Millist mineraalvett saab kasutada pankreatiidi korral - Tüübid\nMillist mineraalvett saab pankreatiidiga juua: nimed ja ülevaated\nMineraalvesi pankreatiidi korral on tervendav jook, mille spetsialistid määravad sageli sellise haiguse korral. Peamine nõue on kasutada vett õigesti ja järgida kõiki raviarsti soovitusi.\nKõhunäärmehaiguste mineraalvett peetakse nii raviks kui ka ennetavaks meetmeks. See sisaldab oma struktuuris paljusid mineraalseid komponente, imendub suurepäraselt ja vähendab kõhunäärme koormust. Eksperdid hindavad selle terapeutilisi omadusi kõrgelt.\nKompleksne ravi võimaldab saavutada lõpptulemuse pankrease põletiku ravis. Lisaks teatud dieedieedi järgimisele määrab spetsialist sageli patsiendile iga päev mineraliseeritud vee tarbimise. Seega on võimalik järeldada, et seda vett on lubatud tarbida koos pankreatiidiga. Arst peab määrama konkreetse raviskeemi. Kuid mitte mingil juhul ei tehta seda meelevaldselt, sest vesi võib olla kahjulik, kui te ei tea, kuidas seda kasutada.\nMis tahes mineraliseeritud vee struktuur sisaldab soola, mis koguneb selles pikka aega. Vees on mikroelemente, mis annavad sellele ravivad omadused. Vedelik sisaldab ka palju kaltsiumi, naatriumi, kloori ja rauda..\nAluselist joomist eristatakse sõltuvalt soolade kontsentratsiooni tasemest selles. Levinumad veed: hüdrokarbonaat, sulfaat, kloriid. Iga vesi sisaldab selget kogust kasulikke komponente ja seda võib olla kolme sorti:\nTerapeutiline. Mineraalvee struktuuri kuulub üle 8 g soolasid. Vett pole soovitatav juua ilma arstiga nõu pidamata.\nMineraalvee kõigi kasulike omaduste paljastamiseks ja keha kõigi mikroelementide omastamiseks on vaja kasutada teatud temperatuuriga leelist. Reeglina on soovitatav seda juua soojalt (umbes 40 kraadi).\nGastroenteroloog on kohustatud määrama dieedi annuse. Sageli soovitatakse haiguse raviks mineraalvett:\nKõiki toiduga kaasas olevaid aineid saab veega lahjendada ja teiste jookidega mitte lahjendada, kuna keha aktsepteerib neid nagu toitu. Sel põhjusel on pankreatiidi korral lihtsalt vaja kasutada lihtsat, puhast mineraalvett..\nVesi aitab pankreatiidi korral, et hõlbustada seedeprotsesside läbimist, lahjendades toitu kergesti vee elementidega ja rikastades verd ja kõiki keharakke hapnikuga.\nEelistatud jook pankreatiidi korral on vesi. Kuid see asjaolu ei tähenda üldse, et peate võtma ainult ühe mineraalsete komponentidega vett. Sellegipoolest, selle nimetamise tõttu, sisaldab see oma koostises teatud mineraalide struktuuri, mida ta jagab meie kehaga. Kuid liiga palju neid kasulikke mineraale on sama ohtlikud kui liiga vähe..\nKust tulevad mineraalsed komponendid vees? Looduslik vesi ammutatakse sügavast allikast sügaval maa all. Otse seal, suurel sügavusel, kasutab vesi soodsaid omadusi, kogudes järk-järgult kasulikke mineraale ja soolasid, mis on inimkehale nii vajalikud. Suur mass mineraalvett sisaldab kaaliumi, kaltsiumi, naatriumi. Kuid on ka selliseid, mille struktuuris on võimalik tuvastada rauda, boori, magneesiumi, fluori, kloori ja muid väärtuslikke aineid..\nErinevatest allikatest pärit vesi on ainulaadse struktuuriga. See võib erineda mineraalide poolest - nende lisandite olemasolu vees, mis on oluline ka vee määramisel ravi eesmärgil..\nPudelitel on võimalik näha selliseid pealdisi nagu hüdrokarbonaat, sulfaat, hüdrokarbonaat, kloriid jne. Sellised pealdised viitavad soolade olemasolule vees, mis näitavad teatud rikkumiste korral terapeutilist toimet, mille loetelu leiate ka Internetist.\nRavilaud ja mineraalvesi, mille kasutamist eksperdid määravad sageli pankreatiidi ja enamiku muude haiguste korral, sisaldavad palju väärtuslikumaid aineid. Esimeses variandis võib kogu mineralisatsioon kõikuda 2-8 g piires 1 liitri kohta, teises variandis on see rohkem kui 8 g 1 kuupmeetri kohta. Dm.\nMineraalvee väärtus erinevate haiguste raviks seisneb just selle rikkalikus mineraalstruktuuris ning suures soolade ja mineraalide sisalduses. Paljude rikkumiste korral on ette nähtud juua otse sooja mineraalvett ilma gaasita. Vee temperatuur peaks olema vahemikus 38-40 kraadi.\nMineraalvesi pankreatiidi korral on üks olulisemaid ravitingimusi. Samal ajal on selle kasutamisel oluline kõik: vee omadused ja temperatuur, selle kasutamise periood. Selliste näitajate olemasolul on võimalik saavutada erinevaid toimeid seedetraktile tervikuna ja selle üksikutele organitele..\nVesi aktiveerib kõik inimkehas toimuvad protsessid. See soodustab kõhunäärmes ensüümide tootmist, mis neutraliseerivad mao maohappe, muutes selle soolalahuseks..\nKui kehas on piisavalt vett, siis hape ei neutraliseerita ja see tungib soolestiku sektsiooni. Seega ilmnevad kõhuvalu ja gaaside moodustumine. Oluline on mitte unustada, et veepuudus toob kaasa mitte ainult seedesüsteemi raskusi, vaid ka keha üldise dehüdratsiooni. Joogid nagu tee, kohv, kvas, mahlad jt ei suuda vett asendada ja organism ei aktsepteeri neid nagu vesi.\nSellise haiguse korral on vee joomine võimalik enne sööki ja söögi ajal. See ei kahjusta keha ega toidu seedimise protsessi, vaid vastupidi, toit imendub paremini. Veelgi enam, vesi aitab keha puhastada kogunenud toksiinidest ja mürgistest elementidest..\nArstid soovitavad pankreatiidi korral juua umbes 1,5-2 liitrit vett päevas. Joo vett eelistatavalt 20 minutit enne sööki või 40 minutit pärast sööki.\nÄrge unustage, et liigne vee (üle 3 liitri vee) tarbimine võib põhjustada turset, kui patsiendil on endiselt probleeme neerudega. Arstid soovitasid tarbida 8 klaasi puhast, mineraalset, gaseerimata vett.\nÄrge asendage klaasi puhast vett klaasi kompoti, gaseeritud magusa vee, mahladega, kuna see ei mõjuta keha. Sellised joogid sisaldavad suurenenud kogust suhkrut, mis põhjustab mädanemist ja suurenenud gaaside moodustumist seedetrakti organites. Sel põhjusel vähendatakse pankreatiidi korral kompottide ja muude jookide kasutamist õigemini miinimumini ja tarbitakse ainult väikestes kogustes ja mitte rohkem kui üks kord kuus..\nPankreatiit on üks neist seedesüsteemi haigustest, mis vajab kompleksset ravi. Pankreatiidi ravi hõlmab alati ravimite kasutamist, dieedist kinnipidamist, õiget ja tervislikku eluviisi.\nPankrease põletikulise protsessi teraapias on oluline aspekt mineraalvee tarbimine, mis aitab normaliseerida seedetrakti aktiivsust, neutraliseerida vesinikkloriidhapet ja parandada pankrease mahla väljavoolu sapiteedest. Mineraalvesi pankreatiidi korral on dieedi osa, kuid mitte haiguse ravimise alus.\nMineraalvee kasutamist seedesüsteemi haiguste korral on harjutatud pikka aega. Kuid samal ajal soovitavad eksperdid pankreatiidi ägenemisega seda mitte kasutada, kuna teatud veed võivad aktiveerida pankrease aktiivsust, suurendada ensüümide tootmist, mis ägenemise ajal võib elundi toimimist halvendada, põletikulist protsessi suurendada.\nMitu päeva on võimalik juua mineraalvett oma keha kahjustamata? Spetsialisti määratud ravikuur võib välja näha järgmine:\nAnnustamine on esialgu minimaalne - 50 ml, keha hea reaktsiooniga suurendatakse tarbitud vee mahtu 100 ml-ni, seejärel 150 ml-ni. Ja ainult keha hea veetaluvuse ja kõrvaltoimete puudumise korral võite kasutada kogu klaasi - 200 ml.\nMärge! Külm vesi ei anna mingit terapeutilist kasu!\nTe ei tohiks mingil juhul ise ravida. Mineraalvett peaks pankreatiidi korral välja kirjutama ainult arst.\nKuidas valida tervislikku vett\nHaigust ravitakse meditsiiniliste ja mittemeditsiiniliste meetoditega. Viimane hõlmab ka mineraalvee kasutamist. Selline vahend on pankreatiidi ravis juba aastaid näidanud head mõju. Selle edu määrab vee struktuur. See sisaldab inimkehale vajalikke sooli ja mikroelemente.\nMineraalvee valimisel on parem juhinduda arsti soovitustest:\nMineraalvee joomine pankreatiidi korral peaks olema 30 minutit enne sööki. See aitab vähendada pankrease ensüümide tootmist. Samuti on soovitatav pöörata tähelepanu kasutatud vee temperatuurile. Liiga külma vee tarbimise tõttu on kõhunäärmes tekkinud ummikud. Kuum vesi võib põhjustada põletikulise elundi turset.\nMineraalvee nimetused, mis on heaks kiidetud kasutamiseks pankreatiidi korral\nVõime öelda, et kroonilise pankreatiidiga diagnoositud patsiendid ei jää ilma kasuliku mineraalveeta, kuna on olemas üsna lai nimekiri mineraalveest, mille kasutamine pankreatiidi ravipraktikas annab hea efekti. Nii terapeutilist kui ka meditsiinilist lauavett soovitatakse pidevalt kasutada ainult eriarst-gastroenteroloogi määramisel. Eelistada tuleks vesinikkarbonaatvett, kuna pankrease ja sapipõie haiguste korral on otseselt leeliseline vesi.\nAllpool on mõned mineraalvee võimalused, mis on saadaval ja kasulikud kõhunäärmehaiguste korral, mis määrab nende sagedase tarbimise ja arstide määramise:\n"Smirnovskaja" - meditsiiniline mineraalvesi. Seda kaevandatakse Venemaal Stavropoli territooriumil. Vee üldine mineraalne struktuur jääb vahemikku 3-4 g mineraalseid komponente liitri kohta. Vee koostis on süsivesinikud, sulfaadid, kloriidid. Katioonne - kaltsium, naatrium, magneesium. Eluallikast pärineva vee tarbimisel on võimalik seda isegi mitte soojendada, kuna selle temperatuur on 39 kraadi. Pudelivett võib nimetada "Smirnovskaya" ja "Slavyanovskaya". Nimi sõltub kaevu asukohast (ja vastavalt arvust), kus vesi tekkis. Näidustused selle vee kasutamiseks on:\nSeedetrakti haigused muutumatu ja suurenenud happesuse taustal.\nSapipõie ja kuseteede patoloogiad.\n"Lužanskaja" - üks Ukrainas asuva Taga-Karpaatia mineraalvee sortidest. Mineraalide kogumaht vee struktuuris jääb vahemikku 2,7–4,8 g 1 liitri vee kohta, mis võimaldab selle liigitada meditsiinilauaks. See vesi on sama anioonse struktuuriga ja katioonidele lisatakse magneesiumi. Selle seeria vee iseloomulik tunnus on ortoboorhappe olemasolu selles. Sellel ühisveel on samad tähised kui eelmisel Smirnovskaja veel. Mõnes variandis võib seda välja kirjutada kasutamiseks vähendatud immuunsusega. Vett on soovitatav juua igakuiselt 2–4 korda aastas..\nSelle sarja mineraalveed hõlmavad ka "Svalyava", "Polyana font" ja "Polyana kvassova". Patsiendid võivad neid valida ka kõhunäärme kroonilise põletikulise protsessi vedelaks ravimiks..\n"Borjomi" - vesi päikeselisest Gruusiast. See mineraalvesi kuulub ka meditsiinilaudade rühma. Sellel on vulkaaniline päritolu, kogu mineralisatsioon jääb vahemikku 5-7,5 g 1 liitri vee kohta. Pudeli struktuuri saab lugeda etiketilt. Selle teabe kohaselt erineb vesi teistest kõrge kaltsiumi-, naatrium-, magneesiumi- ning naatrium- ja kaaliumühendite sisalduse poolest. Selle anioonne struktuur sarnaneb ülaltoodud tüüpi vetega. Kuid tegelikkuses rikastatakse vett mineraalsete komponentidega palju rohkem. See sisaldab keha jaoks umbes 60 kasulikku mikroelementi..\nÜks sellise väärtusliku vee kasutamise märke on pankreatiidi krooniline kulg..\nSulinka on Slovakkiast pärit ravimvesi. Kogu mineralisatsioon selles on vahemikus 3,1-7,5 g 1 liitri vee kohta. See kuulub ravimite lauavete kategooriasse. Mineraalvesi sisaldab palju kasulikke mikroelemente:\nKatioonne struktuur - kaltsium, magneesium, naatrium, kaalium, liitium, seleen.\nAnioonne struktuur - süsivesinikud, sulfaadid, kloriidid, jodiidid, fluoriidid.\nSeda vett peetakse üldiseks tervisemõjuks, kuid see võib vähendada ka pankreatiidi kroonilise kulgu kordumise võimalust..\nEksperdid kuulavad sageli patsientide küsimusi hiljuti vabanenud mineraalse ravivee Donat kohta Sloveeniast. Vesi vallutas Venemaa turu, kuid kas seda saab kasutada pankreatiidi korral??\nSee mineraalvesi kuulub magneesium-naatriumvesinikkarbonaat-sulfaat-ravimvete kategooriasse. See on looduslikult gaseeritud ja sisaldab palju mineraalseid komponente (umbes 13 g 1 liitri vee kohta). See on meditsiiniline mineraalvesi, mida pankreatiidiga saab juua ainult rangelt vastavalt näidustustele ja piiratud annuses. Sel põhjusel ei kasutata sellist kõhunäärmepõletikuvett praktikas nii sageli, andes teed ravimlaua- ja lauamineraalveele.\nVastunäidustuste hulgas on vaja esile tõsta mineraalvee pikaajalist kontrollimatut kasutamist. See võib põhjustada selle negatiivset mõju teistele elunditele. Näiteks pankreatiidi ja gastriidi kombinatsioonis on võimalik kasutada aluselisi veetüüpe..\nKui on olemas kombinatsioon maohappe madala happesusega, siis teatud olukordades on mineraalvee kasutamine välistatud.\nHappesus ja pankreatiit soovitavad kasutada leeliselist vett, pakkudes mõlema organi teraapia jaoks positiivset keskkonda. Koletsüstiidi ja pankreatiidi korral tuleks siiski otsida kompromissi, kuna esimest haigust ravitakse Essentuki-4 veega ja see ei sobi pankreatiidi raviks. Sellisel juhul on parem kasutada "Narzan" või "Smirnovskaya".\nAluspõhimõte on vee valik, mida tõenäoliselt tarbitakse koos mao trakti happesusega. Vastupidi, joomine pole mitte ainult kasutu, vaid ka kahjulik..\nMineraalveeteraapia võib põhjustada neerudes, sapipõies ja liigestes kristallseid ladestusi. Sel põhjusel on vitamiinikomplekside kasutamine ravi perioodil vastunäidustatud..\nTingimusel, et olete tähelepanelik oma heaolu suhtes ja järgite pankreatiidi kompleksravi teraapia spetsialisti soovitusi, on raviprognoos hea.\nKõhunäärmepõletiku ise ravimine ei ravi seda haigust, kuid see võib põhjustada ohtlikke tüsistusi.\nAlternatiivmeditsiin ei vaielda kunagi traditsioonilise meditsiiniga selle üle, kui kasulik on vesi pankreatiidi korral. Lisaks suudab ta pakkuda oma pankreatiidi kasulike jookide retsepte..\nTilli ja selle seemnete pankreatiidi kasulike omaduste kohta on juba palju kirjutatud. Nad peatavad põletikulise protsessi leviku ja kaltsiumisoolade sadestumise pankrease kanalites. Kuid kaltsiumi ja selle sooli leidub mineraalvees ohtralt. Selgub, et ravi tilli ja mineraalveega aitab vältida vesiravi tõenäolisi negatiivseid tagajärgi..\nKroonilise pankreatiidi korral on aga lubatud kasutada tilli vedelal kujul vee asemel. Tilli ja seemnete keetmine või seda nimetatakse ka tilliveeks, on pankreatiidi korral üsna kasulik ravim, mis kustutab janu ja ravib haigust. Mineraalsooli sellises vees ei esine, kuid see sisaldab rikkalikult küllastumata rasvhappeid, vitamiine, õlisid, mis ei lase rikkumisel veelgi tekkida..\nHea uudis on neile, kellel on magusaisu, kelle jaoks on kõhunäärmehaiguste korral maiustused keelatud. Mett peetakse loomulikuks magusaks ja see võib põletiku blokeerida. Kuid ka tema lähedal on palju poleemikat kõhunäärme põletikulise protsessiga patsientide eeliste üle. Põletik vähendab insuliini tootmist, mis on vajalik glükoosi muundamiseks energiaks. Kõhunäärmehaiguste maiustuste võtmine on täis veresuhkru taseme tõusu.\nSellisel juhul soovitab traditsiooniline meditsiin pankreatiidi ja koletsüstiidi korral kasutada mett mitte puhtal kujul, vaid veega segades. Selline vesi on kehale kasuliku glükoosi allikas. Selle valmistamine on lihtne: segage supilusikatäis vedelat mett 100 ml soojas vees. Sellist vett peate tarbima hommikul tühja kõhuga..\nSidruniga vesi, mis on C-vitamiini allikas, võib pankreatiidi korral põhjustada haiguse ägenemist. Pankrease patoloogiate sidrun on keelatud, seetõttu on kõigi lemmikvesi sidruniga koos pankreatiidiga võimatu!\nPankreatiidiga vett, eriti ägenemise ajal, peetakse elu ja tervise allikaks. Peamine on haiguse kontrollimine arstiga ja tema soovituste järgimine..\nHead lugejad, teie arvamus on meile väga oluline - seetõttu anname teile hea meelega kommentaarides ülevaate pankreatiidi mineraalveest, see on kasulik ka teistele saidi kasutajatele.\nArst määras mulle Essentuki mineraalvee. Joo eranditult sooja, umbes 40 kraadi, muidu pole mõtet. Vesi on vastik, õudus. Ma ei saanud seda juua, nii et mind raviti teiste meetoditega.\nMa elan väikeses provintsilinnas ja me ei müü ilma gaasita meditsiinilist mineraalvett. Kas ma vaatasin halvasti. Kuidas gaasiga juua, kui mitte. On vaja gaasi ilmastikutingimusi mõjutada, kuid see on pikk protsess, seda keeta või midagi nii, et gaasid välja tuleksid.\nPankreas on ainulaadne nääre, mis täidab nii eksokriinseid kui ka intrasekretoorseid funktsioone. Esimene (eksokriinne) hõlmab ensüümide tootmist, teine (endokriinne) - hormoonide tootmist. Näärmepõletik või pankreatiit põhjustab funktsionaalseid rikkeid, mille käigus elund hävib (hävib).\nRavi keeruline ja pikk protsess seisneb ravimite võtmises ja õige dieedi järgimises. Mineraalvesi pankreatiidi korral on üks dieediteraapia komponente. Looduslik meditsiin aitab normaliseerida seedimist, leevendada haiguse sümptomeid, eemaldada toksiine kehast.\nEt teada saada, millist mineraalvett võib pankreatiidiga juua ja millest peaks hoiduma, on vaja mõista tervendava vedeliku koostist ja omadusi. Mineraalveed on sarnase keemilise koostisega, kuid erinevad ühe või teise komponendi kontsentratsiooni poolest. Vedeliku alus koosneb mineraalide vabadest ioonidest (lahustunud sooladest), mis toetavad keha hemostaasi (bioloogilise keskkonna püsivust). Vee mineraliseerimine sügaval maa all ja kivide kaudu voolamise protsessis.\nSuuremal või vähemal määral on looduslik mineraalvesi küllastunud järgmiste komponentidega:\nsüsihappe või vesinikkarbonaatide happelised soolad;\nväävelhappe mineraalsoolad või sulfaadid;\nTähtis! Ravimivedeliku kasutamine sõltub selle kvalitatiivsest ja kvantitatiivsest koostisest..\nVeed jagunevad omavahel keemiliste komponentide sisalduse ja nende sisalduse järgi. Vee soola koostis:\nHüdrokarbonaat-sulfaat. Kõige sagedamini määratakse pankreatiidi korral.\nHüdrokarbonaat. See on ette nähtud hüperhappelise gastriidi, neerukivitõbi (neerukivid), kuseteede põletikuliste haiguste korral.\nLeeliseline. Seda kasutatakse valikuliselt, sõltuvalt maohappesuse individuaalsetest näitajatest. Soovitatav seedetrakti nakkusprotsesside jaoks.\nSulfaat. Kasutatakse maksa- ja sapiteede süsteemi haiguste (hepatoos, pankreatiit, koletsüstiit, kolangiit, tsirroos jne) korral..\nKloriid. Stimuleerib seedetrakti organite tööd, on kasulik kõhukinnisuse, toiduainete töötlemise ensümaatilise protsessi rikkumise korral.\nMagneesium Enamasti on see mõeldud südame-veresoonkonna haigustega patsientidele. Pankrease patoloogiatega määratakse seda harva.\nVeed kannavad üldnimetust "söögituba" ja erinevad mineraalide kvantitatiivse koostise poolest järgmiselt:\nJoomine. Sisaldab 0,1% mineraalsooli. Heaks kiidetud kasutamiseks ägeda ja kroonilise pankreatiidi korral kogu igapäevase joogiratsiooni vedeliku (2,5 liitri) asendajana.\nMineraal. Sooladega küllastumise aste on vahemikus 0,2% kuni 0,3%. Lubatud seedesüsteemi haiguste raviks ja ennetamiseks.\nMineraalne ravim. Mineraalide osakaal on 0,2–0,9%. Piiranguteta on soovitatav ainult inimestele, kellel pole probleeme seedetraktiga. Haiguste esinemisel määratakse see vastavalt individuaalsetele näidustustele.\nTerapeutiline. Sisaldab üle 1% soola. Seedetrakti mis tahes patoloogiate ägenemise korral on vastunäidustatud.\nMillist mineraalvett pankreatiidiga juua, sõltub haiguse staadiumist, vormist (varjatud või korduvas perioodis), kaasuvate haiguste olemasolust. Raviarst peab andma loa kindla mineralisatsioonikategooria vee sisseviimiseks dieeti.\nKui teate, millist mineraalvett võite pankreatiidiga juua ja seda õigesti kasutada, aitab see inimese keha happe-aluse tasakaalu normaliseerida. Lisaks on lühikese aja jooksul võimalik seedesüsteemi enda tööd stabiliseerida ja saate ka stagnatsiooni kiiresti kõrvaldada, eriti Wirsungi kanalis..\nKui valite pankreatiidi jaoks õige vee ja võtate seda väikeste lonksudena, toimub intensiivne mitte ainult pankrease ensüümide, vaid ka insuliini tootmine.\nKaltsium ja väikeses koguses kaaliumi.\nLisaks jagunevad mineraalveed kloriidiks, süsivesinikeks ja sulfaatideks.\nMineraalvee terapeutiline toime pankreatiidi korral\nLooduslik vesi koos mineraalsooladega on dieedimenüüs "Tabel nr 5". Selle dieedi dieet on spetsiaalselt ette nähtud maksa-, pankrease- ja sapiteede haiguste all kannatavatele patsientidele. Ravi ajal on veega järgmised mõjud:\nKas pankreatiidiga on võimalik juua kartulimahla?\naktiveerib soolte, söögitoru ja mao seinte lainetavat kontraktsiooni (peristaltika);\nsuurendab insuliini sünteesi;\nDieedi kombinatsioon mineraalveeteraapiaga aitab suurendada remissiooniperioodi kestust pankreatiidi kroonilises vormis.\nMineraalvett pankreatiidi korral tuleb võtta sooja või kuuma (40-50 ° C) 1-1,5 tassi 2-3 korda päevas 30-90 minutit enne sööki, sõltuvalt mao sekretsioonist. Mineraalvesi tuleb degaseerida. Ravikuur on 1 kuu, seejärel paus 2-3 kuud, pärast mida kursust korratakse.\nKuidas ravida mineraalvett kodus?\nPoodides ja apteekides on lai valik veekogusid, mis erinevad mineraalsoolade sisaldusest. Säilivusaja pikendamiseks on vesi küllastunud süsinikdioksiidiga. Sellisel modifikatsioonil ei pruugi mitte ainult olla terapeutilist toimet, vaid see võib raskendada ka haiguse kulgu. Võimaluse korral peaksite enne kasutamist ostma gaasi või vabastama gaasi. Joomine on ohutu, kui raputate pudelit mitu korda ja jätate selle pooleks tunniks korgistamata.\nPankrease põletikuliste haiguste korral soovitatavad looduslike vete nimed:\nKõige kasulikum on klaasanumatesse pakendatud vesi.\nNatuke veel populaarsemate jookide kohta. Naatriumkloriidi mineraalvesi Essentuki (nr 4 ja nr 20). Parandab pankrease funktsionaalsust. Seda kasutatakse taastumisperioodil, pärast taastumist ja pankreatiidi varjatud faasis. Essentuki nr 17 kuulub ravimvete kategooriasse. Ägenemise korral on see vastunäidustatud, remissiooni staadiumis kasutatakse seda ainult meditsiinilistel eesmärkidel.\nNarzani sulfaat-hüdrokarbonaat mineraalvesi. Neutraliseerib happesuse. Heakskiidetud kasutamiseks mis tahes staadiumis ja kõhunäärmepõletiku vormis. Selle võib asendada omaduste ja koostise poolest sarnase Arsani mineraalveega Arzni. Naatriumvesinikkarbonaat. Borjomi. Vee nimi pärineb samanimelise linna tootmise kohast Gruusias. Aitab kõrvaldada sapi staasi. Sellel on spasmolüütiline toime seedetrakti silelihastele (GIT). Soovitatav kasutada enamiku seedesüsteemi patoloogiate korral.\nRavimjoogi võtmise režiim\nMineraalvesi on parem lisada dieeti remissiooni staadiumis, et keha saaks sellega kohaneda. Sõltumata sellest, millise mineraalvee määrab arst, on kasutuseeskirjad kõigile ühesugused:\nmeditsiiniline ja mineraalne ravimijook ainult varjatud perioodil (tagasilanguse faasis võib kasutada joomist ja lauamineraali);\nvältida gaseeritud jooke;\nalustage mineraalvee võtmist väikeste kogustega (seedesüsteemi reaktsiooni hindamiseks jooge enne sööki kolm korda päevas mitte rohkem kui 100 g);\närge suurendage annust ilma arstiga nõu pidamata (standardannus on üks klaas ühe annuse kohta, kui keha võtab seda hästi);\nkasutage ainult vett, mis on kuumutatud 38–40 kraadini (selle meditsiinilisi omadusi külm jook ei paljasta);\nära joo tooreid köögivilju ja puuvilju (võimalik on retsidiiv);\nneelake vedelik väikestes osades aeglaselt alla;\nravikuuri määrab arst (vastuvõtu intervall võib olla mitu päeva kuni kaks kuud).\nMineraalvee kuritarvitamine võib põhjustada kehas patoloogilisi protsesse.\nHoolimata kõigist eelistest, ei soovitata mineraalvett naistele perinataalse ja imetamise perioodil, kuni kuue kuu vanustele imikutele, psühhopaatiliste patoloogiate all kannatavatele inimestele.\nÜhegi kategooria lauavesi ei ravi pankreatiiti. Sellel on positiivne toetav toime, see aitab ära hoida haiguse ägenemist ja säilitab seedesüsteemi funktsionaalsuse. Kui võimalik, soovitatakse pankreatiidiga patsientidele kuurort mineraalallikatega piirkonnas. Enne vee joomist on vajalik arsti konsultatsioon!\nMineraalvett pankreatiidi raviks tuleks kasutada ainult vastavalt arsti määratud skeemile. Ravi algfaasis on soovitatav võtta maksimaalselt ¼ klaas leelist. Kui patsiendil ei ole kõhunäärmes ebameeldivaid aistinguid, võib selle mahtu suurendada 250 ml-ni. Eelduseks on juua vett ilma gaasita ja soojendada seda temperatuurini + 38... + 40 ° C. Kuuma leelise kasutamine on kategooriliselt võimatu, kuna see võib põhjustada pankrease mahla transportivate kanalite spasmi. Joo vett söögi ajal, mitte pärast sööki ega tühja kõhuga.\nKui pankreatiit on krooniline, kestab haiguse ravi väga pikka aega. Kuid leelise abil saate oluliselt parandada keha seisundit. Mineraalvesi annab sel juhul põletikuvastase toime ja see avaldab positiivset mõju haiguse ravile. Leelis toodab sapi ja mahla väljavoolu, mis asuvad sapiteedes. Haiguse krooniline vorm nõuab mineraalvee võtmist ainult soojas vormis. Külma vee joomine võib põhjustada lihasklappide spasme. Mineraalvett on soovitatav tarbida 2-3 korda iga 24 tunni järel.\nPankreatiidi ägedas vormis soovitavad arstid kõige sagedamini loobuda toidust ja juua ainult vett. Sellisel juhul tuleks seda võtta suurtes kogustes (vähemalt 2 liitrit päevas). Seda tuleb teha ka siis, kui janu pole..\nKeskmise ja kõrge soolasisaldusega vesi suurendab söögiisu, aktiveerib seede- ja eritussüsteemi. Ravimite ja ravimlaua mineraaljookide kontrollimatu tarbimine suurendab neerude koormust ja võib provotseerida kivide moodustumist.\nTervendavast vedelikust maksimumi saamiseks on soovitatav:\njuua mineraalvett soojalt, aeglaselt, väikeste lonksudena;\nVastunäidustused kõrge mineraliseerumisastmega mineraalvee kasutamisel:\nsuhkurtõve rasked vormid;\nTere, kallid lugejad. Erkpunased jõhvikad on kõigile tuttavad lapsepõlvest. Paljud emad ja vanaemad teavad neid kui looduslikke ravitsejaid. Jõhvikaid antakse nõrgenenud immuunsusega, sagedaste külmetushaigustega lastele või lihtsalt tervise parandamiseks.


