Laulupidu | Uudised | Pressiteated\n30 Aug 2008 - 13 Feb 2019\nLõppes 25. laulu- ja 18. tantsupidu „ÜhesHingamine”\nTäna, 5. juuli õhtul kell 19.16 lõppes Tallinna lauluväljakul 25. laulu- ja 18. tantsupidu „ÜhesHingamine”, kus osales kokku üle 37 000 laulja, tantsija ja instrumentalisti koos saatjatega.\nPeo juhatas 2. juulil sisse pillipidu Raekoja platsil, sellele järgnes kolm tantsupeo etendust „Meri“ ja kaks päeva kestev laulupidu. Tantsupeo idee autor on Henn Tiivel ja kunstiline juht Ülo Luht, laulupeo kunstiline juht on Ants Soots.\nLaulu- ja tantsupeol „ÜhesHingamine” osales 864 koori ja orkestrit 26430 laulja ja pillimängijaga ning 534 tantsu- ja võimlemisrühma kokku 7460 tantsija ning võimlejaga. Samuti osales 41 väliskollektiivi 1340 laulja, tantsija, võimleja ja orkestrandiga Ameerika Ühendriikidest, Belgiast, Hispaaniast, Kanadast, Norrast, Rootsist, Saksamaalt, Soomest, Suurbritanniast, Taanist, Ukrainast, Ungarist ja Venemaalt.\nEsialgsetel andmetel külastas kolme päeva jooksul laulu- ja tantsupidu 153 900 piletiga pealtvaatajat. Kõik kolm tantsupeo etendust olid täissaalile, neist igal 11 300 piletiga pealtvaatajat. Laulupeo esimesel päeval käis 52 000 piletiga külastajat ja tänasel, teisel päeval 68 000 piletiga külastajat. Lisaks peo osalised, nende õpetajad ja saatjad.\n26. laulu- ja 19. tantsupidu toimub 04. - 06. juulil 2014.\ntel: 55 588 166\nRuhnu Karu toob „ÜhesHingamise” tule Tallinna\nLaupäeva, 27. juuni päikeseloojangul alustas jahtal „Ruhnu Karu” Tallinna poole 320 meremiili pikkust teekonda suvise laulu- ja tantsupeo „ÜhesHingamine” tuli, mis jõuab Tallinna peo eelõhtuks 2. juulil.\nKihnust kaluripaatidel täna Pärnusse toodud tantsupeotuli ja mööda ajaloolisi siseveeteid Tartust Pärnusse jõudnud laulupeotuli ühinesid Pärnu jõel läbi tund aega kestnud loitsimistseremoonia. Seejärel toodi tuli maale, kus ligi 400 rahvatantsijast koosnev inimkett viis selle käest kätte Pärnu Jahtklubisse, kus tuld tervitasid Pärnu linnapea Mart Viisitamm, Pärnu maavanem Toomas Kivimägi ja Eesti Rahvatantsu-ja Rahvamuusika Seltsi esindaja Maie Orav. Päikeseloojangul kell 22.30 alustas tuli aga jahtal „Ruhnu Karu” koos Eesti Meestelaulu Seltsiga teed Kuressaare poole, kuhu jõutakse pühapäeva õhtul kella 20.00 paiku.\n„Laulu- ja tantsupeo tuli peatub igal õhtul sadamas, kus toimub mõne seltsi või ühingu eestvõttel kontsert. Päikeseloojangul alustab peotuli aga Ruhnu Karu pardal uuesti oma teekonda,” rääkis peo tuleteekonna ehk TuleTulemise projektijuht Mart Tõnismäe.\n„Tuleteekonna randumispaikades annavad kontserte laulu- ja tantsupeo liikmeskonda ühendavad seltsid, kellele tegelikult peo liikumine toetubki,” lisas Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA juhataja Aet Maatee.\nPühapäeval, 28. juunil kell 20 randub tuli Kuressaares Raiekivi säärel ja Kuressaare linnuse hoovis toimub Eesti Meestelaulu Seltsi kontsert.\nEsmaspäeval, 29. juunil kell 20 randub tuli Haapsalu Veskiviigi sadamas, kus toimub Eesti Puhkpillimuusika Ühingu kontsert.\nTeisipäeval, 30. juunil kell 20 randub tuli Kärdla sadamas ja Rannapaargu restorani juures rannal toimub Eesti Naislaulu Seltsi kontsert.\nKolmapäeval, 1. juulil kell 20 randub tuli Lohusalu sadamas, kus toimub Eesti Segakooride Liidu kontsert.\nNeljapäeval, 2. juulil kell 22.40 jõuab tuli Tallinna Admiraliteedi basseini, mille veerel toimub kontsert Eesti Kooriühingu ning Eesti Rahvatantsu- ja Rahvamuusikaseltsi eestvedamisel.\nTänavuse laulu- ja tantsupeo „ÜhesHingamine” tuleteekond kannab nimetust TuleTulemine, mille käigus liigub 13. juunil Tartus süüdatud laulupeotuli mööda ajaloolisi siseveeteid ajaloolistel puulaevadel Viljandi kaudu Pärnusse ja ühineb seal Kihnu jaanitulest alguse saanud tantsupeotulega. Seejärel liigub laulu- ja tantsupeo ühine tuli jahtal Ruhnu Karu peatustega Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas ja Lohusalus 2. juuliks Tallinnasse Admiraliteedi basseini, kus toimub peo avamine. TuleTulemise teekonna pikkuseks on üle 900 kilomeetri, millest siseveekogudel liigutakse ligi 380 kilomeetrit ja meritsi ligi 320 meremiili (umbes 590 kilomeetrit).\nTuleTulemist korraldavad Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, Eesti Rahvatantsu ja Rahvakunsti Selts, Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Naislaulu Selts, Eesti Segakooride Liit, Eesti Kooriühing, Tartu Meeskoor Akadeemiline Emajõgi ja naiskoor Emajõe Laulikud.\nRuhnu Karu ehk ruhnlaste rootsi murrakus Runbjarn on 14,5 meetri pikkune ja 4,5 meetri laiune jahta, millel on üks mast ja kolm purje. 1,4 meetrise süvisega jahta on varustatud ka 85 hobujõulise mootoriga. Kuigi Ruhnu Karu on ehitatud 1930. aastatel Ruhnus valminud jahtade eeskujul, on jahtad laevatüübina olnud kergemate kaubaveoalustena olnud kasutusel üle paarisaja aasta. Puulaevaselts Vikan alustas Ruhnu Karu ehitamist 2007. aasta suvel, jahta veeskamine toimus 2008. aasta augustis.\nPPS! Pildid Ruhnu Karust ja tulede ühinemisest Pärnus leiab http://www.flickr.com/yheshingamine\ntel: 522 4592\nRuhnu Karu kapten\ntel: 527 9641\nPärnus sünnib „ÜhesHingamise” tuli\nLaupäeval, 27. juunil sünnib Pärnus laulu- ja tantsupeo „ÜhesHingamine” tuli, kui Pärnu jõel ühinevad Tartus süüdatud laulupeotuli ja Kihnus süüdatud tantsupeotuli. Ühinenud tuled asuvad teele Tallinna poole, kuhu jõutakse pärast ligi 320 meremiili pikkust teekonda laulu- ja tantsupeo eelõhtuks.\nTartus süüdatud laulupeotule ja jaanipäeval Kihnus süüdatud tantsupeotule ühinemise tseremoonia toimub Pärnu jõel Kesklinna silla juures täna kell 19.00. Kell 20.00 tuuakse tuli maale, kus ligi 400 rahvatantsijast koosnev inimkett kannab selle käest kätte Jahtklubisse, kus tuld tervitavad Pärnu linnapea Mart Viisitamm, Pärnu maavanem Toomas Kivimägi ja Eesti Rahvatantsu-ja Rahvamuusika Seltsi esindaja Maie Orav.\nPäikeseloojangul kell 22.30 alustab tuli koos Eesti Meeste Lauluseltsiga teed Kuressaare poole. Simman Jahtklubis kestab aga südaööni.\nKihnus süüdati tantsupeotuli\nJaanilaupäeval süüdati Kihnu jaanitulest suvise tantsupeo „Meri” tuli, mis ühineb 27. juunil Pärnus laulupeotulega.\nTantsupeotule süütasid 23. juunil kell 21.47 traditsioonilisest Kihnu jaanitulest 18. tantsupeo „Meri” kunstiline juht Ülo Luht ja Kihnu rahvamaja juhataja Veera Leas. Seejärel anti tuli tormilaternas kolmeks päevaks kihnlaste hoolde, kes asetasid laterna parvele ja saatsid selle rahvamaja juures asuvale tiigile. 27. juuni hommikul asuvad kihnlased kaluripaatidel teele Pärnu poole, kus õhtul ühineb tantsupeotuli Tartust mööda siseveeteid ajaloolistel laevadel toodud laulupeotulega.\nFotod tantsupeotule süütamisest leiab http://www.flickr.com/photos/yheshingamine/sets/72157620275463507/\nFotode autor on Olev Mihkelmaa ( www.olev.ee ).\nXVIII tantsupeo „Meri” kunstiline juht\ntel: 5300 5454\nTuleTulemine jõuab Viljandimaale\nHomme, 18. juuni keskpäeval jõuab pühapäeval Tartust liikumist alustanud laulupeotuli Viljandimaale, kus liigub seitse päeva mööda jõgesid ja järvi Pärnu poole, et ühineda seal 27. juunil tantsupeotulega.\nHommikul kell 9.00 Valgamaalt Soontagalt Puka vallast teekonda alustav laulupeotuli jõuab Viljandimaale Pikasillale Põdrala valda keskpäevaks, kus tule annab Viljandi maavanemale Tõnis Kortsile üle Valga maavanem Kalev Härk. Kella 13.30 asub tuli teele Tarvastu vallas asuva Suislepa lauluväljaku poole, kus kell 19.00 algab rahvapidu.\nReedel, 19. juunil jõuab tuli Valmale (Viiratsi vald) Järveveere puhkekeskuses, kus kell 19.00 toimub rahvapidu. Kell 18-22 näitab Kinobuss laulupeoga seotud filme („Laulud nüüd lähevad”, „Leelo”, „Tuulepealsed Leelod”, „Laulev revolutsioon”).\nLaupäeval, 20. juuni õhtuks jõuab tuli Tänassilmale (Viiratsi vald), kus kell 19.00 toimub rahvapidu. Sel etapil istutakse Oiul (Viiratsi vald) kalest ja viikingipaadist ümber haabjatesse.\nPühapäeva, 21. juuni õhtuks jõuab tuli Vana-Võidusse (Viiratsi vald), kus tehakse ettevalmistusi haabjate väljatõstmiseks ja Viljandi järve viimiseks.\nEsmaspäeval, 22. juunil kell 10 algab Tartu-Viljandi maanteel, 6 km enne Viljandit, Kuudeküla silla juurest haabjate ülevedu Viljandi järve. Eeldatavalt jõutakse Viljandi järveni kell 14, kell 17-21 toimub selle ääres (sõudeellingu juures) rahvapidu. NB! Viljandis kohtub laulupeotuli kell 17 kahe võidutulega, millest üks tuleb Lätist Võnnust ja teine Pärnumaalt Torist: Vt http://www.sakala.ajaleht.ee/?id=132742\nTeisipäeva, 23. juuni õhtul jõuab tuli haabjatel Tohvrile (Pärsti vald), kus kella 19.00-st toimub rahvapidu.\nKolmapäeval, 24. juuni õhtul jõuab tuli Karukosele (Suure-Jaani vald), kus kella 19.00-st toimub rahvapidu.\nTuleTulemine on tänavuse laulu- ja tantsupeo „ÜhesHingamine” tuleteekond, mille käigus liigub 13. juunil Tartus süüdatud laulupeotuli mööda ajaloolisi siseveeteid ajaloolistel puulaevadel Viljandi kaudu Pärnusse ja ühineb seal Kihnus 23. juunil süüdatud tantsupeotulega. Seejärel liigub laulu- ja tantsupeo ühine tuli jahtal Ruhnu Karu peatustega Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas ja Lohusalus 2. juuliks Tallinnasse Admiraliteedi basseini, kus toimub ka peo avamine.\nTuleTulemise teekonna pikkuseks on üle 900 kilomeetri, millest siseveekogudel liigutakse ligi 380 kilomeetrit ja meritsi ligi 320 meremiili (umbes 590 kilomeetrit).\nTartu-Viljandi teekonna korraldaja\ntel: 507 9650\nAlates sellest nädalast saab infotelefonilt 1182 infot 25. laulu- ja 18. tantsupeo „ÜhesHingamine” piletimüügi, piletihindade, etenduste ja kontsertide ajakavade kohta. „Seega kogu info, mida peo külaline vajab,” ütles AS Ekspress Hotline juhataja Vahur Kukk . „Pole kahtlust, et Eesti rahva suurim ühisüritus toob suure küsimustelaviini. Soovime selle koostöö raames aidata kaasa just publiku küsimustele kiirete ja täpsete vastuste otsimisega. Seeläbi saavad peo korraldajad kasutada veel viimaseid peoni jäänud päevi suurürituse ettevalmistamiseks,” rääkis Kukk.\nLisaks saab 1182-st infot 13. juunist 2. juulini toimuva laulu- ja tantsupeo tuleteekonna TuleTulemine ning sellega seonduvate kontsertide kohta. „Laulupeotuli süüdatakse 13. juunil traditsiooniliselt Tartus, kust see liigub kahe nädala jooksul ajalooliste veesõidukite abil mööda siseveekogusid 27. juuniks Pärnusse. Seal ühineb laulupeotuli jaanipäeval Kihnus süüdatud tantsupeotulega ja liigub meritsi jahtal Ruhnu Karu, vahepeatustega Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas ja Lohusalus Tallinna Admiraliteedi basseini suunas,” rääkis Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA juhataja Aet Maatee .\nPeamiselt peo publikule mõeldud täpne ja pidevalt ajakohastatav info suvise laulu- ja tantsupeo „ÜhesHingamine” kohta on leitav lisaks tasulisele infotelefonile 1182 ka tasuta veebiväravast www.1182.ee .\n25. laulu- ja 18. tantsupidu „ÜhesHingamine“ toimub 2.-5. juulil Tallinnas. Peo juhatab 2. juulil sisse pillipidu Raekoja platsil, sellele järgnevad kolm tantsupeo etendust „Meri“ ja kaks päeva kestev laulupidu. Tantsupeo idee autor on Henn Tiivel ja kunstiline juht Ülo Luht , laulupeo kunstiline juht on Ants Soots .\nEesti suurim infomeediaettevõte AS Ekspress Hotline’i infotelefon 1182 ja internetikeskkond www.1182.ee annavad informatsiooni firmade, eraisikute kontaktandmete, meelelahutusürituste, transpordigraafikute kohta.\nTel 6266 900\nTel. 627 3121\n„Selle laulu- ja tantsupeo tuli ühendab oma teekonnal sõna otseses mõttes suure osa Eestist. Laulupeotuli süüdatakse 13. juunil traditsiooniliselt Tartus, kust see liigub kahe nädala jooksul ajalooliste veesõidukite abil mööda siseveekogusid 27. juuniks Pärnusse. Seal ühineb laulupeotuli jaanipäeval Kihnus süüdatud tantsupeotulega. Siit edasi liigub juba laulu- ja tantsupeo ühine tuli meritsi jahtal Ruhnu Karu, vahepeatustega Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas ja Lohusalus Tallinna Admiraliteedi basseini suunas,” rääkis Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA juhataja Aet Maatee. „Tuleteekonna randumispaikades annavad kontserte laulu- ja tantsupeo liikmeskonda ühendavad seltsid, kellele tegelikult peo liikumine toetubki,” sõnas ta. Tuld viivad Pärnust Tallinnasse Eesti Rahvatantsu ja Rahvakunsti Selts, Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Naislaulu Selts, Eesti Segakooride Liit ja Eesti Kooriühing. „Laulu- ja tantsupeo tuli randub igal õhtul uues sadamas, kus tule saabumist muusika ja tantsuga pühitsetakse. Päikeseloojangul alustab peotuli uute tulehoidjatega Ruhnu Karu pardal taas oma teekonda,” selgitas TuleTulemise projektijuht Mart Tõnismäe.\nNB! TuleTulemise kaart .\nAlgas tantsu- ja laulupeo erijäätise tootmine\nMaikuust algas XXV laulu- ja XVIII tantsupeo „ÜhesHingamine” erijäätise tootmine, mis jõuab kõikidesse suurematesse kaubanduskettidesse juuni alguses. Spetsiaalselt laulupeo jaoks on valmistanud jäätist juba üle kümne aasta.\nSelle aasta laulupeo jäätis on vanillimaitseline koorejäätis shokolaaditükkidega, mis on pakendatud 1-liitrisesse kartongkarpi. Jäätise valmistab Eesti suurim ja vanim jäätisetootja Premia Tallinna Külmhoone AS.\nIga ostetud laulupeo jäätisega toetavad inimesed Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA-d. Premia Tallinna Külmhoone on ühtlasi XXV laulu- ja XVIII tantsupeo „ÜhesHingamine” peasponsor.\n”Tänaseks on jäätisest saanud lahutamatu osa laulupeost, mistõttu oleme viimase kümne aasta jooksul hakanud valmistama suurpidustuste jaoks spetisaalset erijäätist,” selgitas Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA juhataja Aet Maatee .