ORGANISATSIOONI ÜLESEHITUS - ÄRI JA ÄRI - 2021\nPõhiline - Äri ja äri - Organisatsiooni ülesehitus\nSelgitame, mis on organisatsiooni struktuur, selle omadused, tüübid ja elemendid, mis seda moodustavad. Lisaks, mis on organisatsiooni skeem.\nOrganisatsiooniline struktuur on viis, kuidas ettevõte kavandab ja jaotab oma tööd.\nMilline on organisatsiooni struktuur?\nOrganisatsioonilist ülesehitust tuntakse ettevõtte või organisatsiooni sisemise ja halduskorralduse vormidena . See hõlmab ka sama jaotuse alusel töö jaotust kindlates piirkondades või osakondades.\nTeisisõnu on ettevõtte organisatsiooniline struktuur viis, kuidas ta end edestab, kuidas ta kavandab oma tööd ja jagab ametlikult oma kohustused . Organisatsiooniline struktuur on ettevõtte kuju .\nEttevõtted ja organisatsioonid korraldavad end tavaliselt seatud eesmärkide alusel. Teisest küljest vastab nende struktuur ka nende kasutatavale sisemisele juhtimismudelile, see tähendab, kuidas nad kujutavad endast autoriteeti, administratiivset hierarhiat ja töö jaotust.\nIgal ettevõttel on oma organisatsiooniline struktuur. Seda on võimalik muuta ja kohandada vastavalt uutele stsenaariumidele ja vajadustele, kuigi see eeldab tavaliselt suuri muudatusi ja ümberehitust.\nVaata ka: Organisatsioonikultuur\nOrganisatsiooni struktuuri tunnused\nIga organisatsiooniline struktuur on ametlik tellimus, see tähendab, et see ilmneb ettevõtte dokumentides ja kajastub selle organisatsiooni skeemis . Viimases on esindatud erinevad inimesed, kes selles töötavad, ja nende konkreetsed positsioonid.\nNeed põhinevad tavaliselt spetsialiseerumise ja osakondade jaotamise põhimõttel, see tähendab tööplokkide ehitamisel, milles teatud ülesandeid täidetakse: avalikud suhted, inimressursid, halduskorraldus jne. . Mida suurem ettevõte on, seda spetsialiseeritumad on tema osakonnad.\nNeid struktuure võib olla kahte tüüpi:\nTsentraliseeritud See keskendub otsustele kõrgematel ametikohtadel hierarhias.\nDetsentraliseeritud See võimaldab igal osakonnal olulisi autonoomsuse varu.\nTeisest küljest vastavad nad üldiselt varasemale ideele, kuidas ühise eesmärgi saavutamiseks meeskond korraldada. Sellega seoses tuleb arvestada tehnoloogia, inimressursside ja organisatsiooni "vaimu" või äriisiksusega.\nOrganisatsiooni struktuuri tüübid\nÜldiselt on organisatsiooni struktuuri neli tüüpi:\nLineaarne Mõelge hierarhiale kui korralduspõhimõttele, see tähendab ülema otsesele autoriteedile oma alluvate üle, kuna kõik otsused ja kohustused langevad talle. See on struktuur, mis soosib kiirust, selget ja lihtsat raamatupidamist, kuna positsioonid on struktuuris väga täpselt määratletud, mis teenindab töötajaid ühise ülemuse juhendamisel. See on eelistatud mudel väikestele ettevõtetele, kus on vähe tootmist ja vähe inimkapitali.\nFunktsionaalne . Selles tehakse ettepanek jagada organisatsiooni töö hüperspetsialiseeritud üksusteks, igaüks allub sõltumatule pealikule, kes koordineerib oma töörühma ja võimaldab suhelda teiste meeskondadega. See on mitmekülgne, paindlik ja väga populaarne struktuur, eriti suuremate ettevõtete ja rohke personali jaoks.\nTöötajad Minimalistlik ärimudel, mis eelistab sisseosteta allhankeid ( sisseostmine või sisseostmine) paljusid funktsioone, mis teistes mudelites hõlmaksid tööüksuse ehitamist. See on paindlik ja kaasaegne mudel, mis nõuab siiski kapitali sujuvust, mis õigustab alltöövõttude asemel oma varustuse puudumist.\nMaatriks Ettevõtte ülesehitus põhineb autonoomsetel ja eraldiseisvatel töörühmadel, millest igaüks on määratud konkreetsele projektile ja koosneb mitmekesistest töötajatest, kes vastutavad koordinaatori eest, kes annab individuaalselt aru organisatsiooni juhtimisel. See on kõige laialivalguvam struktuur ja see, mis sobib hiiglaslikele riikidevahelistele ettevõtjate konsortsiumidele.\nOrganisatsiooni struktuuri elemendid\nKoristajad on osa tugitöötajatest.\nKanada aineüliõpilase Henry Mintzbergi sõnul sisaldab organisatsiooni struktuur alati 5 erinevat elementi:\nStrateegiline tipp . Ettevõtte juhatus, kus võetakse vastu kõrgetasemelisi otsuseid ning täidab otsese järelevalve, strateegia väljatöötamise ja ettevõtte keskkonnaga seotud ülesandeid.\nKeskjoon . Juhid, kes tegutsevad strateegilise tipu ja operatsiooni tuuma vahelise side- ja täideviijana, edastades teavet vertikaalselt ja horisontaalselt (nende vahel). Just nemad teevad otsuseid igas oma valdkonnas.\nOperatsioonide tuum . Ettevõtte põhitööjõud, mis koosneb töötajatest, kes vastutavad toodete ja / või teenuste loomise põhifunktsioonide eest.\nTehnostruktuur Siin on hulk spetsialiste ja spetsialiste, kes ei kuulu ettevõtte juhtimisse, kuid ei osale ka põhitootmisahelas, kuid pakuvad tuge kogu struktuurile, tagades muudatused mis on organisatsioonis vajalikud või edendavad selle stabiilsust ja säilitamist.\nTugipersonal Personali üldjuhul sisseostmine või sisseostmine, mis loob ettevõttes elu ja pakub tuge kogu struktuurile konkreetsetes mittespetsiifilistes ülesannetes, nagu koristamine, valve jms.\nOrganisatsiooni struktuuri olulisus\nOrganisatsiooniline struktuur on mis tahes ettevõtte mõistmise põhiaspekt, st see, kuidas see iseenesest on loodud ja korraldatud. Hea organisatsioon tagab vähemalt põhimõtteliselt harmoonilisema funktsionaalsuse ja soovitud omaduste saavutamise ettevõttes.\nVastupidi, ebapiisav või kaootiline struktuur põhjustab organisatsioonile probleeme, millel tavaliselt poleks, takistades ülesandeid, mis muidu võivad olla igapäevased ja lihtsad.\nOsadeks jaotamise all mõistetakse äriülesannete sektoriseerimist erinevates üksustes, mida nimetatakse osakondadeks, ning see on üks organisatsioonilise struktuuri aluspõhimõtteid. Iga osakond teenindab konkreetseid vajaduste kogumit, mis põhineb konkreetsetel organisatsioonilistel kriteeriumidel, näiteks:\nAja järgi või tööpäeva järgi.\nKliendi kaupa, nii et iga osakond hoolitseb ühe või nende komplekti eest.\nTerritooriumi järgi, kui osakonnad asuvad üksteisest geograafiliselt kaugel.\nProjektide kaupa, kui konkreetsed eesmärgid, mida käsitletakse, piiritlevad osakonna, siis muutke ja tehke seda uuesti.\nProtsesside kaupa, sõltuvalt nende kohast tootmisahelas.\nToodete / teenuste kaupa, olenemata sellest, millele tootmisahel on pühendatud, sõltumata teistest.\nOrganisatsiooni skeem võib esindada organisatsiooni struktuuri erineval viisil.\nEttevõtte organisatsioonilise struktuuri organisatsioonilist esindatust nimetatakse organisatsiooni skeemiks. Tavaliselt tehakse seda visuaalse skeemina, hõlmates kastide või õhupallide positsioone ja osakondi ning sidudes need üksteise ja nende ülemuste ning alluvatega sirgjooneliselt.\nJätkake teemaga: Organisatsiooni arendamine


Marek Jürgensoni blogi: Emme, lähme loomaaeda, tivolisse ja teemaparki!\nEmme, lähme loomaaeda, tivolisse ja teemaparki!\nLaupäeval, 25. augustil, sünnipäeva pidanud Tallinna Loomaaed on igati mõnus koht, kuhu võib perega alati tulla. Neljajalgsete ja suleliste toimetamiste jälgimisest ei tüdine kunagi. Loomaaias taltuvad ka kõige püsimatumad marakratid, sest ümberringi on nii palju huvitavat. Elevandid ja ninasarvikud, karud ja tiigrid, krokodillid ja ahvid, sekka karjade kaupa sõralisi ning uhke sulestikuga linde – kogu see kirju seltskond paneb ennast imetlema.\nEnt kui loomade uudistamisest küll saab, ent veel pole tahtmist koju minna, tekib emadel-isadel probleem, kuhu mudilastega edasi puhkepäeva veetma minna. Võimalik on külastada Vabaõhumuuseumi. Kuigi ka seal on vaieldamatult palju vaadata, ootavad lapsed vanade taluhoonete vahel jalutamise asemel siiski midagi märksa aktiivsemat ja lõbusamat. Läheks hoopis lõbustusparki, aga paraku on Tallinnas Kadrioru pargis vaid üks paari kidura karusselliga atraktsioonide aed. Lapsed, kes kunagi Russalka lähistel asunud tivolis lustisid, on tänaseks saanud juba vanaemadeks-isadeks. Ajast, mil Rocca al Mare tivolis karussell viimase ringi tegi on samuti möödas enam kui aastakümme. Oleme lähiriikide pealinnade seas nukker erand, sest aeg-ajalt Tallinna linnaosi väisav väsinud agregaatidega Tivolituur ei asenda tõelist suurt kogupere lõbustusparki.\nKümmekonna aasta eest tõusis Haaberstisse tivoli ja veekeskuse rajamine tõsiselt päevakorda, ent toona jooksis algatus saabunud majandussurutise tõttu ummikusse. Arvan, et nüüd, mil Eestil ja Tallinnal läheb hästi, on õige aeg lõbustuspargi ja veekeskuse mõte taas idanema panna. Haabersti on selleks kõige õigem koht, sest loomaaiaga koos moodustaksid need arvestatava meelelahutuskeskuse.\nTallinnas puudub oma teemapark.\nKui juba Haabersti meelelahutuslinnaku rajamisega algust teha, võiks mõelda ka mängulise teemapargi loomisele, mis sarnaneks oma toimimispõhimõttelt Lottemaaga, ent kus võiks kasutada märksa rohkem narratiive, kui pelgalt üks lastejutt. Teemapargi tegevus hõlmaks erinevaid lasteraamatuid, siia mahuksid toimetama nii Punamütsike, Pipi, Sipsik, supilinna detektiivid kui ka paljude teiste lasteraamatute kangelased. Lisaks meelelahutusele oleks mängukeskusel ka hariv ning kirjandust ja lugemisharjumust toetav funktsioon. Olukorras, kus raamatute trükiarv langeb ja eestlastest, kui kunagisest raamatulembesest rahvast on saamas kultuurileige tarbimisühiskonna liige, tuleks lastekirjanduse teemapark igati kasuks.\nEhitame Haabersti meelelahutuskeskuse valmis.\nMeil tuleb linnas ja riigis seljad kokku panna ning alustada tööd selle nimel, et rajada Haaberstisse tõeline laste võlumaa, kuhu kuuluksid loomaaed, tivoli ja kirjanduse teemapark. Üks kolmest, suurepärane loomaaed, on juba olemas, jääb üle ka teised kaks ettevõtmist teoks teha. Ma ei väida, et Haabersti meelelahutuskeskus oleks võluvits, mis meie rahvastikuprobleemid hoobilt lahendab, ent märk noortest peredest ja lastest hoolimisest on see kindlasti. Algatuseks on seegi suur asi.\nPostitaja: Marek Jürgenson kell 07:17


