeva keskel oli turg veel 5,1 protsendiga miinuses. Esmaspäeval tabas turgu aga järsk, 8,5 protsendiline langus. Kardetakse, et valitsuse sekkumise järel tekkinud kolmenädalane tõus ei olnud jätkusuutlik ja turg kukub edasi.\nWTI toornafta maksab 47,92 dollarit ja Brent 53,20 dollarit barrelist. Kulla (comex) hind on mõneti stabiliseerunud ja untsi eest tuleb välja käia 1096 dollarit.


Virumaa Teataja: Aasta põllumehe tiitli teenis Avispea talunik\n6. november 2002 kell 7:09\nAasta põllumehe ?ürii otsustas tänavu valida kaks tiitlikandjat - ühe talupidajate ja ühe põllumajanduslike suurtootjate esindaja.\nAasta põllumehe 2002 tiitli võitsid Uuetoa talu peremees Jaak Läänemets Lääne-Virumaalt Avispealt ja Põlva POÜ juht Jaak Hinrikus Põlvamaalt, kirjutab Virumaa Teataja.\nMaaleht koos Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojaga korraldab aasta põllumehe konkurssi juba teist aastat. Eilsel austamisel Tallinnas rahvusraamatukogus osales ka president Arnold Rüütel.\nTeravilja ja rapsikasvataja Jaak Läänemets on EPA lõpetanud põllumees ja üks neist, kes asus kümme aastat tagasi üles ehitama Avispeal oma vanaisale kuulunud talu. Jaak Läänemets pärineb põllumeeste suguseltsist, sest ka Jaagu isa Ülo Läänemets oli agronoom.\nVastupidiselt paljudele tollal alustanuile ei ole Jaak Läänemets talupidamisest loobunud, vaid majapidamist sihipäraselt laiendanud. Esimesel kevadel külvas ta 30 hektarile, viimati aga 550-le.\nPõlva Põllumajanduse Osaühingu nõukogu esimees Jaak Hinrikus ehitas aastaga Kiumasse Eesti ühe suurema lauda, mis annab välja supermarketi mõõdu. Laudal on seinte asemel ülestõstetavad kardinad ja kari käib lüpsiplatsil.\nJaak Hinrikust ei olnud tiitlit vastu võtmas, sest ta viibis parajasti õppereisil USAs.


FOTOLUGU | Minimalismi siin kodus ei tunnistata: iga vanavaraleid leiab kindlalt koha | Kodu\nFOTOLUGU | Minimalismi siin kodus ei tunnistata: iga vanavaraleid leiab kindlalt koha\nChristina Grosmann, Living4media, 26. detsember 2020 12:29\nMagamistoas on rahulik värvigamma. Voodi kõrval olevad öölauakesed saadi vana pinki pooleks saagides.Foto: Cecilia Möller\nSara ja Niklase kodus on teise ringi leiud ja eakad detailid, industriaalstiil ja boheemlik õhkkond.\nDiivaninurga laud on tegelikult vana köögilaud, mis on saanud uue värvi ja paraja kõrgusega jalad.Foto: Cecilia Möller\nEesti inimesed arutlevad: milline on vana mööbli väärtus?\nPaar leidis endale 70 m2 suuruse avatud planeeringuga kodu mõned aastad tagasi. Asub see Rootsi väikelinna Väse lähedal. Sarale on maaelu alati meeldinud ja siin said tema unistuste kodu pusletükid justkui kokku. “Enne elasime linnakeskuses, aga kui tekkis võimalus siin kodu rentida, ei kahelnud me hetkegi. Mulle meeldis selle maja unikaalne ümar magamistoaaken ja ka kogu siinne ümbrus. Ning see, et majast näeb järve, otsustas kõik. Tahtsin kohe siia jääda!”