\n”Laulupidu on Eesti rahvuslik uhkus, mistõttu peame Eesti vanima jäätisetootjana loomulikuks anda oma panus pidustuste muretule toimumisele. Lisaks ühendab meid laulupeoga pikk traditsioon, sest pidulised on harjunud laulu-ja tantsupeol nautima jahutavat suutäit,” märkis Premia Foods juhatuse esimees Kuldar Leis .\nMaatee sõnul on jäätisel oluline osa laulupeo traditsoonidest, sest ilusa ilma ning hea tujuga on jäätis juba 1956. aastast, mil toodeti ka Eesti esimene tööstuslik jäätis, olnud hea jahutav suutäis suvistel tantsu- ja laulupidustustel.\nPremia on olnud Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA pikaajaline koostööpartner, valmistades ka varasematel aastatel laulupeo jaoks spetsiaalseid jäätiseid. ”Eestlased eelistavad enamasti kooreplombiiri jäätiseid, mistõttu on aastaid laulupidudel maiustatud ka Regati ning Väike Tomi jäätistega. Liialdamata võib neid pidada laulupeo mitte-ametlikeks jäätisteks,” lisas Leis.\nXXV laulu- ja XVIII tantsupidu „ÜhesHingamine“ toimub 2.-5. juulil Tallinnas. Peo juhatab 2. juulil sisse pillipidu Raekoja platsil, sellele järgnevad kolm tantsupeo etendust „Meri“ ja kaks päeva kestev laulupidu. Tantsupeo idee autor on Henn Tiivel ja kunstiline juht Ülo Luht , laulupeo kunstiline juht on Ants Soots .\nPremia Tallinna Külmhoone turundusdirektor\n„Väga suur tänu kõigile lauljatele, dirigentidele ja pillimängijatele, kes on võtnud peoks valmistumist suure pühendumusega. See teeb ainult rõõmu,” ütles laulupeo kunstiline juht Ants Soots .\nLaulupeol osalemiseks tuli kooridel ja orkestritel osaleda kahes maakondlikus eelproovis. „Mõlemas eelproovis tehti tööd repertuaariga ning teises eelproovis toimus ka ettelaulmine ja -mängimine kollektiivide kaupa,“ rääkis Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA laulutoimetaja Ave Sopp ja lisas, et tänavu toimus enne laulupidu kokku 296 eelproovi. „See number on varasemate pidudega võrreldes oluliselt suurem.” Teises eelproovis osales 28025 lauljat ja pillimängijat. „Täna võib kindlalt öelda seda, et kõik repertuaari omandanud on saanud peole,” ütles Sopp. Kokku osaleb suvisel laulupeol 864 koori ja orkestrit 26430 laulja ja pillimängijaga, sh 149 mudilaskoori (lauljaid 4556), 160 lastekoori (lauljaid 4995), 74 poistekoori (lauljaid 2160), 39 meestekoori (lauljaid 1194), 109 naiskoori (lauljaid 3285), 273 segakoori (lauljaid 8721) ja 60 puhkpilliorkestrit (1519 pillimängijat). Teiste hulgas osaleb peol 41 väliskollektiivi 1340 laulja ja pillimängijaga.\nLaulupeol osalejad maakondade kaupa .\nEesti Laulu- ja Tantsupeo SA muusikatoimetaja\ntelefon: 627 3122\nDavid Otto Wirkhausi fondi laureaadid selgunud\nDavid Otto Wirkhausi fondi halduskogu otsustas anda 2009. aastastipendiumi staažikale puhkpilliorkestridirigendile ja pedagoogile Leho Muldrele.\n"Otsustasime anda stipendiumi Leho Muldre le arvestades tema märkimisväärset aastatepikkust panust Eesti puhkpillimuusika arengusse", ütles David Otto Wirkhausi fondi halduskogu esimees Kalev Kütaru. Stipendium antakse üle suvise laulupeo teisel kontserdil, 5.juulil.\nLeho Muldre on töötanud aastatel 1980-1989 puhkpilliorkester "Tallinn" peadirigendina, aastatel 1962-2002 Tallinna G. Otsa nimelise Muusikakooli puhkpilliorkestri ja 1967-1992 puhkpilliorkestri "Kalev" dirigendina. Muldre on olnud ka G. Otsa nimelise Muusikakooli direktor ja dirigeerimise pedagoog.\n1977-1990.a. aastal oli Leho Muldre Eesti Kooriühingu puhkpillimuusika sektsiooni juhatuse esimees ja 1980-2004 laulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht. Lisaks on ta kuulunud korduvalt vabariiklike konkursside žüriidesse ja olnud juhendajaks mitmetel täiendkoolituse kursustel.\nDavid Otto Wirkhaus (1837-1912) oli koolmeister ja orkestrijuht, kes juhatas Väägvere pasunakoori ja oli mitmetel üldlaulupidudel puhkpilliorkestrite üldjuht.\nDavid Otto Wirkhausi fondi halduskogu esimees\nAnna Raudkatsi Fondi halduskogu otsustas anda 2009. aasta stipendiumid Lille-Astra Arrastele ja Henn Tiivelile .\n„Lille-Astra Arraste nimega on seotud rahvatantsu ja folkloori harrastamine Karksis ja kogu Mulgimaal,” rääkis fondi halduskogu liige Kadri Tiis . Arraste eestvõtmisel on kogutud ja jäädvustatud Mulgimaa pärimust. „Eriliselt suur on Lille-Astra Arraste panus raamatu „75 aastat Eesti tantsupidusid“ koostamisel, materjali kogumisel, süstematiseerimisel ja säilitamisel,” lisas Tiis.\nHenn Tiivel on tantsupidudel olnud nii üldjuht kui assistent alates 1970. aastast. Tiivel on ka sel suvel toimuva 18. tantsupeo „Meri” lavastuse idee autor ja B-segarühmade assistent. Lisaks on ta 2011.aasta noorte tantsupeo kunstilise toimkonna konsultant.\nAnna Raudkatsi Fondi halduskogu liige\ntelefon: 6 273 123\nEesti Laulu- ja Tantsupeo SA ootab 1.maiks 2009 Ullo Toomi nimelise stipendiumi kandidaate .\nUllo Toomi Fond on asutatud 2. detsembril 1994.a. Eesti Üldtantsupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse), Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi ning Norma poolt.\nFondi eesmärk on jäädvustada mälestust Ullo Toomist ning väärtustada rahvatantsualast tegevust. Fondi rahast antakse välja Ullo Toomi nimelist tantsustipendiumi eesti rahvatantsul ja/või autoritantsul põhineva silmapaistva tegevuse eest. Stipendiumi andmise aluseks võivad olla edukad esinemised, taidlustantsu käsitlev(ad) või harrastajatele mõeldud publikatsioon(id) või muud teostatud projektid. (varem stipendiumi saanute nimekiri ).\nVabas vormis kirjalikud esildised koos kandidaadi lühiiseloomustuse, tema rahvatantsualase tegevuse kirjelduse ning põhjendusega rahvatantsustipendiumi omistamiseks palume esitada 1.maiks 2009.a . Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA aadressil Suur-Karja 23, 10148 Tallinn või e-posti aadressil laulupidu@kul.ee .\nUllo Toomi nimelise stipendiumi kätteandmine toimub Tantsutaadi sünnipäeval 14.septembril.\nKäes on Anna Raudkatsi nimelise rahvatantsustipendiumi kandidaatide esitamise aeg .\nEesti Laulu- ja Tantsupeo SA ootab 23.aprilliks 2009 Anna Raudkatsi nimelise rahvatantsustipendiumi kandidaate.\nAnna Raudkatsi fond on asutatud 10.aprillil 1992.a. Eesti Üldlaulupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse) poolt. Fondi eesmärk on jäädvustada mälestust Anna Raudkatsist ja väärtustada folkloori- ja rahvatantsualast tegevust.\nStipendium antakse välja Anna Raudkatsi 5-e või 0-ga lõppeva sünniaastapäeva aastal (Anna Raudkats sündis 23.veebruaril 1886.a. ) ja igal üldtantsupeol.\nAnna Raudkatsi nimeline rahvatantsustipendium määratakse kauaaegse tulemusliku tegevuse eest Eesti rahvatantsuelus. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks rahvatantsutegelase elutöö (nii tantsupedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik kui ka uurimuslik tegevus) ja see antakse vähemalt 50-aastasele isikule vaid üks kord. (varem stipendiumi saanute nimekiri )\nVabad vormis kirjalikud esildised koos kandidaadi lühiiseloomustuse, tema rahvatantsualase tegevuse kirjeldusega ning põhjendusega rahvatantsustipendiumi omistamiseks palume esitada 23.aprilliks 2009 Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse aadressile Suur-Karja 23, 10148 Tallinn või e-posti aadressil:\nSuur-Karja 23, 10148 Tallinn või e-posti aadressil: laulupidu@kul.ee\nAnna Raudkatsi nimeline stipendium antakse üle 3.juulil 2009 XVIII Tantsupeo MERI esimesel etendusel.\nSuva tegi laulu- ja tantsupeo mustrites sokid\nAlates tänasest tulevad müügile 25. laulu- ja 18. tantsupeo „ÜhesHingamine“ mustrites sokid ja põlvikud, mille on tootnud kodumaine sokitootja AS Suva\n„Kõik sokid ja sukad on inspireeritud tulevasest laulu- ja tantsupeost ÜhesHingamine,“ rääkis AS Suva müügidirektor Kristel Idol . „Oleme kodumaine sokitootja ja meie rahvuslikes mustrites ETNO-sari on osutunud nii edukas, et otsustasime ka selle projektiga kaasa minna. Läbi selle toetame ühtlasi ka järgmist laulu-ja tantsupidu,“ ütles Idol.\nSuvisele laulu- ja tantsupeole pühendatud tootesarjas „ÜhesHingamine“ on koos erinevate värvivariantidega kokku kümme erinevat toodet: põlvikud ja neli erinevat mudelit sokke. Toodetakse suuruseid 19-21 (33-36) kuni 31-33 (45-48).\nLaulu- ja tantsupeo värvides sokid ja põlvikud tulevad müüki alates tänasest. „Kindlasti saab kõiki "ÜhesHingamise" tooteid osta meie vabrikupoest Tallinnas Vana-Kalamaja 16, esinduspoest Tallinna Kaubamajas ja e-poest www.suva.ee alates selle nädala kolmapäevast,“ ütles Idol. „Alates aprillist lähevad mõned mudelid müüki ka Maksimarketitesse ja loodetavasti saab peagi osta neid ka teistest suurematest jaekettidest,“ lisas ta. Sokkide ja põlvikute hinnad algavad 25 kroonist.\nAS Suva müügidirektor\ntel: 625 9024\ntel: 5558 8166\nPiletilevis alustati laulu- ja tantsupeo ajakirja eelmüüki\nAlates tänasest on Piletilevi kaudu võimalik tellida suvise laulu- ja tantsupeo ÜhesHingamine ajakirja, mis lisaks kavale ja laulusõnadele sisaldab ka pikemaid artikleid tuleva peo kohta.\n2009. aasta suvel toimuva 25. laulu- ja 18. tantsupeo „ÜhesHingamine“ puhul ilmub 10. juunil A5 formaadis ajakiri koos ametliku kavaga. „Ajakirja kangelased on eelkõige lauljad, tantsijad ja peojuhid, kelle käe all ÜhesHingamine sünnib. Teemade valikul lähtume sellest, et ajakiri paeluks nii lauljaid, tantsjaid kui ka peokülalisi,“ ütles ajakirja peatoimetaja Katrin Streimann . „Ajakiri sisaldab põnevat lugemist peolistest ja peolistele ning palju meeleolukat materjali, mis kajastab just seda pidu ning jääb hiljem seda ka meenutama,“ rääkis ta. „Näiteks ilmub pikem lugu ühe suguvõsakoori pingutustest laululaagrites, et peole pääseda,“ ütles Streimann ja lisas, et samuti on ajakirja plaanitud mitmed isikulood, mis aitavad tänavust pidu ja selle telgitaguseid avada.\n„Ajakirjas on ka laulu- ja tantsupeo täielik kava koos laulupeol esitatavate ühendkooride laulude sõnadega,“ rääkis Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse juhataja Aet Maatee . Lisaks ilmuvad selles kokku 220-leheküljelises ajakirjas peol osalevate kooride ja tantsurühmade nimekirjad.\nAjakirja saab ette tellida Piletilevi internetipoes ja see maksab 59 krooni. 10. juunil ilmuv ajakiri toimetatakse tellijatele Eesti piires tasuta kätte hiljemalt 20. juuniks. Ajakirja saab tellida siit: http://www.piletilevi.ee/est/piletid/varia/raamatud/?productID=18565\nLaulu- ja tantsupeo ajakirja „ÜhesHingamine“ annab välja Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus koostöös Menu Kirjastus OÜ-ga.\nÜhesHingamine ajakirja peatoimetaja\ntel: 506 8815\nLaulu- ja tantsupidu kõnetab meid


Ema suur ehmatus: nõustaja ütles, et tekitasin beebile sünnitrauma ja pean nüüd sünnitusjärgse hetke taaselustama - Pere ja Kodu\nEma suur ehmatus: nõustaja ütles, et tekitasin beebile sünnitrauma ja pean nüüd sünnitusjärgse hetke taaselustama\nTriin (36) sai oma esimese lapse kaks ja pool aastat tagasi. Algusest peale ootas ta elevusega imetamist, kuid pärast sünnitust see paraku kohe ei õnnestunud. Lilli ei saanud rindadest piima hästi kätte. Kõiksugu meetodeid ja asendeid proovinud, pakkus sünnitusmaja ämmaemand Triinule silikoonist nibukaitset, aga sai peagi nõustajakt teada, et see on kõige kohutavam asi üldse.\nNaine oli rõõmus, et saab sellega imetada. Pärast nädalat kodus hakkas Triin aga uurima teiste emade soovitusi ja jõudis infoni, et parem oleks ikkagi õpetada lapsele imemist nibukaitsmeta. “Soovisin ka ise, et laps saaks abivahenditeta rinnast piima kätte, ja kõige loogilisem lahendus tundus imetamisnõustajaga ühendust võtta.”\nNii otsiski Triin välja nõustaja ja helistas talle. “Rääkisin, et mul on nädalane laps, kes võtab rinda läbi nibukaitsme, mispeale nõustaja läks väga emotsionaalseks. Ta seletas, et see on kõige kohutavam asi üldse! Ta palus luba kohe minu juurde tulla.”\nTriin ehmus, et mida hullu ta nüüd oma lapsele küll teinud on, andis nõustajale aadressi ja paari tunni pärast oli too kohal. “Nõustaja ütles, et põletikurisk on nibukaitsmega nii suur, et sellest tuleb kiiremas korras vabaneda. Kui selgitasin, et laps ei oska ilma imeda, kinnitas nõustaja, et see tuleb sünnitraumast. Põhjus seisneb selles, seletas ta, et kui Lilli sündis, panin ta väevõimuga rinnale ega andnud talle võimalust sünnituslaual mu rinnani roomata. Nõustaja sõnul on eduka imetamisteekonna eeldus, et beebi pannakse pärast sünnitust esmalt ema kõhule ja antakse talle aega. Vastsündinu ise otsustab, millal soovib sööma hakata, ja roomab siis rinnani.”\nTriin, äsja sünnitanud ema, tundis end süüdi, et polnud lapsega kõike algusest peale õigesti teinud. Nõustajal oli sealsamas ka lahendus välja pakkuda. “Ta ütles, et võtaksin kohe oma ülakeha paljaks ja paneksin alasti lapse enda kõhule. Ta kinnitas, et beebi peab sünnijärgse hetke nüüd uuesti läbi elama, et ta oskaks edaspidi õigesti imeda.”\nTriin tegi, nagu palutud, võttis end nõustaja silme all paljaks, pani Lilli endale kõhule ja jäi lamavas asendis ootama, millal laps ta rinnani roomab ja selle ise suhu haarab. “Me lebasime seal tund aega niimoodi! Lilli nuttis hüsteeriliselt, sest tundis piima lõhna, aga süüa ei saanud. Mina nutsin, sest laps oli õnnetu. Imetamisnõustaja aga vaatas meid, silitas mu pead ja kinnitas, et jätkaksime, küll Lilli saab hakkama. Seda ei juhtunud. Tunni möödudes tõusin püsti, panin nibukaitsme oma rinnale ja ütlesin, et sellist asja ma rohkem läbi teha ei kavatse – ma ei suuda last niimoodi nutmas vaadata!”\nTriin imestab kogu loo üle siiani. “See kõik juhtus nii äkki, et mul ei olnud isegi võimalust kaaluda, kas mulle nii äärmuslik lähenemine sobib. Pärast imetamisnõustaja lahkumist olin nii suures šokis, et koju tulnud mehele rääkisin asja suure nutu saatel.”\nTriin imetas Lillit lõpuks aasta aega, esimesed kaks kuud nibukaitsmega. Ühel hetkel võttis laps rinnapiima vastu kaitsmeta.