Lifting noorendav, nahka | Ametlik kodulehekülg Goji Cream\nRF-lifting näole hind, kus teha?\nLifting noorendav, nahka\nRF-lifting — see on meetod, integreeritud noorendamine ja thermolift, mis põhineb kuuma sagedusega elektromagnetiline kiirgus on nahale. Protseduur viiakse läbi spetsiaalse seade, mis kontrollib määral kiirguse eri valdkondades, annustatakse soojenemine need või muud naha kihid.\nSelle tulemusena on saavutatud suunatud stimulatsiooni toota kollageeni ja elastiini tootmist, paraneb rikastab naharakke hapnikuga ja suurendab lümfiringet, noorendav toksiinid ja jääkained. Mõju ravi — parem värv ja naha, suurendab toonust ja naha elastsust, kadumine mõju "häguste" näojoonte.\nBipolaarne — kõige pehmem ja ettevaatlik viis parandus vananemisega seotud muutusi. Üles soojendatud naha kudede ainult kuni 45 kraadi, puudub magnetväli (kui monopolar). Valu ajal protseduuride läbiviimiseks puuduvad.\nMonopolar — toimub selline RF-lifting üks kord. On mitte ainult noorendav mõju, vaid ka suurepäraselt hakkama rasvaladestustega ja tselluliidi ilminguid reied ja kõht, on kahjutu keha.\nTripolar — uuenduslik tüüp korras, mis eeldab osalemist mitmetel elektroodi protsessi, mis tagab pidev vahetamine postid. Ajal selliseid protseduure, RF-energia mõjutab erinevaid sügavamal naha. See metoodika ühendab endas kõiki eeliseid eelmised.\nSõltuvalt püstitatud ülesannete ja kasutusala RF-liftingu, spetsialist korjab sobiv välimus korras.\nPuudub allergilisi reaktsioone.\nTänu aparaadi mõju RF-liftingu, otse probleemsetes piirkondades, aktiveerub energia, mis ei põhjusta mingeid kõrvaltoimeid.\nProtseduuri tulemusena on kohe märgatav.\nAbsoluutselt välistatud nahapõletusi, kuna reaktsioon toimub ainult vahel epidermis ja dermis ja lihasmassi protsessi ei kaasatud.\nValutus meetod (ei ole vaja kasutada anesteesia).\nPuudub armid, armid.\nPole vaja erilist ettevalmistava perioodi ja pikaajalist rehabilitatsiooni.\nToimib igal alal (nägu, kõht, kael, puusad, käed).\nVähene risk nakatuda.\nSuurepärane kombinatsioon teiste looduse noorendava iluravi protseduuridega.\nKõrge täpsus võimaldab suunata mõju kindlasse piirkonda, seejuures naabruses alasid ei mõjuta.\npea piirkonnas toimuvate manipuleerimine on hoolikalt puhastada nahka;\nei ole soovitatav enne protseduuri rakendamine kreemid ja kosmeetika;\nmehed, kui RF-lifting tehakse nägu, enne protseduuri on vaja raseerida;\ntuleb eemaldada ehted ja eemaldada kontaktläätsed.\nKuidas toimib aparaat RF-liftingu?\nMadalama ja keskmise suurusega naha kihtides paiknevad kiud kollageeni — veniv aine, üks funktsioone, mille eesmärk on tagada naha tooni. Kollageeni lõnga võib võrrelda vedrud, kootud riie naha. Just need annab nutikus ja elastse naha noorusliku naha. Vananedes kollageeni tootmine väheneb. Nahk, ilma toetuse kujul, niidid, droops, ilmuvad kortsud ja kortsus silma.\nTõsteseadmed (RF-lifting) mõjutab valk kiud, mis on kõrgema temperatuuri toimel (ligikaudu 60 - 65) on lõigatud ja spiraal on keeratud — tänu sellele on saavutatud vahetu kollageenikiudude. Peale selle toimub immuunsüsteemi stimuleerimine, mis hakkab tööle kahekordses ulatuses. Seejuures on aktiveeritud protsessid toota kollageeni ja elastiini. Nahk on rohkem trimmis, kortsud vähenevad, suureneb naha toonust. Seejuures, erinevalt annavad sarnase tulemuse tegutsevad meetodeid, tõsteseadmed ei jäta armi või õmblused. Protseduur on absoluutselt ohutu isegi tundlik nahk ja tal puudub kantserogeenne mõju.\nTulemus pärast protseduuride läbiviimiseks thermolift\nKortsukeste ja gravitatsiooniline ptoos – tagajärg vanuselisi muutusi naha. RF-lifting (tõsteseadmed) – see on riistvaraline meetod, mis lahendab ühtlasi järgmised probleemid:\nLift näokuju, sealhulgas kõrvaldamine "teise lõua" ja aitab kõrvaldada ptoos (tegevusetus nahk);\nKõrvaldamine "kotid" silmade all ja tumedad ringid, nii kuidas juhtub parandada mikrotsirkulatsiooni, mis valgendab nahka;\nKõrvaldada rasva ladestumist ja tõstmine keha: kõht, zone reied ja tuharad;\nParandab naha seisundit, kui tselluliiti, tasandab venitusarmid (lonk. Piirkonnas, kus naha lumikate eriti õhuke (käed, kael, dekoltee tsoon), tugevdab ja pinguldab nahka;\nLifting sajand ja kõrvaldamine näo kortsud;\nVähendada kortsude sügavus, sealhulgas nasolabial valdkonnas silma ja sügavad kortsud otsmikul.\nLäbiviimise protseduuri RF-liftingu\nÄra RF-liftingu teistest riistvara meetodeid kasutada, et tulemus näha piisavalt kiiresti, juba pärast 1-2 protseduuri, täielik sama efekti võib saavutada läbiviimisel alates 5 seanssi. Kursuse läbimise järel toimub võimendus protsesside taastada ja uuendada rakke, ja jätkub pooleks aastaks. Tavaliselt mõju protseduur kestab kuni kaks aastat, kuid säilitada tulemuse saavutamiseks on soovituslik läbida kord kuue kuu jooksul protseduuriga.\nEnne protseduuri algust arst-kosmeetik tekitab nahale jahutav geel. Kui patsiendil on täheldatud suurenenud valuläve, siis enne protseduuri kantakse kohaliku anesteetikumi. Pärast seda spetsialist hakkab abil aparaadi toodab töötlemise probleemse tsooni. Protseduur kestab 15 minutit kuni 2 tundi. See sõltub töödeldava ala. Seansside arv võib suurendada või vähendada, kuid lõpliku otsuse võtab vastu ainult arst.\nPärast protseduuri kliendile ei ole soovitatav 1-2 nädala jooksul külastada kuuma sauna või sauna, päevitamine rannas või solaariumis. Ka arstid ei soovita selle aja jooksul aktiivselt sportimist või füüsilist koormust.\nKui raadiosageduslik lifting viiakse läbi professionaalne spetsialist on kvalitatiivne tänapäeva riistvara kõrvaltoimed on praktiliselt välistatud. Harvadel juhtudel võib esineda väike paistetus ja esineda punetus, kes kahe päeva jooksul kaovad.\nSoovitatav on pärast protseduuri vältida:\nmatka sauna, vann;\nTõsteseadmed ja RF-lifting — mis vahe on?\nTõsteseadmed nimetatakse veel thermal. See on ka aluseks radio wave heitkoguste. Paljud arvavad, et raadiosageduslik lifting ja thermage üks ja sama, kuid siiski on mitmeid erinevusi:\nerinevad temperatuuri mõju: kui thermas, naha kuumuta kuni 60° C, ja kui radio wave tõste - kuni 40° C;\nerinevalt RF-liftingu, kui thermas struktuur kollageeni molekulid on täielikult muutub;\nsagedus ja tugevus v: meetod thermolift eeldab tööd monopolar energia-suure sagedusega, siis on nagu ta on, kui radio wave tõste palju nõrgem.\nSeadmed thermolift peab varustatud spetsiaalsete jahutid, vältida söövitust epidermis.\nKui palju on vaja korra?\nSaada püsiva tulemuse, soovitatakse sõltuvalt naha olukorrast, läbi RF - lifting 6-8 korda (vahemik läbi - 10-12 päeva). Juba pärast esimest korda on näha esimesi nähtavaid muudatusi. Pärast 21 päeva, käivitub täielik protsess noorendamine, kui algab aktiivne kollageeni tootmine. Tulemuse säilitamiseks pärast läbi vaid protseduuride kuuri vaja külastada kabinetid kosmeetikul üks-kaks korda aastas.\nNäo noorendamise meetodid\nKaasaegsed noorendamismeetodid, mida soovitavad eksperdid\nNäo noorendamine tõstmisega


