Jagati preemiaid noorte projektide tunnustamise konkursil "Ettevõtlik noor"\n8. oktoober / SA Tartu Ärinõuandla tunnustas konkursi „Ettevõtlik noor 2019“ projekte. Konkurss toimus Tartu ettevõtlusnädala noorteprogrammi raames.\nTublimad tegijad valiti üheksa Tartu linna ja maakonna koolide, noortekeskuste ning teiste noorteühenduste projektide hulgast.\n7. oktoobril Ahhaa konverentsikeskuses toimunud lõpuseminaril tutvustasid projektimeeskonnad väga erinevate eesmärkide ja tegevustega noorteprojekte. „On huvitav tõdeda, et projektid on aastatega läinud järjest suuremaks ja tegijad järjest väiksemaks,“ sõnas žürii liige Lisett Liiv. Kolmest liikmest koosnev žürii valis üritusel välja parimad projektid, kelle vahel läks jagamisele mitmed eripreemiad. Eripreemiatena jagati välja ettevõtlusküla mängud, mille raames on noortel omakorda võimalik proovile panna oma ettevõtlikkus ja meeskonnatöö. Eripreemiad pälvisid Tartu Variku Kooli noorte projekt „Terrassi ehitus asenduspinnal“, mille puhul peeti oluliseks just isetegemist, Konguta Kooli projektid „Ettevõtlikuks põnnist saati!“ ja „Sotsiaalne ettevõtlikkus on võimalik ja vajalik“ ning Ülenurme Gümnaasiumi „Retrokohvikute“ projekt.\nLisaks anti välja erinevad preemiad. Kõige mastaapsemaks projektiks nimetati MTÜ Urban Style´i projekt „Jam Of The Year“, kõige ettevõtlikuma projekti preemia pälvis Tartu Variku Kooli minifirma WPH ja kõige võimalusterohkemate lahendustega projektiks kuulutati Rannu Noortekeskuse projekt „Rannu värviline välitegevusala.“ Tartu Veeriku Kooli noored viisid koju ühtekuuluvustunnet tekitava projekti tiitli projekti „Üheskoos suudame palju“ eest ning A. Haava nim. Pala Kooli projekt „Kepphobuse võistluse korraldamine“ eristuva pealehakkaja tiitli. Projektide puhul peeti oluliseks noorte omaalgatust, uuenduslikkust ning koostööd.\n„Tartu Ärinõuandla sooviks on ärgitada noorte ettevõtlikku vaimu ja toetada nende heade mõtete elluviimist. Noored viivad ellu vahvaid projekte ning tunnustamise konkurss annab noorele võimaluse rääkida oma headest teostatud ideedest ka teistele noortele ja tihti sünnivad saadud ideedest omakorda uued vahvad algatused,“ tutvustas konkursi tagamaid noorte ettevõtlikkuse projektijuht Janeli Virnas.\nProjektide tunnustamise konkurssi korraldas SA Tartu Ärinõuandla ja toetas Tartu Linnavalitsus ja Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fond.\nLisainfo: Janeli Virnas, SA Tartu Ärinõuandla noorte ettevõtlikkuse projektijuht, 5348 4685, janeli.virnas@arinouandla.ee


Kui sa ise oled oma vanematele kunagi nende lembehetkel peale sattunud, siis ilmselt tead, et see jääb meelde - Pere ja kodu\nKui sa ise oled oma vanematele kunagi nende lembehetkel peale sattunud, siis ilmselt tead, et see jääb meelde\nEnda koduse seksuaalelu puhul on sul siis ka selge, et kui sul on lapsed, siis kõige tähtsam on muidugi õige ajastus.\nPaljud paarid teavad täpselt, kui kiiresti laps teise korruse trepimademelt tatsudes tulema hakates nende voodi juurde jõuab. Mõned paarid julgevadki ainult lukustatud uksega vannitoas seksida ning isegi vesi on igaks juhuks pahisema pandud.\nAga kui see on juba juhtunud, et laps teile kehele suurte küsivate silmadega otsa vaatab, siis tuleb reageerida. Aga kuidas?\nAjakirjas Psühholoogia Sinule annab annab pereterapeut ja seksuaalnõustaja Pille Kütt nõu, kuidas käituda, kui laps on vanemad seksimiselt tabanud.\nKõige parem on selliseid olukordi vältida nii, et juba varakult tehakse peres selgeks, mis on privaatsus, et kinnistele ustele tuleb koputada jne, aga kui laps on juba vanematele keset kirehetke peale sattunud, siis soovitab Pille Kütt suhtuda olukorda rahulikult, sest häbistamine ja pahandamine jätavad lapsele tunde, et tema on midagi valesti teinud.\nLapsele tasuks öelda, et seksimine on normaalne; et see on seotud läheduse ja tunnetega ning kuulub täiskasvanuellu, samas tuleks tagada, et laps ei peaks kuulama pealt täiskasvanute seksihääli, sest väikestes lastes võib see tekitada arusaamatust ja hirmu, et kellelgi tehakse liiga.\nSelgitus, mille lapsele annate, sõltub lapse arengust ja mõistmisvõimest, 2-3 aastasele pole vaja anda pikka seletust, vaid piisab lühikesest selgitusest, et niisugune ongi ainult täiskasvanute vaheline lähedus ja kui laps on juba suurem, siis näiteks teismeliste puhul piisab väikesest huumorist, et ebamugavusest üle saada.\nSuurt mõju lapse seksuaalsele küpsemisele avaldavad täiskasvanud lapse ümber 02.11.2016\nKuhu kadus seks? (5) 24.07.2017\nKui lapse seksuaalne areng on normaalne ja ta teab, et inimesed on lähedased, siis ei saa ta traumat, kui vanematele peale satub, kui lapsele pole aga nendest asjadest üldse räägitud, siis ta kardabki tõsimeeli, et keegi saab haiget, selgitab terapeut Pille Kütt.\nPerekond tapab armastuse?