Piketi korraldaja, Leisi elanik Erki Kuusk ütles Meie Maale, et vallavalitsue luba on tal olemas ja eile said ka kuulutused mitmele poole üles pandud. Inimesed on oodatud komandohoone juurde homme kell 10.15.\nKuuse sõnul on plaanis sõnavõtud, mis ehk ka Tallinna ülemuste kõrvu jõuavad, kui nood muidugi vajalikuks peavad ning aega leiavad piketil osaleda. “Idee on rahvakogunemisega näidata, et inimestel pole komando kinnipanek ükspuha. Palju see küll päästab, sest kohalik päästepealik ütle mulle, et läheb nii nagu Tallinn on otsustanud,” rääkis Kuusk.\nKuna pikett toimub tööajal, ei osanud Kuusk ennustada, kui palju inimesi kohale võib tulla. “Selge on, et inimesed on tööl ja sealt ära tulla ei saa. Aga teised võiksid tulla oma komando säilitamiseks toetust avaldama,” rääkis ta, lisades, et tema andmeil on vähemalt üks kohalik firma lubanud piketi ajaks töö katkestada ja kogu paarikümneliikmelise kollektiiviga kohale tulla.\n“Rahvas ei saa aru, kuidas ei leita nelja mehe raha sellele komandole juurde. Näiteid, kus kohapealne komando on inimestele suureks abiks olnud, on ju palju. Ja küsimus pole ju üksnes Leisi vallas. Komando abi ulatub mujale üle valla piiride,” rääkis Kuusk.\nLeisi vallavanema Ludvik Mõtlepa sõnul on Leisi komandi sulgemine valla jaoks suur probleem nii nagu ka kõikvõimalikud muud reformid. “Riik viib järjest kõiksugused oma allasutused vallast välja, mingisugustesse keskustesse. Põhjenduseks on, et alati saab ju interneti teel kõiksugu teenused kätte,” vahendas portaal saarlane.ee vallavanema muret.\nPäästeteenust interneti kaudu aga küll kuidagi korraldada ei ole võimalik ja seepärast ei taha ka vald kuidagi leppida Leisi päästekomando sulgemisega. “Ikkagi suhteliselt suur piirkond on taga ja kui peaks juhtuma veel mitmes kohas korraga õnnetusi olema, siis see, et 2200 inimest jääb välja sellest poole tunni päästevõimekusest, on suur kaotus,” rääkis vallavanem.\nMõtlep on skeptiline vabatahtlike päästeühingu käivitamise suhtes. “Meil ei ole läheduses ühtegi suurt tootmisettevõtet, kus oleks noori mehi palju käepärast, et nad saaksid kiirelt reageerida ja välja sõita. Mehed on küllalt kaugel Leisi keskusest. Siia kohale saamine võtab aega ja selle käivitamist ei pea hästi reaalseks,” sõnas ta.\nTervikteksti võimalik lugeda ajalehes Meie Maa


İZBAN sõiduplaanide peatused ja kaart | RayHaber | RaillyNews\nAvalehtTÜRKIYEEgeuse piirkond35 IzmirİZBAN Sõiduplaan peatub ja kaart\n04 / 08 / 2020 35 Izmir, Lähis-rongid, RAUDTEE, Egeuse piirkond, GENEL, KENTİÇİ raudteesüsteemid, PEALKIRI, TÜRKIYE\nİZBANi töötundide peatused ja kaart: İZBAN on meie riigi üks suuremaid raudteetranspordi süsteeme, mis on ühendatud lennujaamaga ja teenindab Aliağa Selçuki vahelist linnalähiliini. Iga päev kümneid tuhandeid külastajaid külastava kiirtranspordi sõidukite jaamade arv tõusis Hilali avamisega 32-ni ja Torbalı-liini avamisega 38-ni. İZBAN on İzmiri ühistranspordi osas kõige suurem koormus raudteejaam, kus hiljem avatakse 41 jaama. Liin tegutses TCDD ja İzmir Metropolitan Municipality koostöös 136 kilomeetri pikk.\nİZBAN, mis teenindab linnalähiliini Aliağa ja Selçuki vahel, avatakse tööpäeviti 05.20. Mõnikord võivad riigipühadel tunnid erineda.\nAliaga ja Selcuki vahelisel linnaliiniliinil teenindav IZBAN sulgeb nädalavahetusel 01.23i. Mõnikord võivad riigipühadel tunnid erineda.\n136 jaam asub İZBANi marsruudil, mis tegutseb 40 kilomeetrilisel äärelinnas Aliağa ja Selçuki vahel. Aliağa ja Menemeni vahelisele põhjateljele viidatakse kui keskteljele Menemeni ja Cumaovası vahel ning lõunateljele Cumaovası ning Tepeköy ja Selçuki vahel.\nHispaania ettevõte CAF võitis 2008. aasta märtsis kolmkümmend kolm EMU rongide pakkumismenetlust. Rongid hakkasid Türki jõudma 2010. aasta aprillis. İZBANil, mis võeti kasutusele 30. augustil 2010, oli sel ajal kakskümmend neli vagunit. 2011. aasta augustis rentis TCDD-st ajutiselt kümme E23000 rongikomplekti. 2012. aasta märtsis osteti Lõuna-Korea Hyundai Rotemilt nelikümmend EMU rongi. Izmiri elanikud määrasid kindlaks nende rongide kujunduse, mis kuulutati välja kolme aasta pärast. İZBANi praeguste komplektide arv on 73 ja vagunite arv 219.\nİZBAN rongikomplektid koosnevad kolmest vagunist, mahutavusega 2.250 inimest ja maksimaalse kiirusega 140 km / h. Rongikomplektid on 70 meetrit pikad, 2,95 meetrit laiad ja 3,85 meetrit kõrged. Kuna lende tehakse kahe- või kolmekomplektidega, ulatub rongide pikkus vähemalt 140 meetrini ja maksimaalselt 210 meetrini. Teatati, et Marmaray jaoks toodetud kümne vaguniga E32000 rongikomplekte kasutatakse İZBANis alates 2017. aasta augustist. Teatati, et kasutamiseks ostetakse isegi seitsekümmend viis vagunit, millest üheksa olid kahekorruselised.\nİzmir Rail Systems võrgukaart - İZBAN Map


ZA/UM: Naiste ajakirjandusest hullunud anarhisti pilguga\nMul on lähedasi inimesi, kes elatuvad naisteajakirjade olemasolust. Samas on nad andekad ja tugeva tahtega inimesed, kes saaksid naisteajakirjanduse täielikul ja pöördumatul hävitamisel kindlasti ka kuidagi teistmoodi hakkama.\nSellepärast ma ütlen nüüd, et minu jaoks ei ole selle nähtuse näol - Gossip Girlist kuni ajakirjani Eesti Naine - enam ammu tegemist mingi süütu lollusega, mille vihkamisest ma ennast kõrgemal arvan seisvat. Minu arvates, ja eriti praegusel ajal, on see inimsust alandav, eesmärgipäraselt nihilistlik, täielikult korrumpeerunud inimtegevuse valdkond, mis tuleks maa pealt pühkida.\nKogu ta maastik tuleks katta napalmivaibaga, kusjuures hukkuma peaksid ka süütud kõrvalseisjad - mõni mitte päris ründavalt vaimuvaene väljaanne või telesari - tagamaks päris hingesita täieliku põrmuvajumise.\nFilmikriitik Matt Soller Zeits, internetiväljaandes IFC:\n""Sex and the City 2" is more than harmless escapism. It's an accidental candid snapshot of the sick, dying heart of America, a film so pleased with its vacuous, art-free extravagance that its poster should be taped to the dingy walls of terrorist sleeper agents worldwide. More depressing and alarming than the movies themselves is the notion that a certain culture, a certain mindset, birthed it, without a pang of remorse or even apparent self-awareness, much less self-criticism."\nSelle sentimendi võib lugaja laiendada kogu naistele suunatud meediale. Sarnaseid sõnavõtte olen käesoleval ajal lugenud paljudest Ameerika väljaannetest. Tundub et sealsed vaimurüütlid on otsustanud kahtlused kõrvale heita, leegitsevad mõõgad käes kuulirahesse söösta. Oleks viimane aeg kodumaal midagi sarnast ette võtta.\nJa nüüd, ennetades teema käsitlemisel tekkivaid kitsaskohti:\n1) Minu üleskutsel põrmustada naistele suunatud meedia ei ole sugurollidega midagi pistmist. See ei ole "mehed on Marsilt, naised on Veenuselt" jutt. Seda juttu on juba piisavalt räägitud ja põhiliselt just sellessamuses meedias. Ärme tekita seda juttu juurde, ärme võrdle naiste ajakirjandust meestele suunatud ajakirjandusega, paneme talle lihtsalt tule otsa ja vaatame, mis saab.\n2) Samuti ei ole üleskutsel midagi tegemist moe ja glamuuri kritiseerimisega. Mõlemat ma armastan. Ma tahaks näha moevaldkonnas töötavaid poisse ja tüdrukuid oma armastatud glamuuri inimesele tagasi võitmas. Mis on tõeline glamuur, mis on see salapärane loor hommikuse pargi kohal, kus noored ja ilusate kehadega inimesed on oma moekatest rõivastest (suuremal määral) loobuda otsustanud - seda ma usun, et te teate. Kui te seda naiste ajakirjandusest lahti harutada ei suuda, siis ei tea, ega ole seega oma töös selle tegemiseks piisavalt head. Ma usun, et ammu töötab selles riigis antud valdkonnas liiga palju inimesi, mis omakorda matab enda alla need vähesed, kes moes ja moefotograafias päriselt andekad on.\n3) Ei ole minu koht oma hävitusfantaasia toetuseks mingeid numbreid välja tuua. Kahtlemata on need õõvastavad, aga mind isiklikult ei huvita mitu puud või inimese väärtuslikku töötundi selle huinjaa alla läheb. Selline ettevõtmine on teretulnud, aga sellega võiks tegeleda keegi, kes on vihkamisest vähem pimestatud.\nSamuti ei leia ma, et käesolevas üleskutses oleks mõttekas antud demonteerimisele saadetavat objekti täpsemalt defineerida. Nagu pornograafiaga, tunnen ma ta ära, kui ma teda näen.\n4) Ma ei taha kuulda mingit juttu sellest, kuidas maailmas on pakilisemaid probleeme, millega tegeleda. Ei ole pakilisemaid probleeme kui terve tööstusharu, mille ainus eesmärk on poole inimkonna süstemaatiline idioodiks muutmine. Siin on sulle grupp inimesi, kes on kaaperdanud ilu, lõbujanu ja seksuaalsuse, andes nad sulle tagasi nii sügavalt ebainimlike moonutistena, et need sinu sünniõiguseks olevad voorused aegamööda sulle endale vastumeelseks muutuvad.\nPoiss, siin on sulle tüdruk, kes ei ole mitte võitluskaaslane, armuke, fuuria või muusa, vaid vaimselt kompromiteeritud sitta sööv lehm. Tüdruk, siin on sulle poiss, kes tahab, et sa just selline oleksidki.\nArtikli kirjutamisel soovitati mulle, et ma kirjeldaksin täpsemalt, mis minu arvates naiste ajakirjanduse juures eriti jälestusväärne on. Pärast lühikest mõtlemist leidsin ma, et mul on selle juures vastumeelne absoluutselt kõik. Ja ma olen ka väsinud ta üksikasjade peal hammast teritamast. Just sellisest vaimutsemisest, meediakriitikast ja võidu põlastamisest naistele suunatud meedia toitubki. Kui sulle tundub, et ma olen sita söömise metafoori oma artikli vältel üle kasutanud, siis tea, et see ei ole juhuslik. Antud meedia tarbimine on just selle kulinaarse toimingu vaimne vastend. Ja peamine põhjus, miks see sitt sulle lamineeritud ja teemantitega ülepuistatud tundub, on justnimelt see teravmeelne vastuseis, mida intelligentsia sellele osutab.\nMõned lugejatest võivad nüüdseks tunda ka raskesti seletatavat soovi illustratsiooniks olevat filmi päriselt näha, selle kallal teravmeelitseda. Teised jälle võivad arvata, et see oleks nö guilty pleasure. See ei ole nii. Ühel täiskasvanud inimesel ei tohiks üldse oma naudingutega seoses mingit süütunnet olla. See ei ole süü, mida sa tunned seda vaadates, ega ka nauding. See on sita maitse.\nSeda on juba analüüsitud küll. Rohkem seda analüüsida ei tohi. Nüüd tuleb see hävitada, välja põletada, kanna all puruks litsuda.\n5) Loomulikult ei ole kogu naistele suunatud meedia kanna all puruks litsumine päriselt saavutatav. Nagu nii mõnedki teised sõnavõtud selles samuses keskkonnas nimega "ZA/UM" on seegi mõttemäng. Sellegipoolest on igal avaldatud arvamusel võime legitimiseerida endas kantavat mõttelaadi. Ning veel - olles aastaid huijoobennõi vohamist võimetuna pealt vaadanud, karastagem ennast alljärgnevas kommentaariumis unistustega selle kõrvaldamisest. Fantaseerigem meetoditest ja moodustest, mida me selleks rakendada tahaksime. Tehkem seda vajadusel ka väljaspool seaduse piire, sest inimese kujutlusvõime on piiritu ja kõik, mis seal sünnib on seaduslik senikaua kui ta tegudena maailmasse projitseeritakse.\nSealt edasi muutub fantaasia kas revolutsiooniks või kuritööks, olenevalt asjaoludest.\nYours truly, Player Hater.\nViva la hate!\nautor Robert Kurvitz at 8:35:00 PM\nLabels: Helene Vetik, masina poolt rändömis genereeritud seksinõuanded, sitane ajakiri kus 90% protsenti leheruumist on tootereklaam, toimetaja on thirty-something inimkonna vaenlane\nMartin Luiga June 4, 2010 at 3:36 AM\nThis all makes PERFECT sense now!\nNo üks idee, eks ole, oleks infiltreeruda sinna, kus nad neid teevad, ja asendada naisteajakiri vahetult ennem trükki minemist inimeste ajakirjaga. Kindlasti ei tohiks see VÕIMATU olla. Kaas võiks samaks jääda, et mingi paar tundi hiljem välja tuleks, millega tegu on.\nRobert Kurvitz June 4, 2010 at 3:56 AM\nÄkki kui korrigeerida sisu niimoodi, et ka see 10% mis ei ole tootereklaam vahetada reklaami vastu või lihtsalt välja edida - ma ei usu et toimetus erinewust märkaks.\nSamas on karta, et seda ei märkaks ka lugeja.\nEi, situatsionistlikest vempudest siin ei piisa. Ma unistan Kultuuriparteist, mis teeks koostööd mistahes poliitiliste jõududega, mistahes nende ettepanekute poolt hääletades. Sellise partei eesmärk oleks ainult oma valimislubaduse ükskõik mis hinna eest täitmine. Enne igat valimist püsititataks üks ainus selline lubadus. Esimene neist oleks naisteajakirjanduse kiire ja armutu kõrvaldamine igapäevasest pildist, maksustades nad obstsöönsete erimaksudega. 110% protsendiline käibemaks trükiteenuste ostmisel peaks meeldima rohelise mõttelaadiga inimestele.\nMartin June 4, 2010 at 9:27 AM\n10% väljaandest asendada reklaamiga? See on tehtud juba. Inimestele kuleb koju ajakirju, mis on absoluutselt eristamatud naisteajakirjadest, mille nimi on POE NIMI ja kus ongi ainult tootereklaam. Seda kusjuures tasuta.\nKultuuripartei oleks hea ja normaalne ja põhjust naisteajakirjade sulgemiseks oleks enam kui küll. Üks parimatest põhjustest on muidugi seesama, millepärast Rootsis MISSIVALIMISED ära lõpetati j soolise võrdõiguslikkuse levitamine.