\nMaal elamine on Sarale siiski paras väljakutse, sest tal pole autojuhiluba. Lisaks armastab ta käia vanavarapoodides ja otsida sealt haruldasi esemeid, mis sageli on aga päris suured. Et selliseid asju transportida, peab olema üsna leidlik. Näiteks on ta läinud bussi peale suure peegliga, mis oli aga nii raske, et enne koduukseni jõudmist tuli tal pea igal sammul puhata. Üht kappi koju vedada oli veel hullem: siis oli ta rattaga ja sõit võttis kolm korda kauem aega kui tavaliselt. Õnneks pole Sara oma hädas üksi – kui vaja, tulevad vanaisa ja Niklas transpordiga appi. Lähedalt või kaugelt saadud mööblit ja muud kraami on eriti palju elutoas.\nKöögis troonib suur laud, mille Sara valgeks värvis. Toolid ja mõned valgustid on Ikeast.Foto: Cecilia Möller\nKodusust loovad valge ja puit\nSiia koju astudes tekib tunne, nagu sammuksid pilve sisse – tõsi, selles pilves on ka maiseid elemente. Kerged värvid ja pehmed materjalid on kõrvu tumedamate esemetega, nagu metallist lamp, puidust puhvet, jahitrofee, mis on saanud ümber musta raami ja seega muutunud installatsiooniks seinal. Selline kooslus loob koduse ja külalislahke tunde. Pea igas nurgas on taimed, mis annavad energiat ja lõõgastavad. Maakodu stiilis köögis on suur valgeks värvitud laud ja selle ümber valged toolid, millele mugavuse huvides on nahad peale pandud – nii ei tahagi külalised õhtul niipea lahkuda. Köök on maalähedane, aga oma varustuse poolest rahuldab kõik peakoka vajadused.\nÜlakorruse magamistoal on ümar aken – see, mis kohe esmakülastusel silma jäi ja on siiani tõmbenumbriks. Hommikul üles ärgates kohe loodust näha – see on kui täitunud unistus! Magamistoas on kerged harmoonilised värvid, näiteks halli varjundid ja beež. Sara saagis ühe vana pingi kaheks ja sai mõlemale poole voodit lauakese. Lõõgastushetkedeks on mõnus kiiktool akna all. “Mõnele asjale jätan esialgse välimuse, mõne muudan endale sobivaks. Segan valget ja puidutooni. Kõik see loob armsa koduse õhkkonna – see tunne peab siin olema,” räägib Sara.\nKus koertel ikka meeldib mõnuleda...Foto: Cecilia Möller\nKutsuvalt pehme ja õdus magamistuba.Foto: Cecilia Möller\nVana kapp mahtus ilusti katusekalde alla.Foto: Cecilia Möller\nPleedide hoiukoht.Foto: Cecilia Möller\nSuur ümmargune aken oli üks detaile, mis sai kodu ostmisel otsustavaks.Foto: Cecilia Möller\nPehme mõnulemisnurk koos vanast kastist öökapi ja muude vanakraamileidudega.Foto: Cecilia Möller\nLooga asjadele alati ruumi\nMajja kolides ei pidanud nad suurt midagi muutma, sest planeering oli hea ja vanad detailid olid baasiks edasisele kujundusele. Kui Sara nüüd miskit uut leiab, peab ta mõtlema, kuidas sellele ruumi teha. Ent ruumipuudus pole argument ja minimalismi siin majas ei kohta. Sara otsib karakteri ja looga esemeid ning uuele leiule on alati ruumi, vanas kodus tundis ta sellest võimalusest puudust. Siiski, ühed väljavalitud uksed siiski ära ei mahtunud, olid lihtsalt liiga suured.\nSara ja Niklase järgmine unistus on 19. sajandi talukoht, mida renoveerida ja dekoreerida.\nSarah koos pere koerte Harry ja Gretaga.Foto: Cecilia Möller\nKES: Sara Hallin (26) ja Niklas (32)\nMIS: 70 m² suurune maja Väse lähistel Rootsis\nSISUSTUSSOOVITUS: Ostke seda, mis teie arvates on tore!