Viimane külastus: 7.04.2010\npostitatud 20.11.2002 kell 10:31\nTere ja kaunist päeva kõigile.\nÜksindusel on mitmeid liike. On vabatahtlikult valitud üksindus ja pealesunnitud üksindus. Esimese me valime endile reeglina ise ja seejuures naudime seda. Tean kui hea on vahel minna üksinda mööda metsateed ja kuulata vaid looduse hingamist...lihtsalt olla oma mõtetega. Me naudime seda.\nPealesunnitud üksindus kipub aga vaevama. See piinab ja tekitab igatsust. Seda tunned ka keset suurimat rahvahulka. Ja sellest vabaneda on väga raske. Tean seda..sest oli aeg kui suutsin meenutada vaid kedagi keda enam ei olnud....märkamata kõike muud ilusat oma ümber...\npostitatud 20.11.2002 kell 19:33\njust tahtsin sama öelda, et üksindust võib tunda ka suure massi keskel\npostitatud 30.11.2002 kell 17:42\nÜksindust naudin ainult, siis kui olen omal soovil üxi... aga olen kindel, et mina pole see, kes terve elu üxi rändax... kuigi olen end iseseisvax ja sõltumatux üles töötanud, paistan küll tugev, aga sisemas on siiski soov leida keegi, kes hoolib minust & kellele hellust jagada ning lasta ka oma haavatavamal poolel välja paista...\nKõige kurvemad ongi need momendid, kui näed mis moodi peredega väljas söömas käiakse... kaaslasega ümbert kinni tänaval jalutatakse, kallistatakse, suudeldakse... jms\nKogu hingest armastada ja seetõttu haiget saada, on igatahes parem kui üldse mitte armastada... arvan, et üxindus hakkab mingi hetk ikka piinama ja kibestunux teeb...\npostitatud 30.11.2002 kell 18:16\nÜksindus .. Taevale tänu, et ma seda ei ole. St. ei ole elus üksi. Minu jaoks on ka paar üksioleku päeva tapvad. Ma ei pruugi suhelda, aga mul on vaja tunnet, et kusagil on keegi. Ja ma saan inimeste seltsi kohe, kui tunnen vajadust. Ma olengi suurema osa oma lapsepõlvest ja neiueast veetnud veetnud üksildase statistina saalinurgas. Võib-olla ongi see hulga seas üksiolek tekitanud omamoodi paanilise hirmu, mis sunnib seltsis olema. Seltsi otsima.\nNii ei kujutagi ma igavest üksiolekut ette. Kui ühel päeval peaks üksi jääma, oleks see vist väga valus löök. Ja jääb üle loota, et seda ei juhtu ning kui peakski, siis lapsed hoiavad pealpool vett.\npostitatud 23.03.2003 kell 18:37\nappi ma kujutan ette et üxikdus on üx koledamaid asju ... uhh...\npostitatud 23.03.2003 kell 21:19\nJust, on kaks iseasja - üksindus ja üksiolek. Ma ei kujuta ette midagi jubedamat kui üksindus, kui sul lihtsalt polegi kedagi, kellega suhelda kui tahaksid -ei koosolemist, kohtumisi, kirju ega telefonikõnesid ja liigud võõraste hulgas kui vari ilma lähedasteta. Ma ei kujuta, mis ma peaksin olema teinud, et niiviisi karistatud saada. Üksiolek on suht teine. Vahel kui ühiskondlik surve kasvab üle pea või tahaks enda sees mõni asi selgeks mõelda, siis ma põgenen üksolemisse. Aga see on korraks vaid, teed paar sammu ja oled jälle üldise melu sees.\npostitatud 24.03.2003 kell 07:06\nMinu üksindus lihtsalt tapaks\nÕnneks on mul lapsed ja mees ja mehe poolsed sugulased ja tuttavad ning sõbrad. Kujutasin hetkeks ette, et mul seda kõike poleks...uhh...kananahk tuli peale\nKui enamus ka lähevad, siis lapsed ikka jäävad lasteks. Ja nii nagu Lola ütles...nemad ehk aitavad siis veepeal püsida. Aga samas...kord saab ka neil oma elu olema...mnjah....loodan et ma pole nii halb inimene olnud, et oleksin üksinduse ära teeninud...\npostitatud 24.03.2003 kell 14:12\nMa kardan, et see suhe on 70/30-le, et see suuremn osa kipub ikka imelikuks minema...\nViimane külastus: 9.01.2005\npostitatud 24.03.2003 kell 21:51\nMul lähisugulane oli elu lõpuni üksik. Hea ja lõbus inimene, kuldsed käed ja kuldne süda.\nAlles veidi enne ta surma sain aimu kui õnnetu ta oli.\nHinges olevat tühjus.\npostitatud 24.03.2003 kell 22:14\nÜkskõik kui vingelt head nägu ei tehta, päris üksikud inimesed ei ole reeglina üdini õnnelikud. Veidi jääb ikkagist puudu. Vähemalt minul on raske seda uskuda.\nJa kui ongi, siis andku mulle andeks. Ma võtan oma mätta otsast ja minu jaoks on ajaliselt piiratud üksiolekudki rasked, suisa tapvana tunduvad.\npostitatud 16.02.2005 kell 15:14\nOlen varem siia teemasse vastanud, vaatan, et kohe kolm aastat tagasi! Inimene ei ole yksi elamiseks loodud, maailma loodes loodi samuti Aadamale seltsiline, et inimene ei oleks yksi ja , et inimesi saaks olema palju!\npostitatud 16.02.2005 kell 15:58\nüksi on ikka paha olla, kuid nagu maire aunaste ütles: parem olla üksi üksinda, kui kahekesi üksinda\npostitatud 16.02.2005 kell 16:20\nVõin olla tundmatus kohas üksi või tundmatute in imeste keskel, kuid ometi mitte tunda end üksikuna, kuna mul on inimene, kes mulle pöialt hoiab - see tunne on hindamatu.\nKui seda tunnet poleks, poleks miski enam endine, seega - ei tahaks seda kogeda...\npostitatud 16.02.2005 kell 21:06\nMõni võibolla suudab,mina mitte.Üldiselt vahest vaatan ja mõtlen et kõik üksikud on ikka imelikud. Ikka kummitab mõte mille kuradi pärast nad üksikud on.Masendav,peaaegu sama masendav kui sõdivad paarid.\nViimane külastus: 20.03.2019\npostitatud 16.02.2005 kell 23:08\nÜksindus hakkab teatud eluperioodist inimesele muserdavalt mõjuma. Mitte kõigile, aga suuremale osale kindlasti. Kuid kuni teatud ajani on üksindus kui palsam hingele.\npostitatud 16.02.2005 kell 23:13\nIga inimene on erinev, osad on nagu loodud üksikuteks huntideks, osad ei suuda ennast sellisena ette kujutadagi. Aga minuarvates kuldreegel on selline, et parem üksi endaga kui sitas seltskonnas.\npostitatud 16.02.2006 kell 09:48\nusun et mõjub hästi ---- kui seda ei praktiseerita väga pikka aega järjest.\nJa yldse on ylepaisutatud hirm yxinduse ees.\nMa arvan et seepärast paljud elavadki õnnetult kaua koos, et kardavad, et kui lahku minna, siis äkki enam ei leiagi kedagi ja jääbki yxi elu lõpuni.\npostitatud 16.02.2006 kell 09:49\nAlgne postitaja: ZyOn\n........ Aga minuarvates kuldreegel on selline, et parem üksi endaga kui sitas seltskonnas.\nMuideks kuldsed sõnad!!!!\npostitatud 16.02.2006 kell 10:46\n//...Mitme sõnaga...oleneb tujudest, et kas ma olen seltskondlik või väga kinnine.\nVõin sama öelda enda kohta ka.\nOn perioode, kus võin olla nn peolövi ja siis jälle vastupidi - tekib olukord, kus pole vaja kedagi näha, suhelda jms.\nAga tegelikult on ikka nii, et rohkem olen üksi. Sest mulle ei meeldi üldse pealiskaudne suhtlemine. Olen selline "köik-vöi-mittemidagi" inimene. Ja huvitavaid-huvitavaid inimesi tahaks endale ümber ikka.\nSamas, ega üksiolek mind ei nässerda. Alati on huvitav, ka omaette, nagu Ray'gi mainis.\npostitatud 16.02.2006 kell 11:31\nMulle meeldib väga üksi olla. Harva on see võimalik. Üksildane olla ei tahaks. Aga kui peaks juhtuma, et jään üksildaseks, siis tuleksin sellega toime.\nViimane külastus: 7.03.2007\npostitatud 16.02.2006 kell 13:14\nInimene peab ikka aeg-ajalt üksi olema,siis saab korralikult ja süvendatult mõtelda.Vaadake-enamus filosoofe ja kirjanikke on oma sügavamad ideed saanud ikka üksi olles.Mõni erand kindlasti on,kes ka seltskonnas saab mõelda süvamõtteid.Samas ,hea on üksi olla kui sa tead,et tegelikult on sul seljatagune olemas ja soovi korral saad alati kellegagi suhelda.Samas,äkki erakuna muutuvad oluliseks hoopis muud väärtused...\npostitatud 16.02.2006 kell 15:32\nnew york on teada tuntud naide sellest, kuidas hulga seas void ennast yksinda tunda.... ma ei ole mitte kuskil marganud sellist inimeste vajadust leida lahedasi suhteid kui siin, olgu see siis koera naol voi internetisuhted.\nminu elu on siiani tais suhteid ja sopru ning need on kui ohk mida hingan... muidu ei saaks ellu jaada...\npostitatud 18.02.2006 kell 17:56\nÜksindus on halb. Tean seda omast käest. Uskuge mind, te ei taha olla üksikud. Kuid pole midagi teha, kuna mul iseloom selline mitte seltsiv, arglik, üleolev, enesekeskne ja kinnine. Kuid tean, et suhteid, sõpru ja tuttavaid on vaja, et elus üldse pinnal püsida ja midagi saavutada. Üksindus on kurb, hakkad tundma rõõmu hoopis asjadest mida endale soetad, kuid asjad ei räägi vastu ja kaotad küllalt kiiresti huvi nende vastu, hakkad vaatama vanu, juba mitmeid kordi nähtud filme jne., et oma aega vähekegi sisustada.\nKurb, mis muud.\npostitatud 18.02.2006 kell 20:13\nAga ma näiteks ei suuda kogu aeg seltskondlik olla ... tuleb lihtsalt suur vajadus olla oma nurgas ja mõtelda ... lihtsalt üksi olla ja ütleme, et ennast taastada.\nKa mul on tarvis aeg-ajalt akusid laadida. Aga üksildane olla selle sõna tõelises tähenduses ei tahaks ega ilmselt suudakski.\nViimane külastus: 10.09.2018\npostitatud 18.02.2006 kell 20:53\nKindlasti leidub neid,kellele meeldib olla üksik.Ma olen arvamusel,et see ei mõju hästi.Võib tekkida olukord,kus on mina ja maailm,samas tehes haiget neile,kes hoolivad...\nKuigi vahel tahame me kõik olla üksi ja möelda omi mõtteid\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0228181 sekundit