\nKuid ka töö ajutine halvamine ei ole väga halb mõte. Trükiajakirjandus kaaperdada, niimoodi, et nende artiklite asemel on meie omad, tundub äärmiselt nunnu mõttena. Vaata ka "Kaigastega varustatud maskidega bandiidid tungisid toimetusse, peksid ja mõnitasid töötajaid ja hävitasid inventari".\nLilian Marie Merila June 4, 2010 at 9:36 AM\nMinu kui selle sama kurjuse siseringi inimese arvamus ei erine antud teemal kuigi palju hullunud anarhisti kirepuhangust.\nPakun välja sellise lahenduse, esiteks Vähem Tootmist- kui poleks kogu seda paska, mida mitu korda aastas ilu- ja kommertsmoe maailmas toodetakse poleks vajadust luua ajakirju, mis paari suhte-ja seksiteema varjus neid igakuiselt reklaamiks. Kui poleks reklaami, poleks ka sedasorti väljaandeid, sest ajakirjad ilmuvad puhtalt reklaamitulust.\nTeine lähenemine, keelata ära eraldi naiste ja meesteajakirjad ( kahtlemata on naisteajakirjad hullem teema, kuna naised saavad sellest tapvalt rohkem dammi kui mehed, aga armsad mehed on Luiksi mainitud 'pedeka' leiutamisest piisavalt traumeeritud, et ka nende edasisele arengule teeks head kui kõrvaldada selline pärssiv mõju nagu meesteajakiri.\nNeist kahest formaadist jäävad õhku teemaplokid, pakun välja, et tuleks teha valik, millised teemad väärivad kajastamist paberil ja millised teemad võivad levida näiteks internetis või läbi spets konsultantide. Loe oma ilu- ja tehnikauudiseid internetis või saa kord aastas kokku spetsialistiga. Seksi näitel- ajakiri seksist või siis loe oma seksiuudiseid internetist ja/või saa kord aastas kokku seksispetsialistiga, kes tutvustab, mida head on välja mõeldud ja kuidas seda enda jaoks toimima panna.\nAga mis põhiline- sitaks vähem TOOTMIST. Ma tahan piiranguid, mitu arvutit, mp3 mängijat, huulepulka või parfüümi võib ühel brändil korraga pakkumises olla. Seda jama pole nii palju olla, most of it is pure trash.\nMade Luiga June 4, 2010 at 10:40 AM\n100% nõus. Kõigi eelkõnelejatega. Ma võtsin, Luiks, teie juurest ühe viimati kaasa.Polnud neid aastaid lugenud. Juba üheainsa ajakirja üheainsa artikli lugemisest tekib sul tunne et sa oled alaväärne kolmanda sordi olend, kes on puretud mitmesugustest psühholoogilistest hädadest.\nVõimalus nende vastu võidelda nr 1 on mitte iialgi osta mitte ühtegi sellist.\nTeine asi - kas nende hinda ei saaks kuidagi kruttida, et nr maksaks 100 krooni? Mingi naistekamaks? Savisaarel on hädasti raha vaja, kas ta ei võiks kehtestada muude absurdsete maksude kõrval ka sisutu ajakirjanduse maksu? Või siis nagu luksusajakirjanduse maksu, samuti kui rosinasaiale?\nJa, võibolla on tõesti nii, et mida rohkem avalikke diskussioone ühiskonnas selle rõveduse vastu, seda tervemad sugupõlved peale kasvavad.\nKas minu tütar hakkab neid ajakirju ostma, kui ta pole elus ühtegi ema laualt leidnud ja lugenud?\nAlso - ma ei ole vaadanud ühtegi seksi ja linna osa nagu ma pole vaadanud mitte ühtegi seriaali peale salatoimikuid.\nJa, NB: Levitage seda artiklit oma kuramuse suhtlusportaalides. Ärge jääge siseringi.\nMartin June 4, 2010 at 10:46 AM\nKus häda näed laita, Muudlum. Levita ise seda oma kuramuse suhtlusportaalides:)\nJätta salatoimikud oma viimaseks elus vaadatud seriaaliks on stilistiliselt ülinormaalne valik.\nMade Luiga June 4, 2010 at 10:57 AM\nJuba tehtud, kulla kaim.\nMade Luiga June 4, 2010 at 11:33 AM\nKõige hullemad naistekate levimiskohad on ilusalongid.Ilusalong on määratu nakkuskolle. Ka need kes muidu ei osta ega loe kroonikat saavad seal selle sunniviisiliselt pihku. Seal peaks õigupoolest olema vaatamiseks ainult näiteks ilukirurgia õpikud ja raamatud nahahaigustest.\npoliitiliselt korrektne printsess June 4, 2010 at 1:29 PM\nMu süda laulab sees. Filmi lähen ikka vaatama, aga luban, et ei keskendu ei naudingule ega süüle, vaid sitamaitsele.\nJoanna Ellmann June 4, 2010 at 3:03 PM\ntäielik RESPEKT! See on minu lemmik Player Hater, and i am with you in Hate of this kind of shit! :D\nei, päriselt ka. see on väga hea artikkel, väga hea. syda läks kohe soojaks seest!\nrevolutsioonis ja anarhismis alati teiega,\nshun_light June 4, 2010 at 4:23 PM\nüks kõige jubedamaid lauseid on ilmselt "ma muidu naistekaid ei loe, aga VAHEPEAL ON ISEGI PÄRIS TORE (naljakas/humoorikas/põnev) SIRVIDA.". sellest hullemad saavad olla vaid "võtsin täna prismast toidu kõrvale ühe naistelehe ka" või "meie pere tellib kroonikat ja eesti naist".\nselline saast ei ole enam naljakas, see on traagiline. ja me kõik peaksime näitama selget eeskuju sellega, et me EI sirvi neid, isegi mitte ei puutu. seal ei ole mitte midagi uut.\nMudlum, mul pole kodus samuti kunagi naisteajakirju vedelenud ja ma ei loe neid, seega vähemalt minu puhul on see tulemust andnud.\nja hämmastav on see, kuidas naisteajakirjad suudavad alaväärsust tundma panna kõik, isegi piitspeenikesed plikad.\nAnonymous June 4, 2010 at 4:35 PM\nMulle naisteajakirjad meeldivad. Aga mulle meeldib ka hullunud anarhism. Läki teiste blogide kommentaariumitesse sel teemal rüüstama ja põletama.\nMade Luiga June 4, 2010 at 4:44 PM\nNäidake mõnda, ma võin natuke minna ja pruusata kuskil.Kommentaariumites hullamine on ju ka natuke nagu naisteajakirjad ja sotsiaalne porn.\nRobert Kurvitz June 5, 2010 at 7:59 AM\n"Mulle naisteajakirjad meeldivad. Aga mulle meeldib ka hullunud anarhism."\nNihilismiga on alati huvitav vaielda. Kui sa vaidled näiteks osalusdemokraatia pooldaja või Milton Friedmaniga, siis sa vaidled teise inimesega. Kui sa vaidled nihilismiga, siis sa vaidled iseendaga.\nSellises vaidluses pean ma otseloomulikult tunnistama, et ka mulle meeldib naisteajakirjandus. At the end of the day, muidugi ma näen ennast külitamas kõrghoone katusel, rehapulgahammastest naeratus näol, snaiper käes ja Stiina piknikutekil lahti.\n"Oh yeah, süütuse kaotamise jutud," ütlen ma, "Destroy the universe."\nAga vaadates näiteks eilseid positiivseid külastajanumbreid on näha, kuidas ühiskonnas on selle värgi vastu mingi reaktsioon kogunemas. Et see nagu ei lenda eriti enam. Olenemata sellest, kas põhjuseks on muutus disainikeeles, kus materjalid olgu looduslikud ja kulugu ajaga (ei sobi klantskaane kujundiga) või näiteks kestev The Great Recession, nagu nad seda nüüd kutsuvad, on alati tore näha kui vähemalt mingi osa sellest maailmast on tema elanike jaoks hävitamist väärt.\nNihilisme, c'est une humanisme - see on peen mäng sellepärast, et see on mäng tõega.\n"selline saast ei ole enam naljakas, see on traagiline."\nJa selles mängus tõega ei välista miski ka taoliste seisukohtade täielikku tõekspidamist.\n"Filmi lähen ikka vaatama, aga luban, et ei keskendu ei naudingule ega süüle, vaid sitamaitsele."\nHaldjas June 5, 2010 at 2:09 PM\nAutor küll tunnistab, et on vihast pimestatud, kuid siiski ei piisa sellest, kui autor ütleb: nagu pornograafia, tunnen ma ta ära, kui ma teda näen. Autor küll ütleb, et tal soovitati täpsemaid näiteid tuua, kuid järele mõelnud, jõudis ta järeldusele, et teda segab kõik. Siiski, täpsemad näited on vajalikud. Hetkel on artikel pigem tühi sõnade loopime, seal juures muidugi väga hea ja kaasahaarav sõnade loopimine, kuid iga hea analüüsi võimega inimene peaks nägema, et autor ei põhjenda ega seleta oma seisukohti.\nKes on tõeliselt andekas moes ja glamuuris ja kes selle üle otsustab?\nKuidas väljendub täpselt ilu, seksuaalsuse ja lõbujänu kaaperdamine? Kas meestele suunatud ajakirjandus ei tegele sellega?\nNumbrite välja toomine on alati hea, see näitab, et autot on teemaga rohkem tuttav ja ei avalda lihtsalt arvamust ning ei loobi tühje sõnu.\nMis on täpsemalt see sitt, mida me sööme? Kes otsustab, et see ja see on sitt ja see ja see ei ole?\nKes on armuke? kes on fuuria? kes on muusa mehe jaoks? Ja kes on sitta sööv lehm?\nKas meestele suunatud ajakirjanduse välja jätmine hetkel on seepärast, et antud artikel ei keskendu sellele ja või seepärast, et autor leiab, et selles valdkonnas on probleemid väikesemad või olematud?\nKuna antud teema on ka mulle oluline ning pahameelt tekitav, tekitab minust pahameelt ka see, kui argumentatsioon puudub. Arvamust võib avaldada ükskõik kes, see ei tähenda suurt midagi. Selleks, et midagi muutuks, tuleb justnimelt... näpuga näidata, väga hästi asjad lahti seletada ning välja tuua konkreetselt, mis on pahasti ja ka see, mis võiks paremini olla... mis see parem on. Usun ka, et meestele suunatud ajakirjandusel on väga oluline suhe naistele suunatud ajakirjandusega ja isiklikult tunnen, et just esimene kaaperdab seksuaalsust enim, seal hulgas ka pornograafia.\nOlen muidu nõus, et naistele suunatud ajakirjandus on laastav ning naine ei ole iseseivumisest jõudnud mitte iseseisvumiseni, vaid on hakanud end objektiviseerima mehe kombel. Meeste maailmas... meeste reeglid. Naistele suunatud ajakirjandus on selle peegel.\nAvant-garde kommentaar! June 5, 2010 at 3:35 PM\nNaine küll tunnistab, et on vihast pimestatud, kuid siiski ei piisa sellest, kui naine ütleb: nagu pornograafia, tunnen ma ta ära, kui ma teda näen. Naine küll ütleb, et tal soovitati täpsemaid näiteid tuua, kuid järele mõelnud, jõudis ta järeldusele, et teda segab kõik. Siiski, täpsemad näited on vajalikud. Hetkel on naine pigem tühi sõnade loopime, seal juures muidugi väga seks ja kaasahaarav sõnade loopimine, kuid iga hea analüüsi võimega inimene peaks nägema, et naine ei põhjenda ega seleta oma seisukohti.\nKuidas väljendub täpselt ilu, seksuaalsuse ja lõbujänu käperdamine? Kas meestele suunatud seks ei tegele sellega?\nNumbrite välja toomine on alati hea, see näitab, et naine on teemaga rohkem tuttav ja ei avalda lihtsalt arvamust ning ei loobi tühje sõnu.\nMis on täpsemalt see sitt, mida me sööme? Kes otsustab, et see ja see on sitt ja see ja see ei ole? Kes on armuke? Kes on fuuria? Kes on muusa mehe jaoks? Ja kes on sitta sööv lehm?\nKas meestele suunatud sekse välja jätmine hetkel on seepärast, et antud naine ei keskendu sellele ja või seepärast, et naine leiab, et selles valdkonnas on probleemid väikesemad või olematud?\nKuna antud teema on ka mulle oluline ning pahameelt tekitav, tekitab minust pahameelt ka see, kui argumentatsioon puudub. Arvamust võib avaldada ükskõik kes, see ei tähenda suurt midagi. Selleks, et midagi muutuks, tuleb justnimelt... näpuga näidata, väga hästi asjad lahti seletada ning välja tuua konkreetselt, mis on pahasti ja ka see, mis võiks paremini olla... mis see parem on. Usun ka, et meestele suunatud seksel on väga oluline suhe naistele suunatud seksega ja isiklikult tunnen, et just esimene kaaperdab seksuaalsust enim, seal hulgas ka pornograafia.\nOlen muidu nõus, et naistele suunatud seks on laastav ning naine ei ole iseseivumisest jõudnud mitte iseseisvumiseni, vaid on hakanud end objektiviseerima mehe kombel. Meeste maailmas... meeste reeglid. Naistele suunatud seks on selle peegel.\nMartin June 5, 2010 at 4:02 PM\nTegelikult ma ei tea, kuivõrd sul on vaja analüüsida kuninga rolli ja ajalugu, et kuninga vastu olla või küsida, kes on kuninga võimulolekus süüdi.\nMehe ja naise rolli ja seda, mis nendega halvasti on, käsitleb mõneti artikkel "Idioot 2: sotsiaalia."\nNaisteajakirjad, eks ole, on kodanluse relv, kapitali relv. See vaenlane on kehatu ja näotu, ta on kõikjalolev ega tule kusagilt. Naisteajakiri võtab emarolli ja määrib selle kodanluse ja tarbimisega kokku, sedasama teeb ta ökoloogilise mõtlemisega ja iluga, kõigega, mis talle hammaste vahele satub. Samuti teeb ta inimeste isiklikest situatsioonidest tüüpsituatsioonid ja annab talle õpetust kõikvõimalikes ja võimatutes situatsioonides. Ma ei tea, kuivõrd on vaja õpetada inimest suhtlema ja seksima. Kindlasti ei muuda see teda vabamaks inimeseks. Kindlasti muudab see teda rahulolematumaks ja õõnestab tema enesepilti.\nHinnanguid annab antud artiklis ilmselgelt autor, toetudes oma kunstniku esteetilisele maailmatunnetusele. Kunstnikku tasub kuulata. Kui kunstnikke rohkem kuulatas, siis me elaksime linnades, mis näevad normaalsemad välja.\nSüüdistada praeguses olukorras "mehi üldiselt" või "meeste maailma" on üldiselt lühinägelik. Meeste maailm oli ära. Me elame praegu maailmas, mida teevad nii mehed kui naised. Nad teevad seda niimoodi, nagu nad teevad. Vaenlane võib olla kapitl või tarbimisühiskond, aga mitte "meeste maailm". vastandamise asemel on targem keskenduda inimese olukorrale üldiselt.\nMeestele sunatud ajakirjandus kultiveerib negatiivset mehe stereotüüpi samamoodi, kui see on naiste ajakirjandusega. Pornoajakiri ei ole muuseas enam eriti midagi. See on nagu auruvedur, pentsik ja naljakas, ei ärata enam räpaseid ihasid, vaid jätab leigeks või mõjub retrona. Samas on pornografia kui selline juba ammu oma harjumuspärastest raamidest välja ujunud.\nMade Luiga June 5, 2010 at 6:28 PM\nKas Hadjaid ei olnud mitte niisamuti mehi kui ka naisi? Meil võib olla tegemist mõne kergejalgse Legolasega.Kusjuures on fakt et naine ei põhjenda ega analüüsi oma seisukohti. Miks ta peakski, mees teeb seda tema eest.Naine - tunne, mees - mõistus.\nKõige vahedam relv on ikka olnud demagoogia ja mittedemagoogia on ainult see kui inimene ausalt vihaseks läheb ja tal sõnad suus puterdama hakkavad.