Tihtipeale soovivad külalised kuulda, mis koht see Saaremaa õieti on. Niisiis uuriski Saarte Hääl, kas Saaremaal on oma suur lugu ja kui on, siis millest see rääkida võiks. Küsisime inimestelt, kes turistidega kokku puutuvad, ja teisteltki, millest nemad räägivad, kui palutakse pajatada Saaremaast. Ära pole Saarte Hääl unustanud ka väikest naabrit Muhumaad.\nettevõtja ja Kaigu talu peremees\nSaaremaaga seoses räägin ma oma sugupuust, kes on sealt pärit, ja leidudest, mille ma olen oma õue pealt (Selgase külast- toim.) leidnud. Osa neist on vanad ajaloolised asjad, 300-400-aastased. Kolmas asi –viikingid, kes seal Saaremaal olid. Need kolm asja on minu lood, mida ma alati räägin. Muidugi kosmost ka juurde.\nKümme aastat tagasi me uurisime ühe spetsiaalse testiga, kuidas tajuvad Saaremaad soomlased, virulased ja saarlased ise. Ja selgus, et on olemas vähemalt kolm Saaremaad. Saarlased ise näevad ühte asja ja soomlased teist asja. Soomlaste dominantne imago oli “Saaremaa valss” ja siis tulid edasi SPAd ja muud värgid. Virulastel oli see, et ei ma pole Saaremaa peal käind. Ja siis saarlastel oli see, et Saaremaa on rahulik elamiskoht jms. Nüüd on küsimus selles, et see on puhtalt Saaremaa inimeste enda asi, kellele nad meeldida tahavad ja mismoodi. Aga kõikide selliste kujundite juures on väga tähtis see, et jääks positiivne imago. Võin ka ühe näite tuua. Seesama “Saaremaa valss” ja Georg Ots on tervele vanemale põlvkonnale loonud Saaremaast kuvandi kui ilusast ja mõnusast kohast ja see kannab kuni tänase päevani. Nimelt turul ja teistes kohtades müüakse lõputult Saaremaa kukeseeni, kusjuures ma olen absoluutselt veendunud, et need ei ole Saaremaa kukeseened. Aga nad müüvad seda positiivset kujundit, mida “Saaremaa valss” omal ajal jättis. Piltlikult võib öelda, et 40 aastat surnud Georg Ots müüb täna soomlastele väga edukalt kukeseeni Helsingis. See on suurepärane näide selle koha pealt, et kes on osavam leidma selliseid vigureid, need selle mängu võidavad.\nMina alustan alati Saaremaa pärandkultuurist, mida me peame hoolega hoidma ja säilitama. Pärandkultuuri definitsiooniks on meie esivanemate jäljed meie kultuurmaastikul. Saaremaa tuuliku ajaloost räägin samuti alati, palju neid alles on ja kui paljud on restaureeritud. Siis jõuan ma oma jutuga Saaremaa vaikuse ja rahuni. Lisaks mainin ära ka meie SPA-hotellid. Ma ei tea, kas see nüüd Saaremaa bränd päris on, aga ikkagi. Muidugi tuleb turistile selgitada, et maailma üks tähtsamaid objekte on Kaali järv. Sellistel puhkudel mainin veel ära ka Kuressaare linna, Sõrve ja Panga panga. Pankrannik on väga oluline Saaremaa kontekstis. Saaremaad ju ühendab meri ja kadakas ja rahu. Siia tullakse ikka puhkama, kuna see on niivõrd unikaalne koht. Selle sõna –Saaremaa– tähendus on juba eriline. Märksõnadeks kokkuvõtlikult on ikkagi pärandkultuur oma tuulikute, kadakate, mereääre ja muidugi saare õllega, mida ei tohi ära unustada.\nMuhumaa Nautse küla Mihkli puhketalu perenaine\nMa arvan, et Muhumaa on üks imeilus väike saar, kus on väga palju erinevaid võimalusi selleks, et aeg maha võtta ja nautida mõnusat elamist. Saarele tulemine annab kohe teise hingamise. Väga oluliseks Muhu omapäraks on veel see, et siit leiab palju käsitööd ja toredaid toidukohti. Muhu moodustab ikka täitsa omamoodi olemise – on väga väike, kõik on hästi lähedal, peale linna.\nSaaremaa looks ongi esmalt saarlased ise- selline tore saaremaine rahvakiht, kes siin toimetab ja kes on natukene teistsugused kui mandrieestlased. Muidugi on ka mandrieestlased omavahel erinevad, aga ma arvan, et selline eriline õhk ja erilised inimesed on need, kes selle Saaremaa-tunde tekitavad. Mina ei ole sünnilt saarlane, aga mulle tundub, et siin on väga toredad, südamlikud inimesed, sellise vahva ja toreda kiiksuga. Ei oskagi paremini sõnastada, aga kiiks on see, mis seda saaremaisust edasi kannab. Mujalt tulnule on siin kõik natukene teistmoodi, seda meeldivas mõttes muidugi. Natuke saare jonni ja teinekord võibolla ka pisut inimeste proovile panemist. Et kas nad on ikka õiged mehed ja naised. Mina tooks just seda esile.\nsõjavaramuuseumi üks eestvedajatest\nMina loomulikult paadunud militaristina alustan sellest, et Saaremaa on üks tohutu sõdade tanner olnud. Alates keskajast, kui Taani ja Rootsi meid jagasid siia- ja sinnapoole ja siis sealt juba edasi. Ka Esimene maailmasõda puudutas Eestimaast kõige rohkem just Saaremaad. Ega siin need lahingud nii ägedad olnud, aga teatavasti “maabus” Esimene maailmasõda Saaremaale ikkagi esimesena. Sõdade ajalugu Saaremaal on kindlasti üks väga tõsine teema. Natuke kõrvale jääb Saaremaast Vabadussõda, Saaremaa on rohkem ajalukku läinud kommunismimeelse mässu paigana. Üldiselt on aga Saaremaa olnud paljude võimude ihaldusobjektiks. Vallutatud ja sõditud on siin väga palju.\nVastustest selgus, et sellist ühte suurt narratiivi Saaremaa kohta, mida inimesed teaksid, kas üldse pole või ei ole veel jutustatud. Küll aga on olemas palju toredaid fragmente.