Statiivid ja tarvikud - Digikaubad\nAvaleht » Fotokaubad » Statiivid ja tarvikud\nJoby statiiv HandyPod Mobile, must\nHandyPod Mobile on ideaalne nutitelefoniga pildistamiseks ja videote tegemiseks. Tänu kergele ja kompaktsele disainile on seda mugav kaasas kanda. Soovid HandyPod'i kasutada hoopis käepidemena vlogimiseks? Lihtsalt lükka statiivijalad kokku ning asu ..\nHandyPod Mobile on ideaalne nutitelefoniga pildistamiseks ja vide..\nSee kerge videokomplekt koosneb 635 süsinikstatiivist ning ülisujuvast 504X videopeast. Videopea sobib suurepäraselt kasutamiseks ka peegelkaameratega filmimise ajal. 504X videopeal on kuni 6,5 kg vasturaskus, kuid sobib kasutamiseks seadmetega, mill..\nSee kerge videokomplekt koosneb 635 süsinikstatiivist ning ülisuj..\nJoby statiivikomplekt Gorillapod Starter Kit\nGorillaPod Starter Kit on ideaalne komplekt sisuloojale. Selle GorillaPod ministatiiviga tuleb kaasa mitmeid kinnitusi, millega saab statiivi kasutada erinevate seadmetega – nutitelefoni, GoPro seikluskaamera, taskulambi või videovalgustitega. Komple..\nGorillaPod Starter Kit on ideaalne komplekt sisuloojale. Selle Go..\nSyrp motoriseeritud statiivipea Genie Mini (SY003..\nKompaktne pöörlev motoriseeritud statiivipea Sujuvad time-lapse videod Kandevõime kuni 4 kg Kiirus 360° pöördel 33 sekundit Sisseehitatud Bluetooth ühendus Juhtimine läbi nutiseadme (iOS & Android) Täielik seadistamine ja seadistuste salvesta..\nKompaktne pöörlev motoriseeritud statiivipea Sujuvad time-laps..\nVõimaldab 3-teljelist kaamera juhtimist kuni 100 m kaablil Salvesta imelisi time lapse videosid Mugavad kaamera kiirkinnitused Toimimiseks vajalik Syrp Genie motoriseeritud statiivipea Kandevõime kuni 8 kg Kogu komplekt mahub mugavalt ühte sel..\nVõimaldab 3-teljelist kaamera juhtimist kuni 100 m kaablil Sal..\n1 010.58€ 972€\nFeiyuTech üksjalg Quick-Release Carbon\nFeiyuTech süsinikkiust üksjalg on kerge ja tugev – kaalub kõigest 900 grammi, kuid suudab kanda lausa 12 kg.See ei pelga Sinu tippklassi peegelkaamerat ega raskeid objektiive – üksjalale võib muretult kinnitada kuni 12-kilogrammise varustuse ning kin..\nFeiyuTech süsinikkiust üksjalg on kerge ja tugev – kaalub kõigest..\nFeiyuTech AK Dual Handle käepide\nJoby statiiv-käsistatiiv Telepod Pro Kit\nJoby TelePod Pro Kit'il on neli erinevat tööasendit: käepide, üksjalg, lauastatiiv ja pikendatud statiiv. Lisak on sel ka eemaldatav kuulpea mis hoolitseb selle eest, et saaksid põnevaid võttenurki püüda nii 360° pöördeid tehes, kui 90° kallutades. T..\nJoby TelePod Pro Kit'il on neli erinevat tööasendit: käepide, üks..\nJoby statiiv GripTight Gorillapod Pro 2\nGripTight GorillaPod Pro 2 statiiv koosneb GripTight Por 2 nutitelefoni adapterist ning GorillaPod statiivist. Profitasemel GripTight Pro 2 statiiviadapteriga on tagatud teravad pildid, stabiilsed videod ja on-the-go vlogid. Adapteri universaalne dis..\nGripTight GorillaPod Pro 2 statiiv koosneb GripTight Por 2 nutite..\nJoby statiiv-käsistatiiv TelePod Mobile\nJoby TelePod Mobile on ideaalne paariline Sinu telefonile. Sel on neli erinevat tööasendit: käepide, käsistatiiv, lauastatiiv ja pikendatud statiiv. Statiiv hoiab turvaliselt Sinu telefoni või kompaktset 360° kaamerat. Tänu Impulse Bluetooth kaugjuh..\nJoby TelePod Mobile on ideaalne paariline Sinu telefonile. Sel o..\nJoby TelePod 325 on truu kaaslane fotograafidele, seiklejatele, vloggeritele – kõigile sisuloojatele. Sel on neli erinevat tööasendit: käsistatiiv, üksjalg, lauastatiiv ja pikendatud statiiv. Sel on ka integreeritud kuulpea mis hoolitseb selle eest, ..\nJoby TelePod 325 on truu kaaslane fotograafidele, seiklejatele, v..\nMVTTWINGC kaheastmeline süsinikkiust kaksikjalgadega statiiv pakub eriti jäika ja stabiilset tuge igal ettevõtmisel. Professionaaltasemel videote tegemisel on see aga tõeline must-have. Statiivil on alumiiniumist 100 mm kauss ning ka adapter, millega..\nMVTTWINGC kaheastmeline süsinikkiust kaksikjalgadega statiiv paku..\nJoby statiiv GorillaPod Magnetic 325, must/hall\nTunned seda? See on uue GorillaPod 325 Magnetic ministatiivi magnetiline tõmme. Uus 325 statiiv on kompaktne, paindlik ning tulipunaste magnetiliste jalgadega, mis võimaldavad nutitelefoni, kompaktkaamera või seikluskaameraga üha põnevamad võttenurki..\nTunned seda? See on uue GorillaPod 325 Magnetic ministatiivi magn..\nJoby statiiv GripTight Pro TelePod, must/hall\nJoby GripTight Pro TelePod on esimene teleskoopiline statiiv Joby rikkalikus statiivide valikus. TelePod on truu kaaslane fotograafidele, seiklejatele, vloggeritele – kõigile sisuloojatele. Sel on neli erinevat tööasendit: käepide, käsistatiiv, minis..\nJoby GripTight Pro TelePod on esimene teleskoopiline statiiv Joby..\nGripTight GorillaPod Pro Video toob telefonivideotesse professionaali hõngu. Tänu juhtkangile on telefoni mugav pöörata ja kallutada ning tabada ideaalse kadreeringuga videod. Tänu GorillaPodile on stabiilsed videod tagatud ka kõige ebatasasematelt p..\nGripTight GorillaPod Pro Video toob telefonivideotesse profession..\nMASHA voodipesukomplekt (laos)


Haned rändavad | Looduskalender\nEingereicht von Looduskalender - Mi., 20.03.2019 - 12.12\nVaata kus on pärast loo ilmumist hallhanesid vaadeldud: LINK\nSuur-laukhanesid on juba ohtralt märgata, aga peab täheldama, et varasematel aastatel on põhiränne toimunud aprillikuus, et siirduda oma pesitsusaladele - Põhja-Venemaa tundratele, meil nad ei pesitse. Sügisrände aegu nägime neid massiliselt, aga enamalt jaolt vaid ülelennul, kui just tormine ilm linnuparvi peatuma ei sunni.\nKevadränne on nähtavalt arvukas ja umbkaudu paarkümmend tuhat isendit teeb meil ka toitumispeatuse - seega peame nende läbirändurite välimust ka lähemalt kirjeldama.\nLiigitunnuseks on suur-laukhanedel, valge laik nokatüvikul, mis juba kaugelt silma hakkab ehk eristab neid teistest hallidest hanedest. Üpris suur lauk ulatub nokatüvikust laubani.\nSuur-laukhanede noka värvus on roosa, valge otsaga, aga sarnane nokk on ka hallhanedel. Jalad värvus oransh, mis omakorda sarnaneb rabahanede jalgade värvusele.\nLennupildis märkame vanalindudel tumedaid laike kõhul.\nMöödunud aasta noorlindude sulestikus võib märgata veel mitmeid erinevusi. Vanalindudele sarnane välimus saavutatakse pärast suvist sulgimist.\nNiisiis, kui näete kusagil suur-laukhanede parve toitumas ja Teil on hea fotoaparaat või binokkel autos võib märgata erineva välimusega linde, kusjuures osadel võib puududa kogunisti liigitunnus - valge lauk. Noorlindude nokk ongi veel üleni hall, samuti kõht, millel puuduvad tumedamad põikvöödid. Vahel võime nö segaparvedes märgata rabahanesid, aga nendest juba lähiajal.\nHaned rändel ( www.loodusemees.ee )\nSuur-laukhanede kehapikkus jääb seitsmekümne sentimeetri ringi, kaalu paar…kolm kilo. Eriti suurte isendite tiibade siruulatus võib küündida üle pooleteise meetri.\nHaned Saadjärvel ( www.loodusemees.ee )