Värvid hallituse tõrjeks\nMatt hallituskindel kunstvaik-sisevärv. Märghõõrdeklass 2, pesemiskindel DIN 53 778 järgi\nHallituskahjustusega sisepindade kvaliteetseks ja pesemiskindlaks saneerivaks värvimiseks ning hallitusest ohustatud pindade ennetavaks värvimiseks niiskete ruumidega tööstusettevõtetes nagu õlletehastes, meiereides, tapamajades, konservivabrikutes jm, samuti eluruumide hügieeni parandamiseks. Indeko-W sobivust siseruumides on kontrollitud vastavalt Ehitusmaterjalide Tervislikkuse Uurimise Komitee (AgBB) hindamiskriteeriumitele. Kontrollitud siseruumides kasutatavate ehitustoodete LOÜ (lenduvate orgaaniliste ühendite) – emissiooni suhtes vastavalt AgBB kontrollimiskriteeriumidele.\nVeega lahjendatav ja vähese lõhnaga\nPikaajaline fungitsiidne ja bakteritsiidne toime\nVastupidav vettsisaldavatele desinfektsiooni- ja puhastusvahenditele\nSünteetiline dispersioon DIN 55 945 järgi\nToonitav max 5% AVA – Amphibolin või CaparolColor (varem Alpinacolor) täistoon- ja toonimisvärvidega. Ise toonides tuleb kogu vajalik värvikogus hästi läbi segada, et vältida värvitoonide erinevust. Kui üht värvitooni tellitakse üheks värvimiseks korraga 100 liitrit või rohkem, tarnitakse ka tehases toonitud värve. Toonimisvigade vältimiseks kontrollida enne pinnalekandmist värvitooni täpsust. Üksteisega külgnevate pindade värvimisel kasutada sama partii tooteid. Intensiivsed, erksad toonid on väiksema kattevõimega. Selliste värvitoonide puhul on soovitav eelnevalt pind katta sarnases, valgel pigmendil põhineval pastelses toonis. Vajadusel kanda pinnale kaks kihti.\nklass 2, mis vastab pesemiskindlale pinnale vastavalt standardile DIN 53 778\nkatmisvõime, klass 2, täitvusega 6 m2/l või 150 ml/m2\nAluspinnad peavad olema puhtad, kuivad ja vabad nakkumist takistavatest ainetest. Kinni pidada töövõtu määrusest (VOB), osa С, DIN 18 363, lõik 3.\nTugevad, normaalselt imavad krohvid katta ilma eeltöötluseta. Väga poorsed, liivased imavad krohvid kruntida tootega OptiGrund E.L.F või CapaSol LF.\nKipskrohvid ja valmiskrohvid rühmast P IV\nKruntkiht teha tootega Caparol Haftgrund. Nõrglubikihiga kaetud kipskrohvid lihvida, tolm eemaldada ning kruntida tootega Caparol Tiefgrund TB.\nImavad plaadid kruntida tootega OptiGrund E.L.F või Caparol Tiefgrund TB. Suure tihedusega siledad plaadid kruntida nakkekrundiga Caparol Haftgrund.\nPahtlirandid maha lihvida. Pehmed ja lihvitud kipspahtlikohad kruntida tootega Caparol Tiefgrund TB. Kruntkiht teha tootega Caparol Haftgrund, OptiGrund E.L.F või CapaSol LF. Plaadid, mis on kaetud veeslahustuvate, värvi-andvate ainetega, kruntida tootega AquaSperrgrund. Järgida BFS-infolehte nr 12.\nVõimalikud läbitungivad ained, samuti tolmavad, liivased osad eemaldada.\nMatid, nõrgalt imavad pinnakatted eelneva töötluseta üle värvida. Kergelt läikivad pealispinnad ja emailkihid karestada. Kruntkiht teostada tootega Caparol Haftgrund.\nMittekandvad laki- ja dispersioonvärvide katted, samuti kunstvaigust krohvikihid eemaldada. Nõrgalt imavad siledad pinnad kruntida tootega Caparol Haftgrund. Väga poorsed, liivased, imavad krohvid kruntida OptiGrund E.L.F või CapaSol LF. Mittekandvad halva kandevõimega mineraal-pinnakatted mehaaniliselt eemaldada ja pinnad puhastada tolmust. Kruntkiht teostada tootega Caparol Tiefgrund TB.\nKuni aluspinnani maha pesta. Kruntkiht teha tootega Caparol Tiefgrund TB.\nTäielikult eemaldada. Kliistri- ja makulatuurijäägid maha pesta. Kruntkiht teha krundiga Caparol Tiefgrund TB.\nNikotiinist määrdunud kohti ning tahmavõi rasvaplekke pesta vee ja majapidamises kasutatava üldpuhastusvahendiga ja lasta hästi kuivada. Kuivanud veeplekke puhastada kuiva harjaga pühkides. Kasutada isoleerivat kruntvärvi Caparol AquaSperrgrund.\nPuit- ja puitmaterjalid\nKatta veega lahjendatavate keskkonnasäästlike Capacryl Acryl värvidega või Capacryl PU- lakkidega.\nPärast eeltööd teha parandused pahtliga Caparol- Akkordspachtel vastavalt kasutusjuhendile ja vajaduse korral veelkord kruntida.\nKantakse pinnale pintsli või rulliga.\nHallituskiht eemaldada mehaaniliselt märjalt harjates või mahakraapimise teel. Pinnad töödelda üle tootega Capatox või FungiGrund ning lasta seejärel hästi kuivada. Järgida seaduseid ja kohalikke eeskirju (nt bio- ja ohtlike ainete määrus).\nIndeko-W, lahjendatud maksimaalselt 10% veega.\nIndeko-W, lahjendatud maksimaalselt 5% veega.\nCa 150 ml/m2 igal tööetapil sileda aluspinna puhul. Struktuursetel pindadel kulub värvi vastavalt rohkem. Täpsed kulunormid teha kindlaks objekti proovikatmise teel. Värvikihi paksus mõjutab suurel määral pikaajalist bakteritsiidset ja fungitsiidset toimet. Indeko-W tuleb seetõttu alati küllaselt ja ühtlaselt peale kanda. Nimetatud kulunorme ei tohi vähendada.\nMaterjali, õhu ja aluspinna temperatuur peab olema vähemalt + 5 °С.\nIndeko-W värvkatted on dispersioon- ja polümerisaatvaikvärvide või krohvidega ületöödeldavad. Õli- ja õlialküüdvaikvärvid selleks otstarbeks ei sobi, sest Indeko-W sisaldab toimeainet, mis takistab kuivamist.\n+ 20°C ja 65% suhtelise õhuniiskuse juures on pind kuiv ja ülevärvitav 4–6 tunni pärast. Täielikult kuivanud ja koormust taluv ca 3 päeva pärast. Madalam temperatuur ja kõrgem õhuniiskus pikendavad kuivamisaega. Pesemiskindel 14 päeva pärast.\nRuumides, milles hoitakse või toodetakse toiduaineid, on keelatud kasutada lahustisisaldusega kruntimisvahendeid.Seepärast tuleks sellistes ruumides kasutada kruntimiseks ainult veega lahjendatavaid kruntvärve, nagu OptiGrund E.L.F või Caparol- Haftgrund. Ruume tuleb pärast toote Indeko-W kasutamist vähemalt 3 päeva õhutada. Caparol- Tiefgrund TB kasutamisel siseruumides võib esineda tüüpilist lahusti lõhna. Seepärast tuleb ruumis tagada korralik ventilatsioon. Lõhnatundlikes ruumides kasutada vähese lõhnaga toodet AmphiSilan- Putzfestiger.\nEttevaatust biotsiidide kasutamisel. Enne kasutamist lugeda tooteinformatsiooni. Indeko-W ja Capatox tuleb hoida lastele kättesaamatus kohas. Silma sattumisel loputada kohe rohke veega ja pöörduda arsti poole. Nahale sattumisel loputada kohe rohke veega. Allaneelamisel pöörduda viivitamatult arsti poole ja näidata talle pakendit või etiketti, sest kemikaal võib kahjustada soolestiku mikrofloorat. Mitte valada kanalisatsiooni, veekogusse ega maapinnale. Pinnale kanda ainult pintsli või rulliga. Täpsemad andmed: vt ohutuskaarti.\n(kat A/a): 30 g/l (2010). See toode sisaldab maksimaalselt < 1 g/l LOÜ-d\nPolüvinüülatsetaatvaikdispersioon, titaandioksiid, silikaadid, vesi, lisandid, konservandid, värvikelme konservant.\nKäesolevas infolehes ei ole võimalik käsitleda kõiki praktikas esinevaid aluspindu ja nende katmise tehnoloogiat. Kui Teil on tegemist aluspinnaga, mida pole käesolevas infolehes mainitud, pöörduge meie kohapealsete esinduste poole. Heameelega anname Teile üksikasjalikku nõu, arvestades konkreetse ehitusobjekti spetsiifikat.