Brüssel päästis Jaan Kundla - Äripäev\nBrüssel päästis Jaan Kundla\n13. veebruar 2008, 16:32\nMariliis Pinn 13. veebruar 2008, 16:32\nRiigikogu liige Jaan Kundla oleks pidanud\neile Keskerakonna juhatuse ees oma sõnakasutuse pärast aru andma, kuid pääses\nsellest, sest sõitis tööülesannete pärast Brüsselisse.\nKeskerakonna juhatuse liige Arvo Sarapuu ütles, et juhatus tahtis Kundla käitumist eilsel kooslekul arutada. Kui ta aga koosolekule kutsuti, selgus, et mees on sõitnud Brüsselisse, kirjutas Järva Teataja. Kuna Kundla selja taga ei tahtnud juhatus tema küsimust arutada, lükati see teema järgmisele koosolekule, mis toimub kuu aja pärast.\nSarapuu on varem Järva Teatajale kinnitanud, et tema arvates peaks Kundla käitumist arutama erakonna aukohus. See võib Kundlale halvimal juhul lõppeda aga erakonnast väljaheitmisega. Kuidas Keskerakond Kundlat karistab, Sarapuu ennustada ei taha. «See ei lõpe hästi, otsus tuleb karm,» on ta kinnitanud.\nMöödunud kuul nimetas Kundla intervjuus Järva Teatajale oma üürilisi värdjateks. Hiljem selgitas ta, et ei tahtnud sellega üürilisi sõimata, sest värdjas tähendab vallaslast ja tema korteris elasid vallaslapsed. «Tunnistan, et andsin emotsioonidele mõtlematult voli. Riigikogu liikmena lasub mul kõrgendatud vastutus oma sõnade ja tegude eest,» kirjutab ta. «Palun vabandust perekond Karellilt ning kõigilt Eesti emadelt ja lastelt.»\n14. aprill 2008, 15:29\nKundla: lahkun Keskerakonnast, sest mind kasutatakse ära 18\n02. aprill 2008, 09:44\nKeskerakond: Jaan Kundla on omakasupüüdliku riigikogulase sünonüüm 12\n18. veebruar 2008, 12:08\nRiigikogu liige laenutas valijatega kohtumiseks Estoniast kostüümi 4\n10. jaanuar 2008, 09:32\nRiigikogulane tõstab suurpere tänavale 1


Sinisem kui taevas, sinisem kui…sinine – Rada7.ee\nNägin meest, kes reipalt sammudes, laia naeratusega, ilma kaaskõnelejata, üle tänava teadustas: „…Ma olen nii KÕVA mees…Ma olen niiii kõva mees….niii KÕVA…olen niii kõva mees…“. Seda teadaannet pidevalt valjult korrates ta kaugusse kaduski.\nNägin ka ühte vanemat halli habemega meest pangaautomaadi juures. Kui ta oli oma raha ja kaardi kätte saanud, siis ei kontrollinud ta raha üle, nagu vanematel inimestel tihti kombeks, vaid uuris pikalt ja põhjalikult oma pangakaarti. Ilmselt selleks, et kindel olla, et seda ei ole vahepeal näiteks ümber vahetatud.\nPean nentima, et kui ringi liikuda, siis näebki päris palju inimesi – tuttavaid ja võõraid, kummaliselt käituvaid ja täiesti tavalisi. Kuulanud olen viimasel ajal aga enim ühe mehe loomingut ja mitte ainult selle pärast, et lubasin ta debüütplaadi kohta arvamusloo kirjutada.\nAlgus ei olnud üldsegi nii meeliülendav, kui võiks arvata. Plaadi kätte saanud, tudeerisin kõigepealt põhjalikult vahelehel vaadeldavat ja loetavat ning leidsin tuhat ja üks põhjust virisemiseks. Ei-ei, mitte sellepärast, et nähtu kuidagi eriti ebameeldiv oleks olnud, aga mingid pisiasjad vajasid närimist. Seega, artisti, kes on endale valinud värviküllase nime Sinine, debüütplaati „Butterflies“ plaadimasinasse asetades, olin üsna turtsakalt meelestatud.\nJärgmisel hetkel leidsin ma aga ennast üsna skisofreenilisest olukorrast, tegeledes samaaegselt väidete püstitamise ja nende kohese kummutamisega või kiirete vastuväidetega.\nPlaat tegi plaadimasinas tiir-tiiru järel ja ajapikku kaotasid oma tähtsuse ja tähenduse zhanrimääratlused ja isiklikud helieelistused – muusika haarab sind kaasa nagu äkiline tuulehoog, mis keerutab lõppematult kaasa sügisesi (siniseid) vahtralehti – ikka ringi ja ringi ja ringi….käib plaat.\nNaiivsevõitu laulusõnad, mis mind vahelehelt loetuna ärritasid, omandavad oma kohal helipildis uue mõõte ning (hoopiski mitte nii naiivselt) mõistetava tähenduse. Pildid leiavad koha, sõnad dimensiooni, helid kuju. Muljet avaldab plaadi äärmise põhjalikkusega lõpuleviidud viimistlus, ükski niit ei jää kuskilt tühjalt rippuma, ükski õmblus pole rebenenud. Kogu plaadil leiduv on oma keerukuses ja detailirikkuses hämmastavalt lihtne ja selge – siiras ja puhas tühjast ambitsioonikusest.\nEredamalt tõusevad esile albumi esinduslugu „Our Green“, mis oma tantsulise rütmi ning vahepealse jooksutempoga rühmitub minu jaoks ka arvatavasti Sinise loomingu ühe mõjutaja, Deine Lakaieni „Over and Done“ seisan-ja-kõik-voolab-minust-valgusvoogudena-mööda-tüüpi looks. Looks, mida ei julge autoga sõites hästi kuulata, sest jalg kipub mingitel hetkedel liigraskelt gaasipedaali rõhuma ning käte asemele kasvavad tiivad. Ning „Empty Me of Emptiness“, mis paneb ärevust tundma, igatsema, lootma –just nii, kuis tunned, lamades selili tihedalt tähti täis puistatud madala taeva all, mis hakkab aeglaselt tuure üles võttes sinuga koos üha meeletuma ja meeletuma kiirusega tiirlema.\nSamas on kummaline, et peale „Our Greeni“ ei suuda ma plaadil peaaegu ühtegi lugu teistest selgelt eristada. Kogu plaadil olev materjal lihtsalt sulab kokku ühtlaseks vooks, jättes mõned kehvemad või ühtlasema kõlapildiga lood lihtsalt vahepalaks või sissejuhatuseks tugevamatele. Olen plaadi mitte ainult paar korda võtnud kätte plaaniga see lugu-loolt üle kuulata, aga see mõte on juba mitme kuu jooksul lootusetult liiva jooksnud. Plaat jääb ringiratast ketrama ning mõtted lähevad uitama, kes teab kuhu. Ma ei suudagi otsustada, kas see fenomen on Sinise loomingule plussiks või miinuseks, kuid tunne kaldub ikka pigem sinna positiivse skaalaotsa poole. Lisaks ei ole ka rändama läinud mõtted, arvatavasti tänu soundtrackile, mingid tavalised „mida peaks homme koju süüa ostma“-tüüpi, vaid hoopis põnevama koega.\nNing lõpetuseks olgu ikkagi ka ära mainitud ainuke etteheide, mis eelpool mainitud siseheitlusest pinnale on jäänud. Sinise looming on niigi tiine kujunditest, seega loodan, et aja jooksul puhastub kõikvõimalikust (õnneks siiski vähesest) butafooriast Sinise väline kest – osad vihjavheledad kogud ja varjud plaadi vahelehel on mu tagasihoidliku arvamuse järgi liiast ja ka vahepeal promofotodel ning laval lisandunud must meik võiksid leida tee unustusse.\nVast valmib järgmine plaat nüüdseks ühemeheprojektist bändiks kasvanud kooslusel fännide rõõmuks kiiremini, kui esimene ning samas ei kaoks loomingust senine nüansirikkus ja tundepeenus (uskumatu, et ma sellist sõna kasutan, aga ei jää muud üle). Loodan, et Sinise hämmastavat edulugu on märganud ka siinne publik ning see kajastub ka kõikvõimalikes muusikaaasta kokkuvõtetes, nagu näiteks R2-e Aastahiti auhindade jagamisel, mis leiab aset 2. jaanuaril ja kus võib näha ka uue 2010. aasta esimest (?) Sinise etteastet.