Trafficu alguseks saab lugeda seda, kui kaks muusikut, Silver Laas ja Stig Rästa hakkasid koos tegema nendele meelepärast muusikat. Kahe muusikuga lisandusid teisedki ning alustaski uus bänd. Kuulajate ette tuli ansambel esimest korda singliga “Kallis, ära küsi”, mis muutus 2006. aastal väga populaarseks raadiohitiks. 2006. aasta R2 Aastahitil pääses laul esikümnesse. Järgmine raadiohitt oli “Vastassuunas”.\n2007. aastal lahkus bändist Reigo Ahven ning liitub Ivo Priilinn. Sama aasta alguses sai Kanal 2-e uudistesaate “Reporter” tunnusmuusikaks ansambli laul “Vihm”. traFFic’u laulud on olnud ka teiste telesaadete tunnusmuusikaks. Näiteks saate “Meie kangelane” tunnusmuusikaks oli laul “Teadmatus on hea” ning noortesaate “Mine metsa!” tunnusmuusikaks oli laul “Hääl telefonis”.\n2007. aasta märtsis tuli välja bändi kolmas ja taaskord väga edukas singel “Meie laul”, mida lauldi koos Eesti lauljanna Maarjaga. Laul sai Raadio Uuno aastaedetabelis eesti laulude hulgas 7. koha ja Raadio 2-e aastahiti tabelis 8. koha. Kaks kuud hiljem ilmus ka bändi debüütalbum “Traffic”. Album osutus väga edukaks, olles veel mitmed nädalad pärast albumi väljaandmist Eesti albumimüügi edetabeli tipus.\n2008. aasta alguses võttis ansambel traFFic osa Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti rahvuslikust eelvoorust Eurolaul 2008. Koos lauljatari Luisa Värgiga esitati laul “It’s Never Too Late”. Laul kogus 866 häält ning platseerus 8. kohale.\nAprillis 2008 tuli välja bändi neljas singel, mis kannab pealkirja “Sõnad”.\nMärtsis 2009 osales traFFic konkursil “Eesti Laul 2009” , kus saavutas looga “See päev” teise koha Urban Symphony “Rändajate” järel .\nViimati muudetud: märts 26, 2009\nÜhtegi artisti Traffic plaati pole meie lehele veel lisatud. Äkki oskad aidata?\nhullult hhea bänd . laagri õhtu tegid nii heaks :D i like tihs band :D loveee (L)\nMida arvad artistist Traffic Sina?\nAnsambli Traffic liikmed\n2006 - tänapäev\n10/04 ? Night Club Red


Riina Raudsiku loeng "Nahahaigused" - Kohalolu\nTäna siis selline loenguteema nagu “Nahk ja nahahaigused”\nSorry, et ma siia kriban teile nö üksikud laused. Tark on endal kohale tulla, küsida küsimusi ja saada isiklik vastus.\nKeha vananemine on hapestumine ja veetustumine.\nNahahaigused avalduvad pika ajaga, mitte kohe.\nInimene ei lähe rasvast paksuks. Magusast läheb.\nKõik, mis meid aluselisemaks muudab, hakkab meid tervendama.\nNahahaiguste suurimad põhjustajad toiduainete hulgast on valge nisu, piim, mis on pulbrist tehtud valge magus vesi, kõik piimaooted ja magustatud joogid.\nNahk on emotsioonide peegel.\nLapsed haigestuvad, kui hakkavad lasteaias käima, sest nad lahutatakse vanemaist. See on tugev emotsioon.\nKõõm on happelise keha tunnus.\nSuviti tekib palju põletikke. Inimene higistab soolad kehast välja.\nKui rinnaga toitev ema liialdab magusaga, siis on ka lapsel nahaprobleemid.\nKui kaks rakku ühinevad ja moodustub inimene, siis on inimesel võime terveneda, kui rakkudele anda seda, mida nad vajavad.\nNahk on hea indikaator, kuid hiline marker.\nKõik immuunsüsteemi pärssivad ravimid võtavad immuunrünnaku maha. Aga ainult seni, kuni rohtu võtate.\nÜkski seenhaigus ei ole nakkav.