1 / 5 TAMME TALU ÜRDIAED Loe lähemalt »\n2 / 5 GALINA JA JELENA ILUAED PAIKUSEL Loe lähemalt »\n3 / 5 MUULIAED /ABSALONIDE PERE ILUAED Loe lähemalt »\n4 / 5 SEITSME TUULE AED / SULEV VAHTRA JA MARGET TAFEL-VAHTRA Loe lähemalt »\n5 / 5 MAIE AED Loe lähemalt »\nEsiletõstetud Uued Enim vaadatud\nOled külastamas Eesti esimest internetipõhist iluaedade andmebaasi. Üle Eesti on kujundatud ja rajatud väga kauneid ja mitmekesiseid aedu. On selgelt tunda, et huvi iluaianduse vastu on jätkuvalt kiirel tõusuteel.\nSelle lehe eesmärk on aidata kaasa iluaianduse edendamisele meie kodumaal. Kogume, talletame ning jagame informatsiooni Eesti iluaedadest, aiakujundajatest ning toome teieni aiandusalaseid sündmusi ja uudiseid.\nPaljud, kuid mitte kõik siinse andmebaasi erakätes olevad kaunid aiad on külastajatele avatud, seda eelneval kokkuleppel ja eraaedade privaatsust austades. Lisaks on andmebaasis info avalike parkide ja botaanikaaedade kohta. Sisestame pidevalt andmeid uute aedade kohta juurde.\nSeega kui oled aiaomanik ning leiad, et Sinu aed võiks oma liigirikkuse ja kujundusliku poole pealt teistelegi huvi pakkuda, palun anna endast märku. Igasugused vihjed ka teiste aedade kohta on oodatud. Eestis on kindlasti palju ilusaid aedu, mille kohta info ei ole veel meieni jõudnud.\nEt Eesti iluaianduse kunst edeneks!\nOOTAME LIITUMA UUSI AEDU\nKas Sinu aed on osalenud avatud aia päevadel ja Sa avad meelsasti aia teistele aiandushuvilistele? Ootame veebikeskkonnaga liituma uusi kollektsioonaedu ja iluaedu, kes kasvõi kord suve jooksul avavad oma aia külastajatele.\nSÜNDMUSED AIANDUSES 2020 AASTA SUVEL\n2020. aasta suve aiandussündmused Eestis. Selle aasta nimekiri võtab jällegi mõnusasti silme eest kirjuks: lillerallid, avatud aiad, pikk nimekiri teemapäevasid jne. Nimekiri täieneb jooksvalt.\nRAHULIKKE PÜHI JA KAUNEID KOOSLUSI UUEL AASTAL!\nTULE AVASTA EESTI JA LÄTI AIAPÄRLEID!\nEsmakordselt ajaloos kutsuvad Eesti ja Läti aedade ja parkide omanikud teid piiriülesele ühisüritusele, et tutvustada kahe riigi eriilmelisi aedu ja parke. Tulge ja saage osa aiaekskursioonidest, tegevustest lastele, kodukohvikutest ja paljust muust.\nAIANDUSSÜNDMUSED 2019. AASTA SUVEL\n2019. aasta suvi toob endaga kaasa palju põnevaid aiandusalaseid sündmuseid, millest osa võtta.\nAiandussündmused 2018 suvel\n2018. aasta suvi toob endaga kaasa palju põnevaid aiandusalaseid sündmuseid. Oleme nendest olulisemad siin välja toonud. Leia endale sobiv ja lisa oma kalendrisse.\nEuroopa Aiad 2018\nEesti Muinsuskaitse Selts kutsub aiaomanikke avama oma aedu 1– 3. juunini toimuvatel Euroopa kultuuripärandiaasta programmi kuuluvatel avatud aedade päevadel. Praegu on just õige aeg oma aed selleks ürituseks registreerida!\nÜleskutse Eestimaa aedadele\nEuroopa Nõukogu juures tegutseb Euroopa riikide arhitektuuri- ja arheoloogiapärandiga tegelev võrgustik HEREIN, mis kutsub 2018. aasta juuni esimesel nädalavahetusel avalikkusele tutvustama Euroopa erinevaid aedu – nii ajaloolisi kui kaasaegseid, juurvilja- ja puuviljaaedu, ühiselt rajatud aedu …. kõikvõimalikke. Võimalus liituda ka Eesti aedadel!\n28. mail toimus Tartumaal Pähkli talus Iiriste päev, kus sai õitsemas näha paljusid madala kõrgusega aed-iiriseid, põnevaid priimulaid, tulpe ning palju-palju muud. Kes sellel päeval kohale ei jõudnud, saavad õisi täis aiast osa piltide näol.\nKevadisi õisi nautima!\nKes pole veel jõudnud kevadisi õisi nautima, siis lähenev nädalavahetus on selleks veel õige aeg. Tartu Ülikooli Botaanikaaias on peale sibullillede ka teisi vahvaid tegelasi, kelle kevadist tärkamist jälgida. Tallinna Botaanikaaias toimub 30. aprillil teemapäev "Varakevad aias. Koerahambast linnupiimani".\nKutsume Sind üles saatma meile vihjeid kauni kujundusega, liigirikka või põnevate lahendustega iluaedade kohta, mis pole veel Eesti iluaedade andmebaasi jõudnud. Ootame liituma iluaedu, kelle omanikud soovivad oma aia lugu teistega jagada ning vahel ka oma aia väravaid avama. Inspireerivad aiad viivad meid edasi.\nTaimesõpradele meeldib ikka suviti taimelaatadel ja lillepäevadel käia. Sageli just selleks, et oma ala asjatundjatega kokku saada, nõu küsida või kogemusi vahetada. Siit leiad suuremate taimelaatade toimumisajad 2017. aastal, mille saabumist paljud taimehuvilised ootavad.\nLeia üles uued liitunud iluaiad!\nSelle aasta alguses on andmebaasiga liitunud mitmed uued aiad ja neid lisandub nagu seeni pärast vihma Eesti kaardile. Millistes Eestimaa osades on liitujaid kõige rohkem? Selleks uuri kaardiotsinguga Eesti kaarti, kus on aiad kenasti peale märgitud.\nAlguse saab põnev artiklite sari iluaedadest\nIgal kuul tutvustame siin lehel ühte andmebaasi iluaeda ja selle omanikke pikemalt. Esimene lugu ilmub õige pea.\n19-27. november on avatud Tallinna Botaanikaaias näitus `Nõiataimed`. Näitusel esitletakse erinevate rahvaste maagilisi taimi, kus lisaks meie ja meie esivanemate poolt austatud pihlakale, kadakale, pärnale, lepale, sarapuule jt on võimalik lähemalt tutvuda ka paljude eksootiliste väetaimede võlujõuga.\nNäitus 'Botaanika- kollektsioonid sõjas'\nNäitus "Botaanikakollektsioonid sõjas" on seotud eelkõige Akadeemilise pärandi päeva tähistamisega Tartu Ülikoolis 17. ja 18. novembril. Käsitleme selle näitusega II maailmasõja ajal toimunut Tartu botaanikaaias: botaanikaaia kasvuhooned said 1943. aasta 27. jaanuaril Tartule sooritatud õhurünnakus suuri purustusi, hukkus botaanikaaeda juhtinud professor Teodor Lippmaa.\nFloksisõprade aeg on käes\nFloksiõied Eestimaa aedades on juba avatud olnud mitu nädalat ja see nädalavahetus on floksisõpradele üks ütlemata rõõmus, sest mitmel pool üle Eesti on selle lille auks korraldatud üritusi.