Adaur.ee - kinnisvaraturg peopesal - Leht 1187\nAktuaalne teema linnast maale elama asuda meenutab hiljutist analoogset kampaaniat, kus rahvast hoopiski avasüli linna kutsuti. Kes ikka koera saba tõstab, kui mitte koer ise. Linnapea ülesanne on kindlustada linnale tulubaas läbi maksumaksjate kohaloleku. Maavanem loodab sama saavutada maakonnas. Igaüks on oma “äri” peal väljas. Loodetavasti on silme ees terendamas kogu ühiskonna heaolu kasv.\nMaal on mõned tegurid, mida tuleb sinna elama asudes kaaluda. Soetatava kinnisvara väärtus (maja, maa, korter) maal on madal. Puudub reaalne turg (72% tehingute väärtusest on tehingud kinnisvaraga Tallinnas ja Harjumaal). Nii võib konservatiivse kinnisvaraeksperdi koostatud hindamisaktis jääda hind alla ostu-müügitehingu hinnale. See nõuab uue kodu ülesehituseks vajalikule pangalaenule juurde tavapärasest suuremat omafinantseeringut. Selle leidmine on üks suuremaid takistusi noore laenuvõtja teel uue koduni.\nJärgmise kampaania ajal uude pakutavasse paika ümberkolimine võib osutuda problemaatiliseks, sest olemasolevat kinnisvara ei õnnestu realiseerida sinna investeeritud väärtusele kohase hinnaga, kuna piirkondlik turuväärtus on endiselt nigel. Ja ega aastatepikkuse tööga kogutud varanatukese ümberkolimine odav ole.\nKinnisvara seisukohast annab madal ostuhind suurima perspektiivi tõusuks. See pole lootus, millele suuresti panustada, võib minna ka vastupidi.\nKinnisvaraga on probleeme veelgi. Kogu taasiseseisvusaja vältel on elamumajanduse valupunkt olnud investeeringud olemasolevasse elamispinda. Needki investeeringud on maal eriti defitsiidis olnud. See tähendab, et elamispinna kaasajastamine nõuab uutelt elanikelt esmalt aastaid tegemata jäetud investeeringute korvamist ehk lagunemise lõpetamist, alles seejärel kvaliteedi loomist, seda linnaelanikest 22% väiksema leibkonnaliikme sissetuleku juures.\nLinnamelus harjunul on tõenäoliselt üsna raske mõista, et ta ei saa ööpäevringi nurgatagusesse poodi juhuslikult otsasaanud leiba ostma minna. Või ööklubisse. Või miks takso ei tule mitte kahe minutiga, vaid hoopis kahe tunniga, sest see on hetkel teise sõiduga hõivatud. Väheoluline pole lasteaedade, koolide, raamatukogu kaugus ja kvaliteet, mida heal juhul hoiavad tasemel mõned fanaatikud.\nTegeleks maal kaugtööga? Paraku on kaugtöö nii õhuke tegevuste kogum, mis sobib vähestele ja mingis töölõigus. Kontoris kohalolek päris ära ei kao. Nt kinnisvaraturule pole kaugtöö võimalus märkimisväärset mõju avaldanud.\nTöökohti napib. Pendelmigratsioon 50 km raadiuses on peagi igati normaalne, kuid siin tuleb arvestada kohe täiendavate transpordikuludega. Kas kodu soetamisel on vaja kohe varuda ka uus auto? Linnateed pole head, kuid maal on need veel kehvemas seisus. See omakorda tähendab taas lisakulutusi. Ega bensiingi odavne.\nMaal on kindlasti palju positiivset. On looduses linnulaul, mille asemel paneelelamurajoonis kuuleb vaid naabrite sõimu. Maal saab lehmale pai teha, kanu lendama õpetada ja naabri hobusega ratsutamas käia. End ihult ja hingelt linlasele tunduvad need rikka inimese lõbudena, neil on linliku kiire elutempo ja teenuse sisseostmise asemel meeletult aega iga pisiasjaga ise tegeleda.\nEi ole saladus, et Eesti keskmisest palgast on kõrgem palk ainult Harju maakonnas. 2001. a III kvartalis oli Eesti keskmine palk 5300, Harjumaal 6378, madalaim, 3573 krooni Jõgeva maakonnas. Maakonnakeskuste palk on kõrgem maakonna keskmisest. See justkui räägib maapiirkonna rikkale isetegemisele vastupidist juttu.\nTulles kõrgeima palga kontekstis tagasi pendelmigratsiooni juurde – seni on Tallinna ümbruse kinnisvarasoetajad, kes on keskmisest kindlasti rikkamad, pidanud piiriks 30 km, kaugemale minna eriti ei taheta.\nHinnates maale asumisega seonduvaid tulusid-kulusid, tundub ebareaalne loobuda osast sissetulekust ja võtta endale lisakulutusi ja kohustusi.\nOlemasoleva elamispinna toomine maale asumise põhjuseks on sama, mis öelda, et kaevus on veel vett – joome selle ruttu ära. Elamispinnad ei ole maal odavad seetõttu, et nad on maal, vaid et see elamispind ei anna piisavat võimalust lisaväärtuse loomiseks, millest kasvaks kasutaja ja seeläbi kogu ühiskonna heaolu. Ümberasustuse propagandistidele soovitaks väljapakutud plaanid tõsiselt läbi mõelda. Kas ei ole oht saada paari aasta pärast suurt kildkonda vaenlasi, kes oma viletsuse süüdlast otsima asuvad?\nArtikkel on avaldatud 21.02.2002 väljaandes Äripäev –\nAktiivne kinnisvaraturg ja soodsad laenuvõimalused on pannud paljusid investeerima korteri ostu selle väljaüürimise eesmärgil.\nSelline tuluteenimise eesmärgiga rahapaigutus, nagu kõik teisedki, nõuab läbimõeldud ja mõtestatud tegevust, mida ei tohi juhtida hetkeemotsioonid.\nVabaturu üürimäär sõltub nõudluse ja pakkumise vahekorrast. Kui pakkumine suureneb, kuid nõudlus jääb samaks, siis üürihinnad langevad. Vastupidises olukorras üürihinnad suurenevad.\nNõudluse ja pakkumise tulemusena tekkiva tasakaaluhinna selgitamiseks on kõige otstarbekam uurida internetis ja trükiajakirjanduses ilmuvaid üürihindasid. Siinkohal tuleb kindlasti arvestada, et ajakirjanduses ning internetis reklaamitud hinnad on omanike-vahendajate soovitud hinnad, mis veel ei tähenda, et sellise hinnaga peaks ka tehinguid toimuma. Tavaliselt on kõik hinnad kaubeldavad.\nLeheveergude ja internetilehtede lappamisest kasulikum on rääkida kinnisvarabüroode üürimaakleritega ja uurida nendelt reaalseid üürihindasid, millega tehinguid sõlmitakse. Maakler oskab tavaliselt ka täpsustada, milline on õiglane üürihind arvestades üüripinna iseärasusi.\nNagu kõik kinnisvarahinnadki, määrab ka üürihinna esmajärjekorras asukoht. Asukohast tulenevad hinnakriteeriumid põhinevad paljudel subjektiivsetel ja objektiivsetel teguritel, mis tervikuna kallutava (üüri)hinda ühele või teisele poole. Nendeks teguriteks on näiteks ligipääsetavus (ühis) transpordiga, kaubandus- ja teenindusasutuste lähedus, naabruskonna turvalisus ja maine, parkimisvõimaluste olemasolu, keskmine sissetulekute tase piirkonnas, lasteaia, kooli ja töökoha lähedus.\nSageli juhtub, et räägitakse esmajärjekorras hinnast ja alles seejärel sellest, mis kõnealuse hinna eest saab. Suuremat hinda küsitakse näiteks üüripinna eest, mis on varustatud mööbli või kaasaegse köögitehnikaga.\nSamas võib ette tulla inimesi, kel oma mööbel olemas ja kes seetõttu üüripinna varustatust miinuseks loevad.\nÜürihind ja üürileandmise kiirus on pöördvõrdelises sõltuvuses. See tähendab, et mida kõrgemat hinda võrrelduna turu keskmisega üürileandja küsib, seda pikem on aeg, millega tehinguni jõutakse. Madalam hind seevastu annab võimaluse kiiremini tehinguni jõuda. See mõjutab väga otseselt vakantsust ehk saamata jäävat tulu, mis on investeeringu tasuvust määrav tegur. Algajal kinnisvarainvestoril tasub kindlasti ülaltoodud infot arvestades kokku kirjutada äriplaan ja rahavoogude aruanne, mille abil saab juba projekti algatades veenduda selle tasuvuses.\ntallinna korterite üürihinnad kroonides\n3 toalised 2 toalised\nKesklinn 5500- 15 000 4500-10 000\nÄärelinn 4000-5500 3500-4000\nArtikkel on avaldatud 20.02.2002 väljaandes Eesti Päevaleht – http://www.epl.ee/artikkel.php?ID=194560\nSildid: arendaja, arendus, hind, hoone, kinnisvara, konkurents, koostöö, linn, maa, maakler, müügitöö, objekt, portaal, professionaal, projekt, ülevaade, vahendus\nSildid: arendaja, arendus, Äripäev, hind, hindamine, hoone, kinnisvara, konkurents, koostöö, linn, maa, maakler, objekt, portaal, professionaal, projekt, ülevaade, vahendus\nKinnisvaraturul leidub palju hooneid, mille on rajanud firma, kes ise vahendusega ei tegele. Ometi on arendustöö tulemus tarvis klientidele maha müüa või välja rentida.\nVahenduse kiirus ja korrektsus eeldab professionaalset lähenemist. Vahendajal peab olema nii töökogemus kui ka klientide andmebaas. Siin seisab arendaja dilemma ees, keda koostööpartnerina kaasata. Kas vahendusfirma, mille üks osakond või sõsarfirma tegeleb naabruses konkureeriva arendusprojektiga? Kas võiks vahendaja olla firma, kes kaugel teises linna otsas üht-teist arendab?\nKui arendus- ja vahendustööd ühendav maaklerifirma satub dilemma ette, kas müüa maha endale kuuluv arendusobjekt või konkurendi oma, siis kaua ei mõelda. Selge see, et esmalt üritatakse oma objekti rahaks teha. Kliendile pakutakse enne oma arendusobjekti ja alles selle mittesobimisel võetakse kõne alla konkurendi arendused. Ebaterve konkurentsi vältimiseks on vahendustegevuseta arendajal seetõttu otstarbekas pöörduda vahendusfirma poole, kes temaga arendustegevuses ei konkureeri.\nJärgmise kriteeriumina tasub hinnata vahendaja tuntust turul ja professionaalsust. Viimase mõõdupuuna on tänapäeval sobilik vaadata atesteeritud maaklerite olemasolu firmas.\nFirma tuntuse hindamine on eelkõige emotsionaalne – kas arendaja on vahendusfirmast kuulnud ja kas kuuldu seadis firma positiivsesse valgusesse? Hindamiseks võib kasutada kinnisvaraportaalides või ajalehtedes olevate kuulutuste arvu – mida rohkem kuulutusi, seda aktiivsem firma.\nVahendajate kontakt potentsiaalsete klientidega on kõige lähedasem ja otsesem ning neil on parim ülevaade klientide soovidest.\nArtikkel on avaldatud 18.02.2002 väljaandes Äripäev –\n02/01 Tallinna linn ostab AS-ilt Meka 10,7 miljoni krooniga Lasnamäel Punasel tänaval asuva laohoone, et sinna spordiseltside toel välja arendada spordikeskus.\n03/01 Tallinna linnavalitsus kavatseb tänavuse eelarve projektis eraldada elamuehitusprojektidele 145,1 miljonit krooni ning ehitada sellega 235 korterit munitsipaalpindadeks.\n10/01 Tallinna linn otsustas 100-protsendiliselt hüvitada kanaliseerimata eramurajoonide elanike liitumistasud veevärgiga sõltuvalt liitumise ajast.\n14/01 Viimsi poolsaarel Kivineeme elamurajooni arendava Linnakujunduse Arendusbüroo juhataja Meelis Niin väidab, et temalt püütakse võltsitud dokumentide abil ettevõtet üle võtta.\n16/01 Nõmme halduskogu kinnitas maa- ja veealade üldised kasutamis- ja ehitustingimused, mille järgi ei tohiks sellesse Tallinna linnaossa tulla suurelamuid ega ka minikrunte.\n17/01 Eesti Liikluskindlustuse Fond müüb kirjalikul enampakkumisel 8,21 miljoni kroonise alghinnaga Tallinnas Rannamõisa teel paikneva Pikaliiva elamurajooni arenduseks soetatud kinnistu.\n18/01 Pärnu sanatoorium Tervis kavatseb kasutult seinud mudaravila krundile ehitada 150 miljonit krooni maksa vee- ja puhkekeskuse.\n18/01 Tallinna Haabersti linnaosa valitsus sõlmis elamute haldamise kohustuste täitmise lepingu AS-iga Minu Vara, mis võitis segastel asjoludel toimunud riigihanke mullu sügisel.\n21/01 Eesti Telefon pani teistkordselt kirjalikule enampakkumisele Tallinnas Kreutzwaldi tänaval asuva endise peahoone ja selle kõrval oleva analoogjaama hoone.\n22/01 Keskkonnaministeerium müüs 12,34 miljoni krooniga Keila vallas Laulasmaal asuva 43 hektari suuruse hoonestamata kinnistu enampakkumise võtjale Rendmark Kinnisvaraarenduse OÜ-le.\n24/01 Pirita linnaosavalitsuse poole on veelõbustuskeskuse rajamise plaaniga pöördunud kolm ettevõtjat, neist kõige suurejoonelisem on TOP-i tulevaste omanike projekt.\n24/01 Liikluskindlustuse Fond kuulutas välja Rävala Büroohoone AS-i kõigi aktsiate kirjaliku enampakkumise alghinnaga 20 miljonit krooni.\n25/01 Pärnu rannarajoonis tegutsev hotell Strand sai nurgakivi neljakorruselisele 127 toaga juurdeehitusele, juurdeehitus ja hoone vana osa uuendamine lähevad maksma ligi 80 miljonit krooni.\n25/01 Tallinna linnavolikogu kinnitas detailplaneeringu Rännaku puiestee ja Auto tänava vahelise 5,4 hektari suurusele maa-alale, mis jagatakse 18 elamumaa krundiks.\n28/01 Kinnisvarafirmad Ober-Haus ja Arco Vara võtavad sihikule Soome turu, esimene avab seal kontori ning teine hakkab soomlaste Eestisse meelitamiseks Soome juhtiva kinnisvaragrupiga koostööd tegema.\n30/01 Taani kinnisvarafond ostab aasta jooksul kolm-neli Tallinna ärihoonet kogumaksumusega kuni 150 miljonit krooni.\n30/01 Saku Suurhalli hoonestamata k?rvalkinnistutele Tallinnas Paldiski maanteel tegi parima pakkumise 28,8 miljoni krooniga Fiesta Real Estate AS.\n30/01 Tallinna säästva arengu ja planeerimise amet kuulutas välja riigihanke Paljassaare ja Russalka vahelise 400 hektari suuruse rannaala üldplaneeringu koostamiseks.\nHinnanguliselt soetatakse ligi 90% elukondlikust kinnisvarast pangalaenu abil. Seetõttu on kinnisvara turutrendide hindamise seisukohast oluline laenudünaamika jälgimine.\n2000. aasta kinnisvaraturu esimese märksõnana mainiti laenuturgu ja selle aktiveerumist. 2001. aasta annab laenuturu aktiivsusest juba uue arusaama. Eluasemelaenude käive kasvas 2001. a. võrreldes 2000. aastaga jõulised 46% ehk 1,8 mld. kroonilt 2,8 mld. kroonini. 2000. ja 1999. a. oli vastav suurenemine “ainult” 37%.\nLaenuandjate valmidus laenu väljastada ja seda veelgi ergutavad üliaktiivsed turundusmeetmed olid üheks oluliseks teguriks, mis suurendas nõudlust kinnisvaraturul ning seeläbi kinnisvarahindasid.\nPankade väljastatud eluasemelaenude jääk suurenes 2001. a. detsembri lõpu seisuga 6,1 mld. kroonini ehk võrreldes 2000. a. seisuga 35%.\nEluasemelaenude intressimääral on alates 2000. a. III kvartalist olnud kindel suund allapoole. Toonaselt viimase paari aasta tipptasemelt on eluasemelaenude hind langenud kroonipõhistel laenudel 12,4 protsendilt 8,6 protsendini 2001. a. lõpul. Euro ja Saksa marga baasil antud laenude puhul on vastavad intressimäärad vastavalt 10,4 ja 7,8% ning 11,5 ja 10,3%.\nÄriühingute laenude puhul oli 2000. a. stabiilsuse musternäide, kus kvartali jooksul väljastatud laenude maht suurenes jooksvalt paari protsendi jagu. 2001. a. seevastu oli laenukäive eelmisest aastast 14% väiksem.\nVähenevale laenukäibele vastupidises suunas liikus äriühingutele väljastatud laenude jääk, mis suurenes aastaga 11%.\nÄriühingutele antud laenude intressimäärad on tunduvalt stabiilsemad ning need on püsinud valdavalt vahemikus 7-10%. 2001. a. detsembriks oli odavaim euro baasil väljastatud laen, mille intressimäär oli 5,57%.\nEesti kroonis antud laenude intressimäär seevastu oli 2001. a. kestel pidevalt 2000. aastast kõrgem.\n2002. aastalt on raske oodata eluasemelaenu turu jätkuvat laienemist samas mastaabis. Pigem on arvata laenuturu muutumist konservatiivsemaks, mis vähendab nõudlusepoolset survet kinnisvarahindadele.\nÄriühingutele väljastavate laenude turg on stabiilsuse saavutanud ning ennustatavalt jätkub areng samal teel suunatuna peamiselt maailmamajanduse arengutest. Paraku on selles osas antud käesolevaks aastaks negatiivseid hinnanguid.\nHinnanguliselt soetatakse ligi 90% elukondlikust kinnisvarast pangalaenu abil. Nii kasvas eluasemelaenude käive eelmisel aastal 2000. aastaga võrreldes ligemale poole võrra, moodustades aasta lõpus 2,8 miljardit krooni.\n2000. aasta kinnisvaraturu esimese märksõnana mainiti laenuturgu ja selle aktiveerumist. 2001. aasta annab laenuturu aktiivsusest juba uue arusaama – eluasemelaenude käive kasvas 2001. aastal võrreldes 2000. aastaga jõulised 46% ehk 1,8 miljardilt kroonilt 2,8 miljardi kroonini. 2000. ja 1999. aastal oli vastav suurenemine 37%.\nLaenuandjate valmidus laenu väljastada ja seda veelgi ergutavad üliaktiivsed turundusmeetmed olid olulised tegurid, mis suurendasid nõudlust kinnisvaraturul ning seeläbi kinnisvarahindasid. Pankade väljastatud eluasemelaenude jääk suurenes 2001. aasta detsembri lõpu seisuga 6,1 miljardi kroonini ehk võrreldes 2000. aastaga 35%.\nEluasemelaenude intressimääral on alates 2000. aasta III kvartalist olnud kindel suund allapoole. Toonaselt viimase paari aasta tipptasemelt on eluasemelaenude hind langenud kroonipõhistel laenudel 12,4 protsendilt 2001. aasta lõpuks 8,6 protsendini. Euro ja Saksa marga baasil antud laenude puhul on need intressimäärad vastavalt 10,4% ja 7,8% ning 11,5% ja 10,3%.\nÄriühingute laenude puhul oli 2000. aasta stabiilsuse musternäide – kvartali jooksul väljastatud laenude maht suurenes jooksvalt paari protsendi jagu. 2001. aastal seevastu oli laenukäive eelmisest aastast 14% väiksem. Vähenevale laenukäibele vastupidises suunas liikus äriühingutele väljastatud laenude jääk, mis suurenes aastaga 11%.\nÄriühingutele antud laenude intressimäärad on tunduvalt stabiilsemad kui eluasemelaenudel ning need on püsinud valdavalt vahemikus 7-10%. 2001. aasta detsembriks oli odavaim euro baasil väljastatud laen, mille intressimäär oli 5,57%. Eesti kroonis antud laenude intressimäär oli seevastu 2001. aasta kestel pidevalt 2000. aasta näitajast kõrgem.\nÄriühingutele väljastavate laenude turg on stabiilsuse saavutanud ning tõenäoliselt jätkub areng samal teel ning seda suunavad peamiselt maailmamajanduse arengud. Paraku on selles osas käesolevaks aastaks negatiivseid prognoosid.\nArtikkel on avaldatud 04.02.2002 väljaandes Äripäev –\nSildid: Eesti, elamispind, eluase, eluasemelaen, ERI Kinnisvara, Harjumaa, hinnalangus, hinnatõus, intress, intressimäär, kinnisvara, kodu, korter, kvartal, laen, Lasnamäe, liising, linn, lisatagatis, maa, maja, majanduskasv, Mustamäe, müük, Õismäe, pakkumine, palk, pangad, pank, Pärnu, poliitika, rate, sektor, sundmüük, tagatis, Tallinn, Tartu, tehing, Tõnu Toompark, väärtus\n‹‹ Uuemad uudised 1 2 3 … 1,186 1,187 1,188 … 1,194 1,195 1,196 Vanemad uudised ››