\nAntibiootikumid on ühed hirmsad asjad. Viiruslikud haigused tuleb läbi põdeda, mitte hävitada ja maha suruda baktereid.\nB12 on roiskbakter, seda leidub nt lihas ja mullas. Vanasti võtsime porgandi peenrast, raputasime mulla maha ja sõime ikka.\nÄrge ostke silminiisutavaid tilku, parem jooge aluselisemat vett.\nMida rohkem me hävitame enda seest baktereid, seda haigemad oleme.\nKUI VETT ON ORGANISMIS VÄHE, ON\nKatkend ka Riina Raudsiku raamatust “Energiakriis. Keha häirekell” –\n“Nahk on keha suurim eritusorgan, seega haigused, mis nahal välja löövad, on seotud ainevahetusega. Kui koed on veepuuduses, siis ka nahk kuivab ja sügeleb. Erinevate löövetega kulgevad nahahaigusedon alati keha liighappeliseks muutunud sisekeskkonna peegeldajad. Nahahaiguste ravi peaks alati alustama seedetrakti puhastusest, magustatud jookidest loobumisest, aluselise vee joomise suurendamisest, nisu-ja piimatoodetest loobumisest, suhkrutarbimise vähendamisest, loomse valgu vähendamisest. Loomuliku raviga algab paranemine alati haigusnähtude ägenemisega, millest peaks inimest teavitama.\nNahk vahetub küll 28 päevaga, kuid nahalööbega kulgevatest haigustest paranemine võtab minu kogemuse järgi aega kuni kuus kuus. Oleneb sellest, kui happelised on kehakoed eelnevalt, ja laste puhul sellest, kui otsustavalt tegutsevad lapsevanemad toitumise muutmisel ja vee joomise suurendamisel.\nHormoonkreemid peidavad nähte nahal, tervistumist ei toimu.\nNahk lõtvub kollageenivaeguse tõttu. Kollageeni moodustamiseks on vaja rohkelt väävlit ja C-vitamiini. Väävliallikas on aminohape metioniin, mida leidub mandlites, India, Brasiilia, Kreeka pähklites ja pistaatsiapähklites, kõrvitsa- seesami- ja päevalilleseemnetes, nisuidudes, munas, vasika-, kana-, veise- ja lambalihas.”\nJärgmine loeng juba homme, 23 august kl 17.30 “SÜDAME- JA VERERÕHU HAIGUSED”\n25.august kl 17.30 “SEEDETRAKT JA LIMASKESTA HAIGUSED”\n30.augusti loenguteema muutus ja on minu jaoks kirss tordil, tulge kuulama –\n“ALATEADVUSE SEOS FÜÜSILISTE HAIGUSTEGA”


Blogimise väljakutse, päev nr 24 – Inspiratsioon otse elust\nBlogimine ~ Elublogi ~ Minu elu ~ Väljakutse\nBlogimise väljakutse, päev nr 24\n24.Kirjuta oma parimast sõbrast\nHetkel on mu parima sõbra koht vaba.\nParem räägin kellestki, kes ütles hiljuti minu kohta, et mina tema parim sõber olen. Mu india tantsu õpetaja Sroetie. Saime kenasti läbi küll ja tihti jäin peale trenni veel tunniks-kaheks tema juurde veini jooma ja südant puistama. Kui ta mul suvel Belfastis külas käis, siis ütles ta mu majakaaslastele, et ma olen tema parim sõber. Mul oli nii aaawwwwwww hetk. Ja mu mehele on ta ka seda öelnud, nii et ju vastab tõele. Alati kui ma kiiruga Hollandis käin, on tal aega minuga kokku saada, kasvõi hetkeks. Ei mingit “ahh, mul pole aega, teeme teine kord, siis kui jälle tuled”… ma ju nüüd käin nii harva seal.\nSroetie on alati mulle toeks ja aitab, kullab mu ämma kirumisi ja nimetab teda minu kuuldes kenasti nõiaks. Tõeline solidaarsus, eks 🙂\nBlogimise väljakutse, päev nr 21-23