\nAvatud talude päeval näeb ka iluaedu\nAvatud talude päeva raames on võimalik külastada ka aiandustalusid. Osad neist on spetsialiseerunud ilutaimede müügile ning omavad ka suuremat või väiksemat näidisaeda erinevate kollektsioonidega. Nimekirjas leidub ka talusid, kus suure iluaia rajamine on olnud põhieesmärgiks ning külastajatel on võimalik nautida lummavaid inglise stiilis aedade vaateid. Toome siinkohal ära valiku nendest aiandustaludest.\nPojengide ja iiriste kõrghetk iluaedades\nRohelusse ja õitesse uppuv suvi on käes. Leia aega ka teiste aedade nautimiseks, et saada inspiratsiooni, ideid ja avastada uusi põnevaid taimemaailma asunikke.Anname lähituleviku aiakülastuseks mõned ideed.\nAlanud on laukude õitsemise aeg\nVarasemad laukude liigid ja sordid on oma põnevate "keradega" uhkustamas näiteks Tartu Ülikooli Botaanikaaias juba eelmise nädala algusest saati. Põnevaid lauke leiab kindlasti Sulev Savisaare kollektsioonaiast Elva lähistel ning suurtes hulkades ka Reet Palusalu aiast Räpina lähistel. Laukudega samal ajal õitsevad veel hilised tulbid.\nPool miljonit nartsissiõit\nKui soovite saada elamust sibullillede õitest, pole vaja külastada Hollandit. Sõita võib hoopis Põlvamaale Ahja valda Andi Normeti aeda, kus ühel hektaril õitseb just praegu sadu tuhandeid nartsissiõisi.\nMai algusega avame huviliste siinse põneva keskkonna väravad. Meie eesmärgiks on koguda kokku infot Eestimaa kauniste iluaedade kohta, jagada infot ning kajastada tähtsamaid aiandusalaseid uudiseid ja sündmusi ning varustada huvilisi kasuliku aiandusalase infoga.\n8 kõrrelist, mis kaunistavad ka talvist lumist aeda\nKõrrelised on talvel aia ehteks, kui oskad valida aeda õigeid liike ja sorte. Mitmeaastased kõrrelised, mis kasvavad puhmikus ja ei levi aias intensiivselt, nõuavad väga vähe hoolt. Kullakarva kõrrelised taustaks, võivad aga mitmed mustad ja tumepruunid püsikute seemnepead imekaunilt välja tulla. Siin on Sulle 8 kauni kõrrelise nimekiri, mis püsivad talv läbi kaunid.\nPüsililled kuivale ja liivasele pinnasele\nKui sinu aias on liivane pinnas, kuhu soovid püsilillede peenraid rajada, siis see artikkel on mõeldud sulle. Siit saad teada, millised keskmise- ja kõrgekasvulised püsililled sobivad just „liivasussi” sisse kasvama ja milliste liikidega pole mõtet jännata. Kirjeldatud taimi sobib kasvatada ka parasniiskes keskmise viljakusega aiamullas päikeselises peenras, seetõttu loodan, et lugeja leiab siit nii mõnegi põneva taime pilkupüüdva püsikupeenra rajamiseks.\nTalikülv on lihtne ja tõhus viis püsikute seemnest kasvatamiseks. Jaanuar, veebruar on selleks ettevõtmiseks just sobivad kuud. Püsilille seemnest kasvatamine õitseva isendini on üldiselt aeganõudvam protsess võrreldes suvelilledega, aga leidub ka kiirema arenguga liike, kes võivad juba esimesel kasvuaastal õisi näidata.\nRomantiline Portselaniaed Muhus\nRiima Randviir loob enda ümber kaunist muinasjuttu- nii oma aias kui maalitud portselannõudel. Tema Muhus asuvat aeda külastades peatub aeg ja hinge voolab rahu. Mis on selle imelise muinasjutu saladus?\nArmastusega rajatud aed\nKaunis ja isikupärane aed Paikusel on kujunenud kahe usina naise – ema ja tütre aastatepikkuse töö tulemusena. Sellesse keskmise suurusega eramuaeda mahub natuke kõike- kauneid vaateid, boheemlaslikke ja ootamatuid taimekombinatsioone ning põnevaid ja praktilisi lahendusi.\nKui peenar ootamas on suvekodus...\nSeekordse loo pühendame kõigile, kes oma armsa aiaga iga päev ei kohtu, vaid keda seob pikamaasuhe oma taimedega. Helle ja Aini suvekodu asub Viljandimaal ning ühiste jõududega on nad 2200 ruutmeetrile loonud kauni vabakujulise aia, koos veesilmade ja põnevate arhitektuursete aiaelementidega.\nVähese hooldusega looduslähedane peenar\nKui soovite aias vähem hooldustöödele aega kulutada ja nautida rohkem kord tehtut, siis võiksite katsetada segunenud taimi ehk maatrikseid.\nLepiku-Mardi talu kollektsioonaias kasvavate taimede nimekiri on aukartust äratav. Aia teeb veelgi erilisemaks see, et perenaine Viivi on suutnud neist suurest hulgast eri taimedest kauneid kooslusi luua.\nMaie Aed - aed püsilillede armastajatele\nPärnumaal Paikuse alevikus asub inglise stiilis iluaed, mille iseloomustamiseks aiakülastajad vaid ülivõrdes kiidusõnu kasutavad. Asjatundjad on nimetanud seda aeda kui aiandusalaseks käsiraamatuks, millest saab õppida piiratud suurusega eramukrundi oskuslikku kujundust. Saame lähemalt tuttavaks Maie Vridolini ja tema iluaiaga, mida teatakse kui Maie Aeda.\nTeresa Lepikovi iiristeküllane koduaed\nMeie esimene lugu on Teresa Lepikovist ja tema pere Pähkli talu iluaiast. Teresa on tuntud kui iiriste kollektsionäär. Tema aeda külastades võib nautida rõõmsat värvide mängu suurtel istutusaladel. Nimelt on Tartumaal asuva talu kahe hektari suuruse iluaia lillekollektsioonis üle tuhande taksoni püsikuid. Lisaks on kollektsioonis ligi paarisada liiki ja sorti põnevaid leht- ja okaspuid, mis ka püsikupeenardele oma vormide ja värvidega lisa annavad.\nSügisel on hea aeg vaadata üle oma iluaed kriitilise pilguga. Kas aeda valitud püsikute, põõsaste ja puude seas on neid, kes pakuvad ka praegu meile õisi ja värve või on aed selleks aastaks närbunud ja kustunud? Ka peale esimesi sügisesi külmi võib veel aed meile palju pakkuda, kui vaid valime sobivad taimed. Artiklist leiate konkreetseid näiteid taimedest, mis sügisel meile silmailu pakuvad.\nMida silmas pidada taimeostul\nSuur taimede osturalli algab soojade ilmade tulekuga. Me kõik soovime koju toodud püsikutele, ilupuudele ja põõsastele pikka iga. Ometigi juhtub ikka nii, et järgmiseks kevadeks on mõni hoolealustest hukka saanud. Toome siinkohal mõned praktilised soovitused, mida taimi soetades oleks oluline silmas pidada. Nii säästate raha ja kallist aega.\nEestimaal võib vaid kahe käe näppudel üles lugeda taimekasvatajad, kes müüvad ainult kohapeal paljundatud ja kasvatatud taimi. Üks neist on sibulille kollektsionäär Sulev Savisaar, kelle käest on võimalik osta just haruldasemaid sorte.