Sõiduautode maksustamine on olnud elava arutelu keskmes osaliselt seetõttu, et rahul ei saa olla muudatusplaanide serveerimisega. Ent küsimuse sisuline külg on vähemalt sama oluline. Jutt ei käi mitte üksnes eelarvetulu suurendamisest, vaid ühest maksustamise põhimõttest – neutraalsusest.\nArvutame. Mida kallim on soetatav auto, seda sagedamini ostetakse see ettevõtte nimele. Ligi 20 000 maksev sõiduriist (ja see pole paljude arvates üldse kallis auto) tähendab ligi 3300 euro suurust käibemaksu, mille käibemaksukohustuslane saab riigilt kohe tagasi. Lubades töötajal kasutada autot isiklikul otstarbel ilma vastava arvestuseta, maksab ettevõte küll umbes 43 eurot igakuist erisoodustuse käibemaksu, kuid ärme unusta, et lisaks auto soetamisele tekitavad käibemaksutagastust ka kõik jooksvad kulud. Eeldades 1500 km läbisõitu kuus ja keskmist kütusekulu 9 l / 100 km, arvame praeguste bensiinihindade juures käibemaksu maha veel umbes 30 eurot. Autopesu ja mõni jupp juurde, ning ongi kogu 43eurone käibemaks läinud.\nEesmärgi vastu. Ühtse fikseeritud lahenduse kasutamine, nt erisoodustuse hind, võib olla vähem koormav kui neutraalsuse tagaajamine igal võimalikul moel, ja seetõttu mõistlik. Kuid sel juhul ei tohi lihtsustatud olukord olla kõige tähtsam otsust mõjutav tegur, nagu see praegu kipub olema.\nKas lahendus peitub sisendkäibemaksu mahaarvamise piiramises või erisoodustuse hinna asendamises näiteks protsendiga auto turuväärtusest koos miinimumlävega, näitab analüüs. Üks on selge: odavam autostumine ettevõtte kaudu ning Yarise ja Lexuse maksustamise võrdsustamine pole kunagi olnud tahtlikult taotletud eesmärkideks Eesti maksupoliitikas.


Objekti ID: 161644\nÜldpind: 65.10 m²\nHind m² kohta: 1 351.77 €\nMai rajoonismüüakse remonti vajav kolmetoaline korter. Korter asub kolmandal korrusel, rõdu on olemas. Köök on heas korras, muud ruumid vajavad remonti. Planeering on läbi maja , päikesepaistet jätkub terveks päevaks, ruumid on mõnusalt soojad.\nKorteri juurde kuulub ka keldriboks. Aknad on vahetamata.\nFassaad on uuesti värvitud, otsaseinad soojustatud. Keldris on vahetatud veetorud ja keskküttetorud. Trepikojad on remonditud ja hoitakse lukus.\nKorteri omanik soovib vastu 2-toalist korterit Mai rajoonis, maksimaalselt 1-2 korrus.\nrõdu, kelder, vann, elekter, trepikoda lukus, dušš, vesi, köögimööbel, eraldi toad, tsentraalne vesi, ühistransport, sissekäik tänavalt\nMetsa 14, Pärnu linn


Rahvuslane: Venemaa 2012 - NSVL 1951\nRussia 2012 - back to the USSR 1951 Käesoleval aastal venemaa pealinnas Moskvas 01. mail aset leidnud võimupartei, proletarjaadi, ametühingute ning nende toetajate massidemonstratsioonid viisid hämmastunud välisvaatlejad tagasi nagu oleks tagasi saabunud NSVL'i hiilgeajad.\nThe New York Times kirjeldab, kuidas kümned tuhanded ametühinglased koos edinorosside (s.o. võimupartei liikmed) kunstlillede, -vanikute vehkides, punaste loosungite all, valge-sini-punaste riigilippude lehvides ning bravuurse ja valju muusika saatel mööda tänavaid jalutasid ja hüüdlauseid karjusid. "Elagu Moskva lennundustööstuse töötajad" kõlas hüüe ning mass vastas - HURAAAAA!. Välisvaatlejate arvates oleksid nad saabunud nagu 1951. aastasse.\nInfoportaal Lenta.ru, kes välisvaatlejate arvamust vahendab, toob välja ka vastavad videod, kuid märgib siiski tõe huvides, et toimuv meenutas pigem möödunud sajandi 70-80 aastaid ehk suure stagnatsiooni ja seisaku ajastut.


Puuvill - OÜ Eesti Viljasalv\nPuuvill on tuntuim kiudtaim. Puuvillaseemned on viki, vahel isegi herne suurused ja nad on kolme kuni viie kaupa kapslis. Valmides kapsel avaneb. Koos seemnetega tuleb sealt välja ka puuvillakiud. Seemned on rasvarikkad, koorimata seemnetes on 17…20% toorrasva ja proteiini 18-20%.


Haruldase haigusega 17-aastase neiu raviks on veel vaja 181 000 eurot | Tööpakkumised | Kandideeri.ee tööportaal\nBlogi > Haigekassa\nTALLINN, 29. mai, BNS - Haruldase verehaigusega 17-aastase neiu ravikulude katmiseks on vaja koguda veel 181 000 eurot.\nMöödunud nädalal tegi Tartu Ülikooli (TÜ) Kliinikumi Lastefondi nõukogu otsuse pikendada 17-aastase haruldast verehaigust põdeva tüdruku ravi toetamist aasta lõpuni, mil selgub lahendus lapse edasise ravi rahastamise osas. Aasta lõpuni on tüdruku ravi kogumaksumus 255 714 eurot, millest hetkel on annetajate abiga kaetud 29 protenti.\nUudistesaates “Aktuaalne kaamera” ütles Eesti Haigekassa juhatuse liige Maivi Parv, et alternatiividena pakuti välja võimalust kasutada haigekassa poolt rahastatavat ravi või võimalust patsiendil osaleda konkreetse ravimi kliinilises uuringus.\nTÜ Kliinikumi Lastefondi strateegiajuht Külliki Saar tõdes, et lapsele vajaliku ravi maksumus on fondi ajaloos kõige suurem summa, mida on otsustatud toetada. Saar tõi välja, et hetkel kogunenud 74 707, 78 euro eest saab fond katta lapse viie ravimidoosi maksumuse. “Aasta lõpuni peame leidma heategijate toel vahendid, millega katta kokku 17 ravimidoosi maksumus,” tõi ta välja. “Loodame südamest, et head annetajad tulevad appi ja aitavad meil tagada lapsele eluks vajaliku ravi,” avaldas Saar.\n17-aastase haruldase verehaigusega tüdruku ema ütles “Aktuaalne kaamera” intervjuus, et isegi kui maailmas on üks inimene, kes vajab päästmist, siis ei tohiks sellele inimesele öeld. "Ma leian, et kõikidel inimestel on võrdne õigus saada abi ja eriti veel siis, kui on tegemist lastega.”\nAita päästa 17-aastase tüdruku elu!