ei mingeid moššeesid ja imaame ja allahikummardajaid.\nEestisse pole vaja mingit moslemite kogunemiskohta, sest ka moslemeid pole siia inimkaubanduse abil tarvis vedada.\nMinu jaoks on see täielik lollus!\nMa ei taha Eestisse moslemeid, kes oma kogukonda luues hakkavad teisi, eriti kohalikke, välja suruma. Islami on vaenu., mitte rahureligioon.\nOlen vastu sellele, et võõra ja ebasõbraliku usundi inimesed end siin liiga mugavalt sisse seavad ja kohalikke inimesi ja tavasid tulevikus häirima hakkavad. Ei soovi, et Eestis juhtuks see, mis näiteks Saksamaal ja mujal, kus kord on käest läinud ja võõrad vallutavad kogu riigi.\nolen mošee ehitamise vastu Eestisse,\nMis kuradima mošeed,täitsa lolliks läinud peast. Kas nemad lasevad meil ehitada enda riiki kuhugi ristiusu kiriku? Ei lase kindlasti mitte... See tähendab,et ka siia ei ehitata nende jaoks mitte midagi.\nMa ei soovi,et islami usk leviks.\nMis kuradi vastu. Terve Istanbul on kirikuid täis lisaks mozeedele, see on nende inimeste usk ja vajavad sellist kohta, meie seas on ka siin riigis aastaid elanud moslemeid, kõik ei ole pagulased, see võrduks sellega kui meie kõik kirikud ära hävitada.\nLas kôik jààda nii, kuis on!\nOlen vastu mošee ehitamisele Eestisse. Islam on vägivaldne ja naisi meestest madalamaks pidav ideoloogia, mis ei sobi mingil kujul Euroopasse ja tuleks ära keelata.\nEestil ja eestlastel ei ole sellist kurjuseallikat vaja, ei nüüd ega mitte kunagi! Mitte mingil juhul ei tohi Eestisse ehitada seda ehitist. EI, EI ja veelkord EI.\nMošee tuleb Eestisse kindlasti ehitada! Parim koht selleks on Tallinnas, Lasnamäe vene kiriku kõrval. Pole mitte ühtegi põhjust, miks me omame vene sibulakirikut ja võitleksime samas mošee vastu. Me ei saa eeelistada ühte võõrusundit ja rahvagruppi teisele! Seega, vastus on JAH, JAH ja velkord JAH! Mošee tulegu Tallinnasse, Lasnamäele.\nSest ma ei taha siia maale moslemeid, nimetage neid kuitahes kaunite nimedega.\nIslam on vaenulik kõigi teiste religioonide ja maailmavaadete vastu. Koraanis on otseselt öeldud, et neid tuleb tappa. Peale selle ei tunnista islam ka teadust ja lubab koolides ainult koraaniga seotud õppeaineid. Kui laseme selle saksa kunagisest natsionaalsotsialismist kuritegelikuma ideoloogia oma riiki, lõpeb see ühiskonna arengu tagasilangemisega kusagile 14 sajandi tasemele.\nMina ei lähe ju teise riiki nóudma et ehitage mulle nüüd kirik\nIgaüks jäägu oma kultuuriga oma maale ja kui tuleb teisele maale austagu kohalikku kultuuri mitte ärgu lämmatagu seda omaga.\nMoslemite tavad pole vastuvõetavad eesti kultuuriruumi\nViimased 15 aastat on näidanud, et selle 100 aasta jooksul, mil Türgi Atatürgist alates oli otsustanud olla ilmalik riik, on toimunud tasapisi järjekindel suund islamiseerumise poole. Kui selle sajandi algul käisin Türgis, oli vaid üksikuid pearätte näha. Aga mis nüüd on? Lugege ära, mitu pearätti vastu tuleb? Kes garanteerib, et praeguse välisministri lubadus kehtib ka järgmiste valitsuste ajal? Ja kas tõesti on kõik arreteeritud inimesed riigireeturid? kõik need tuhanded?\nOlen kategooriliselt mošeede vastu Eestis.\nMis, kuradi pagulased nad on ?\nPeaksid austama Meie kultuuri, usku ja eluviisi !\nMitte Meie hakkame tantsima nende muusika järgi !\nIslam olgu seal kus on nende koht. Eestisse ei tohiks ühtegi mošeed ehitada. Minu soov on see,et minu lapsed ja lapselapsed saaksid elada rahulikult oma kodumaal.