Stephen Hawking hoiatab: inimkond võib end järgmise saja aastaga ise ära hävitada - ALKEEMIA\n20.jaanuar 2016 10:04\nFoto: Dave Chidley, Scanpix Sweden\nProfessor Stephen Hawking hoiatab, et me oleme jõudnud seisu, kus inimkond võib iseend järgmise saja aasta jooksul ise ära hävitada. Oleme jõudnud ülikiiresse teaduse ja tehnoloogia arengusse, aga see loob tippteadlase sõnul uusi viise, kuidas asjad võivad väga valesti minna. Oma intervjuus BBC-le tõi ta välja tuumasaõja, globaalse soojenemise ja geneetiliselt muundatud viirused, mis on hetkel peamised võimalikud meie endi poolt loodud ohud, mis võivad inimkonnale saatuslikuks saada. Inimkonna säilimist ja tulevikku näeb ta meie edasiliikumises kosmosesse.\nHawking ütles, et: "Inimkond ähvardab lüüa ohtliku "omavärava"". Tema sõnul terendavad silmapiiril justnimelt need mitmed ohud, mille põhjustajaks oleme meie ise. "Teaduse ja tehnoloogia vallas tehtavad edusammud loovad üha uusi moodusi, kuidas asjad viltu võivad minna," ning toob välja justninmelt tuumasõja, globaalse soojenemise ja geneetiliselt muundatud viirused.\nProfessor Hawking astub tänavu üles BBC iga-aastases loengusarjas Reith Lectures, mis käsitleb mustade aukude teemalisi teadustöid, ning tema hoiatus oli esitatud vastusena publiku küsimustele.\nTema sõnul on inimkond võimeline ellu jääma vaid eeldusel, et suudame tulevikus rajada kolooniad ka teistel planeetidel.\n"Kuigi mingi suure katastroofi toimumise tõenäosus planeedil Maa võib küll mis tahes aastal olla üpris madal, kasvab see oht aja jooksul märgatavalt ning järgmise tuhande või kümne tuhande aasta pärast on see juba vältimatu. Selleks ajaks peaks inimkond olema rännanud kaugemale kosmosesse ja teistele planeetidele, nii et katastroof Maal ei tähendaks veel terve inimkonna lõppu. Paraku aga pole võimalik kosmoses isemajandavaid kolooniaid rajada veel vähemalt järgmise saja aasta jooksul, seega tuleb meil sellel ajavahemikul olla väga ettevaatlik."\nVõib tunduda pisut irooniline, et niivõrd väljapaistev teadlane nimetab teaduse edusamme uute ohtude üheks suurimaks allikaks. Hawking on varemgi esile tõstnud näiteks tehisintellektiga kaasneda võivaid ohte, muuhulgas seda, et tehisintellekt võib muutuda niivõrd võimsaks, et põhjustab inimrassi väljasuremise.\nLoe lugu sellest, kuidas Stephen Hawking, Elon Musk, Noam Chomsky ja tuhanded teised kutsuvad valitsusi üles keelustama tehisintellektiga varustatud tapjaroboteid.\nKuid Hawking kinnitab siiski, et inimesed leiavad probleemiga toime tulekuks lahenduse.\n"Me ei lõpeta edusammude tegemist ega võta tehtud samme tagasi, seega peame ohte endale teadvustama ja need kontrolli alla saama. Mina olen optimist ja usun, et suudame seda."\nKui professor Hawkingilt küsiti nõuandeid noortele teadlastele, ütles ta, et teadlased peaksid säilitama imetlustunde "meie tohutu ja keerulise" universumi vastu.\n"Minu enda vaatenurgast lähtudes olen sündinud tõeliselt imelisel ajal, et teha teadustööd teoreetilise füüsika vallas. Pole midagi paremat sellest heureka-momendist, kui avastad midagi sellist, mida mitte keegi teine varem ei teadnud."\nKuid lisaks ütles ta, et tulevased teadlaste põlvkonnad peaksid olema teadlikud sellest, kuidas teaduslik ja tehnoloogiline areng maailma muudab, ning aitama ka laiemal avalikkusel seda mõista.\n"Tähtis on tagada, et uued muutused viiksid inimkonda edasi õiges suunas. Demokraatlikus ühiskonnas tähendab see, et kõigil inimestel peaks olema põhiarusaam teadusest, et nad võiksid tuleviku kohta langetada informeeritud otsuseid. Andke seega selgesõnaliselt edasi, mida püüate teaduse abil saavutada, ning kes teab, ehk hakkate ka ise seda mõistma."\nAlates ajast, kui professor Hawkingil diagnoositi motoneuroni haigus, on tema otsusekindlus üle saada oma puude põhjustatud tohututest füüsilistest raskustest andnud alust imetlemiseks ja imestamiseks inimestele üle kogu maailma. Tema tütar Lucy on ajakirjanik ja mitme raamatu autor, kes on kirjutanud koos professor Hawkingiga teaduseraamatuid ka lastele. Tal paluti selgitada mehe tarmukust.\n"Minu arvates on ta tohutult kangekaelne inimene ning tal on vägagi kadestusväärne võime kõigest hoolimata edasi pürgida. Ta suudab ära kasutada kõik oma jõuvarud, kogu oma energia ja kõik oma vaimsed võimed ning rakendada neid selle edasipürgimise eesmärgi täitmiseks," ütles ta.\n"Kuid ta ei pürgi ainult eluspüsimise, vaid millegi enama saavutamise nimel. Ta teeb erakordset teadustööd, kirjutab raamatuid, peab loenguid, innustab neurodegeneratiivsete ja muude puuetega inimesi, on võrratu pereinimene, sõber ja kolleeg ning suhtleb aktiivselt sõpradega üle kogu maailma."\nAllikas: BBC Science\nLoe ka lugu sellest, kuidas Yuri Milner ja Stephen Hawking kuulutasid välja saja miljoni dollarilise initsiatiivi, mille abil hoogustada elu otsinguid universumis.\nMÄRKSÕNAD häving inimkond kliima soojenemine kosmos Stephen Hawking Teadus tehnoloogia tuumasõda viirused (tervis)


Nigel Farage’i lahkumislubadus: "Luban jätkata võitlust globaliseerimise vastu Euroopas ja Ameerikas“ - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Nigel Farage’i lahkumislubadus: “Luban jätkata võitlust globaliseerimise vastu Euroopas ja Ameerikas“\nNigel Farage’i lahkumislubadus: “Luban jätkata võitlust globaliseerimise vastu Euroopas ja Ameerikas“\n- Updated 17.09.2016\nNigel Farage kõnelemas\nÜhendkuningriigi Iseseisvuspartei (UKIP) valis endale möödunud reedel uue juhi ja selleks sai Diane James. UKIPi endine karismaatiline liider Nigel Farage astus partei juhi kohalt tagasi peale Suurbritannia referendumit EList lahkumise kohta (Brexit).\nEhkki Farage on mõneks ajaks suurest poliitikast eemal, on ta lubanud jätkata võitlust globaliseerimise vastu Euroopas ja USAs. Oma lahkumiskõnes UKIPi kongressil oli Farage uhke selle üle, et UKIP suutis muuta Suurbritannia ajalugu, kindlustas juunis toimunud referendumil Brexiti võidu.\n„Viimased aastad on olnud väga erilised. Ma ei julgenud kunagi unistada, et jõuame nii kaugele. Olen endast selle saavutamiseks andnud absoluutselt kõik,“ ütles Farage oma emotsionaalses lahkumiskõnes.\nFarage ei plaani siiski poliitikast täielikult loobuda. Ta lubas igati toetada UKIPi uut liidrit, kuid lisaks plaanib Farage võtta sel sügisel ette turnee Euroopa pealinnades, et toetada kõigi teiste ELi liikmesriikide iseseisvust ja demokraatiat pooldavaid liikumisi.\nRääkides UKIPi tulevikust ja ELi lahkumise protsessist, leidis Farage, et ees seisab suur poliitiline võitlus ja et tema ei plaani hakata mängima ninatarka, vaid on vajadusel lihtsalt nõuandja rollis.\nFarage’i sõnul on UKIP muutnud kogu Suurbritannia poliitilist agendat, sest paljud teemad, mida nad Brexiti kampaania ajal puudutasid, on nüüd debatis olulisel kohal. Kuid see ei tähenda muidugi automaatselt, et nende probleemide lahendamisega ka reaalselt tegeletakse.\n„Meil on uus peaminister, kes ütles selge sõnaga, et Brexit tähendab Brexitit, kes suhtus sellesse küsimusse väga kindlameelselt. Kuid mul on tekkinud tunne, et tuul on pöördumas,“ hoiatas Farage.\nFarage kritiseeris Suurbritannia peaministrit Theresa May’d, sõnades, et britid hääletasid Brexitil selgelt immigratsiooni ja piiride parema kontrolli alla võtmise poolt.\nLõpetuseks lisas Farage, et UKIP on liikunud suure sammu edasi, tegemist on ühtse ja tugeva parteiga. „Referendumi kampaania näitas selgelt, kui ühtne see partei on; see on tugev partei,“ kinnitas Farage.\nAllikas: breitbart.com (tõlkis Triina van Doorslaer)\nTeemad: Diane James


President Ilves noomib Saksa lehes Die Welt sakslasi: teil valitseb moto "Venemaa üle kõige" - Delfi\nPresident Ilves noomib Saksa lehes Die Welt sakslasi: teil valitseb moto "Venemaa üle kõige"\nPresident Toomas Hendrik Ilves väljendas intervjuus Saksa ajalehele Die Welt oma pettumust Saksamaa Venemaa-poliitikas ja ütles, et Venemaa presidendi Vladimir Putini mõrvariks nimetamine on asjade nimetamine nende õigete nimedega.\n„Saksamaal valitseb moto: „Venemaa üle kõige”, eriti pärast müüri langemist. See oli Saksamaa jaoks hea sündmus, suhete jaoks Venemaaga oli see aga halb. Sest äkki tekkis terve rida riike, mis Saksamaad ja Venemaad teineteisest eraldasid. Äkki pidi hakkama nendega tegelema,” ütles Ilves.\n„90. aastatel püüti meid eemal hoida. Saksa diplomaadid ütlesid mulle toona korduvalt, et tahavad Eestit EL-ist ja NATO-st väljaspool hoida. Nüüd, kui me sees oleme, vaadatakse meie peale ülevalt alla. Saksamaa jaoks on baltlased „ülelennumaad” – maad, mis tuleb ületada, et Venemaale jõuda,” jätkas Ilves.\n„Meid ignoreeritakse ja patroniseeritakse. Sakslased ja prantslased seletavad idaeurooplastele ja baltlastele pidevalt, kuidas Venemaaga ümber käia. Kas Berliinis ja Pariisis mõeldakse tõesti, et teatakse Venemaast rohkem kui meie siin Eestis?” küsis Ilves.\nDie Welt küsis Ilveselt, kus baltlasi ignoreeritakse.\n„Näiteks Nord Stream 2 juures. Loomulikult võib Saksamaa siin oma rahvuslikke majanduslikke huve järgida, aga ta teeb seda baltlaste ja idaeurooplaste arvelt. Siis peaks olema ka nii aus ja rääkima vähem Euroopa solidaarsusest, millest väidetavalt nii huvitatud ollakse,” lausus Ilves.\nDie Welt tõi välja, et Saksamaa liidupresident Frank-Walter Steinmeier on nimetanud Nord Stream 2 sillaks Venemaale. Põhjusena, miks sellest loobuda ei tuleks, nimetas ta muu hulgas Nõukogude Liidu 20 miljonit hukkunut Teises maailmasõjas.\n„See on suurepärane näide, kuidas idaeurooplastest mööda vaadatakse. Saksamaa tappis Teise maailmasõja ajal palju rohkem inimesi Poolas, Valgevenes ja Ukrainas. Ma ei mõista, miks siin on eelis ainult Venemaal,” ütles Ilves.\nDie Welt küsis, kas Venemaaga saab sildu põletada, sest maailmas on palju kriise, mida ei saa ilma Venemaata lahendada.\n„Neid kriise, millest te räägite, alustas Venemaa ise. Me ainult julgustame Venemaad edasi tegutsema, kui ennast sõbraks pakume. Süürias, Krimmis, Donbassis või Aafrikas tegutsevad Vene palgasõdurid Wagneri grupist ja õhutavad neid kriise.” märkis Ilves.\nDie Welt küsis Ilveselt ka, kas Euroopa peaks järgima Bideni eeskuju ja samuti Putinit mõrvariks nimetama.\n„No kas see ei pea siis paika? Me ei peaks maha vaikima seda, mida igaüks teab. ... Putin on lasknud inimesi tappa keset Berliini. Kas eurooplased peaksid seda aktsepteerima? Nad annaksid sellest igal juhul märku, kui Bideni eeskuju ei järgiks,” vastas Ilves.