Arenguseire: maksusüsteemile esitavad väljakutse digitaliseerumine, süvenev ebavõrdsus ja rohepööre - Ärileht\nArenguseire: maksusüsteemile esitavad väljakutse digitaliseerumine, süvenev ebavõrdsus ja rohepööre\nEesti maksusüsteem peab stabiilsuse säilitamiseks järgmise 15 aasta jooksul kohanema majanduse digitaliseerumise, ühiskonnas süveneva ebavõrdsuse ja rohepöördest tulenevate nõuetega, selgub täna avaldatud Arenguseire Keskuse raportist.\n„Arenenud riikide maksusüsteemid on reeglina väga stabiilsed ja suuremaid muudatusi tehakse pika aja tagant. Ka 2000. aastate alguses ülesehitatud maksusüsteem on Eestit oma tõhususes ja lihtsuses väga hästi teeninud,“ ütles Arenguseire Keskuse juhataja Tea Danilov.\n„Samas hakkavad üleilmsed trendid nagu majanduse digitaliseerimine, ebavõrdsuse kasv ja kliimapoliitika järjest enam kahandama ka Eesti maksubaase ja -laekumisi.“\nDanilovi sõnul toob rahvastiku vananemine kaasa üha suurema surve sotsiaalkulude kasvuks.\n„Tööealine elanikkond (vanuses 15-74) väheneb prognooside järgi 33 000 inimese võrra ja üle 65-aastaste vanuserühm kasvab praegusega võrreldes 16%,“ ütles ta. „Nii kasvab aastaks 2035 riigi sotsiaalkaitse puudujääk 2,5 miljardi euroni.“\nArenguseire Keskuse eksperdi Magnus Piiritsa sõnul on ühiskonna ühiste kulude katmisel laias laastus valik kolme maksubaasi vahel – tarbimise, tööjõu ja kapitali maksustamine.\n„Tarbimise maksustamisega on Eesti jõudnud paljudest Euroopa Liidu riikidest juba ette, tööjõudu pole võimalik täiendavalt maksustada. Vaid kapitalitulu ja vara on Eestis liikmesriikide keskmisest kordi madalamalt maksustatud,“ märkis Piirits. „Lisaks tuleb arvestada, et uute töövormide nagu platvormitöö tõttu muutub tulevikus järjest keerulisemaks tööjõu maksustamine.“\nMagnus Piiritsa sõnul on raportis toodud stsenaariumid mitmete meetmetega, mis võiksid aidata vormida üleilmsete trendide taustal ka Eesti maksusüsteemi tulevikukindlamaks.\n„Ükski stsenaarium pole mõeldud üks-ühele rakendamiseks, küll aga võimaldab nende väljatoomine ja läbiarvutamine anda infot erinevate valikute plusside ja miinuste kohta,“ ütles Magnus Piirits.


Fotokuu eksperimentaalgalerii | Tallinna Fotokuu\nFotokuu Eksperimentaalgaleriis on võimalik teha tutvust fotot eksperimentaalsel viisil kasutavate installatsioonidega.\nAnu Lilp ja Alis Mäesalu\nLinnakodanik on tänapäeval pideva jälgimise all. Jälgimist teostatakse avalikult või poolsalaja, munitsipaalselt või eraviisiliselt. Võimu silmad ulatuvad pea kõikjale. Turvalisuse nimel. Kontrolli eesmärgil. Alati strateegiliselt täpselt paigutatud. Kas linnaruumi paigutatud valvekaamerad aga ka tegelikult midagi salvestavad ja kas mõni inimsilmapaar monitoril olevat ka pidevalt jälgib, seda teavad vaid vähesed asjassepühendatud. Igal juhul on loodud illusioon lakkamatust kohalolekust.\nVabaduse väljaku tunnelisse loodava installatsiooni vormiline teostus on inspireeritud kunagiste vagabundidest silmamoondajate optilistest trikkidest ning kaasaegsete tänavakunstnike töödest. Nagu valvekaamerate puhul, on ka selle teose juures oluline\nkindel vaatenurk – jälgiva „silma“ ja linnakodaniku omavaheline paigutus.\nTäname: Print Well Systems OÜ ja Violent OÜ\nInstallatsioon „Polüfooniline passipilt v.2.1.“\nInteraktiivne teos „Polüfooniline passipilt v.2.1.” on Reimo Võsa-Tangsoo fotokioskit meenutav objekt, kuhu osaleja saab siseneda ja kus käitumine on allutatud samadele reeglitele nagu fotokioskites enamasti tavaks. Ent siin käivitab osaleja protsessi, mille tulemusel ei saa ta tavapärast pildirida, vaid hakkab kuulma helisid, mis on tekitatud foto põhjal loodud histogrammist. Helidel on teatav sarnasus eksperimentaalse muusikaga (näiteks John Zorni loominguga).\nKõik pildid ja helid säilitatakse internetis nõnda, et pildil kujutatu saab seda hiljem veebi vahendusel uuesti vaadata ja kuulata. Tulemustest on nõnda tekkinud mahukas andmebaas.\nIdee teose valmimiseks tekkis mõttelisest seosest histogrammi ja heli graafilise kujutise vahel. Tegemist ongi omalaadse tõlkemasinaga, mis muudab pildid helikeeleks.\nTeos kuulub Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi kogusse. Objekti näidati esimest korda meediakunstnike aastanäitusel „Läbipaistev põlvkond” 2007. aasta lõpus Vaal galeriis. Teost on veel eksponeeritud 2008. aastal Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis ning kunsti- ja disainifestivalil Works Edmontonis, Kanadas.\nAnu Lilp (1972) elab ja töötab Tallinnas. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ja lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli fotoosakonna esimese lennu 2001. aastal.\nIgapäevaselt töötab ta kujundusgraafika ja tootedisaini alal.\nAktiivsem näitusetegevus fotograafina jääb aastatesse 1999–2003, kui ta osales mitmetel grupinäitustel ja Kunstisuve projektides. Olulisemad neist olid rändnäitus „Nordic Islands“, Avatud akende päevad Kuressaares ja rahvusvaheline skulptuurinäitus „Valu“ Pärnu Kontserdimajas.\nTa on kino Sõpruse Kuressaares toimuva filmiprogrammi “ÖÖkino” algataja ja koordinaator ning Tallinna Fotokuu korraldusmeeskonna liige.\nAlis Mäesalu (1979) elab ja töötab Tallinnas. Ta on õppinud Tartu Kõrgemas Kunstikoolis fotograafiat ja Toulouse’i Mirail’ Ülikoolis kinokunsti (MA operaatori erialal, 2007).\nAlis Mäesalu on esinenud kuraatorinäitustel Eestis, Leedus, Ungaris ning Prantsusmaal. Ta on viinud läbi erinevaid noorte kunstihariduse ja näituseprojekte nii välismaal (foto- ja videotöötoad Prantsusmaal Roubaix’s ja Uganda pealinnas Kampalas) kui ka Eestis, sh Galerii Aatrium juhtimine 2008–2009.\nAlis Mäesalu on Tartu Kõrgema Kunstikooli ja Eesti Kunstiakadeemia lektor ning tegutseb vabakutselisena ka kino- ja telemaastikul.\nReimo Võsa-Tangsoo (1976) elab ja töötab Tallinnas. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia (MA fotograafias, 2011).\nTema töödes on oluline roll mängulisusel ja interaktiivsusel. Vaataja aktiivne kaasamine teose tõlgendamise protsessi on tema jaoks tähtis. Teostes kohtuvad ikoonilised kujutised, keel, poliitika ja tehnoloogia. Peamised tööd on „Polüfooniline passipilt“ („Läbipaistev põlvkond“, Vaal galerii, 2007; Works kunstifestival Edmontonis, Kanadas, 2008), „Pidu katku ajal“ / Fiesta la Peste (Hobusepea galerii, 2008) ja „Tahtsime kõige paremat“ (Hobusepea galerii, 2008; Y galerii, 2011).\nAlates 2004. aastast teeb ta koostööd kunstnikerühmitusega Infotankistid, kelle peamine huvi on suunatud sotsiaalsetele ja looduskaitselistele teemadele.\n6. October 2011 – 30. October 2011