Miks 40-aastasel mehel pole kunagi püsivat suhet olnud? - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Miks 40-aastasel mehel pole kunagi püsivat suhet olnud?\nTeema: Miks 40-aastasel mehel pole kunagi püsivat suhet olnud?\nMa tean, et pealkirjas olevale küsimusele ei saa üheselt vastata, aga kuna ma ise olen pikalt püsisuhtes olnud ja alles viimasel aastal vallaline, siis huvitavad mind erinevad põhjused, mis selleks võiksid olla.\nTaustast, kust selline huvi:\nTutvusin eelmisel aastal mehega, keda mina võtsin alguses üheöösuhtena, aga ühest sai kaks, kahest kolm ning mingil hetkel avastasime, et meil on muidu ka täitsa huvitav koos olla, mitte ainult öösiti.\nTema on 40, mina paar aastat noorem. Tean, et mingeid naisi tal on varem olnud, aga mitte midagi püsivat ja pikaajalist. Elab üksi, lapsi pole, varasematest suhetest väga rääkima ei kipu.\nMina meie suhet täna sellisena ei defineeri, et me püsivalt koos oleksime (ilmselt tema ka mitte), aga kui aega on ja mõlemale sobib, siis veedame seda ühiselt. Mulle see sobib, püsipartnerit ma enda kõrval täna ei näe, samas vahel kellegagi aega veeta tahaks ning kogu aeg kedagi uut ka otsida ei viitsi. Küll aga huvitab mind, miks sellised pealtnäha täiesti normaalsed mehed on üksikud?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.03 14:21; 18.03 16:13;\nOlgem ausad, üksi on kergem elada. Kui veel jätta kõrvale bioloogilise kella tiksumine, mida nagunii meestel harva esineb, siis miks mitte? Kõigi elu eesmärk ei ole leida iga hinna eest elukaaslane.\nEhk saad juba oma vastuse kätte kui küsid otse, et kuidas ta oma elu tulevikus näeb? Et kas soovib kunagi isaks ja vanaisaks saada? Mida teeks ja kuidas oma aega viidaks 50, 60 ja 70a vanuselt? See selline mõnus mõtisklemise unistamise teema ju:) saad päris palju teada inimese kohta…\nKunagi ammu ütles üks mees mulle, et ta ei kujuta end ette kellegiga koos elamas ja pereelu elamas. Nüüd 15a hiljem tean ühiste tuttavate kaudu, et ta endiselt üksik.\nUuri tema lapsepõlve ja vanemate, vanavanemate kohta…kui seal pole olnud head pereelu eeskuju, võib ka seal põhjus peituda.\nMuidugi võivad olla ka erinevad psüühika eripärad (häire on vb liiga karm nimetus). St tavaelus saab igati hästi hakkama aga lähedussuhte loomise/hoidmisega on raskused. See on tegelikult päris levinud nähtus.\nVb on inimene vaimselt ebaküps (a la Peter Pan Syndrome), tahabki jääda mõnes mõttes alati selleks nooreks “tudengiks”, kes lõbutseb, kohtub erinevate inimestega aga ei mõtle pereelu peale – kõik oleks justkui veel ees.\nVariante on väga palju…\nMiks 40-aastasel mehel pole kunagi püsivat suhet olnud?\nTal ilmselt on see kogemus, aga saag tõmmati käima ja ta otsustas, et edaspidi ei mingit jama enam.\nLihtne. Poissmees on, nad on täitsa olemas ja reaalne isik.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 18.03 15:10; 18.03 19:58; 24.03 20:07; 26.03 09:34;\nMillel tugineb see teemaalgataja arusaam, et mehel ühtegi pikaajalist suhet/kooselu pole olnud, kui mees ise antud teemal väga ei räägi? Võibolla on suh(e)te lõpp mehe jaoks siiani valus teema ning seetõttu ei taha neist eriti rääkida?\nMeil seltskonnas on mehe sõber, kellega oleme suurema seltskonnaga koos käinud päris mitmel pikemal reisil ja muidu suhelnud, aga tema naissuhetest tean vaid põgusalt ja seda ka mehe kaudu. Mõni lihtsalt ei räägi isiklikest suhetest, kuigi muudel teemadel suhtleb vabalt.\nKui ma oma tutvusringkonnas ringi vaatan, siis üks põhjus näib olevat see, et mees pole valmis oma päritoluperekonnast lahti laskma. Neile oleks sobinud see, kui naine liitub tema perekonnaga ja leiab endale mingi niši, mingi rolli, mida seal täita. Senised rollid peres oleks jäänud ikka samaks. Need mehed kas elavad koos vanematega või on neil tavapärasest tihedam läbikäimine pere ja sugulastega (kumbki neist ei pruugi tingimata tähendada, et mees pole valmis päritoluperest lahkuma ja ise sellest sõltumatut peret looma, aga ohumärgid on need küll). Paljud emme põllepaeltes rippujad muidugi abielluvad ristiks endale ja oma naisele, kes ei taha olla viies ratas mehe peres.\nSiis on veel mehi, kes pole sotsiaalselt küpseks saanud. Nad on vaimselt ikkagi poisikesed, ei ole valmis pere eest vastutama ja oma elus teiste inimestega arvestama. Üldiselt kipuvad sõbrad, sõpradega väljaskäimine ja teiste meeste tunnustus nende jaoks liiga olulised olema. Perekooli lugedes jääb küll mulje, et väga paljud sellistest tüüpidest on abielus või vabaabielus, aga siiski mitte kõik.\nSellega sarnased ja ka kattuvad on need, kes ütlevad, et keda on väga tahtnud, pole neid tahtnud, aga peret luua, lihtsalt et oleks pere, pole ka tahtnud.\nJa jällegi üks eelmisega kattuv kategooria on need, kes ei ole nooremas eas endale kedagi sobivat leidnud, on sellepärast ehk põdenudki, aga on siis üksiolemisega harjunud, näinud sõprade peretülisid ja lahkuminekuid. Vanuses 35+ ei taha nad mitte mingil juhul kellegagi leiba ühte kappi panna, sest üksi on mugavam.\nSiis on veel need, kelle elus on väga palju huvisid ja hobisid. Ei teagi, kas ükski naine pole piisavalt huvitav võrreldes nt vanade ürikutega või siis nad annavad endale aru, et ei ole võimalik jätkata senist eluviisi ja samal ajal olla püsisuhtes.\nMuidugi on olemas veidrikud, mingid pedandid ja tähenärijad, kellega ükski naine pikalt vastu ei pea.\nKüll aga huvitab mind, miks sellised pealtnäha täiesti normaalsed mehed on üksikud?\nTalle sobib nii. Kui ei sobiks, oleks ta ka midagi selle muutmiseks teinud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 18.03 16:02; 18.03 16:31;\n15.56 kägu, väga sisukas vastus, aitäh! Variante, mille peale ma ise poleks osanud mõeldagi.\nVõibolla on mu küsimuse kaudsed põhjused selles, et minule väga sobib selline suhe nagu meil praegu on. Mul on üksi hea elada ja lapsed olemas, rohkem ma neid ei soovi. Kardangi vist seda, et äkki tema ühel hetkel avastab, et mingil põhjusel olengi mina see õige ning hakkab perekonda ja kõigega kaasnevat omale tahtma, aga minu jaoks on see läbitud etapp.\nSellisel juhul aitab ikka avameelne suhtlemine. Siis ei teki kellelgi mingeid illusioone ootuste ja lootuste osas. Riskid on muidugi olemas, et mingil hetkel äkki mees hakkabki neid asju tahtma või hakkad isegi midagi enamat tahtma. Aga seni kuni saate omavahel kõigest rääkida ning teil on koos hea olla, ongi kõik häsi.\nSest on tark mees mees olnud. Nagu keegi siin juba ytles – yksi on lihtsam elada.\nEga sa ju ei tea, kas sinu info on õige, kui ta eelmistest suhetest rääkima ei kipub. Kui raha jagub, saab ta pidada mitut korterit, ühes mängib peret, teises vaba inimest. Hetkel sa tead täpselt niipalju kui ta räägib. Aga miks peaks inimene endast rääkima ausalt ja kõik, kui ta seda ei taha.\nHakkab, hakkab jah, sinuga perekonda ja kõigega kaasnevat tahtma, mitme lapsega keskealised üksikemad on ju see kõige minevam kaup.\nTema on 40, mina paar aastat noorem.\nPigem oled sina ise see, kes paari aasta pärast hakkab jonnima ja et asi kindel oleks, et mees minema ei saaks kõndida, siis vormistad talle kiirelt veel oma 40ndate alguses lapse. Enda jaoks kolmanda, temale esimese.\nNoo, et oleks “ühine”.\nMinu abikaasal oli samuti u 40 aasta jooksul vaid üks lühike suhe.\nPõhjendus – noorena oli naistega ebakindel ja ei osanud märke lugeda kui naine oli huvitatud. Hiljem sattus naiste otsa, kes ei soovinud püsisuhet. Töö ja hobi olid ka rohkem meeste alad.\nSinuga tal ei ole siis suhet? Abikaasal, mõtlen?\nJa mis tähendab 40 aasta jooksul? Said oma abikaasaga tuttavaks, kui ta oli juba 60+ ?\nMa ütleks, et kui sa ise selle peale päriselt ka ei tulnud, mida see kägu kirjutas, siis sa just kõige kirkam kriit tõesti pole.\nSind võiks rohkem huvitada ja sellele küsimusele võiksid ju hoopis ise vastata, et miks selline pealtnäha normaalne mees ei peaks olema selline nagu ta on.\nSeda, et tol mehel lapsi pole, ma ei usu. Meestel üldiselt on juba kahekümnese alguspoolel laps, mõned juba ammu kärgpere isad. 40-a lastetu mees? Kõlab kahtlaselt ja üsna võimatult. Tundub, et sa ei tea temast eriti midagi ja oletad paljusid asju. Ilmselt mingid kevadtuulte toodud romantilised roosad unelmad, kuid reaalsus on teine. Mees muidugi hoiab seda sinu loodud fantaasiat, salapäratseb. Samuti ei saa sellest suhtest asja.\nTead, see oli nii mingi 20 aastat tagasi ja praegu võibolla ka kuskil maapiirkondades valdav tendents. Tänapäeval on vähemalt veidi moodsamates piirkondades päris palju selles vanuses mehi, kes on tegelenud töö, hobide ja ringireisimisega ning pole tahtnud paikseks jääda.\nVõrdluseks võib tuua paarisaja aasta taguse aja, kui talupojad kukkusid kohe fertiilsesse ikka jõudes lapsi vorpima, sest pooled surid niikuinii ära ja tasuta tööjõudu oli tallu vaja, aga aadlinoormehed õppisid, reisisid mööda maailma ringi ja siis neljakümne ringis hakkasid tutvusringkonas sobilikke abiellumiseas neide vaatama…\nEi tea midagi, mul on üks sugulane selline, kes on 40. meesterahvas, aga pole tal ei pikemat suhet olnud ega pole ka lapsi. Minu hinnangul on probleem tema kasvatuses ja liigselt kontrollivas emas, aga tont seda muidugi täpselt teab.\nÜks vastaja loetles jah erinevaid variante, et miks. Ja alati on neid erinevaid veelgi.\nSama võiks tõmmata ka naistega, kes on pika aja või siis ongi kogu aja üksikud olnud, ka isegi siis, kui nooruses laps on tehtud, ikka üksi jäädud, kuigi tahtjaid on.\nOlen kuulnud ja kogenud seda, et miks keegi sellises eas on üksik. Näiteks on neid, kelle jaoks seksuaalsus pole elus see peamine tegutsema panev jõud. Olgugi, et sellega on inimesel asjad normaalsed, see ei mõjuta teda iial nii palju, et panna iga hinna eest tormama, paarilist otsima, ennast siduma, isegi suhtes olles ja abielus olles ikka veel teisi otsima ja kõrvalt panema, hullunult, kes ei peatu iial.\nKõigil ei teki huvi seksi ja suhete vastu teismelisena ja kui see tekib hiljem, näiteks 20ndate lõpus, siis ei loo ju esimese armumise tagajärjel kohe suhet. Mõnel on see huvi üsna madal, nii et nad ise midagi selle nimel ei tee ja nii tekib harva suhe, eriti kui inimene pole imeilus, keda sisse piiratakse. Lihtsalt elad oma elu, isegi ei märka, et suhet pole.\nLaiskus. Ei viitsi.\nMu 35-aastane vallaline vend ütles nii. Naisi olevat juttude järgi olnud (võibolla on praegugi), aga perele pole kedagi presenteeritud. Ema pole kindlasti liiga kontrolliv 🙂\nMul naabrimees 50 ja üksik. Väga kontrolliv ja võimukas ema olnud varem, nüüd enam muidugi mitte.\nÜks tuttav mees viljeles sellist nipernaadilikku elu: meeldis internetis mesikirju saata naistele ja siis n-ö tunnet ja elevust üleval hoida, edasi asjal areneda ei lasknud, oligi selline õhkav ja pidukõneline mees. Kuskil u 40+ või 50 eel sai mu teada lapse ja nüüd vist täitsa pereelu ka olemas. Vist. Edev mees oli/on, muud midagi. Eks mehed ka, vaatamata nende vastupidisele arusaamale, vananevad, ja see konkreetne mees oli ühtäkki … ee, ütleme, vanade naiste suur lemmik, mitte enam noorte naiste. Eks siis jõuab ka aeglasemal kujul kohale, et pidu hakkab lõppema.\nTean sellist meest. Esimesse püsisuhtesse astus ta vanuses umbes 44-45, ka abiellus selle naisega ja siis sai ka esimese lapse. Mis ta siis enne tegi – õppis ülikoolis, siis doktorantuuris, siis tegi endale nime. Oma kitsamal erialal on ta Eesti vaieldamatu tippspetsialist, keda umbes vanuses 70 hakatakse kutsuma vanameistriks 🙂\nIseloomult selline hästi positiivne, väga suhtlev, väga seltskondlik, väga heasüdamlik. Organiseeris pidusid, kokkutulekuid, kinos- ja teatriskäike. Väga vabalt võis ta õhtul helistada, et kuule, mul liikumist vähe, mis kell koeraga parki lähed, ma tulen ka kõndima. Siis tuli, taskus midagi koerale ja midagi ka koeraomanikule. Kui tutvusringkond kuskil mingit väljasõitu orgunnis, oli tema alati üks esimesi, keda sooviti kutsuda.\nHästi heasüdamlik, inimene, kelle peale sai kindel olla igas olukorras. Oleme nii palju koos seltskonnas olnud, et võin kindlalt öelda – kui üldse reisil-peol-matkal-kokkutulekul tekkis mõni suurem probleem, siis lahendas selle just see mees.\nJa miks tal siis püsisuhet ega võibolla isegi mitte ühtki üheöösuhtest pikemat suhet polnud, oli see, et ta on paks. Mitte ülekaaluline, aga paks. Silmaga nii 140 kilo 1.80 kohta. Ilmselt oli-on tal sellest ka mingi kompleks, sest iial pole nähtud teda kellelegi külge löömas. Kõigiga lihtsalt semulik ja sõbralik.\nIlmselt siis ta lihtsalt ei leidnud varem naist, kes oleks suutnud selle kompleksi murda ja teda veenda, et see naine tahab teda ka paksuna.\nNüüdseks nad umbes 11 aastat abielus ja 2 last. Naine on umbes 9-10-11 aastat noorem. Naine on samuti väga meeldiv sell ja kaaslane, nüüd nad orgunnivad neid ettevõtmisi koos.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.03 15:10; 24.03 19:20;\nHuvitav,et kas siis ka nii veel mõtleb, kui on juba püksi pissiv vana päss ja ühtegi lähedast ka ei ole.\nMina küll ei tahaks olla naine, kes on võetud arvestusega, et oleks selleks ajaks, kui mees püksi pissib, kusekoristaja võtta. Endale ka ei taha suvalist meest, peaasi, et keegi poekotte kannaks.\nMis seal ikka huvitavat on, enamus naisi ju nii mõtlebki.\nLastega tülis, kellegi teisega ka ei suhtle, meest pole ammugi (või pole olnudki) ja terve maailma vastu püha viha täis.\nNo umbes nagu sinagi.\nEks neid põhjuseid ole igasuguseid. Aga põhiliselt põhjused on häbelikus suhteloomises, varem saadud eitavad vastused ja mingil hetkel hakkab vanus peale peale pressima. Kui ollakse keskeaks elanud üksinda, siis miks peaks veel naise võtma? Või keda võtma peaks? Samaealised üksikud naised on väga väga valivad ja poissmees ei hakka nahast välja hüppama. Selleks elueaks ollakse üksielamisega harjunud ja teise inimese oma ellu paigutamine on suurte vastuoludega. Nii nagu naistel, on ka paljudel meestel väga halbu kogemusi naistega. Need ei luba terveid suhteid enam kunagi luua.\nalla 50, on mehi lihtsalt rohkem kui naisi, nii lihtne see ongi.\n50+ pilt muutub ja eks siis ole ka tagasihoidlikemal meestel suurem võimalus. muidugi, kui üldse tahtmist on.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.03 09:21; 26.03 10:17;\nMeeste keskmine eluiga on väiksem kui naistel, sest põhiliselt ikka noored mehed tapavad end ära, hüppavad peaga vastu kivi, sõidavad end surnuks, joovad end auku jne.