Mida uut olete ostnud? - Leht 40 -\n40. leht 43-st\nPostitus Postitas Eero » 23 Sept 2016, 10:36\nLiitunud: 18 Juul 2012, 16:25\nAsukoht: Vantaa, Soome.\nPostitus Postitas madmax » 09 Okt 2016, 21:54\nSai Tieto-nikkaris käidud. Põrnikaga osalen võistlusel ja mini proovin üheks soome näituseks valmis saada. Põrnika kohta lähemalt võistluse teemas.\nPostitus Postitas Tamm85 » 29 Okt 2016, 19:44\nKuna Tallinnas juba olin, siis sai ka hobimaailmas kindla soovi järel käidud\nPostitus Postitas simmtann » 13 Nov 2016, 16:37\nEile tuldi mulle külla sellise kastiga :\nKarbi sees oli aga hoopis selline lambord¾iini\nTäname KantsikuEerot ja Margitit vahva kingi eest\nPostitus Postitas Ints28 » 16 Nov 2016, 15:45\nlaupäeval täienes inventar ja saabus kompressor. Nüüd mõnus väike vaikne nunnu tegutsemiseks. Saab siis võitlusmudeliga ristsed teha\nLiitunud: 10 Nov 2016, 11:21\nPostitus Postitas brzest » 25 Nov 2016, 20:57\nSee nädal on päris hea olnud, oleks ainult aega rohkem tegutseda.\nTamiya Subaru BRZ (lõpuks ometi!) ehk põhjus, miks ma üldse mudelite ehitamisega alustasin\nTamiya värvimise alus\n+ käisin täna hobimaailmas, musta reede tõttu ei saanud minemata jätta Mõned TS sprayd ja Valejo vedel masking, seda tahaks juba katsetada...\nPostitus Postitas Eero » 02 Dets 2016, 21:28\n"Mul on päkapikud käinud, aga mina neid ei näinud..."\n...valetan. Peeter käis ja tõi kuhjaga karpe. Nende hulgas ka mu tellitud Beemaxi kombo. Olin neid juba mõnda aega oodanud.\nEi osanud Beemaxi ja Aoshima koostöö tulemusest midagi oodata ja seetõttu olen meeldivalt üllatunud. Valutöö on väga korralik ja kvaliteet väga hea.\nFotosöövitus on mõlema mudeli puhul must-have ja plaan on need ka hankida.\nSuured tänud Peetrile (Black66)\nLiitunud: 24 Okt 2016, 13:16\nPostitus Postitas Margit » 02 Dets 2016, 21:58\nMa plaanisin küll oma postitusesüütuse kaotada Põrnika teema alla, aga kuna pole midagi märkimisväärselt suurt sellega teinud (häbihäbi) ja uued mudelid saabusid, siis võtsin vastu otsuse, et esimene postitus tuleb siia.\nKuna võistlusel ei saa alustatud mudeliga võistelda, siis pidin valima endale midagi uut. Pean tõdema, et saan lõpuks Eero probleemist aru, et valik, mida järgmiseks ehitada, on väga raske. Seetõttu oli mul kuni tänase õhtuni valikus kaks mudelit. Mõlemad mudelid tuli ka ära tellida, sest naine nagu ma olen, tahtsin katsuda ja iga külje pealt vaadata.\nMingid väiksed tulevikuplaanid nende jaoks juba on, aga mitte midagi kindlat veel.\nKa minu tänud lähevad Petsile.\nEdit: Selle postituse tegemiseks läks kõigest 20 minutit. - Eero\nPostitus Postitas Black66 » 02 Dets 2016, 22:26\nEi tea kas oli ka mõistlik valik. Fast Only Roll Downhill. Seda veel mõlema puhul. Kahtlane.\nPostitus Postitas simmtann » 03 Dets 2016, 06:41\nFix or repair daily oli ka kunagi teemas. Escorti õnneliku omanikuna ei julge ümber ka lükata.\nPostitus Postitas Black66 » 12 Dets 2016, 23:20\nEks ma olen kah ikka mõned eurod pidanud kulutama.\nViimase kuu ostud.\n- 2x Ford Transit Italeri\n- Ferrari F40 Tamiya\n- BMW M3 E30 Aoshima/Beemax + Jägermeistri kleepsud DecalPool\n- BMF Chrome\nPostitus Postitas Eero » 13 Dets 2016, 09:00\nPostitus Postitas Disigny » 15 Dets 2016, 13:49\nJõudsid 2 sellist komplekti kohale. Sedaan läheb "varuosadeks" E36 Touringu ehitusel aga Riegeriga natuke teine teema.\nNimelt on antud Riegeri E36 mulle väga erilise tähendusega - selle näol oli tegemist minu kõige esimese plastikmudeliga üldse. Umbes siis 1998-99 aastal sain isalt selle mudeli ning sai see kokku laotud. Kahjuks aga pole originaalist tänaseks päevaks midagi alles, eks ta aegade jooksul kuskile kaduma läks. Ja ammu oli plaan ta tagasi osta ja natuke nostalgitseda - pikalt turul silmad lahti hoidnud siis lõpuks ka õnn naeratas ning sain kätte\nPostitus Postitas Black66 » 21 Dets 2016, 23:23\nSiinkohal on viisakas tänada Ahwikest, kes selle mudeli oma riiulist hea hinnaga loovutas.\nPostitus Postitas Eero » 30 Dets 2016, 23:54\nDouble pack, ehk kui kirjutada jõuluvanale, siis teha seda korra ja ainult ühele.


Kaitseväe täiendreservi formeerijad kogunesid nädalavahetusel õppusele Punane Rebane – Kaitsevägi\nKaitseväe täiendreservi formeerijad kogunesid nädalavahetusel õppusele Punane Rebane\n13. september 2020, 16:07\nTäna pärastlõunal lõppes Pärnu külje all Eametsas toetuse väejuhatuse staabis korraldatud kolmepäevane õppekogunemine Punane Rebane 2020, mille vältel harjutasid formeerimiskeskuse reservväelased erialaseid oskuseid.\n„Formeerimiskeskused on toetuse väejuhatuse mobiilsed ja autonoomsed allüksused, mille põhiülesanne on täiendusreservi moodustamine ja ettevalmistamine kaitseväele ning täpselt seda me õppekogunemisel ka harjutasime,“ ütles õppekogunemise eest vastutav toetuse väejuhatuse staabiohvitser kapten Tiit Rahuoja.\n„Täiendusreserv koosneb reservväelastest, kelle me kutsume teenistusse ning suuname vajaduspõhiselt võitlevate üksuste juurde nende jõudude täiendamiseks ja katkematu lahinguvõime hoidmiseks. Seega on mõlemal osapoolel, nii täiendreservil kui nende formeerijatel, äärmiselt oluline roll kogu kaitseväe alatise valmisoleku tagamisel sõjaolukorras,“ lisas kapten Rahuoja.\nKolm päeva väldanud õppekogunemisel said sel korral üksusepõhise erialase väljaõppe ligikaudu 60 värskelt valdkonna reservväelaseks määratut, kelle jaoks oli see esmakordne kogemus formeerimiskeskuse töös osalemisel. Üksuse väljaõppe korraldamist toetasid lisaks toetuse väejuhatuse tegevväelastele ka mõnikümmend juba varasema formeerimisalase kogemusega reservväelast, kelle kogemustele ja juhendamistele tuginedes erialaseid oskuseid täiendati ning harjutati.\nLisaks formeerimiskeskuse spetsiifilistele tööülesannetele, mille raames tuleb üksuse liikmetel omandada nii elementaarseid personalitöö oskuseid kui ka varustamist ning formeerimisliini rajamist kaitseväe üksuste teenistusse võtmiseks, harjutati nädalavahetusel ka üldiseid sõdurioskuseid, osaledes nii laskeharjutustel kui esmatasandi lahingumeditsiini väljaõppes.\nKaitseväe toetuse väejuhatus tegeleb kaitseväe igapäevaseks toimimiseks vajalike tegevuste korraldamisega alates logistika ja materjalimajandusega, lõpetades tugiteenuste ja kaitseväe orkestriga. Samuti õpetatakse väejuhatuse logistikapataljonis ja logistikakoolis välja sõjaväelogistikuid. Lisaks tagab tervisekeskus meditsiinilise toetuse kaitseväe üksustele. Formeerimiskeskused toetavad kaitseväe üksuseid täiendreservi moodustamisel ja formeerimisel.\nKaitsevägi, Õppekogunemine, reservväelane, Toetuse väejuhatus


TA OK rogain: Juhend 2015\nLaupäeval, 3. oktoobril 2015. a.\nRajal olles, s.t võistluse ajal väljaspool võistluskeskust viibides, võib tarbida vaid võistluskeskusest kaasa võetud varustust ja sööki. Erandiks on korraldajate poolt rajal pakutav joogivesi.\nVõistluskeskus: Nõva kool, Nõva vald, Läänemaa\nkuni 14.09.2015 16 € 10 € 3 €\nkuni 28.09.2015 20 € 15 € 5 €\nOsavõtutasu kanda TA Orienteerumisklubi arvele EE572200001120066509 Swedbankis (BIC: HABAEE2X). Makse selgitusse märkida võistkonna ID ja võistlejate nimed.\nVõistkond loetakse registreerunuks hetkest, kui osavõtutasu on laekunud TA Orienteerumisklubi arveldusarvele. Võistleja mitteosalemisel osavõtutasu ei tagastata. 1. oktoobriks 2015 osavõtutasu mitte tasunud võistkondi starti ei lubata, v.a välisvõistlejate võistkonnad, kellel on korraldajatega eelnev kokkulepe osavõtutasu maksmiseks 3. oktoobril võistluskeskuses.\nRegistreerimine toimub veebipõhiselt alates 1. augustist 2015 aadressil:\nPeale registreerimise lõppu 28. septembril võistkondi enam lisada ei saa.\nVõistkonna võistlusklassi ja liikmete arvu muutmine ning võistlejate nimeline ümberregistreerimine on lubatud kuni 1. oktoobri kella 17:00.\nVõistkonna liikmete arvu peale 1. oktoobri kella 17:00 enam suurendada ei saa.\nPeale 1. oktoobrit võib erandkorras teha muudatusi võistluspäeva hommikul kaartide kättejagamise ajal järgnevalt: võistkonna liikme vahetus — 1 €.


Valori tähetarkus: Albion\nAvastused-leiutised ja tähed\nMillised planeedid on siis avastuste, esimest korda ajaloos, rekordid ja leiutistega seotud. Eelkõige vast Saturn kui süsteemi ja kindla struktuuri valitseja, Uraan kui novaatorlik ja uudsuse planeet. Merkuur kui avastuse-leiutuse edastaja sõnas ja pildis. Sisuliselt kõik planeedid osalevad nii avastustes kui leiutistes. Kaasama peaks ka asteroide, nemad on nii öelda kirsiks tordil. Nendeks oleks Heureka, Eureka, Scientia, Discovery. Tuntuse ühiskonnas, teadusringkonnas või terves maailmas tagab Varuna.\nHiljuti sai omale nime Kuiperi vöös avastatud esimene taevakeha 1992 QB1, mis nimetati Albioniks. Albion avastati 30.augustil 1992.a.Mauna Keas. Ta oli esimene Kuiperi vöös avastatud taevakeha. Williami Blake loomise mütoloogias (1757-1827) on Albion saarel elav algupärane inimene, kes jagunes ennast neljaks Zoasiks (Urthona, Urizen, Luvah ja Tharmas), millest igaüks esindab inimese iseloomu olulisi aspekte.\nTiiru ümber Päikese teeb Albion 288 aasta jooksul. Avastamise ajal asus 0.15 Jääras R. Olles opositsioonis Veenusega. Varunal kvadratuur Albioniga.Veenusel sekstiil Quaoariga, Pluutol opositsioon Chaosega ja Logosel trigoon põhjasõlmega. Mauna Kea ühenduses Discoveryga Lõvis. Ametlikult kinnitati nimi 31.jaanauaril 2018.a. Asus siis 4.38 Sõnnis täpses trigoonis Saturniga Kaljukitses.\nKuiperi vöö ehk cubivanod (KBO) jagan mina kaheks osaks, alumise astme ja ülemise astme väikeplaneetideks. Alumisse kuuluvad need taevakehad, millede tiir ümber Päikese kesatab umbes 250-300 aastat. Siia kuuluvad Pluuto, Orcus, Ixion, Huya, Arawn, Mors-Somnus, Lempo ja nüüd siis veel ka Albion.Alamastme taevakehad on saanud oma nimed erinevate kultuuride allilma jumaluste järgi. Kuigi Albion on ka kirjas cubevanona. Esimene plutiino 1993 RO avastati 16.septembril 1993.a. Pluuto oli siis veel planeedina kirjas.\nJa ülemisse astmesse kuuluvad need taevakehad, millede tiir kestab 300 rohkem aastat. Siia kuuluvad Quaoar, Varuna, Logos, Chaos, Deucaleon, Borasisi, Teharonhiawako, Varda, Praamzius, Sila-Nunam, Makemake,Varda, Altijara, Salatcia.Nimed on saanud looja jumaluste nimede järgi. Makemake ja Varda puhul on küsitav, kas nad on cubewanod või väikeplaneedid (draft), nagu seda on Haumea.\nTähelepanekud. Quaoari Lilith asub esimeses Jäära kraadis – nagu Uraani avastamise kaardiski. Jäära esimeses kraadis avastati kõige esimene Kuiperi vöö objekt-1992QB1 (15760), mis andis ju nime tervele cubewano grupile.Samuti asub Jäära esimeses kraadis Pluuto avastamise Varuna. Albion avastati Jääras asudes, ka Eris avastati Jääras olles. Albinol oli Erisega konjunktsioon aastatel 2007-2008.\nAlbioni märksõnadeks on pakutud: ideoloogiline võim, seisukoha võtt, usk ja usaldus. Tõestus, tõestama, tõekspidamiste väljendus, oma mina katsumus. Loovus ja loomevõime. Mina vaatan teda ka nendes sündmustes, mis kirjeldavad esmakordselt toimunut, avastustes ja leiutustes. Proovin seda mõnede näidete varal ka tõestada, õigemini tekstina näidata.\nAstroloog Abhi arvab, et Albino seotud albiinodega. Mütoloogias on ta Poseidoni või Neptuni poeg. Sümboolselt peaks ta tähistama surmajärgset eksistentsi. Mida iganes see siis tähendab. Näiteks võib see tähendada ka sündi. Albiino tähendab muidugi valget. Nii et kui Pluuto seostub musta värviga, siis teisel pool Pluutot ootab meid otse loomulikult valge värv. Jah, kaua sai oodata ja mõelda,et mis ta nimeks võiks saada. Ja nii lihtne see oligi! Kui tabav. Lihtsalt Valge! Ilmselt midagi pistmist ka valgustumisega.Veel viidati teiste astroloogide poolt, et ta võib viidata ka ebatavalisele väljanägemisele. Varasemalt pakuti QB1 nimeks esimesele cubewanole mitteametlikult nime „Smiley“ – naeratus. Kuid see lükati kõrvale,sest oli olemas väikeasteroid Smiley (avastatud 16.09.1950). Veel on arvatud, et Albion on sillaks allilma ja maailma loomise vahel.\nVana Inglismaad nimetati ka Albioniks, seda Doveri valgete kriidikaljude pärast.Albion siis peaks kajastuma Inglismaa ajaloo olulistes sündmustes. Suurbritannia ja Iirimaa ühinemine Ühendkuningriigiks 1.jaanuaril 1801.a. Albion 7 kraadi Lõvis, laias laastus opositsioon Pluutoga ja ühendus Jupiteriga.\nInglismaa ja Shotimaa union sai nimeks Suurbritannia 1.mail 1707.a. Albion 4 kraadi Jääras ühenduses Veenusega, sekstiilis Saturniga Kaksikutes, trigoonis Uraaniga Lõvis. Orbid on küll suuremad kui nataalis kasutatakse aga mundaanis võib ka suurem orb olla tegev.\nNormandia hertzog William vallutas Inglismaa, tema kroonimine 25.12.1066.a. Albion 4 kraadi Kaljukitses ühenduses Päikese ja Merkuuriga opositsioonis Musta Kuuga, trigoonis Jupiteriga Neitsis.\nLeidsin, et varasemalt olen blogi kirjutites Albioni ehk siis 1992 QB1 isikute puhul ära toonud ainult ühel korral: B. Obamal on AC ühenduses Albioniga.\nPostitaja: Valor kell 12:07


Events: 24th märts 2018\nRKT täiendkoolitus: Sulatus- ja koolutusvormid klaasist seeriatoodete valmistamiseks\nEsimene koolituspäev 23.03.2018 algusega 10.00 Olustvere Mõisa Klaasikojas Koolitusperiood 23.03.2018-05.05.2018 (koolitus viiel päeval). Koolituse kogumaht 44 akadeemilist tundi Kontakttunde 40 akadeemilist tundi Koolitajad: Andra Jõgis Kontakt: M.Šadeiko, I. Uus Koolitusele registreeri SIIN\nTasuline koolitus: õunapuude lõikus\nKoolitus toimub 24.03.2018 Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis. Koolituse kogumaht 6 tundi. Koolituspäeva maksumus 35 eurot. Koolitaja: Reti Randoja-Muts. Kontakt ja registreerimine: koolitus@olustvere.edu.ee, Lagle Vilu\nLast 30 Days Visits: 37 247