Mina olen Hellu.: Sportfoto/Karju appi..\nPosted by Helina A. at 22:46\nLiina Liina said...\nNõustun kahe käega!!! Mul pole sportfoto kontseptsiooni vastu midagi, kuid inimestel võiks tõesti olla rohkem õigusi valida, millised nendest piltidest avalikuks jäävad ja millised mitte. Nagu Facebooki tag-süsteem põhimõtteliselt :) Näitan-peidan-näitan...\n08 October, 2014 10:12\nTegelikult on see vist kivi fotograafide kapsaaeda kui sportfoto aeda. Suuresti saab igaüks oma pildid sinna üles laadida. kolm klikki ja pildid ülal. Ma ei tea palju sportfoto ise järelvaatamist teeb...\nEhket, kui sinna satuvad üles panema pilte inimesed seisundis "everything I shoot is pretty", siis ongi nii.\nOlles ise mõned üritused pildistanud ja paljud naine pildistanud, kus ma osalenud olen, siis olen selle järeltöötluse ja kriitilise valimisega hästi kursis. Siiani usun et olen sportfoto keskmist kvaliteeti ületanud. Eriti kuna pole neid sinna kunagi pannud vaid täiesti tasuta kättesaadavaks teinud. :)\n(näed, endiselt käin aegajalt lugemas aga sõna võtan vähe...)\n08 October, 2014 13:57\nOled piltidel täitsa ok, milles probleemi-liikumises inimene näebki vähe teistsusgune välja kui klantspiltidel(ka näonahk liigub).\nMa ei kannata enda pilte samuti sugugi-ei ole üldse minu moodi- 21 pildist ainult kolme pidasin salvestamisväärseteks.\n08 October, 2014 14:28\nAnonymous: Väljendasin ju ennast küllaltki selgelt, et ma ei loodagi spordipiltidest meistriteoseid, kus ma Miss Estonia mõõdu välja annan :)\nPidasin rohkem silmas neid pilte, kus on selgelt näha, et "fotograafil" on olnud siiralt ükskõik, mida ta üles laeb. Pildid, mis on udused, selgelt halva kvaliteediga, kus inimene on silmad kinni või muudmoodi ajuvaba nurga alt võetud jne. Natuke kriitikameelt võiks oma töö suhtes ju omada..\nV2lek: Sportfoto kapsaaeda vaid nii palju, et nende süsteem ei võimalda soovi korral konkreetseid fotosid maha võtta, vaid on valik, kas 5 või kõik.\nLiina Liina: Minul ei ole samuti Sportfoto kontseptsiooni vastu midagi. Lausa kuldaväärt idee mu meelest. Kuid selleks, et kvaliteeti kuidagi säilitada, peaksid/võiksid nad natuke süveneda, mida sinna üles laetakse.\n08 October, 2014 14:53\nKes viitsib (subjektiivse pilguga) neid kümneid tuhandeid snap-shote redigeerida?! Ma ei tunne ennast (ilmselt ei taha tunda;)) enamiku SF piltide peal ära; Aga probleemi ka ei näe. Mõni võte on ju OK;))\n08 October, 2014 15:52\nAnonymous: Aga natuke ikka võib ju nina vingutada :) Õige natukene.\n08 October, 2014 16:24\nNõustun, et fotograafidel võiks rohkme kriitikameelt olla.\nMulle tundub, et kohati on selle taga ka see, et "panen palju pilte, ehk mõni neist meeldib ja ostetakse". Piltide hulk on tähtsam kui kvaliteet.\nKellegilt kuulsin, et võimalik ennast lasta untag'da sealt, aga siis ei seota sind enam ühegi pildiga. Pead ise kõik läbi sirvima, et ennast leida.\nOstnud olen vist ühe pildi kunagi, otsest vajadust ei tunne. Ma enda suhtes nii kriitiline, et ostmisväärse pildi jaoks peab fotograaf tõesti väga hea nurga leidma. :)\n08 October, 2014 16:40\nJa lisaks pean mina jooksusammu nii kiireks saama, et seda pildilt ikka ilus vaadata oleks. :p\n08 October, 2014 16:42\nSpordivõistluse pilt on sama, nagu kiiruskaamera ülesvõte- olukorra tuvastamiseks sobib väga hästi! Kompositsioon ja tehniline teostus on pärajärgulised.\n08 October, 2014 17:38\nEks siin tuleb ka mängu sportfoto fotograafide varustus. Paljudel on odavama otsa peegelkaamerad, millega liikuvat pilti fokusseerida üsna võimatu. Tulemuseks udused, kehva kvaliteediga pildid. Edasi tuleb mängu fotograafi proffessionaalsus. Tihti on pildistamiskoht nii kehvasti valitud, et mingit imepilt on võimatu saada.\nÜldiselt soovitan sportfotost vaadata Riho Lüüsi pilte. Tal on Eesti mõistes tippvarustus ning pildid tugevalt üle keskmise kvaliteedilt sportfoto keskonnas.\n08 October, 2014 18:13\nMina vaatan kõik tuhanded pildid üle, mis ma sportfotosse saadan... Vahel ka töötlen mis vaja. Väga hullud kustutan ära. Kui tahad, et keegi ostaks, siis pead ka natuke vaeva nägema. Isegi kui teed 1000 pilti, siis ma arvamn et 10 nendest on ikka väga mööda omadega. Liikuvate obj ei saagi kõik ilusad tulla ju. Aga Ise ka spordi sees olles ja pärast enda pilte vaadates ma tahaks ju ka mõelda, et näe üles on pandud ikkagi normaalsed pildid.. sama mõtlen ka ju nende kohta, kellest ma pilte üles riputan.\n08 October, 2014 18:58\nVäga Õige tähelepanek... siiamaani mõtlesin, et mina olen ainuke, kes nii arvab....mul laps teeb I-padiga ka paremaid pilte kui need sportfoto vennikesed oma 1100 dega või millega iganes nad neid pilte teevad... kui mõnel üritusel võistelda siis juba kõrvaga kuuled ära kuidas piltnikul säriaeg täiesti paigast ära... ja kui pilti vaatad siis ISO???? Oma hobiks võib ...aga müügiks??? Kriitika meele puudumine iseloomustab meie spordiühiskonda... eriti neid kes selle pealt teenida üritavad.\n10 October, 2014 18:23\n15 October, 2014 15:04\nSealt on võimalik tõesti ennast untagida. Tuleb lihtsalt meeskonnale kirjutada ja Sinu fotod enam goolge otsingus ei kajastu. Saad hiljem ise oma numbri järgi otsida.\n09 November, 2014 15:00\nRusikareegel on, et nii kaua kui kestab üritus, nii kaua läheb ka arvuti taga raw -d keerates ja sellele lisaks arvuti enda jpg-ks salvestamine ja järeltervavustamine ning seejärel veebi jne suurustesse tegemine.\n16 February, 2015 13:51