Kommentaarid: GALERII | Tallinna hipsterbaar kandideerib maailma parima sisekujunduse tiitlile\nGALERII | Tallinna hipsterbaar kandideerib maailma parima sisekujunduse tiitlile (13)\nN. Äljane 9. juuli 2019 20:04\nMõtlesin minna uudistama ja keha kinnitama. Kui aga kuulsin, et krossist eide puhvet, ei tõsta sinna oma jalga iial.\nmelon 9. juuli 2019 19:32\nmeie hipstritel pole raha baarides käia. kogu papp läks kalamaja korterite soetamiseks ja renoveerimiseks, siis oli vaja osta ka kollased püksid, kodukootud sviitrid ja gaasimaski kotti läpaka jaoks. ma arvan seda asutust ootab sama saatus mis krossi mõisalgi - võlad ja maha müümine\nRäme jama Jordan Krossi raha eest 9. juuli 2019 19:24\nTasu eest saab igaüks oma putkaga selles "maailma parima disaini komplektis" osaleda. Kui rohkem maksad, siis pääsed finaali. Nii on nende "konkurssidega". Mary Jordan Kross (kes on selle saastabaari omanik) jälle oma kavalate "turundusnippidega" e. siis väljamõldistega. Järelikult mingi petuvärk ja ei tasu vaatama minna.\ntasu eest osaleja 9. juuli 2019 19:21\nTasu eest saab iga omanik oma putaga selles "maailma parima disaini komplektis" osaleda. Mary Jordan Kross jälle oma kavalate turundus"nippidega" e. siis väljamõldistega. Järelikult mingi petuvärk j aei tasu vaatama minna.\nDžoordani kitš 9. juuli 2019 19:09\nTegi siia miskise amäärika burksikoha ja maailmadisain kohe? Fantaasiaga on mutikesel ennegi asjad väga korras olnud.\nMingu siis, osalegu siis 9. juuli 2019 19:06\nMaksad osavõtumaksu ära ja võid ka mininokuga pikema noku konkursile minna- pole keelatud.\nSelge 9. juuli 2019 18:49\nOdeon= hipsterite baar!\nmhm 9. juuli 2019 17:26\nMeenutab bussiootesaali või tekitab tunde basseini lähedusest. Mõnus küll ei ole.\n9. juuli 2019 16:54\nIlu on vaataja silmades.lgal inimesel oma maitse.\nHorros 9. juuli 2019 16:38\nNoojah London - New York veebiajakiri :D:D:D\nHorros 9. juuli 2019 16:33\nKoha omanik on ju valetaja Mary Jordan Kross, SEEGA EI SAA SEDAGI NN UUDIST TÕSISELT VÕTTA. Ja see õnnetu Odepn EI ASU KOPLIS, küll Kopli tänava ääres, kuid ned on ikka kaks eri asja. Piltidelt vaadates on too koht küll INETU eklektiline maitselageduse näidis. Mingist disainist üleüldse rääkida on selge liialdus. Võimalik, et see nn ajakiri on miski USA mõttetus ja Odeoni sinna sattumine selgelt ameeriklase Jordani susserdus. Arvata võib, et kaua see kphake ei tegutse. Kes sinna üldse viitsivad minna. INETU JU PEALE SELLE KA.\nPildid 9. juuli 2019 15:45\nPiltidelt paistab tõesti väga kena ja huvitav kujundus olevat!\nTarku kõik kohad täis 9. juuli 2019 14:43\nÜks asi on eesti arhitektide ja sisearhitektide tegevus Nõuka okupatsiooni ajal ja teine asi on Nõukogude tsentraalne kolearhitektuur. Need on siiski kaks iseasja. Ja ükski portugallane ega muu Venemaast kaugel elav inimene ei tule meile ütlema, mis on meie osa ja mis mitte. Enne Balti jaama turu kokkulükkamist ja praeguse kena ehitamist käis siin ka trobikondade kaupa igasuguseid "lääna" kunsti- jm tarku, kes väitsid, et see vanade samovaride, Nõuka ordenite jm pahna haisev ja lagastatud müügikoht, kus müüsid eesti keelt mitteoskavad mutid, on osa Eestist ja peabki nii jääma.


Teisenda Tuneesia dinaaride (TND) ja Uus Türgi liir (TRY) : Valuutakalkulaator\nTuneesia dinaar (TND) ja Uus Türgi liir (TRY) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Tuneesia dinaar ja Uus Türgi liir muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 19 detsember 2018.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Tuneesia dinaar. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Uus Türgi liir default valuutat. Klõpsake Uus Türgi liir või Tuneesia dinaaride teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nTuneesia dinaar on valuuta Tuneesia (TN, TUN). Uus Türgi liir on valuuta Türgi (TR, TUR), ja Põhja-Küpros. Uus Türgi liir on tuntud ka Yeni Türk Lirasi. Sümbol TND saab kirjutada TD. Sümbol TRY saab kirjutada YTL. Tuneesia dinaar jaguneb 1000 millimes. Uus Türgi liir jaguneb 100 new kurus. Vahetuskurss Tuneesia dinaar viimane uuendus 18 detsember 2018 pärit Rahvusvaheline Valuutafond. Vahetuskurss Uus Türgi liir viimane uuendus 19 detsember 2018 pärit Yahoo Finance. TND teisendustegur on 6 tüvenumbrini. TRY teisendustegur on 5 tüvenumbrini.


Kvaliteet, tarnekindlus ja kompetentsus\n1971. aastal asutatud Šveitsi firma Schwihag AG rööpakinnitussüsteemide ja pöörmekomponentide tootja ja arendaja. Ettevõte tegeleb uute tehniliste lahenduste väljatöötamisega ja olemasolevate süsteemide täiustamisega. Schwihagi rööpakinnitussüsteemid ja pöörmete lahendused kiirraudteedele, raske telejekoormusega raudteedele ja samuti trammiteedele on hinnatud kogu maailmas. Kvaliteetsete, töökindlate ja pikaealiste Schwihagi komponentide kasutamine võimaldab meie klientidel säästa märkimisväärselt taristu hoolduskulusid ja tõsta töökindlust. Schwihagi tooted vasatavad kõige rangematele EL tingimustele,on lihtsalt paigaldatavad, hooldusvabad ja ökoloogilised. Vaata lähemalt: www.schwihag.com\nSeverstal-Metiz suhtes on rahvusvahelisse kontserni äriühingute mis ühendab Severstal, mis kuulub selle segmendi suurim Euroopa ettevõtete top 5 riistvara vara ja arengustrateegia eesmärk olema osaühing Severstal sama ettevõtte eesmärkide saavutamisele. Severstal-Metiz suhtes rühma on tõhus loodetakse parandada oma äri protsesside, töötavad nišisegmente lisandunud väärtust (turud, tööstuse, toodete) keskendada väärtuste abil parima toote-teenuse portfelli. Vaata lähemalt: metiz.severstal.com\nFrance Rail Industry on üks juhtivaid terasetoodete terasetootjate Euroopas, valmistavad kvaliteeti umbes 3 miljonit tonni aastas. Meil on tootmisrajatised kogu Suurbritannia ja Prantsusmaa, premium toodetega üle maailma. Meil on ülemaailmse võrgustiku piirkondliku tiimid, nii et meie ülemaailmsete klientide kohalik teenus. France Rail Industry loodi Greybull kapitali pikkade toodete Euroopa ettevõtted Tata Steel kokkuostmisel juuni 2016. See on meie jaoks uus algus ja põhineb 150 aastat pärandit. Kuid me ei ole kinni varem-ootame tulevikku. Meil liiguvad edasi lihtsamast organisatsiooni, protsesside efektiivsemaks ja paindlikumaks lähenemine. Vaata lähemalt: france-rail-industry.business.site\nTVEMA on maailma juhtiv defektoskoopiaseadmete ja raudteeohutussüsteemide projekteerija ja tootja. Ettevõte omab 25 aastast insenerikogemust, firmas töötavad kogenud spetsialistid ja tedlased, kes tagavad, et pakutavad tooted, teenused ja tehnoloogilised lahendused on oma ala tipus. Koostöös TVEMA-ga pakume rööpmestiku ultahelikontrolli teenuseid. Vaata lähemalt: www.tvema.com\nWeighwell Engineering Ltd on üle 25 aasta pikkuse kogemusega teisaldatavate raudtee kaalumissüsteemide tootja. Ettevõtte on hinnatud oma suurepäraste insenerioskuste, teadmiste ja uuenduslikkuse poolest. Lähtudes klintide vajadustest leieame optimaalseima lahenduse. Koostöös Weightwelliga paigaldasime EVR Cargo Tapa depoose unikaalse 6 teljelise kaalusüsteemi. Vaata lähemalt: www.weighwell.com\nTenconi SA on 1871 aastal asutatud Šveitsi raudteematerjalide tootja. Tänu oma kvaliteedile on Tenconi tooted kasutusel kogu maailmas. Alates 2002 aastast kasutatakse Eestis Tenconi toodetud isoleerlukke. Vaata lähemalt: www.tenconi.ch\nBharat Forge CDP on rahvusvahelisse Kalyani gruppi kuuluv Sakasamaa ettevõte, mis tootab kvaliteetseid hooldusvabu pöörmekomponente. Organistatsioon omab 175 aastast kogemust raudteevaldkonnas. Eestis ja Lätis on kasutusel CDP toodetud pöörmerullikud. Vaata lähemalt: www.cdp-railsystems.com\nEnam kui 100 aastat toodab Tšehhi ettevõte Pražska Stroirna trammipöörmeid.Tooted on kasutsel paljudes maailma linnades Austraaliast kuni Austriani ja USA-st kuni Venemaani. Pražska Strojrna pöörmed paigaldatakse TLT Kopli liinile. Vaata lähemalt: www.pstroj.cz\nUkraina Dnipropetrovski pöörmetehas toodab 1520 mm süsteemi pöörmeid ja aluslappe. Vaata lähemalt: www.dsz.dp.ua\nPEZ Connector on spetsialiseerunud raudtee kinnituselementide tootmisele Üle poole toodangust eksporditakse. Toodete kõrge kvaliteet on tuntud nii Poolas kui ka kogu Euroopa turul. Vaata lähemalt: www.pezconnector.pl


Messi korraldamine on Haridusportaal.ee meeskonnale kujunenud meeldivaks iga-aastaseks traditsiooniks ning järjepidevalt lisanduvad kogemused tekitavad tunde, et midagi ei saa enam selle suurürituse korraldamises ebaõnnestuda.\nSiiski oleme üha enam hakanud mõistma, et hea lõpptulemuse on alati taganud messil osalenud ettevõtete aktiivsus, nutikus toodete-teenuste eksponeerimisel ja soov suhelda haridustöötajate koorekihiga.\nTäname Teid meeldiva koostöö eest ja soovime edu 29 -31 jaanuar 2009. aastal Dorpati konverentsi keskuses toimuval messil.\n„Ärimaailm koolile“ missiooniks on väärtustada haridust, ettevõtlust ja koostööd. Teeme kõik endast oleneva, et luua ühisenergia haridusjuhtide ja ettevõtjate vahele, et seeläbi arendada hariduskeskkonda kiirelt arenevas keskkonnas.\nMess on parim koht oma ettevõtte ja pakutavate toodete ning teenuste tutvustamiseks.\nLisaks ametlikule esitlusele on võimalus üles astuda messilaval oma tegevust tutvustava presentatsiooni, loosimise või muuga, mis teeb messikülalistele Teie poolt edastatava info veelgi meeldejäävamaks.\nAasta suurim hariduskonverents\nRiigi toetusest kahele Jõhvi koolile jätkub vaevu kahe klassi remondiks\nMaakool sai katusele päikesepaneelid\nKahe lasteaia valmimisega lisandub pealinnas 180 uut lasteaiakohta\nVändra firma kinkis lasteaedadele vaibad\nTartu eelarve kahanes, võib kahaneda veelgi\nKunstiakadeemia uue hoone ehitushind odavnes järsult\nSaku gümnaasium sai 11 miljoni kroonise staadioni\nArengumaad pakuvad väljapääsu kriisist\nRiikide hädakisa aeg\nPäästeamet hoiatab raha eest suitsuandureid pakkuvate libaametnike eest\nTöötuskindlustuse saajate arv tõuseb 2009. aastal 30 000 inimeseni\nMaailma suurima ehitusfirma Vinci käive kavas 10%\nTallinn saab 59 miljoni kroonise lisaeelarve\nReaalaja PCR masin inimpäritolu DNA kvantifitseerimiseks\nPraktikamaja projekteerimis- ja ehitustööd\nCV KESKUS AS\nSORENT GRUPP OÜ\nPopSport! (Baltimpeks OÜ)\nMC Muusikapoed OÜ