Siseauditi standardite muudatustega nõutakse siseaudiitorilt veelgi enam | Grant Thornton\nMuutused siseauditi standardites\nSiseauditi standardite muudatustega nõutakse siseaudiitorilt veelgi enam.\nAlates 1. jaanuarist kehtib siseauditi rahvusvaheliste standardite uus versioon, kus on tehtud olulisi muudatusi. Nüüd suunatakse siseaudiitoreid veelgi enam lähtuma väliskeskkonna muutustest ning ettevõtte strateegilisest visioonist.\nStandardite 1210, 2000, 2100, 2450 ja 2200 muudatuste kaudu oodatakse siseaudiitorilt kutsetöö tegemisel varasemast veelgi enam ettevõttega seotud tegevuste, ühiskonna- ja keskkonnatrendide ning ettevõtet mõjutavate aktuaalsete teemade arvesse võtmist.\nSiseaudiitor kui nõuandja\nNäiteks on standardi 2000 tõlgenduses välja toodud, et siseaudiitor lisab organisatsioonile ja selle huvirühmadele väärtust siis, kui võtab arvesse strateegiaid, eesmärke ja riske. Standard 2100 sätestab uues redaktsioonis, et siseauditi usaldusväärsust ja väärtust suurendab see, kui audiitorid on proaktiivsed, nende hinnangud pakuvad uusi vaatenurki ja arvestavad nende tulevikus avalduvat mõju.\nSeega on äärmiselt oluline, et siseaudiitor mõistaks ettevõtte tegevusvaldkonda, teaks ja oskaks kaasa rääkida ettevõtte strateegiate planeerimisel ning oskaks välja tuua nendega seotud riske. Seega ei ole enam piisav vaid kindlustandvate auditite tegemine, vaid üha enam oodatakse siseaudiitorilt sisulist nõuandmist strateegilistes küsimustes.\nMuudatused ka raporteerimisel\nOluliseks muudatuseks on ka raporteerimise standardi 2060 tõlgenduse täiendus. Nüüd on väga selgelt välja toodud, mida peab siseaudiitor nõukogule raporteerima. Siinkohal tuleb rõhutada, et standard otseselt ei nimeta raporteerimisel asendusvõimalusena auditikomiteele raporteerimist, kuid tulenevalt standardi 1111 uuest rakendusjuhisest asendab auditikomitee nõukoguga otsesuhtlust. Rakendusjuhis toob siinkohal ka välja, et lisaks auditikomitee koosolekutel osalemisele peaks siseauditi juhil olema ka nõukogule võimalik informatsiooni edastada, s.h vähemalt kord aastas nõukogu või auditikomiteega ilma tegevjuhtkonna juuresolekuta kohtuda. Rakendusjuhis toob ka välja, et kui sellist otsesuhtlust nõukogu või auditikomiteega ei ole võimaldatud, tuleb oma informatsioon edastada nõukogule kirjalikult.\nLisaks täiendati kvaliteedi tagamise ja täiustamise programmi standardeid 1300, 1312 ja 1320. Neis täpsustati sõnastusi ja toodi välja kvaliteedihindamise aruandluse struktuuri kirjeldus.\nTäpsustusi on ka teistes standardites. Soovitame kõigil siseaudiitoritel nendega tutvuda ning oma protseduurikirjeldused uuendada. Vajadusel tuleks ka auditikomitee ja nõukoguga arutada, kas ja kuidas peaks siseauditi kutsetöö uute standardite valguses organisatsioonis muutuma.