«Roaldi nädal» toob ekraanile vääriti mõistetud ja valehäbiga ümbritsetud tabuteema toitumishäiretest! - Tele - Meedia - Elu24\n«Roaldi nädal» toob ekraanile vääriti mõistetud ja valehäbiga ümbritsetud tabuteema toitumishäiretest!\nVaata ülekannet Elu24 vahendusel\nTäna kell 20:00 jagavad Kanal 2 reportaažisaates «Roaldi nädal» ajakirjanik Roald Johannsoniga oma emotsionaalseid lugusid toitumishäirete all kannatavad naised. Julged naised räägivad avameelselt, kuidas nad sattusid söömishäirete küüsi ning miks muutus nende suhe toiduga ebanormaalseks.\nMoodne ajastu on tõuganud väga paljud tüdrukud söömishäirete küüsi. Viimastel aastatel on söömishäiretest saanud noorte naiste vaimse tervise häire. Seda teemat ümbritseb aga sageli valehäbi ja vääriti mõistmine. Haiglaslik näljutamine või ülesöömine, lakkamatu mõtlemine toidust või kehakaalust ei ole kerglane kapriis vaid võib halvimal juhul lõppeda surmaga.\nTänases saates kohtub Roald Johannson kolme naisega, kes on toitumishäiretega pidanud pikka ja rasket võitlust.\n21-aastase Katre elus on olnud aegu, kui ta on kogu päeva jooksul ära söönud vaid ühe porgandi. Katre ei kohanenud oma teismeeas muutuva kehaga ja temas tekkis vastupandamatu soov olla ideaalses kehas ideaalsete mõõtudega. See päädis aga eluohtliku alakaaluga.\n«See, mida haige mõistus suudab välja mõelda, on tegelikult suht hirmutav,» meenutab Katre teismelisena toiduga skeemitamist.\nAgneli haavus endise peigmehe tehtud märkusest tüdruku kehakaalu kohta nii, et praktiliselt lõpetas söömise ja sportis end oimetuks. Pärast pool aastat kestnud näljutamist haaras teda aga metsik õgimistung. «Ma võisin isegi unes näha toitu,» meenutab Agneli.\nRoald kohtub ka tuntud selgeltnägija Alisaga, kellele samuti pole söömishäired võõrad. Alisa sai kodust kaasa ebanormaalse suhtumise toitu, mis oli ka tõenäoliselt põhjuseks, miks teda täiskasvanuna haaravad ülesöömishood.\nRoald Johannson uurib, kuidas on võimalik, et haige lähedased midagi ei märka ja et haige isa enda probleemi ei näe ega tunnista?\nSilmiavav reportaaž «Roaldi nädal: Toitumishäired» on Kanal 2s täna kell 20:00, kohe pärast «Reporterit».


Napoleon vol 4 ehk imearmsad ja sõltuvust tekitavad napoleoniruudukesed mustsõstra moosiga\nMinust on saanud vist totaalne napoleoni sõltlane, vähemalt valmistamise osas küll. Ei olegi kokku lugenud, mitu napoleoni torti ja koogikest see kuu juba valminud on. Igatahes on põhjust panna kirja siia järjekordne pisut teistest erinev versioon neile, kes vähe virgemad ja viitsivad selle töö ette võtta.\nNiisiis seekordsed šedöövrid on hoopisiki armsad ja mitte lihtsalt, vaid klassikalise pohlamoosi asemel on kasutatud hoopiski mustsõstra moosi. Ja usu, see tulemus on lihtsalt ülimalt maitsev.\nNiisiis antud kookide jaoks on sul vaja valmistada taigen täpselt samal põhimõttel nagu SIIN, erinevus seisneb vaid selles, et taigent ei jaga 8-ks osaks vaid hoopiski 5-ks osaks, kuna napoleoniruudukeste jaoks valmistame originaalist tunduvalt madalama, kuid põhjamõõtudelt palju suurema koogi.\nKui taignapallid on külmkapikülmad, siis rulli küpsetuspaberile ruudukujuline standardsest ahjuplaadist paar cm väiksem plaat. Torgi kahvliga augud sisse ja küpseta ahjus 240 C juures, ning korda sama ka ülejäänud taignaosadega. Iga äsja ahjust väljunud plaadil tuleks kohe ääred šhablooni järgi enam vähem sirgeks lõigata. Mina valmistasin oma šhablooni papist.\nKui napoleoni plaadid valmis, keeda keedukreem täpselt samal põhimõttel, nagu SIIN. Kata kuum keedukreem hoolikalt toidukilega ja pane külmkappi jahtuma.\nNüüd valmista mustsõstra moos. Selleks vajad u 250 g musti sõstraid, lisa hulka 1,5-2 spl suhkrut ja keeda vaiksel kuumusel aeg ajalt segades kuni moos muutub üsna paksuks.\nKuna keedukreemi jahtumiseks kuulub tohutult aega, siis mina soovitan selle juba päev varem valmis keeta, ühtlasi valmistan mina päev varem ka põhjad ja moosi.\nJahtunud keedukreemile lisa konjak või brändi, ning alusta tordi kokkuladumist. Kreemi ja moosi tuleks määrida suhteliselt servadeni. Valmista varasemalt ära lõigatud servadest puru ning puista see viimasele keedukreemi kihile, kata kook kilega ning pane külma niiskuma.\nJärgmisel päeva lõika esmalt ära välimised servad, seejärel lõigu kook ühesuurusteks 16 ruuduks ja kaunista.\nNB! Neile, kel sellise ettevõtmise jaoks endal aega ei ole, valmistan koogikesed suurima heameelega ise. Selleks võta mainuga ühendust FB lehel: https://www.facebook.com/auliblogi/


Mudeli Elukutse: Kust Alustada? 💗 Uudised - 2019\nEt.MothersForWomensLib.com > Uudised > Mudeli elukutse: kust alustada?\nMudeli elukutse: kust alustada?\nKas teie unistus on saada mudeliks? Tea, et see pole lihtne tee. Intervjuu noore mudeli Rosa Baiano, kes selgitab tema töö erinevaid aspekte\nRedigeerinud Massimo Raciti\nSee on paljude tüdrukute unistus. Lükake katusekäigul maha moekunstniku rõivaste kandmine moes või reklaamikataloogis või isegi läikiva ajakirja kaanel paneb ta kahtlemata suhu veega paljudele tüdrukutele, kes ei suuda peegli ees tühjendada.\nLUGEGE KA: Mudeli elukutse: kust alustada? - 2. osa\nJa veel, mis võib tunduda privilegeeritud töö, täis rahulolu ja eeliseid, peidab palju rohkem väsimus, probleemid ja lõkse kui sa arvad. Mudelina töötamine tähendab, eriti teie karjääri alguses, jooksvaid ja alla kümneid päevasõite, mille jooksul te vaevalt valite, sest tihe konkurents, mis mõnikord jõuab sadade soovijate juurde vaid ühe koha. Kui see on ära visatud, sest see on liiga õhuke, kaks tundi hiljem, teise valamiseni, sest see on liiga paks. Mõnikord on see valitud ja show tühistatakse.\nÄra räägi sellest pidev rõhk hoida füüsikut, kellel on teatavad omadused, tuginedes ootamatutele moemuudatustele, mis võivad edastada eelmisele päevale isegi kõige nõutud mudeli. Dulcis fondis, tuleb öelda, et kõik need ohverdused ei vii kunagi absoluutsesse kuulsusse: üldsusele teadaolevate tippmudelite ajastu on möödas. Tänapäeval on need, kes teavad mudeleid nime all, ainult eksperdid.\nAga alustame algusest: mis nad on esimesed sammud neile, kes otsustavad mudelina töötada? Küsisime ilusalt Rosa Baiano, moe- ja meelelahutusagentuur FLC juhtimine.