B-hepatiidi vaktsineerimine täiskasvanutele - Toitumine - 2022\nEsimene vaktsiin hepatiidi vastu antakse sünnitusjärgsele vastsündinule. B-hepatiit on viirusliku päritoluga ohtlik haigus. See mõjutab maksa ja sapiteede kahjustusi. Infektsiooni on mitmeid viise ja enamik viiruseravereid ei aita.\nSeetõttu on oluline arendada immuunsust haigusele alates lapsepõlvest.\nOn palju erinevaid hepatiidi tüüpe. Kõige tavalisemad on järgmised vormid:\nHepatiit A peetakse ohutumaks, kuid ainult õigeaegse ravi algatamisega. Edukalt ja kiiresti kuivatatakse, harva võtab kroonilise väljaõppe. A-hepatiidi vaktsineerimist ei anta vastsündinutele Venemaal.\nHepatiit B on raske ja pika aja jooksul täielikult kuivanud. Ebapiisava ravi korral viib maksa hävimine. Sageli läheb kroonilisele staadiumile ja põhjustab tsirroosi ja maksavähki. Esimesel elupäeval pannakse vastsündinutel profülaktiline vaktsineerimine B-hepatiidi vastu.\nA-hepatiit C on ägedas faasis asümptomaatiline. Sellise haigusvormi jaoks pole vaktsiini.\nVäikelastele mõeldud hepatiit B vaktsiini koostis on täiesti ohutu. Alates vaktsineerimisest ei suuda haigus saada.\nImikutel on B-hepatiidi vastu vaktsineerimine planeeritud viisil vastavalt riiklikule ajakavale. Iga vanem märgib eelnevalt oma nõusoleku. Vaktsineerimine ei ole kohustuslik, seega võite selle keelduda. Kuid peate arvesse võtma mõnda punkti, mis arenevad haiguse nakatumise korral:\nhaigus on üsna tavaline, seega võite õigeaegse vaktsineerimisega ennast kaitsta;\nhaigus, eriti väikestes, on raske ravida ja muutub sageli krooniliseks;\ninfektsioon võib olla surmav.\nVaktsineerimine ei kaitse 100% -lt lapsel, kuid nakatumise oht on minimaalne. Kui nakatunud laps on nakatunud, on haigus kerge, taastumine on kiirem ja tagajärgi ei ole.\nVastavalt B-hepatiidi vaktsineerimise skeemile manustatakse esimene vaktsiin rasedus- ja sünnitushaiglas, järgmisel kuul ja pooleks aastaks. Kui laps on ohustatud, on vaktsineerimiskava veidi erinev. Teine vaktsineerimine toimub kahe kuu jooksul ja kolmas - ühe aasta jooksul.\nRasedus- ja sünnitushaiguses vaktsineeritakse lapsi B-hepatiidi vastu. Selle viiruse tõttu on vajalik lapse kaitsmine esimesel eluaastal, kuna on suur nakkusoht ja tüsistuste ilmnemine. Imikute immuunsüsteem on vähearenenud ja ei suuda paratamatult vastupanu sellistele viirushaigustele nagu hepatiit.\nPaljudes riikides käivitab B-hepatiidi vaktsineerimine ajagraafiku kohaselt sünnitushaiglas, kuid ema peab eelnevalt kirjaliku nõusoleku andma. Kui vaktsineerimine on tehtud, uurib neonatoloog last. Vereanalüüsi tulemusi hinnatakse, beebi nahk uuritakse, kontrollitakse reflekside olemasolu.\nImiku ei vaktsineerita, kui on tõsine allergia või kui see on enneaegne. Vaktsineerimiseks on lubatud üle 2 kg kaaluva lapse.\n1 kuu jooksul toimub vaktsineerimine kliinikus. Teine hepatiidi vastu vaktsiin pannakse alles siis, kui pärast esimest ei esineks ägeda reaktsiooni. Sellisel juhul toimub vaktsineerimine ilma tagajärgedeta.\nIdeaalis hõlmab vaktsineerimiskava vaktsineerimist esimesel päeval pärast sündi, seejärel üks kuu ja kuus kuud pärast esimest vaktsineerimist.\nSee juhtub, et skeemi rikutakse näiteks täiskasvanu haiguse või vaktsineerimise puudumise tõttu kliinikus. Peaasi, et ooteaeg ei ületa kolme kuud. Kui vaktsiini kasutuselevõtust on möödunud kolm kuud, hakkab vaktsineerimisskeem uuesti alustama.\nHepatiidi nakkuse ohu all kannatavatele lastele kohaldatakse erinevat skeemi: teine vaktsineerimine toimub 2 kuu jooksul, kolmas - ühe aasta jooksul.\nKolmas vaktsineerimiskava rakendatakse haigetele emadele sündinud lastele. Nad panid mitte kolm, vaid neli vaktsineerimist. Esimesed kolm vaktsineerimist manustatakse üks kuu järel ja viimast vaktsiini manustatakse üks aasta pärast esimest vaktsiini manustamist.\nB-hepatiit kahjustab raseduse kulgu. Seetõttu on parem planeerida lapse kontseptsiooni: kõik planeeritud vaktsineerimised, olemasolevate haiguste raviks. Paljud lapsed, kes on nakatuda raseduse ajal, saavad haiguse kroonilise vormi kandjateks.\nRaseduse ajal on olemas spetsiaalne vaktsineerimiskava, mis võimaldab teil arvutada vaktsineerimise aja nädalast nädalas. Selle perioodi jooksul on lubatud ainult gripivaktsiin ja DTP vaktsineerimine, kuid ainult 27 nädala pärast.\nEsimest vaktsiini manustatakse üks aasta enne lapse sündi. See kogu periood on piisav, et viia kogu vaktsineerimiskava edasi ja jäta pärast viimast vaktsiini veidi aega. Ideaalis peaks pärast viimast vaktsineerimist võtma vähemalt aasta enne lapse sündi. Sellisel juhul võite olla kindel, et immuunsüsteem on aktiveeritud hepatiidi vastu.\nVenemaa tervishoiuministeerium ei sisalda vastunäidustuste loetelus rasedust, kuid vaktsiini ei ole soovitatav süstida, kuna loote areng võib olla negatiivne. Kui haigus on raseduse ajal tuvastatud, võib teha otsuse immunoglobuliini manustamise kohta hepatiidi vastu.\nHepatiidi ravi raseduse ajal ei tohiks viirusevastaste ravimitega läbi viia, sest need põhjustavad emakasiseseid patoloogiaid. Te saate ainult juua hepatoprotektoreid, mis vähendavad maksa koormust.\nKas ma pean vaktsineerima B-hepatiidi vastu pärast sünnitust? Kui vaktsineerimist ei teostatud enne rasedust, siis on parem seda pärast sündi saada. See aitab kaitsta keha haigusest järgmise raseduse ajal.\nImetamine ei ole vastunäidustatud vaktsineerimisele. See protseduur ei tekita lapsele kahju, vastupidi, mõned antikehad sisenevad beebi kehasse koos rinnapiimaga.\nKui vaktsineerimine algas lapseeas, siis immuunsus pärast vaktsineerimist B-hepatiidi vastu lastel jääb aktiivseks järgmise kahe aastakümne jooksul.\nHarvadel juhtudel võib lapse immuunsus olla aktiivne ainult 7 aastat. Kuid enamasti toimub see vaktsineerimise hilinemise tõttu.\nIsikud, kellel on suurenenud hepatiidi nakkuse risk, on soovitatav vaktsineerida iga viie aasta tagant.\n5 ml ravimit, mis kaitseb nakkust hepatiit B vastu (ühekordne annus alla 19-aastastele patsientidele) sisaldab:\nantigeenid (nende reaktsioonina organism hakkab tootma antikehi, moodustub immuunvastus);\nalumiiniumhüdroksiid (komponent, mis on vajalik antikehade tootmise tõhustamiseks);\nVene Föderatsioonis kasutatakse nii kodu- kui ka teiste riikide vaktsiine. Igaüks neist saab asendada teisega. Kui vaktsineerimine alustati ühe ravimiga ja see ei ilmu järgmisel korral, võite selle asendada teise sarnase ravimiga.\nVenemaal on sageli järgmised vaktsiinitüübid: Regevak B, rekombinantne pärm, Eberbiovac, Endzheriks. Iga vaktsiini toime on efektiivne ja kauakestev, seega võib selle asendada teisega.\nB-hepatiidi revaktsineerimine on suunatud immuunsuse säilitamisele ja see viiakse läbi teatud aja jooksul pärast vaktsineerimist. Kui vaktsineerimisi alustati sünnist, siis immuunsus hepatiidi vastu püsib 22 aastat. Revaktsineerimine viiakse läbi sellise intervalliga.\nSüstimine toimub intramuskulaarselt, mis võimaldab antigeenidel veres kiiremini siseneda ja aktiveerida immuunsüsteemi. Uistel ja kuni kolmeaastastel lastel süstitakse reie. Kolme aasta pärast süstitakse ravimeid õla. Ravimi kokkupuutel naha all väheneb selle efektiivsus ja toimub konsolideerumine.\nHepatiit võib vaktsineerida samal päeval kui teised vaktsiinid peale BCG. Samal ajal võite sisestada antiallergilisi aineid. Süstekohal võib ilmneda kondensatsioon, turse ja punetus.\nEnne vaktsineerimist viirusliku hepatiidi vastu uurib arst lapsi, annab suuna vere ja uriinianalüüsile. Uuring takistab võimalike komplikatsioonide tekkimist.\nHepatiidi vastu vaktsineerimise vastunäidustused on järgmised:\nhiljuti ülekantud meningiit;\nraskesti ülekantud eelmine vaktsiin;\nHepatiit viitab haiguste arvule, mis on levinud kontakti haigete vedelikega (nt verd, süljes).\nReeglina on vaktsineerimine B-hepatiidi vastu lihtne ja lisaks kohalikule reaktsioonile ei esine komplikatsioone. Vaktsineerimise päeval võib laps olla meeletu, unistav, nõrk. Võite end kaitsta kõrvaltoimete ja komplikatsioonide eest, järgides kõiki arsti soovitusi.\nPärast vaktsineerimist pitser\nPärast vaktsineerimise kasutuselevõttu võib süstekohas tekkida punetus ja kerge kondenseerumine. Koha puudutamine võib põhjustada valu ja ebamugavusi. Tingimus näitab allergia tekkimist alumiiniumhüdroksiidile. Sarnane reaktsioon võib tekkida siis, kui niiskus haavesse satub.\nVõimalikke tüsistusi saab määrata tihendi ja punetuse suuruse järgi. Tavaliselt võib tihendus jõuda kuni 6 cm ja punetus kuni 8 cm. Kui põletikupiirkond on üle 8 cm, peate pöörduma pediaatri poole.\nImmuunsüsteemi tugevdamisel võõrkehade sisseviimisega seoses tõuseb tavaliselt kehatemperatuur 6-7 tundi. Tavaliselt ei tohiks see ületada 38,5 kraadi ja kestab kauem kui kaks päeva.\nVõime rääkida komplikatsioonide tekkimisest, kui keha temperatuur tõuseb 39 kraadini, laps näeb unisust, kapriisne, keeldub sööma, tihti lööb, juhatus on katki. Sellistel juhtudel tuleb kiiresti arstiga nõu pidada.\nVaktsineerimise efektiivsust saab määrata hepatiidi B vastaste antikehade esinemisega veres. Kui markerite arv on üle 100 mMe / ml, näitab see, et vaktsiin on saavutanud maksimaalse kaitse piirid.\nSuplemine pärast vaktsineerimist\nMitu päeva ei saa laps pärast B-hepatiidi vaktsineerimist last ratsutada? Eksperdid soovitavad hoiduda veeprotsessist 2-3 päeva pärast vaktsineerimist. See on vajalik haava infektsiooni vältimiseks. Pesemist soovitatakse edasi lükata isegi juhul, kui keha temperatuur tõuseb.\nSüstekoha niiskus viib kohalike reaktsioonide suurenemiseni. Seetõttu peate niiskust kuivama rätikuga, kuid süstekohta ei saa hõõruda.\nEdukas vaktsineerimine kaitseb viiruse vastu 98% võrra. 3 kuu möödudes on välja töötatud hepatiit-viiruse püsiv immuunsus. Vereanalüüsi taseme määramiseks veres on soovitatav kolm kuud kanda vereanalüüsi.\nHepatiidi vastane vaktsineerimine haiglas või kliinikus põhjustab harva komplikatsioone. Kõige levinumad tagajärjed on:\nEnamikul juhtudest tekivad komplikatsioonid vastunäidustuste puudumise või vaktsineerimisprotseduuri ebaõige ettevalmistumisega.\nVaktsineerimise ettevalmistamise abil saate kaitsta oma lapse tüsistustega. Mõni päev enne protseduuri hakkab jälgima tervislikku toitu, ei saa uut dieeti lisada. Kui laps on altid allergiatele, määrab arst antiallergilisi ravimeid. Kolm päeva enne vaktsineerimist piirata külastusi rahvarohketesse kohtadesse.\nEnne hepatiidi vaktsineerimist küsib arst küsimuste rühma, viib läbi uuringu, mõõdab vastunäidustuste kontrollimiseks temperatuuri. Kui leiate probleemid või kahtlustate, saadab ta laboriuuringu, mis hõlmab tingimata vereanalüüse, väljaheiteid ja uriini.\nEbasoodsate tingimustega piirkondade elanikud vajavad ka vaktsineerimist, sest just sellistes kohtades leiti hepatiidi viiruse peamisi puhanguid. B-hepatiidi vaktsineerimist peetakse oluliseks ja vajalikuks sammuks teie maksa tervise säilitamisel.\nMis teeb valu pärast antibiootikume?Igaüks teab, et esimene asi, mis pärast antibiootikume põhjustab maksa, sest see on inimese keha põhifilter, mis neutraliseerib paljudes toiduainetes leiduvate ohtlike ainete toimet.