Otepää Ironmani ilu ja valu - Tervis Pluss - Delfi Lood\n5. juuli 2019 8 min.\nTekst: Krõõt Padrik\nFortumo I tiim ehk Krõõt, Ranno ja Vahur ületamas finišisirget.\nTervis Plussi juuninumbris rääkis Krõõt, kuidas kuus kontorirotti IT-ettevõttest Fortumo ennast vormi ajasid, et kahe tiimiga Otepää Ironmanil võistelda. Nüüd on võistlus peetud ja aeg kokkuvõtteks. Kuidas läks ning kas nad kunagi veel mõnele spordiüritusele minema soostuvad?\nNädal-kaks enne võistluspäeva käib juba närviline ilmaprognooside kammimine, sest juuni alguses vallutab Eesti lõõmav suvekuumus. Vahepeal võiks meeskondade ühis-chat’i peaaegu ilmakanaliks ümber ristida. Silmapiiril terendab väljavaade võistelda 30kraadises kuumuses.\nTegeleme hambad ristis aklimatiseerumistrennidega ja kümme päeva enne võistlust on Pühajärve ranna vesi juba nii soe, et kalipsode kasutamine satub kahtluse alla. Kalipso aga aitab ujumisele tegelikult üsna palju kaasa ning selle puudumine teeb ujujate elu tunduvalt raskemaks.\nVõistluse eelõhtul hakkab olukorra reaalsus ja korralduslik mõõde vaikselt kohale jõudma. Ratturid viivad oma sõidukid juba vahetusalasse ning Vahur kommenteerib seal laiuvaid “kosmoserattaid” vaadates, et meie algelise varustustaseme juures on isegi viimaseks jäämine päris okei. Saame oma numbrid, käepaelad ja muu kola kätte, käime järgmise päeva logistika veel kiirelt üle ning ongi aeg end suureks päevaks välja puhata.


Urineerimise vajadus Kui climaks tsüstiidi ravi\nEndiselt on koguaeg täis põie tunne ning see väga häirib igapäevast elu. Uriini hägusus aga viitab vähese vedeliku tarbimisele. Allikas: Medical News Today. Tere, loomulikult kui patsiendil on kaebused ja sagenenud urineerimine, peab seda ravima, aga vastavalt tundlikkusele.\nKui käid pissil üle kaheksa korra päevas, peetakse seda sagenenud pissilkäimiseks.\nVürtsid ja tomatid Teatud road võivad suurendada pissimisvajadust, näiteks šokolaad, kunstlikud magusained, väga vürtsikad toidud ja tomatiroad. Urineerimise vajadus diabeet Suhkruhaigus, mida ei ole ravitud, võib anda märku sagedasema urineerimisvajadusega.\nNeeruprobleemid Kui need ei toimi mingil põhjusel urineerimise vajadus peaks, võib ka see ajada rohkem pissile. Väike või tundlik põis Mõnel on sünnipäraselt väike põis. Ka ülitundlik põis võib ajada vetsu vahet jooksma sagedamini, kui on tõeline vajadus. Ülitundlikku põit peaks n-ö koolitama ehk katsuda pikendada vetsus käimise vahesid.\nMuud haigused Ka eesnäärme suurenemine ja Parkinsoni tõbi võivad põhjustada sagedast urineerimist. Vanus Vananedes muutuvad lihased nõrgemaks, põis ei pruugi enam pidada ja tekib tarvidus sagedamini pissil käia.\nPinge Ka ärevus ja pinge võivad tekitada pidevat pakitsust minna pissile. Ülekaal Ülearune kõhupekk võib suruda põiele ja tekitada tihenenud pissimisvajadust.


Louis Pavel – Vikipeedia\n18. oktoober 1915\nJõgeveste mõis, Helme kihelkond\nLouis Pavel (õpingute ajal Pallases Lui Paavel, Saksa okupatsiooni ajal ka Louis Pawel; 18. oktoober 1915, Jõgeveste mõis, Helme kihelkond – 12. oktoober 1977) oli eesti maalikunstnik.\nPavel sündis Jõgeveste mõisas mõisaantvärgi pojana, hiljem jäi pere Tartusse elama ja Louis Pavel astus 1935. aastal Kõrgemasse Kunstikooli Pallas. Aastatel 1940–1944 õppis ta Ado Vabbe ateljees, mis sõja tõttu jäigi tal lõpetamata.\nSel perioodil tutvus ta mereväeteenistuse, metsavendluse, rahateenimise ja eduka kunstnikukarjääriga. Militaarse eluga kohtus Pavel Eesti mereväes aastatel 1937–1938, perioodi jäi ka tutvumine Helsingi kunstieluga. Prantsuse maalikunsti väljapanek Ateneumis jäigi noorele maalijale olulisimaks nähtud näituseks. Relva kandis Pavel uuesti suvel 1941, enne Saksa vägede Eestisse jõudmist. Professor Julius Mark, hilisem Eesti Omakaitse ohvitser, soovitas tal võimaliku Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa tulla. Pavel kuuluski Tartumaa organiseeritud metsavendade hulka, võimalik, et ta osales major August Vase juhtimisel ka mõnes sõjalises operatsioonis.\nPoeg Indrek Hirv arvab, et just metsas, püss seljas, valmis tal üks kaunemaid impressionistlikke maastikumotiive, üsna tüüpilisi toonasele Pallasele. 1942. aastal, kui okupatsioonivõimudelt tuli viimaks luba kunstikool Pallas taasavada, ei oleks Pallase direktor arhitekt Arnold Matteus seda suutnud ilma Louis Pavelita, kes käis kodust koju, ukse tagant ukse taha ning veenis endisi kaasõpilasi ja ka õppejõude uuesti kokku tulema (vt ka "Maalikunstnik Valdemar Väli" 2004, lk 12).\nSaksa okupatsiooni ajal esines Louis Pavel kõigil Tartu kunstinäitustel ja aitas neid korraldada; esinemisi Tallinna näitustel kirjeldab ilmekalt Kaalu Kirme raamatus "Muusad ei vaikinud" (Tallinn, 2007). Maalid said kiita Helmi Üpruselt, Voldemar Ermilt, Alfred Vagalt ja Karl Brinkmannilt.\nNeed, suuremas osas hävinud tööd, olid maalitud "sisemise jõu ja ladusate värvipindadega," nagu kirjutas Helmi Üprus (Postimees, 4. mai 1942). Tuleb täiendada Kaalu Kirme raamatut, mille kohaselt Helmi Üprus polevat arvanud midagi head Paveli 1943. aasta Tartu sügisnäituse ekspositsiooni kohta (lk 162). Vastupidi, Helmi Üprus kirjutab hoopis: "Vitaalsuse poolest köidab tähelepanu L. Paveli "Vagunis", mis on (...) parimaid" (Postimees, 28. detsember 1943). Nii kujunebki Saksa okupatsiooni aeg Louis Paveli kunstnikutee kõrgajaks, kriitika asetab ta eesti tuntuimate maalijate kõrvale.\nKunstnik jõudis koju 1946. Säravast isiksusest oli saanud poolenisti murtud mees. Louis Pavel pidas kodumaal mitmeid ameteid. Oli muuseas professor Ado Vabbe laborant Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ning kunstnik Tartu Kunstifondis ja Vanemuises aga ka metsatööline ning madrus Peipsil ja Emajõel.\n1952. aastal visati ta Kunstnike Liidust välja "loomingulise aktiivsuse puudumise tõttu", põhjuseks muidugi kuulumine Omakaitsesse ja Saksa sõjaväkke, mis tähendas mõnigi kord näitusele pakutud tööde tagasilükkamist juba enne žüriid ning raskusi maalitarvete hankimisel, mida sai osta üksnes Kunstnike Liidu kaudu. Paveli liikmesust ei taastatudki. Hiljem paistis ta seda enam mitte soovivatki ning eemaldus teadlikult ametlikust kunstielust ja veetis palju aega metsades ja järvedel, maalides aeg-ajalt maastikke – nii talviseid ("Pilkuse motiiv" 1961, Mart Paveli kogu) kui ka suviseid ("Palupõhja" 1969, Indrek Hirve kogu).\n1955. aastal, kui tal oma loomingut siiski avaldada õnnestus, kirjutas Vaike Tiik näituse kataloogi eessõnas: "Saavutusi portreemaali alal on G. Raualt ja L. Pavelilt. Saame tõdemusele Paveli heast portreemaalija tasemest kinnitust ka praegusel ajal, mil tema tööd on viimaks jõudnud kunstiringlusse – galeriidesse ja oksjoneile. Neist tõusevad esile ema, isa, Ernst Kruuda ja Loreida Laisa portreed. Laste Kersti ja Mardi etüüdlik kaksikportree mõjub vahetult ja siiralt".\nÜks karakteersemaid sõjajärgseid portreid on Helgi Hirvest (1961), see asub Tartu Kunstimuuseumis.\nLouis Paveli huvitavat elu aitas artikli jaoks täpsustada Paveli poeg teisest abielust Indrek Hirv. Louis Paveli vend oli näitleja Voldemar Paavel. Louis Paveli tütretütar on kunstnik Deivi Org, kunstnikunimega Monica del Norte.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Louis_Pavel&oldid=5317890"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:18, 12. mai 2019.


Renessansikirjaga rätt- allservast alustatud kolmnurkrätt – longalangi\nRenessansikirjaga rätt- allservast alustatud kolmnurkrätt\nRenessansikirjaga rätt- allservast alustatud kolmnurkräti kiri\nRenessansikirjaga rätt on pitsimustrite pillerkaar- poordiosa motiivid on rikkalikud ja lopsakad ning ka äärepitsi puhul ei saa tagasihoidlikkusest rääkida. Kolmnurkräti kudumist alustatakse allservast, äärepitsist ning töö jätkudes kahandatakse silmuseid räti äärtel ja keskel.\nValmis räti mõõdud: pikim serv ca180-190cm ja tipust pikima servani ca 85cm. Kuna inimeste kudumiskäekirjad, lõnga- ja vardaeelistused on väga erinevad, siis need on umbkaudsed keskmised mõõdud.\nKudumiseks on antud räti koekirja skeemid jaotatutena sektoriteks (kokku 5 leheküljel) printerisõbralikus A4 formaadis. Poordiosa skeemid on küllaltki väikesed. Kui on võimalus, prindi need leheküljed mugavuse huvides A3 formaadis.\nFoto: Meelis Koks (FB Meelise pildinurk)


Monday, November 26, 2007 – MEREBLOG\nBuckinghami palee vahtkonna vahetus – kes on selle tegelik juhataja\nMonday, November 26, 2007 Monday, November 26, 2007 Dan\t1 Comment\nTalvisel perioodil ülepäeviti toimuval Buckinghami palee vahtkonna vahetus on omapärane üritus, millele koguneb suur hulk nii kohalikke elanikke kui ka turiste. Pühapäevasel sündmusel osales ka noor härrasmees, kes tundus rahvale rohkem huvi pakkuvat kui karvamütsides sõdurid. Vaata ka videot:\nEesti korraldab 2010. aasta Laser-klassi EM-i\nMonday, November 26, 2007 Monday, November 26, 2007 Dan\tLeave a comment\nPühapäeval Londonis lõppenud Laser Klassiliidu Euroopa regiooni aastakoosolekul omistati Eestile 2010. aasta purjetamise Euroopa meistrivõistluste korraldamisõigus Laser Standard ja Laser Radial olümpiaklassides. Tegemist on aasta suurima võistlusregatiga Euroopas ning viimase 20 aasta neljanda Eestis toimuva olümpiaklasside tiitlivõistlusega. Eesti Laser Klasside Liidu presidendi Ants Väinsalu sõnul on Laseri EM-i korraldamisõigus suur tunnustus Eesti purjespordis tehtud aastatepikkusele […]