Arutelu:Aktsent - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nArtikkel ei mahu Vikipeedia formaati: Vikipeedias ei avaldata originaaluurimusi. Andres 8. aprill 2006, kell 09.49 (UTC)\nPraegu on siin loetletud sõna võimalikud tähendused, aga iga mõiste kohta peaks olema eraldi artikkel. Pakun, et selles artiklis tuleks rääkida mõistest, mis vastab tähendusele 2. Andres 8. aprill 2006, kell 15.40 (UTC)\nNagu teada, tekib võõrkeele rääkimisel aktsent - kui seda keelt ei ole omandatud varajases lapseeas. Millegipärast on see praktiliselt kõikidesse puutuv nähtus unarusse jäetud. Pöördun foneetikute poole sooviga, et nad võtaksid massiteabevahendites sõna, näitamaks üldsusele aktsendi tekkimise põhjused ja teed sellest vabanemiseks.\nAndres 10. aprill 2006, kell 10.08 (UTC)\nForeign Accents. A foreign accent is one that marks someone as a non-native speaker of the language in which it is heard. It arises when the phonology of one language spoken by a person (usually that of his native language) influences his pronunciation of a second language (usually one that he acquired much later in life).\nThe perception of a foreign accent by native speakers may carry with it positive or negative connotations. When the connotations are negative, non-native speakers with a foreign accent may endeavor to suppress and eliminate it. However, foreign accents are notoriously difficult to eliminate without very extensive training, and there is much individual variation in the ability to eliminate a foreign accent. Many speakers choose to live with their foreign accents as long as these are not heavy enough to interfere with communication (that is, as long as their accents leave the phonemes of a language clearly distinguishable to native speakers).\nNeed kaks seletust aktsendi tekkimisele ei taha hästi kattuda. Mul on olemas kolmas, aga see kustutatakse ära. Kas on võimalik polemiseerida sel teemal mõne foneetikuga? Mind huvitavad tulemused. Näiteks, kes on Tartu linnas omandanud täiskasvanuna võõrkeele õige hääldamise?\nLugupeetud Leonhard Klaar, palun püüdke oma kinnisideest vabaneda. Aktsendi tekke põhjus on (jämedalt lihtsustades) ajus, mitte suus. Suuõõne ega neelu uurimisega pole võimalik inimese emakeelt tuvastada. Aktsendist vabanemise suurimaks takistajaks on motivatsioonipuudus harjutamisel, sest valdava enamuse võõrkeeleõppijate puhul aktsent kõne mõistmist ei sega. Seega ei ole aktsent ka nii oluline ega põletav teema kui teile tundub, mingit tabu ega vandenõud siin ei eksisteeri.\nAktsent tuleneb hääldusaluste erinevusest eri keeltest. Siiski pole välistatud, et teatud juhtudel mängib rolli ka suuõõne ehitus, vähemalt mõningaid häälikumuutusi on sellega seletatud. Andres 12. aprill 2006, kell 16.05 (UTC)\nTeatavasti tekib võõrkeele rääkimisel nähtus, mida ebasobivalt aktsendiks nimetatakse. See praktiliselt kõiki inimesi puudutav probleem on unarusse jäetud - massiteabevahendid on tummad, erialakirjanduses välditakse seda teemat võimalust mööda või piirdutakse mõne uduse lausega. Eestikeelses Wikipeedias esindavad seda ala aastakümnetetagused seisukohad emakeele alateadlikest harjumustest, mille vist arheoloogid on kusagilt välja kaevanud. Juba 1968. aastal Moskvas oldi neist loobutud (Jelena Brõzgunova).\nArtikulatsioonibaasi õiged asendid ei tähenda veel õiget hääldamist, see ilmneb ka foneetikute töödes (Beatrice Honikman), aga edasi nad ei oska minna.\nAktsendi tekkimise tegelikuks põhjuseks on varajases nooruses kõneprotsessi käigus artikulatsioonibaasis tekkivad püsivad muutused, mis on eri keeltel erinevad. Sealt tuleb aktsenti otsida, mitte uskuda jutte kellestki kusagil, kes täiskasvanuna omandas võõrkeele hääldamise nii hästi, et tegutses spioonina.\nFoneetikud, ärgake! Käes on kolmas aastatuhat, ammu ei ole enam kohta kuulujuttudel põhinevatel teooriatel.\nAndres 17. aprill 2006, kell 07.37 (UTC)\nTänan vastuse eest. Jätan esialgu "kinnisidee" kõrvale ja vastan punkthaaval Teie väidetele.\n2. Aktsendi tekke põhjus on ajus, mitte suus\n3. Suuõõnes ei ole hääldamise jälgi\n4. Peamine takistus - motivatsiooni puudus\n5. Valdaval enamusel aktsent ei takista kõne mõistmist\n6. Ebaoluline teema\n7  Tabu ega vandenõud ei ole\n8. Aktsent tuleneb eri keelte hääldusaluste erinevusest\n9. Teatud juhtudel võib oma osa olla ka suuõõne ehitusel.\n2. Beatrice Honikman, foneetikateaduse üks autoriteetidest, kirjeldab oma meetodit. Grupp prantsuse üliõpilasi, tulevasi inglise keele õpetajaid, harjutavad B.H. juhatusel inglise keele hääldamist. Äkki ühe osavõtja näoilme muutub inglisepäraseks, hääldamine paraneb ja ta hüüab:"I´ve got it!" Kõigil on hea meel. Aga juba järgmisel leheküljel konstateerib B.H. nukralt: "I am aware that I have touched only the fringe of the subject of articulatory settings." Prantsuse üliõpilane (üksainus grupist!) sai kätte artikulatsioonibaasi õige töö, aga see ei toonud kaasa õiget hääldamist. Kas on veel paremat näidet vaja, et kummutada müüt emakeele hääldusharjumustest?! Aju häält ei tee, see on hääldusorganite osa, täpselt nii nagu pilli- mängija toob oma peas oleva meloodia kuuldavale - sõltuvalt pillidest - erineva "aktsendiga". Keelte artikulatsioonibaasid ongi erinevalt kujundatud ja sissetöötatud pillid. Ma küsin: "Mis on tõenäolisem, kas see, et hääldusprotsess selle kõige intensiivsemates kohtades jätab artikulatsioonibaasi püsivad märgid või möödub kõik jäljetult?"\n3. Miks mitte? Kui hääldamine jätab jäljed, siis saab need ka kindlaks teha. See on foneetikutele täiesti läbiuurimata ala, valge laik. Mina olen selle probleemiga kaua tegelenud ja võin oma seisukohta kaitsta faktidega.\n4,5,6. Olen küsinud paljudelt foneetikutelt nende õnnelikkude järele, kes täiskasvanuna said kätte võõrkeele õige hääldamise, aga ühtki nime ei nimetatud. Ka akadeemik Aristel ei olnud näidet tuua. See on tõesti tähelepanuväärne, et kümme ja rohkem aastat koolis võõrkeelt õppinute seas ei ole ühtki usinat, kes viitsinuks hääldamisele vajalikku tähelepanu osutada, ehkki paljudele on see kutsetööks vajalik. Ja nad alustasid keeleõpet lastena! Teie sõnadest selgub, et polegi vaja. Kui niigi aru saadakse, siis milleks seal veel liigne ilu? Ei tea, kuidas lennunduses, tõlkidena ja paljudel muudel aladel ebakorrektse hääldamisega toime tullakse, kas kliendid nurisema ei hakka?\n7. Tabu ja vandenõud ei ole, aga massimeedia on aktsendi tekkimise suhtes steriilne! Ainsaks erandiks on minu artikkel Päevalehes, mis läbi mingi ime kohitsetul kujul avaldati. Ma olen lugematud korrad pöördunud nii ajalehtede toimetuste (viimati mõni päev tagasi) kui ka foneetikute poole sooviga, et sel teemal sõna võetaks, aga võta näpust! Mulle ajuti tundub, et kogu laias ilmas olen mina ainus, keda see probleem huvitab.\n8. Kas lapsed sünnivad hääldusaluste erinevusega või tekivad need hiljem millegi mõjul? Äkki on see kõneprotsess? Aga milleks siis veel vaja on neid salapäraseid ajus pesitsevaid hääldus- harjumusi? Wikipeedias on mitmel pool öeldud otse välja, et peaaegu kõik inimesed, kes pärast lapsepõlve võõrkeelt õpivad, räägivad aktsendiga. Nii et praktiliselt keegi ei ole õige hääldamise omandamiseks motiveeritud!!! Ja ülejäänute hääldamise õigsus on tõenäoliselt kontrollimata.\n9. Noh, suuõõne ehituse kui sellise võib ära jätta. See küll mõjutab häälekõla, aga praegu on vaatluse all aktsendi tekkimine.\nVõrreldes aastaga 1968 on asi siiski veidi edasi nihkunud - foneetikud on mõndagi oma optimismist kaotanud. Ah soo, kinnisidee! See pole juba ammu enam paljas idee ja hoopiski mitte kinnine. Kui alustasin oma hääldusharjutusi, taipasin varsti, et vene keele hääldamine tekib teises kohas, aga sinna jõudmiseks tuleb kõrvaldada kopsust tuleva "suruõhuga" kudesid. See töö on meeletult raske, ja pole üldse imelik, et ma foneetikute seisukohtades kohe kahtlema lõin. Praegu ma juba võiksin veenda ka teisi oma seisukoha õigsuses, aga seismannite tõttu ei ole see võimalik.\nLugupidamisega, Leonhard Klaar\nMil viisil teie Honikmani-näide kummutab "müüdi" emakeele hääldusharjumustest? Articulatory settings ongi emakeele kõnelemisest harjumuspärane hääldusaparaadi (lõualuud, põsed, keel, huuled jm) asend. Selle asendi võtmiseks annab aju närvide kaudu lihastele käsu. "Foneetiline aktsent tuleneb emakeelest pärit elementide kasutusest lühiajalises mälus kõne planeerimisel neurolingvistilises programmis, mil luuakse mitmetasandiline struktuur (poolsilbid, kõnetakt, fraas) lühiajalises mälus ja sellele järgneb programmi realiseerimine artikulatoorsete lihaste abil. Puuduseks on mittepiisav seire, mis tuvastab ja korrigeerib vead (neuromuskulaarne teave kõneorganite toimimise kohta lisaks audioteabele). Vead tekivad muukeelse kõneleja kõne planeerimise erinevatel tasanditel (eesti keele kohta vt Rannut & Eek 1989): füsioloogilisel tasandil (asendatakse eesti keele hääldusele omane segment, poolsilp, emakeeles leiduva lähedase variandiga);energeetilisel tasandil (kestuse, rõhu ja vältega seotud hääldusvead) ja lühiajalise mälu struktuuriga seotud vead (emakeelest üle võetud intonatsioon ja fraasilõpu signaalid)."  Kui hääldamine jätaks mehaaniliselt suuõõnde mingeid jälgi, kasutaksid FBI ja CIA seda ammu laipade tuvastamisel. Aga mida pole, seda pole. Kui foneetikud ei nimetanud Teile aktsendita kõnelejaid, siis nad tõenäoliselt ei viitsinud Teiega jagelemisele aega raisata. Üldhariduskooli keeleõpe muidugi ei pane perfektsele hääldusele rõhku, nad ei jõua igapäevastel teemadel enam-vähem ladusat kõnelemist isegi sõnavara ja grammatika poole pealt selgeks õpetada. Massimeediat see teema ei huvita, sest, olgem ausad, see ei huvita enamikku inimesi. -- 213.184.42.227 27. aprill 2006, kell 11.02 (UTC)\nDISKUSSIOON AKTSENDI TEEMAL\nMa avastasin Wikipeedia hiljuti, sellepärast ei oska ma seal veel olla. Kiiret kohanemist takistab koduse internetiühenduse puudumine, aga eks ma teen , mis suudan.\nSelgub, et foneetikutel tiirleb aktsendiprobleem ikka veel emakeele hääldusharjumuste ümber. Võtan selle teadmiseks ja püüan kasutada vaikimismüüri tekkinud ava. Minu toodud Honikmani- näide pärineb raamatust "In honour of Daniel Jones" (lk 73-84). Mul jäi selgusetuks, miks töötavad hääldusharjumused valikuliselt. Kui tädi Beatrice´il on English ´look´, siis tuleb kuuldavale puhas inglise hääldus, kui see on prantslasest üliõpilase näol, siis konstanteeritakse, et "I am aware that I have touched only the fringe of the subject of articulatory settings". Lihased kuuletuvad ajust tulevale käsule ühtmoodi, aga lõpptulemus on erinev!\nMa leian, et aktsendi tekkimise teooria õigsuse üle otsustavad tulemused, aga need on rohkem kui nigelad. Toon ära pool lauset (tervik mõtet ei muuda) saksakeelsest Wikipeediast: "...fast alle Menschen, die nach ihrer Kindheit eine Fremdsprache lernen, sprechen sie mit Akzent." Peaaegu kõik! See on hävitav hinnang ametlikule optimismile ja kehtiva aktsenditeooria tegususele. Selge, et siin ei ole asi keeleõppijate laiskuses, vaid milleski muus. Ja kus on see käputäis õnnelikke, kellel läks korda täiskasvanuna omandada võõrkeele õige hääldamine? Kas need on kontrollitud juhtumid? Ma ei väida, et sellised täielikult puuduvad - sünnivad ju ka sabaga inimesed - , aga foneetikute seisukohti nad ei kinnita ja kõne all olevat probleemi nad ei lahenda.\nKuidas saavad FBI ja CIA kasutada minu poolt pakutud võimalust, kui foneetikud (ja nende eeskujul ka teised) informatsiooni kinni hoiavad?! Kahtlemata oleksid need asutused nõus alustama vettpidavale ideele rajatud uurimistöid, aga mul puudub asja algatamiseks paber. Dokument on asi, mis avab uksed ja kõlbab peapadjana ka mõnusa äraoleku tegemiseks (äraolekuks pakilistest probleemidest, millega tegelemist peetakse jagelemiseks).\nKeeleõpe reainimesele on kahtlemata raske, sest see nõuab kas head mälu või elamist võõras keelekeskkonnas. Just sel põhjusel olid omaaegsed katsed viia kunstlikud keeled massidesse läbikukkumisele määratud. Praegune tihe läbikäimine inimeste ja riikide vahel surub peale vähemalt ühe kõikidele mõistetava suhtlemisvahendi. Ja selle üheks osaks on sõnade korrektne väljendamine. Foneetikud (ja nende eeskujul ka teised) on sisuliselt aktsendi ees kapituleerunud. Kogu aktsendisuunaline energia läheb emakeele kõnepilli kohandamiseks võõrale hääldamisele, mitte uue loomisele. Tupikseisust väljumiseks on vaja mõista toimuvat.\nVÕIMALUS VÄHESTELE. Kui väike laps on võimeline televiisorist, raadiost jne tulevat võõrkeelset laulu meelsasti järgi laulma, siis saaks seda kasutada, talle teadlikult vastavat materjali "ette söötes", kogu eluks kõlbuliku võõrkeelse kõnepilli loomiseks. L.K. Andres 18. mai 2006, kell 19.55 (UTC)\nKas aktsendist saab rääkida ainult juhul, kui on olema hääldusnorm ja sellest kõrvale kaldutakse? Igatahes lingil hääldusviisilt foneetikale minu meelest küll mõtet ei ole. Andres 30. november 2006, kell 08:08 (UTC)\ntõstsin välja, ehkki iva siin on:\nAKTSENDI JA INTERFERENTSI MÕISTETE SOBIMATUSEST VÕÕRITI HÄÄLDAMISE PUHUL\nAktsent tähendab rõhku. Laiskade inimeste kohta on rahvasuus käibel naljaütelus: Laiiskus kondiites, selle vastu on rohi malaakas. Pane rõhk kuhu tahes ega sellest häälikute omadused muutu - see on lapselegi selge.\nTallinnas 1987. aastal toimunud foneetikateaduste kongressil koondati aktsendisse puutuvad materjalid pealkirja "Interferents" alla. Interferents tähendab kohtuvate lainete vastastikust toimet. Mulle jääb arusaamatuks kuidas saavad erineval ajal tekitatud häälelained kohtuda ja üksteist mõjutada, kuna emakeelt ja võõrkeelt ei räägita korraga. Muuseas, sadadest ettekannetest ükski ei käsitlenud aktsendi tekkemehhanismi, ju siis see probleem oli kõigile nii selge, et puudus vajadus. Või kuidas?\nKui õpilane artikulatsioonibaasi osade õigesse asendisse sättimisega toime tuli, aga aktsent ei kadunud, mõtles Beatrice Honikman viimases hädas tühja koha täiteks välja mõistatusliku "foneetilise substantsi". Ka viimasel ajal kuuldud "dünaamiline stereotüüp" on sellest reast. Aktsent, interferents, foneetiline substants, dünaamiline stereotüüp - küllap neid kõlavaid sõnu on rohkemgi - kõik panevad mööda.\nHääldusaparaat on ülitundlik ja imepeen mehhanism, mis väiksemagi erinevuse säilitab kindlamalt kui puu ja raud. See informatsiooniallikas on jäetud unarusse ajal, mil elusolendite genoome edukalt lahti mõistatatakse. Asi pole ainult keeltevahelistes erinevustes, sama mehhanism toimib ka ühe ja sama keele piirides. Keegi ekslinnapea ei suuda oma nime õigesti hääldada, ehkki ta kõneaparaat on täiesti korras (mida ta ka meelsasti demonstreerib); võrokestel ja setodel on teatud kohtades "o"-häälik lähemalt võtta kui "u", mis viitab nende artbaasi erinevusele võrreldes eestlastega põhja- ja läänepoolsetelt asualadelt.\nJa lõpuks pakun soovijatele natuke mõttetööd. Lapsena kuulsin emalt järgmised read:\nEines Tages tahtsin minna\nauf die Strasse kõndima,\naber vaevalt jõudsin sinna,\nkam die Mutter luuaga.\nKuidas hääldab neid sõnu eesti-saksa segaperekonnast pärit kakskeelne inimene; kas ta hääldab saksa sõnu eesti aktsendiga, eesti sõnu saksa aktsendiga või hääldab ta kõiki õigesti?\nLeonhard Klaar 2006-12-18\nMinu eelmises kirjutises toodud küsimuse lahendus on lihtne. Kakskeelses perekonnas kasvanul on kaks komplekti häälikuid, niisiis, ta võib hääldada antud sõnu kõiki kolme moodi.\nSündisin ja kasvasin kohas, kus puudusid võõrkeelte mõjud. Kui olin paar aastat üle kahekümne, otsustasin ära õppida vene keele õige hääldamise. Juba paari kuu pärast sain aru, et see - erinevalt eesti hääldamisest - tuleb teisest kohast. Hiljem võtsin ette ka inglise ja saksa keele. Kogu järgnev praktika (4-5 tundi ööpäevas poole sajandi jooksul) seisnes keele ja huulte asendiga kopsuõhu suunamises neeluseinale, et kudesid kõrvaldades luua uus häälduspesa (minu termin). Tihti oli kurk nii tuline, nagu oleksin põdenud angiini, mitu korda värvus sülg roosakaks - nähtavasti lõhkes kusagil väike veresoon. 1968. a oli mul kõnelus Moskva foneetikutega. Ütlesin neile, et inglise keele tõusud ja langused, mida raskelt õpitakse, tulevad välja iseenesest, kui artikulatsioonibaasi luua inglise keele häälduspesa. Nad eitasid seda kategooriliselt. Siis ma veendusin lõplikult, et foneetikud ei tea, miks tekib aktsent. Mõni aeg hiljem, kui Tartu foneetikud ütlesid ära minu soovist nõutada lähemaid andmeid ahvikarjast püütud 4-aastase lapse kohta, mõistsin, et nad ei tahagi seda teada.\nPöörasin suurt tähelepanu üleminekule rasketele häälikutele artbaasi vastavat põhiasendit säilitades. Lauses On eto lutshe menja znajet õnnestus mul üleminek ja-lt z-le alles neli aastat tagasi. Algul vaevaliselt, jõuga läbi surudes, siis pikkamööda läbimurret laiendades sain oma tahtmise. Praegu tuleb see üleminek välja loomulikult. Ehkki miimika on õige - Russian look - jääb midagi õigest hääldamisest puudu, sest ma ei ole ikka veel jõudnud vene häälduspesa põhja. Põhi tuleb siis, kui saan kätte ülemineku s-ilt zh-le, nagu lauses On u nas zhivjot. Mul on lootust, et see juhtub veel käesoleval aastal, ja siis on mul käes kogu vene keele hääldamine.\nKui palju on vaja sõnu võõrkeele õige hääldamise omandamiseks? Kas sajast lausest piisab? Kas kümnest sõnast piisab? Kas ühest häälikust piisab? S-ilt zh-le üleminek nõuab vene häälduspesa põhja, aga kui see on töökorras, mis siis veel takistab hääldamast kõiki ülejäänud sõnu? See oletus tundub mulle endalegi natuke liiga julgena, aga päevakorrast ma seda maha veel ei võta. Igatahes võõrkeele häälduspesa loomine on võimalik mõne spetsiaalselt valitud lausega. Probleem seisneb selles, kuidas neid lapse suhu panna. On neid, kes on võimelised raadiost, televiisorist jne kuuldud tundmatuid laule järgi laulma. Kui laps teeb seda õiges vanuses ja piisavalt kaua, siis laulab ta endale artbaasi häälduspesa, mida saab kasutada kogu elu jooksul. Kõne all olevat küsimust silmas pidades tuleks läbi viia uuringud võõrasse keelekeskkonda sattunud inimeste kohta. Kui laps läheb üle uuele keelele, säilitades emakeelest mingi salmikese, mida ta vahetevahel laulab, kas see hoiab emakeele kõnepilli töökorras? Aga kui ta kõik unustab, millal ta uude keelekeskkonda sattununa kaotab emakeele hääldamise võime? Või jääb see lõpuni alles?\nAktsenti on otsitud joobunu juurest. End täis joonud inimene ei jaksa kõnepilli puhuda ja laseb kuuldavale mingi aktsendivaba mörina. Kui ta on välja maganud, siis selgub, et "pill" on täpselt samas seisundis nagu enne purjutamist, viga oli puhujas.\nFoneeme ja allofoone on kaugelt üle saja tuhande, igaühel neist on artbaasis kindel koht, igaüks neist, lapsepõlves omandatuna, kestab omaniku surmani. Selle aja jooksul kõduneb puu ja muutub raud punaseks pulbriks. Kui foneetikud on üle saanud emakeele hääldusharjumuste kinnisideest, siis ootab neid suur töö häälikute kaardistamisel, mis on sama huvitav nagu genoomi lahendamine.\nVaatasin põgusalt möödunud kuul Saarbrückenis toimunud foneetikateaduste kongressil esitatud paari artiklit aktsendi kohta. Sõna "interferents" ma ei kohanud, ka emakeele hääldusharjumused on oma senise koha kaotanud. Tekib lootus, et lõpuks ometi loobuvad foneetikud aastakümneid kestnud paigalmarsist ja hakkavad tegelema aktsendi tekke sisulise uurimisega. Ühes artiklis võrreldakse kolme kauge keele (inglise, araabia, hiina) tekkimist ja leitakse, et "These results provide evidence for universal and language-specific patterns in the use of laryngeal constriction in the first year of life" (www.icphs2007.de, 2076). Nüüd jääb neil teha järgmine samm õiges suunas ja konstateerida, et erisused kinnistuvad ja säilivad täiskasvanute juures. Muide, aktsendivaba hääldamise omandamine on mõeldav ainult artbaasi kudede mõjutatavuse korral.\nSama artikli sissejuhatuses öeldakse: "Little is known about cross-linguistic differences in infants` production and acquisition of voice quality parameters". Teistes artiklites märkasin ka palju vastamata küsimusi, see erineb põhjalikult foneetikute senisest hoiakust kui nad esinesid kõiketeadjatena ja milleski ei kahelnud. Tänaseni vaikivad nad olematuks minu poolt tehtava kriitika ja minu poolt pakutud lahenduse, ehkki sellega arvestamine oleks aktsendiprobleemi juba ammu surnud punktist nihutanud. Foneetikud on kurdid kõigele, mis tuleb väljaspoolt valitute ringi.\nLeonhard Klaar 2007-09-03\n"Foneetikute viletsuse" juurde\nLaialt tuntud foneetik P.Ladefoged 1983.a (kui ma olin juba 15 aastat tagajärjetult püüdnud kõikide tähelepanu juhtida foneetikute ekslikkudele vaadetele) esines foneetikateaduste kongressil fantastilise seisukohaga, öeldes, et häälikud ei ole individuaalse füsioloogia, vaid kultuuri resultaat. Samal 10. kongressil oli ka kainemaid päid. Nii kaitses B.Lindblom seisukohta, et häälikutel on ikkagi füsioloogiline alus. (www.icphs2007, 219).\nVÕÕRKEELE HÄÄLDAMINE, AKTSENDI TEKKIMINE\nFoneetikute käibel oleva teooria kohaselt on aktsendi tekkimise põhjuseks emakeele hääldusharjumused. Oleks huvitav teada, milline on selle teooria kasutegur, st mitu protsenti täiskasvanud keeleõppijatest on sellest abi saanud. Minuni ei ole jõudnud ühtki nime, ühtki kontrollitud juhtumit.\nSaatsin käesolevale kirjale juurde lisatud teksti ingliskeelse tõlke rohkem kui sajale adressaadile, püüdes tabada foneetikuid ja nende ülemusi. Kümmekond tuli tagasi, vastajaid oli 5. Keegi neist ei öelnud midagi sisulist minu tõekspidamiste kohta. Üks andis mulle uusi aadresse, teine lubas mulle paremat inglise keelt õpetada, kolmas saatis kirja kellelegi kompetentsemale isikule jne.\nFoneetikute arvates põhjustavad aktsendi emakeele hääldusharjumused, aga neil ei ole selle kohta tuua ühtki tõendit. Ma olen korduvalt nende poole pöördunud isiklikult ja kirjalikult, aga nad ei näita üles mingit huvi asja vastu. Ma ei saa kõike ise teha, sest mul ei ole foneetikalaboratooriumi, vaid ainult mu enda kõneaparaat kasutada. Edukas keeleõpetus sõltub olulisel määral õigest hääldamisest, sellepärast vajab see probleem kiiret lahendamist.\nAktsendil on mäluga vähe pistmist. Sellel on mäluga niisama vähe tegemist kui meloodial ajus muusikariistaga. Ja iga pill - olgu see siis klaver, akordion, viiul või mis iganes - mängib meloodiat oma "aktsendiga".\nKui laps hakkab kõnelema, siis asetab ta oma hääldusaluse nii, nagu see on teda ümbritsevatel inimestel. Siis juhtub fenomen, mida võib illustreerida läätsaga, mis suunab päikesekiiri puutükile. Ülekantuna inimesele on päikesekiired kopsust tulev õhk, lääts - artikulatsioonibaasi aktiivsed osad ja puutükk - neelusein ("fookus"). Pind, mis on asetatud tugevama vibratsiooni ja rõhu alla, aktiveeritakse kõneprotsessi käigus. Ma nimetasin aktiveeritud pinna häälduspesaks. Häälduspesa omadused olid tingitud artikulatsioonibaasi teatud asenditest, kuid hiljem, kui koed on kaotanud võime alluda muutustele, hakkab see tööle tingimustel, mis olid tema loomise ajal. Artikulatsioonibaasi aktiivsete osade teistele asenditele vastab häälduspesa vaikimisega. Kõneprotsessi käigus tekkinud muutused on erinevatel keeltel erinevad. Need fikseeritakse ja saavad muutumatuteks. Täiskasvanu võib küll asetada õigesti hääldusaluse, aga kui see ei ole kooskõlas antud keele häälduspesaga, siis häält ei teki. Sellepärast ollakse sunnitud kasutama emakeele kõnepilli piiratud võimalusi, st rääkima aktsendiga. Võõrkeele õigeks hääldamiseks oleks vaja harjutustega luua täiesti uus häälduspesa, kuid suure töömahu tõttu on see praktiliselt teostamatu. Kuna probleemi sisuks on kudede mehaaniline eemaldamine, siis võiks kõne alla tulla laserskalpelli kasutamine.\nOleks ideaalne, kui laps õpiks võõrkeelt koos emakeelega. On tõenäoline, et häälduspesa võib tekitada mõne spetsiaalselt valitud lausega, kui leiduks moodus kuidas panna last neid hääldama väljaspool selle keele keskkonda. Ühe erandliku võimaluse ma võin juba praegu tuua. On musikaalseid lapsi, kes on võimelised raadiost või televiisorist omandama laule tundmatus keeles ja neid meelsasti järgi laulma. Kui neile vajalik hääldusmaterjal "ette sööta", siis laulab ta endale artikulatsioonibaasi selle keele häälduspesa.\nIngliskeelses Wikipeedias on öeldud, et aktsent "arises when the phonology of one language spoken by a person (usually that of his native language) influences his pronunciation of a second language (usually one that he acquired much later in life)". See on ekslik seisukoht. Foneetikutel ei ole selle õigsuse kohta tuua ühtki tõendit. Isegi nende erialased terminid ei anna edasi probleemi sisu. Nii ei taba märki terminid "aktsent", "interferents", "fonoloogiline kurtus", rääkimata sõnadest, mida tarvitati ilmselt meeleheite hetkel, nagu Beatrice Honikmani "foneetiline substants" ja Peter Ladefogedi "kultuuri omadus".\nAnother reason for our lack of phonetic imagination is the fact that, while our ear is delicately responsive to the sounds of speech, the muscles of our speech organs have early in life become exclusively accustomed to the particular adjustments and systems of adjustment that are required to produce the traditional sounds of the language. All or nearly all other adjustments have become permanently inhibited, whether through inexperience or through gradual elimination. Of course the power to produce these inhibited adjustments is not entirely lost, but the extreme difficulty we experience in learning the new sounds of foreign languages is sufficient evidence of the strange rigidity that has set in for most people in the voluntary control of the speech organs. The point may be brought home by contrasting the comparative lack of freedom of voluntary speech movements with the all but perfect freedom of voluntary gesture. (Edward Sapir, Language p.45)\nLihased ei ole "kõneorganite imeliku jäikuse" põhjuseks! Artikulatsioonibaasi aktiivsed osad, peamiselt keel ja huuled suunavad kopsust tuleva õhuvoolu neeluseinale, nii nagu suurendusklaas teeb seda päikesekiirtega. Keele ja huulte asendiga on määratud ala, kus (lapse puhul) noored koed on allutatud intensiivsemale töötlusele. Erinevate keelte hääldamisel on artikulatsioonibaasi aktiivsete osade asend erinev, sellest tingituna on erinev ka enim mõjutatud ala neeluseinal. Õhurõhu ja vibratsiooni valikulisel mõjul, mis kestab kuid ja aastaid, luuakse artikulatsioonibaasis aktiveeritud pind, mille ma nimetasin häälduspesaks. Mingi keele häälduspesa omadused on tekkinud koostöös kopsust tuleva õhu ja artikulatsioonibaasi aktiivsete osade teatud asenditega, aga hiljem, kui koed on kaotanud võime alluda muutustele, saab kõneinstrumenti kasutada ainult keele ja huulte nende asenditega, mis toimisid tema loomise ajal. Kui puudub teatud keelele vastav häälduspesa, siis ei ole võimalik hääldada selle keele sõnu, ehkki artikulatsioonibaasi asend võib olla õige.\nAktsent tekib siis, kui võõrkeelt räägitakse emakeele kõneorganiga, kuna selle häälikute karakteristika on kõikidest teistest keeltest erinev. Kui emakeeles mõni häälik puudub, nagu jaapani keeles "l", siis asendatakse see mõne teise häälikuga, antud juhtumil "r"-ga. Igal keelel on oma kõneinstrument, mis tekib varajases lapsepõlves ja kestab inimese surmani.\nMa sündisin ja kasvasin maakohas, kus puuduvad võõrkeelte mõjud, sellepärast oli minu vene keelel juures tugev aktsent. Ma otsustasin, maksku mis maksab, sellest vabanedea. Pärast mõnekuulist intensiivset häälduspraktikat ma mõistsin, et vene hääldamine, erinevalt eesti omast, tekib teises kohas. Nii ma püüdsin keele ja huulte asendiga suruda vene sõnad nende õigesse kohta. Ehkki ma kunagi ei kahelnud meetodi õigsuses, ümberlükkamatud tõendid tulid aastakümnete pärast.\nTavaliselt võtsin harjutusteks kõige raskemad sõnad ja pöörasin peamise tähelepanu häälikute sujuvale ja loomulikule üleminekule ühelt teisele. Leidsin, et mõningatel juhtudel ei ole see üldse võimalik, näiteks üleminek s-ilt zh-le (on u nas_ zhivjot). Mõistsin, et püstitatud ülesande lahendamiseks tuleb kõrvaldada kudesid. Sageli oli mu kurk nii tuline, nagu põeksin angiini, korduvalt värvus sülg roosakaks - ilmselt oli kusagil lõhkenud kapillaar.\nEestlase jaoks on kõige raskemad venekeele häälikud zh ja z, sest meil need puuduvad. Lauses "on eto lutshe menja_znajet üleminek ja-lt z-le muutus loomulikuks 45 aastat pärast harjutuste algust. Kõigepealt tekkis üleminekuks väga kitsas ruum, mida ma vähehaaval laiendasin ja nüüd - aastaid hiljem - on see üleminek täiesti loomulik (vene ilmega!). Aga on veel raskemaid kohti, nagu üleminek s-ilt zh-le. Ma tunnen selgesti takistust ja pikkamööda vähendan seda harjutustega. Võib olla on laserskalpell lahendus?\nHäälikute hulk ja nende kestvus on fantastiline, ja igaühel neist on artikulatsioonibaasis oma koht! Millal kaardistavad foneetikud häälikud?\nMinu kauaaegne kogemus näitab, et täiskasvanul on võimalus võõrkeele hääldamise omandamiseks rohkem teoreetiline. Kui sellest reeglist on erandeid, siis on põhjuseks tõenäoliselt neeluseina kudede pikenenud tundlikkus.\nTänapäeva püüdlused aktsendist vabanemiseks on faktiliselt suunatud emakeele kõneaparaadi paremale ärakasutamisele. See probleem vajab teisi lahendeid.\nInglise vikilink ei ole õige, sest seal räägitakse emakeele erinevatest hääldustest. Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 23:00 (EEST)\nMitu sõna on vaja, et tekiks häälduspesa ehk nagu foneetikud ütlevad - emakeele hääldusharjumused? Kas sajast lausest piisab? Kas kümnest sõnast piisab? Kas ühest häälikust piisab? Ma olen hääldusharjutustega tegelenud üle poole sajandi. Esimese poole sellest poolest enam-vähem huupi. Tihti mõtlesin: kui ma ainult tunnetaksin seda kohta, mida on vaja töödelda, siis viiksin asja kiiresti lõpuni. Aja möödudes hakkasin seda harva ja põgusalt tabama. Need korrad muutusid üha sagedasemaks ja pikemaks ja nüüd juba aastaid tean ja tunnetan kus see asub - keele juure taga neeluseinal. Paljud vene keele rasked kohad tulevad nüüd loomulikumalt välja, aga on üks erand. Üleminek s-ilt zh-le ei ole võimalik, nagu sõnades "on u nas_zhivjot". Aastakümned mõtlen: kui see koht oleks käes, siis oleks käes kogu vene keele hääldamine. Need, kellel on käsutada uurimislaborid, peaksid sellele erilist tähelepanu pöörama, sest seal asub eestlase jaoks võti vene keele hääldamiseks.\nIlmselt piisaks hääldamise omandamiseks mõnest spetsiaalselt valitud lausest. Seega oleks mõeldav luua tavalisele lapsele tingimused võõrkeele häälduspesa loomiseks arvutimängude abil.\n1968. aastal rääkisin ühele foneetikule, et tarvitseb hääldamine viia õpitava keelele omasesse kohta artikulatsioonibaasis, kui kaovad kõik raskused. Ta eitas seda kategooriliselt. Siis mõistsin ma lõplikult, et foneetikud ei tea, miks tekib aktsent.\nTänapäeval puudutab võõrkeele aktsent praktiliselt kõiki, oleks loomulik, et selle ala spetsialistid aeg-ajalt sel teemal massiteabevahendites sõna võtaksid. Mitte midagi selletaolist - nad vaikivad nagu muumiad! Nurjusid ka kõik minu katsed neid rääkima panna. Tartus Domus Dorpatensises käivad esinemas oma ala asjatundjad nagu majandusgeograaf Hardo Aasmäe jt. Tegin korraldajatele ettepaneku kutsuda sinna mõni foneetik aktsendi tekkimisest rääkima. Korraldajad olid meelsasti nõus, aga nagu oligi oodata, see kukkus läbi. Mõne aja pärast teatati mulle, et see teema ei huvita kedagi. Ilmselt anti mulle edasi foneetikute keeldumise ettekääne.\nLõpuks mul vedas. Sattusin internetis artiklile, milles foneetikute viletsus on ilusasti päevavalgele toodud. Autor on üks Taani foneetik, ta annab asjaliku pildi aktsendi tekke uurimise seisust ja teeb uurijate tööde kohta kriitilisi märkusi. Aga parem oleks kui huvilised sellega ise tutvuksid - Karen Lund "Age and accent".\nUurijad asetavad aktsendi tekke põhjuse ajusse, tegelikult on see artikulatsioonibaasis. Varajases nooruses tekib lapsel kõneprotsessi füüsikalisel mõjul artikulatsioonibaasi emakeele kõneaparaat, sellega räägitakse kõik hiljem õpitud keeled. Kakskeelses peres sündinud lastel on neid loomulikult kaks. Kõneaparaat on põhimõtteliselt puhkpill nagu klarnet või saksofon suu peal. Loota, et emakeele kõnepilliga saab mängida (rääkida) veatult võõraid keeli, on sama utoopiline kui uskuda, et klarnetist mingite ajuprotsesside ümberkorraldamise teel hakkavad tulema saksofoni helid. Väga kõrgel tasemel väidetakse, et mõned täiskasvanud siiski saavad kätte võõrkeele õige hääldamise. Võib olla, et saavadki - sünnivad ju ka sabaga inimesed - , aga arvatavasti on tegemist juhtumitega, kui neeluseina rakud on säilitanud võime muutusteks ka hilisemas eas.\nSee, et mõned saavad kätte hääldamise täiskasvanuna, ei muuda fakti, et sajad miljonid ei saa. Sellepärast püsib aktsendi tekkimise probleem täie teravusega päevakorral praegu ja ka edaspidi. See, mida mina pakun, on põhimõte, aktsendi probleem on täiesti läbi uurimata - tundmatu maa, terra incognita. Saaremaa tütarlaps, kes oli elanud 20 aastat õ-häälikuta, sai mehele kodust mõnekümne kilomeetri kaugusele. Peres oli kõigil õ-häälik: abikaasal, lastel, lastelastel. Andsin talle hääldada õ-tähega sõnu. Algul ei tulnud midagi välja; kui ta oli natuke harjutanud, paranes hääldamine, aga õige "õ" see ei olnud. Saarlaste õ-hääliku ja selle puudumise puhul on artikulatsioonibaasis kaduvväike erinevus, aga ometi on see nii võimas, et säilib lapsepõlvest pika eluea lõpuni. Karen Lund räägib taolisest nähtusest taani keelele tuginedes.\nA. Kondratov raamatus "Häälikud ja märgid" (1968), võttes keelte arvuks 3-4 tuhat ja keskmiseks foneemide arvuks 30, saab foneemide koguarvuks 100 000. Viimastel andmetel on maailmas 6909 keelt (Imeline teadus, nr 6/2011), mis teeb foneemide arvu kahekordseks. Ja igaühel neist on artikulatsioonibaasis oma kindel ja püsiv koht. Ma tegin ettepaneku foneemid kaardistada, aga see võib osutuda raskemaks kui genoomi lahendamine.\nLeonhard Klaar, 03.10.2012\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Aktsent&oldid=3265485"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:09, 10. oktoober 2012.