loterii: Tom Holt – An Orc on the Wild Side (2019)\nTom Holt – An Orc on the Wild Side (2019)\nRaamat siis neile, kes tunnevad puudust Pratchettist: siin on teile võimalik väike asenduslaks. Samuti neile, kellele on Tolkieni maailmad mingil moel olulised (aga mitte pühalikud) – Holt nimelt hekseldab selle läbi.\nNiisiis, on paralleelmaailmad, ning meile tuttavas maailmas on avastatud meetod, kuidas nende maailmade vahel liikuda – õnneks pole see küll Pikkmaa-laadis avalik teave, vaid õige salajane meetod. Igal juhul, see seade on sattunud peale leiutaja kadumist ühe rikkuri valdusse, kes kasutab seda võimalust kinnisvara müümiseks – et Maa oludest väsinud inimesed saavad endale korraga lubada võimsaid losse jms.\nSee uus kinnisvara-eldoraado asub aga haldjate, päkapike, orkide ja inimeste maal, kes elavad üha korduvas tsüklis, kus kurjad jõud muudkui tõstavad pead ja on peaaegu kogu maailma endale allutamas, kui korraga nö heade poolelt keegi need plaanid pihuks ja põrmuks lööb. Ning kehatu Silm muudkui ehitab ja ehitab üha uuesti põrmustatud kurjust üles jne.\nNojah, nüüd on aga orkide valitsejaks tõusnud Mordak, kes püüab kehtestada Uut Kurja – milleks muudkui võidelda samade tulemuste nimel, kui võimaliku heaolu võib saavutada ka diplomaatiliste ja majanduslike võtetega. Ja eks ta siis eksperimenteerib (muuhulgas püüab luua naissoost orki), kohates suuremat või rumalamat vastupanu oma alamatelt. Ka päkapikel on kuningas, kes pole just traditsiooniline, ning haldjad … on stabiilselt upsakad surematud.\nAga nüüd on siis nende maale ilmunud need uued inimesed, kes korraga asustavad Silma hirmuäratavaid kindluseid (mitte et neil endil sellest vähimatki aimu oleks), ning kinnisvaraarendaja tahab oma valdusi edasi laiendada – saada enda valdusse ka päkapike ja haldjate ja orkide lossid ja koopad ja urkad (sest maa-alused koopad võiksid ju suurepärased veinikeldrid olla). Selleks astub kinnisvaraarendaja õige äärmuslikke samme, ning pärismaalased jäävad korraga kinnisvarahai kui ka uuesti tõusva (orkide seas mitte nii populaarse) Silma pihtide vahele.\nTekst on mingil moel tõesti pratchettlik (või siis laias laastus inglise huumori laadis), kus ka kõige kurjem tegelane võib olla päris laheda olemusega; muidugi on siin kirjeldus ühiskondlikust muutusest ja seeläbi mingist paremast ühiskonnavõimalusest (no mis see Ankh Morpork oli muud kui üha arenev sotsiaalne kogum). Pole ühest peategelast, on pigem kimp tegelasi, kelle kaudu siis kliimaksiks otsad kokku tõmmata. Ka Tolkieni lüpsmine jääb pigem pratchettlikuks, pole selline totruseni viidud paroodia, vaid teema teatud edasiarendus.\nK. J. Parkeri (mis on siis Holti nö tõsisema ulme kirjutajanimi) austajana tuleb muidugi tõdeda, et Holt jääb kõvasti alla ning on puhtalt meelelahutuskirjandus; ka Parker on mitmes tekstis õige humoorikas, aga kahtlemata peenemates ja tumedamates toonides. Ning eks muidugi paneb kulme kergitama, kui produktiivne on Holt oma kahe kirjutajapoolega.\nkirjutas kolm umbes 18:02\nvaata lisaks: fantaasia, huumor või nii, J.R.R. Tolkien, liikidevahelised suhted, olendid, Tom Holt, võimalikud maailmad\nSamanta Schweblin - Nähtamatu niit (2020)\nNeil Gaiman - Other People (Fragile Things, 2010)\nJuri Poguljai – Ökokeskus (Raevu päevad, 2019)\nJulia Ostapenko – Kuninglik jaht (Raevu päevad, 2019)\nAleksandr Butškov – Ja nad püüdsid loomi seal (Rae...\nAleksandr Batšilo – Mittevajalikud (Raevu päevad, ...\nAnn Leckie: Abistav õiglus", "Abistav mõõk", Abist...\nAndrei Livadnõi – Teine kolonisatsioon (Raevu päev...\nAndrei Tepljakov – Naabrid (Raevu päevad, 2019)\nGeorge R. R. Martin – Valguse hääbumine (2020)\nKirill Benediktov – Koletis (Raevu päevad, 2019)\nTim Skorenko – Revanš (Raevu päevad, 2019)\nSergei Lukjanenko – Rong Soojale Maale (Raevu päev...\nSever Gansovski – Raevu päev (Raevu päevad, 2019)\nNeil Gaiman – Mouse (Smoke and Mirrors, 2005)\nIan McDonald – „Botanica Veneris“: Rathangani krah...\nGene Wolfe – Josh (The Year's Best Dark Fantasy an...\nMann Loper – Mina olengi Veenuse amatsoon (Täheaeg...\nYōko Ogawa “Majapidaja ja professor”. Varrak (2012...


Elioni ruuterist läheb üks juhe switchi - sealt telekasse, kettakarpi ja AppleTv. Teine juhe arrise külge. Kolmas juhe teise tuppa wdr3600 külge mis töötab bridge modes ja pritsib wifit. Kas on vaja miskit kuskilt näppida - hetkel kui laps aegajalt youtuubi käima tõmbab siis kipub telekas ruudutama - 100M nett muidu kasutusel. Seda ei esine igakord, aga aegajalt küll ja wifi kipub ka mõnikord uimamama...\nVõi lihtsalt ruuter seal wifi jagamiseks pole kõige parem? (Telia enda oma jääb lahjaks)\nKas wdr3600 IGMP Snoopingut oskab teha?\nKui jah, siis pane ON.\nKui ei, siis seal peitubki wifi uimamise põhjus, sest multicast pritsib wifi umbe.\nNu ei leidnud sellist võimalust. siis vaja uut ruutrit? Kuidagi teisiti seda kinni ei saa keerata?\nMis soft sul seal peal on?\nViimane tootja enda oma, mis kunagi leitud. (V1)\nEsmalt soovin tänada neonsea fw eest. Kõik toimib ja olen nagu väike laps kellel uus mänguasi. Uued menüüd ja värgid. Paraku olen lihtkasutaja ilma eriliste teadmisteta (kes ei kuula tarkade inimeste tarka lauset, et "kui ei tea mida sa teed ära tee") ikka teen, kripeldas ammu juba.\nNett ja asjad töötavad, aga oleks keegi hea ja tark inimene kes aitaks ruuteris teliatv seadistada.\nOleks vahva kui seda saaks gui-s teha, aga saaksin ehk ka ssh-s hakkama, aga siis võib tekkida lisaküsimusi, (pole siiani aru saanud kuidas käsureal teksti töödelda ja seda salvestada) ma pole just kuigi sinasõber nende asjadega\nLühidalt öeldes va telia tahab tarkvara uuendust mu ruuterile teha, et digiboxi kasutada, aga mina ei taha et ta seda teeb.\nPS: Samuti ma pole ka eriline foorumiinimene, loodan, et adminnid mul käsi raudu ei pane. Üritasin reegleid lugeda, aga see tundub nagu "windows 98 license agreement"\nLinnukas, kohe proovin enda ruuteri peal järgi.\nwinscp on võimalik ka kasutada failide modifitseerimiseks/kopeerimiseks.\nSain tv tööle, sorteerin homme mittevajaliku välja ja saadan sulle failid.\nTekita omale vahepeal ssh ligipääs. Teksti töödedla pole vaja, winscp abil kopeerida vajalikud confi failid lihtsalt.\nKuidas ta seda tarkvara uuendust teha tahab? Selle fw puudub telial ligipääs su ruuterile.\nwinscp on mulle tuttav asi ainult seetöttu, et ei osanud PuTTy-ga teksti salvestada. Netist käske kopeerida on lihtsam OpenWRT puhul PuTTy-ga. See selleks.\nPM teleka ees on pilt, et teliaTV teenuseid kasutada, peate uuendama oma ruuteri tarkvara, uuendamiseks klikkige "jätka" ja siis on mu ruuteri portree.\nKummaline on ka see, et mul on tellitud "minutv" ja saan harrise boxiga ka tele2 netiotsas saateid vaadata. Kaablist ju krt nett tuleb.\nKohe uurin ka seda ssh värki, eelpool oli mingi ssh keys värk, jäi arusaamatuks. gui-s oli sellejaoks isegi koht olemas, aga pusin edasi. Eks sõber guugle ka pisut aitab.\nOmapeaga mõtlesin veel, et kas seda configuratsiooniei saa kuidagi save-ida Save/Load alt?\nJa veel, tänud abivalmiduse eest!\npublic key kopeeri vastavasse aknasse webgui's ja genereeritud ppk fail vali winscp\nKindlasti saab conf backup/restore ka kasutada. Eelmise fw oli see krüpitud ja niisama ei saanud sisu muuta. Selle fw oma pole jõudnud uurida veel.


Müürid üles, müürid maha — Sirp\n„Roma“ ei teeninud küll parima filmi Oscarit, aga iseloomustab mitut olulist muudatust.\nNatuke skisofreeniline on alustada lugu iseenda tsitaadiga, aga kirjutasin 2007. aastal meie seast lahkunud ajakirjale Muusa loo pealkirjaga „Viva la México“1, kus on juttu Mehhiko kineastide esiletõusust Hollywoodis. Toona tuli tõdeda, et mehhiklaste värske tulek ja kümnes kategoorias Oscaritele kandideerimine jäi suures osas tunnustamata – „Paani labürint“ võitis kolm auhinda, üks suurfavoriite „Paabel“ aga vaid ühe võimalikust seitsmest, parima muusika oma. Radar oli aga piiksatanud ja paremagi tahtmise juures ei oleks osanud siis arvata, et esiletõusust kujuneb (vähemalt auhinnafilmide hulgas) järgneva kümnendi vältel välja selline domineerimine.\nAjal, mil Donald Trump üritab Washingtonis senatit veenda selles, et talle eraldataks miljardeid müüri püstitamiseks USA ja Mehhiko piirile, on mõtteline müür USA teisel kaldal Hollywoodis täiesti maha joostud. Mehhiko filmitegijate „Kolm sõpra“ Alejandro González Iñarritu, Guillermo del Toro ja Alfonso Cuarón on kolme peale võitnud terve pinutäie Oscareid ja muid auhindu. Viimasel kuuel aastal on näiteks vaid ühe korra läinud parima lavastaja preemia väljapoole seda kolmikut, nende sage operaator Emmanuel Lubezki sai aga hakkama ainulaadse kübaratrikiga, kui suutis võita parima operaatori kuldmehikese lausa kolmel järjestikusel aastal 2013–2015 filmidega „Gravitatsioon“, „Lindmees“ ja „Mees, kes jäi ellu“.2\nCuarónilt tuli ka Oscari-konkurentsis tänavune minu arvates kõige tugevam film – mustvalge, üle kahe tunni vältav „Roma“, mille stseenid on nii graatsiliselt liuglevaks lavastatud, nagu vaataks mingit tantsuetendust. Cuarón pöörab tähelepanu võimututele – Mehhiko indiaani päritolu naissoost teenijarahvale. Peaosalise Cleo (Yalitza Aparicio) vaat et pühaklik leplikkus oma koha otsimisel maailmas paneb ka ennast paremini käituma tahtma. Just Cleo-taolised on ju need, kelle eest praegu seda Mehhiko kaitsemüüri plaanitakse ehitama hakata.\nJust „Roma“ peaosalise Cleo (Yalitza Aparicio) taolised on need, kelle eest praegu seda Mehhiko kaitsemüüri plaanitakse ehitama hakata.\n„Roma“ ei saanud küll igati väärilist parima filmi Oscarit, kuna ilmselt ei olnud filmiakadeemia veel Netflixi rahastatud ja vaid teleekraanil vaadatavat filmi nõus käsitlema võrdsena võrdsete hulgas. Samas poleks ilma Netflixita, kellele oli „Roma“ reklaamikampaania tänavu pealtnäha elu ja surma küsimus, ilmselt üldse nii kaugele jõutud. Iroonia on muidugi selles, et „Roma“ on täielik kinofilm, aga kinodesse jõuab harva ja vaid üksikute linastustega valitud riikides. Netflix, kui nad just pankrotti ei lähe, tundub aga olevat uus reaalsus, millega tuleb kõigil arvestama hakata. Isegi siis, kui peavõit veel veidi viibib.\nMis meil sellest Mehhikost, võib ju küsida. Vastuseks võib spekuleerida ka selle üle, et just mehhiklaste tõttu, ja ka tänavuse “Roma” tõttu, on kadunud senine jäik ja šovinistlik piir ingliskeelse ja võõrkeelse (ehk mitteingliskeelse) filmikunsti vahel. Viimane oli varem mõistetud mõne üksiku erandiga (meenuvad esimesena auhinnad Roberto Benignile, Marion Cotillard’ile …) „Parima võõrkeelse filmi“ kitsasse getosse, nüüd aga näeme sedasama võõrkeelsust viirusena levimas ka muudesse kategooriatesse. Paweł Pawlikowski mustvalge, tundmatute Poola näitlejatega Euroopa lähiajaloost rääkiv „Külm sõda“3 on enamikule ameeriklastest ilmselt väga kauge umbluu, aga näed, oli parima lavastaja auhinnale nomineeritud ühena viie seas! Operaatorite konkurentsis nägime koguni kolme võõrkeelset filmi viiest – peale Cuaróni (kes võitis oma täispika filmi operaatoridebüüdiga kohe ka Oscari ja on selle auhinna nüüdseks saanud neljas kategoorias) ja „Külma sõja“ operaatori Lukasz Zali ka ameeriklase Caleb Deschaneli üles võetud saksakeelne film „Töö ilma autorita“4. Jääb üle loota, et selles plaanis ei olnud tegemist harukordse aastaga ja et mänguväli on nüüd tõesti ka eurooplastele laienenud. Suurendaks see ju eestlastegi võimalust rahvusvaheliselt rohkem silma jääda.\nAhjaa, ka Trump võitis vahepeal mõne auhinna. Kuldvaarikatelt õnnestus koju tuua halvima näitleja auhind filmide „Ühe rahvuse surm“ ja „Fahrenheit 11/9“5 eest (ei mäleta, et varem oleks antud see auhind kellelegi iseenda kehastamise eest), lisaks kuulutati ka halvima ekraaniduo kategoorias võitjaks Donald Trump ja „Tema igihaljas väiklus“. Vaarikaks tordil Trumpi poliitnõuniku Kellyanne Conway võit halvima naiskõrvalosa kategoorias. Need auhinnad võivad mõnele mõjuda liberaalse hüsteeriana, aga selle märk on nad kindlasti, et lahe Washingtoni ja Hollywoodi vahel käriseb vaikselt järjest laiemaks.\n1 Tristan Priimägi, Viva la México! – Muusa, suvi 2007.\n2 „Gravity“, Alfonso Cuarón, 2013; „Birdman or (The Unexpected Virtue of Ignorance)“, Alejandro G. Iñárritu, 2014; „The Revenant“, Alejandro G. Iñárritu, 2015.\n3 „Zimna wojna“, Paweł Pawlikowski, 2018.\n4 „Werk ohne Autor“, Florian Henckel von Donnersmack, 2018.\n5 „Death of a Nation“, Dinesh D’Souza, Bruce Schooley, 2018; „Fahrenheit 11/9“, Michael Moore, 2018.


Seropositiivne blogi perifeerne insuliiniresistentsus\nTipphetked Inimõiguste disciminação ja AIDS Lipodüstroofia First Half 2015\nPor Claudio Souza 11 / 10 / 2016 11 / 10 / 2016 2 3584\nTeine tüsistus, mis võivad tekkida vanusest, ülekaalust ja teatud ravimite kasutamine on veresuhkru taseme tõusu. Maksakahjustus või hepatiit C-nakkuse, vähene kehaline aktiivsus, hüpertensioon, kõrge vere lipiidide ja lipodüstroofia ka riskifaktoreid, mis põhjustavad suurenenud glükoosi.\nGlükoos on suhkur. Suhkrud on vaja anda energiat keha. Insuliin on hormoon, mis töötleb neid, et nad saaksid siseneda rakku ja ümber energia.\nInsuliin reguleerib ka glükoosi produktsiooni maksas, nende sisaldust veres ja metaboolne aspekte rasvarakke.\nInsuliiniresistentsus termin mida kasutatakse siis, kui süsteem lakkab töötamast korralikult. Kuigi keha tootma rohkem insuliini kompenseerida, kui vastupanu jätkub ja glükoosi tase jääb kõrgeks, siis võib lõpuks arendada tüüpi diabeedi 2.\nDiabeet tüüp 2 on haigus, mis tekib aeglaselt, kuid selle tagajärjed tervisele võivad olla väga tõsised. Mõned proteaasi inhibiitorid võivad kaasa suurenenud glükoosi ja diabeedi oht.\nInsuliini taset on raske mõõta, kuid glükoosi mõõdetakse regulaarselt. Just nii tekib kolesterooli ja triglütseriidide, et avastada võimalikku suurendamist on oluline, et te tühja kõhuga kui analüüsi.\nKui teil on diagnoositud insuliiniresistentsus, saate diabeedi arengut vältida, vähendades teie toidus kaloreid ja vältige suhkrute, teatud süsivesikute, nagu valge jahu ja kartulite sattumist, ja toidud kiirtoidu üldiselt.\nTeiselt poolt, keerukamad süsivesikuid nagu leib või pasta valmistatud täielikult farina, nagu ka paljud köögiviljad, annab energiat aeglasemalt ja väiksema mõju veresuhkru taset.\nPraktikas kehalise ja suitsetamisest loobumine on samuti väga tähtis. Kui kõik need meetmed ei suuda, võib arst valida välja kirjutada suulise antidiabeetikumiga, mis nagu narkootikumid vähendada lipiidid, võivad vajada annuse kohandamist.\nMetformiin võib olla kasulik inimestele insuliiniresistentsuse ja hüpertroofia ning rosiglitasooni või pioglitasooni võib aidata võttes insuliinresistentsust ja lipoatroofia, kuigi selle kasutamine retroviirustevastaste on keeruline tänu võimalusele interaktsioonide.\nPeamised sümptomid kõrge glükoosi või tüübi diabeet 2 on: eufooria janu või nälg, väsimus, keskendumishäired, ähmane nägemine, ebaselge põhjusega kaalulangus, on vaja urineerida sagedamini, haavade aeglane paranemine, lõikavat käed või jalad (Neuropaatia -. Avab teises brauseri tab Ainult kliki, kui teil on psühholoogiline tasakaal võimas pilte inimese kannatusi), Iiveldus või oksendamine.\nHüpertroofia: määratlus ja hooldus sisu Kolesterool ja triglütseriidid\nWhats App: + 5511997080203 (nii et kõik kontaktid on salvestatud ja jääb qrqueicados kolm aastat)\nKolesterooli ja triglütseriidide taset\nPor Claudio Souza 04 / 12 / 2019 04 / 12 / 2019 4 23851\nPor Claudio Souza112328\nPor Claudio Souza29 26379


FOTOD ⟩ Maskikandmise vastased kogunesid meeleavaldusele - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMaskikandmise vastased kogunesid meeleavaldusele\n27. november 2020, 15:48\nFOTOD ⟩ Maskikandmise vastased kogunesid meeleavaldusele\nTallinnas kogunesid täna pärastlõunal meeleavaldusele maskikandmise kohustuse vastased.\n«Meeleavalduse eesmärgiks on näidata avalikku erimeelsust, mis on suunatud Eesti Vabariigi Valitsuse otsusele, mis omakorda kohustab maskide kandmist. Me pole orjad ja me ei pea orjad olema. Me kõik oleme vabad inimesed ja elame vabal maal. Usun, et valitsuse otsus maske kanda on äärmiselt kohatu ja rikub inimõigusi,» seisab sellel nädalal sotsiaalmeedias levima hakanud üleskutses.\nMeeleavalduse korraldaja on William Koval, kelle Reformierakond eile ürituse korraldamise eest parteist välja viskas.\nKorraldajad märkisid avaliku koosoleku registreerimise teates algselt osalejate arvuks 100 inimest, hiljem edastasid nad täpsustatud info, mille järgi on meeleavaldusel osalejate arv 500.\nTänasel meeleavaldusel oli kohal paarsada inimest.\nTerviseamet nentis meeleavaldust kommenteerides, et meeleavaldused on Eestis küll teretulnud, ent amet loodab inimeste südametunnistusele ja mõistlikkusele. «Kindlasti need inimesed oma tegevuses eetilist konflikti ei näe. Meil on vaba riik, inimestel on õigus oma meelsust avaldada. Meie lähtume ikkagi reaalsusest ja et tegemist on viiruse epideemilise levikuga,» kommenteeris ameti meedianõunik Eike Kingsepp.\nKingsepp viitas ka välismaailmas toimunud meeleavaldustele, kus kogunemistest on saanud uus kolle. «Kahjuks sellistel üritustel on olnud kurvad tagajärjed mujal maailmas. Tahaks koputada südametunnistusele, et kui minnakse meelsust avaldama, siis seda tehakse tervena,» ütles ta.


www.militaar.net • Vaata teemat - Saksamaalt - Panther\nTänane kuupäev 21 Okt, 2019 14:10\nSaksamaalt - Panther\nTeema pealkiri: Saksamaalt - Panther\nPostitatud: 03 Juul, 2015 12:00\nhttp://www.welt.de/vermischtes/article1 ... orgen.html\nTeema pealkiri: Re: Saksamaalt - Panther\nPostitatud: 03 Juul, 2015 13:55\nhttp://elu24.postimees.ee/3248073/saksa ... ga-raskusi\nPostitatud: 27 Juul, 2015 17:38\nhttp://www.welt.de/regionales/hamburg/a ... erung.html\nhttp://www.ndr.de/nachrichten/schleswig ... er488.html\nhttp://www.shz.de/nachrichten/deutschla ... 35046.html\nÜldiselt paistab, et võimud, kes tanki ning õhutõrjekahuri ja torpeedo vanalt kollektsionäärilt äravõtu organiseerisid, on antud juhul jala kõvasti pangi kinni astunud. Tegeldakse meeleheitlikult õigustuse otsimisega. Aga ei kuku see kuidagi usutavalt välja. Kohe kuidagi ei klapi.\nSoovitan fotosid vaadata. Lihtsalt huvitav, milliseid pühendunud kollektsionääre Saksamaal on.\nPostitatud: 28 Juul, 2015 1:20\nOlen natuke lääne foorumeid antud teemal jälginud ja seadust näpuga ajades oleks pidanud see tank olema demilitariseeritud vastavalt BAFA nõuetele. Guugeldasin mida see tähendab, siin mõned väljavõtted: mootorid käigukastid maha võetud, nende kinnitused korpuse külge rikutud, mootoriruum kas betooni või polümeeri täis valatud.\nPearelva kõrguse ja nurga reguleerimis seadmed kinni keevitatud, vähemalt kolm hammast hammaslattidelt maha lõigatud. Toru täis valatud. Ja aina põnevamaks läheb - torn igalt küljest peab olemavähemalt kaks 50x50cm soomusetükki välja lõigatud. Küljesoomusest mõlemast küljest 4 tükki 30x40 cm välja lõigatud. ülasoomusest ja põhjasoomusest igast plaadist 50x60cm tükk välja lõigatud. Nagu piltidelt näha saavad ametnikud ikka korralikult veel "suurt kurjategijat" rappida. Ja keda see üldse huvitab et Bundeswehr ise remontis selle tanki mootori ja monteeris peale ning esitas 28000 eurise arve veel 2014-l aastal ja et peakahur oli juba inglismaal romulas keevitusega pooleks lõigatud ja hiljem kokku keevitades keevitati rauast latt lõikekohale sisse.\nSiin siis link neile nõuetele:\nhttp://www.ausfuhrkontrolle.info/ausfuh ... kg_24f.pdf\nPostitatud: 30 Juul, 2015 22:39\nSelliste nõuete kohta ei oskagi midagi muud öelda kui et kohutav debiilsus.Mis point on tanki deaktiveerimise juures korpuse sisse aukude lõikamises????????????????????\nPostitatud: 31 Juul, 2015 10:34\nEt selliseid asju ei juhtuks\nPostitatud: 31 Juul, 2015 19:40\nlisaks eelkõnelejale, et korpusesse lõigatakse auk, kuid asemele pannakse tavaline plaat, et masina välimus ei muutuks. lihtsalt soomust enam pole, kuid simmanil lapsi sõidutada võid ikka\nPostitatud: 01 Aug, 2015 0:35\nVäga nõme võrdlus!Palju on selliseid asju juhtunud!Kuidas tuleks siis meil siin riigis käituda kus pussitamine on suht tavaline juhtum.Keelata ära kõik noad ja hakkame leiba nööriga lõikama we?Ja väidetavat täägiga pussitamist on taas iseseisvunud Eestis olnud 1 kord.Mis on loomulikult tohutult palju eks ole.Kõige lihtsam varjant on muidugi kõik ära keelata.Siis ei pea paksu persega ja higiste kaenlaalustega ametnik ennast liigutama.Muidu peab veel tööd ka tegema hakkama.Saan aru tanki kahuri raua ja selle mehanismi rappimisest.Aga igasugune mootori ruumi betooni täis valamine ja avade lõikamine soomusesse on absurdi teater!\nPostitatud: 01 Aug, 2015 1:17\nPole tanki vajagi, et tekitada kaos ...\nOsav vend võttis siis keevituse ja Caterpillari. Ei tea mille peale vihastus, ilmselt võttis midagi liiga isiklikult,\nvihmametsadest kuni globaalse soojenemiseni.\nPostitatud: 01 Aug, 2015 14:52\nEga ma seda sandistamise nõmedust sellega heaks ei kiida\nPostitatud: 02 Juun, 2019 13:26\nVäga nõme võrdlus!Palju on selliseid asju juhtunud!Kuidas tuleks siis meil siin riigis käituda kus pussitamine on suht tavaline juhtum.Keelata ära kõik noad ja hakkame leiba nööriga lõikama we?\nArvasid, et esitad retoorilise küsimuse, ... aga just nii praegu Saksamaal tehaksegi. Seaduseelnõu on käigus. Selle järgi saavad olema lubatud vaid noakesed terapikkusega kuni 6 cm jne.\nOtse loomulikult on see ettevõtmine põhjustanud suuri proteste, kuid seadusekuulekate sakslaste poolt on need suhteliselt kultuurselt ja viisakalt läbi viidud, mistõttu pole ka oodata, et neist miskit kasu sünniks.\nEelpool oli juttu TANKI nn. deaktiveerimisest, aga kuidas oleks näiteks soomusauto või soomustransportööri korral? Kah sama asi? Noh, et mootoriruum betooni täis ja suured augud keresse igasse ilmakaarde, ja mida iganes?\nJa kuhu klassifitseeruks poolroomikliikur, missugune soomuskeret omab?\nJa kas selles vallas on nüüd ühtsed EL nõuded mingisugused?\nPostitatud: 02 Juun, 2019 19:57\nbrittidel on igatahes reeglid üsna leebed ja netis on küllalt leida meestest, kes CVR-T ga poes piima järel käivad. peavad lihtsalt kummipadjad roomikuil olema jms