Iga ese ja interjööri osa muutub ajas väärtuslikumaks juhul kui see on südamega loodud. Mööbel eriti võib endas kanda emotsionaalseid väärtusi omanikule. Kaasaegne masstootmises ning disainitud mööbel on tihti hingetu, ei kõneta vaatajat ega räägi midagi selle omaniku kohta. Disainer kujundab harmoonilise interjööri kus kõik harmoneerub kõigega, selajuures iga mööbliese pole omaette väärtusega.\nAjad ja kombed muutuvad, antiikses dekooris mööblit on korduvalt värvitud, kaunistusi eemaldatud kuni see on jõudnud omanikuni, kes tajub selle mööbli algset väärtust. Enamus vanast mööblist on signeeritud meistri poolt. Iga ese on oma looga. Masstootmise ühiskonnas on selline ese juba väärtus omaette. Siin saavad restauraatorid taastada algse, meistri loomingu ja anda talle tagasi tarbeväärtuse lisaks esteetilisele väärtusele.


TERVIS PLUSS VIDEO! Ela ennast välja! Intensiivne HIIT poksitrenn naistele - GoodFight\nUudised / 17. aprill 2020\nProovi intensiivset treeningut naistele – Hiit & Boxing For Ladies. See on kooslus HIIT-ist (High Intensive Interval Training) ja tai poksist. Tegemist on unikaalse kontseptsiooniga, mis tagab sulle intensiivse, tõhusa ja vaheldusrikka treeningu, kirjutab ajakiri Tervis Pluss.\nEelmineNoor poksija Pavel Kamanin pääses Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi “Märka järgnevat põlvkonda”\nJärgmineNaisvabavõitleja räägib avameelselt grupivägistamisest ja enesetapukatsest enne suurt edu\nKing of Kings: Džavadovi ja Rusu matš jäi ära