\nLUGEGE KAAS: Kuidas saada keha üksikute osade mudeliks\nMis oli teie lugu, lühidalt, moodsast läikivast maailmast? Ma kohtusin oma esimese tähelepanu keskpunkti 2006. aastal Miss Italy televisiooni kogemusega, kandes Moschino ja Coveri suurepäraseid riideid. Sealt on tehtud mitmeid fotosid, sealhulgas Fergi ja Sarah Chole.\nKas on vaja liikuda suurlinnale?\nSelleks, et moodustada professionaalne tase, oleks suur Milano sobivam, kus veetsin lühikese aja. Aga ma eelistasin Rooma, sest pigem eelistasin katusekelladele kalduda, kui soovisin kino teed, mis näeb Rooma ennast selle tiitli kandev linnana.\nLUGEGE KA: Mudel tundub olevat anorektiline ja kohapeal on keelatud\nMis on tüüpiline mudeli päev? Ma ei tea nendest kuulsatest, ma saan ainult minu kirjeldada. Niisiis, ma ärkan hommikul varakult, võtan kiire duši ja lahku majast. Ma lähen fotokomplekti ja siin on kohe valmis kogu personal, minu käsutuses, valmis muutma oma välimust vastavalt rõivale, mida ma pean kandma... see teeb mind hulluks! Kindlasti on lõunasöök, mille jooksul ma kiiresti süüa pitsat ja alustada kohe uuesti õhtuni. Siis ma naasen koju ja valmistun voodisse, väga rahul just lõppenud päevaga.\nKas on vaja osaleda kursustel?\nEsialgu soovitati mulle muidugi muidugi, siis mõistsin, et see ei tundu nii kasulik, et ma eelistasin õppida kõike selles valdkonnas. Ma olin väga õnnelik, alustades Miss Itaaliaga.\nLUGEGE KA: Mudel päevas\nKas agentuur maksab ja maksab mudelile?\nSee peaks olema see, kuid kahjuks enamikus ametites see ei juhtu. Seepärast on laagrikursuste hinnad üsna kõrged, mistõttu on selge, et raamat, mis on esitatud ainult sama kursuse lõpus, maksab samad mudelid või mudelid.\nKas teil on kunagi olnud probleeme, mis panid sind mõtlema, kas seda tasub jätkata?\nJah, see juhtus minuga Miss Italy ajal. Kindlasti on see suurepärane kogemus, kuid väga väsitav niipea, et ma kaotasin peaaegu 10 kg kuus, nii et see pani mind mõtlema, kas seda tasub jätkata või mitte. Samas oli tasakaal väga positiivne, sest siis harjumusin sellega rütmiga ja hakkasin taas kaotatud naela.\nLUGEGE KA: Make Up ja mudelid: enne ja pärast\nMillal lõpeb modelleeriv karjäär, millised on töövõimalused, kui te lahkute?\nSee sõltub. Kui me vaatame maailma moe ikoone (Naomi Campbell, Claudia Schiffer jne), võiksime öelda, et see töö on väga pikaajaline. See on tänu ka massimeediale, kes neid tähelepanu keskpunktis hoiab. Teiste mudelite maailma jaoks, kes teevad oma tööd iga päev, jõuad 30-aastase künnise lõpetab oma kutseala. Oma karjääri lõpus saavad nad meelelahutus- või kino maailma silma paista, hallata oma kujutist parimal võimalikul viisil. Kahjuks lugesime hiljuti, et mõned neist annavad end "saatjate" maailmale, hoolitsedes rohkem majanduslike kui kunstiliste, professionaalsete ja eelkõige moraalsete aspektide eest.\nLUGEGE KA: Fotod: make-up mudelid\nKõik nõuanded neile, kes soovivad seda tööd teha?\nOlles alati ühesugune, mitte lasta ennast mõjutada vajadusel stilistid, kes tahavad alati õhemaid mudeleid, suurendada oma kollektsioonide ilu, saates seega valeandmeid neile, kes jälgivad oma äritegevust massimeedia kaudu.\nÕnn kõigile lugejatele, kes soovivad seda tööd proovida ja eriti Rosa, kellel on kõik, mis on tema kuulsamate kolleegide tasemeni jõudmiseks!\nKas olete selles valdkonnas huvitatud? Jälgi meie blogi Valamine ja mudelid\nHooaja vahetamine: riidekappide puhastamise juhend!\nVia Crucis: kui palju ja mis on Risti ja Via Dolorosa palved ja meditatsioonid\nKuidas on täiuslik nahk ilma meigita\nMillised on moes päikeseprillid 2019. Aasta kevadsuve? Tutvu galeriiga ja avastage teile sobivaim mudel!\nEsimene tätoveering: kõik, mida pead teadma\nYstävänpäivä: lühikeste küünte jaoks mõeldud videomaterjal\nMis on Shatush?\n10 Värvi 2019. aasta sügisel Pantone'i järgi.\nJõulude VIPi majad, kaunistuste Instagrami fotod ja see on kohe pakutav kõige ilusamale puule\nKus on kiusatussaar 2019 filmitud? Siin on Canale 5 dating programmi luksuskuurort\nGone Girl - Liar armastus - ülevaade\nJuhuslik Artikkel Kass päikeseprillid, 2019. aasta suvine trend


Toores boldenoontsüpionaadipulber (106505-90-2) hplc≥98% | AASraw\n/ Tooted / Prohormone / Boldenooni tsüpionaadipulber\nSKU: 106505-90-2. Kategooria: Prohormone\nAASraw on sünteesiga ja tootmise võime gram massile järjekorras boldenooni kupionaati pulbrina (106505-90-2) all CGMP reguleerimise ja jälgitatava kvaliteedikontrolli süsteem.\nBoldenoon, tuntud ka kui 1-testosteroon, on sünteetiline anaboolne-androgeenne steroid (AAS) ja testosterooni 1 (dekadeeritud) analoog. Boldenone ise ei ole kunagi turustatud; kui farmatseutilist ravimit, kasutatakse seda kui boldenose undetsüleenti, undetsüleendi estrit.\nBoldenooni küpionaadipulbri video\nBoldenone cypionate pulber põhilised tähemärgid\nNimi: Boldenooni tsüpionaat\nSulupunkt: 33-37 ° C\nToores Boldenone cypionate pulber kasutamine steroidide tsüklis\nBoldenooni tsüpionaati nimetatakse ka Bold Cypiks. Biphenooni tsüpionaadi ester toimib samamoodi kui testoseroonil. Lahenduvus on ligikaudu sama, kui see ka lahustub.\nToores Boldenone cypionate pulber Kasutamine\nEquipoise kasutab sportlased ja kulturistid, et suurendada püsivust, lihasmassi ja punaste vereliblede tootmist organismis. Meditsiinilisel kasutamisel võib varieeruvus soodustada erütropoetiini (EPO) stimuleerivat faktorit, mis omakorda stimuleerib luuüdi kasvu, mis põhjustab punavereliblede suuremat tootmist. Meeste puhul on keskmine annus nädalas 400-600mgs. Naiste puhul on keskmine annus 25-50mgs nädalas, kuid peate olema väga ettevaatlik. Kui näete raskeid kõrvaltoimeid.\nHoiatus toores Boldenone cypionate pulber\nBoldenooni tsütopinaadil pole kõrge aromatiseerimisvõimet. Suuremate annuste kasutamisel pikemat aega võib osutuda vajalikuks kasutada antiestrogeene või inhibiitoreid nagu arimidex. Androgeensed mõjud ei ole suured, kuna selle androgeensus on väga madal. See muudab naiste jaoks väga ohutu aine kasutamise võimaluse. Siiski, kui kasutatakse suuremaid annuseid, on oht selliste kõrvaltoimete tekkeks nagu akne ja õline nahk.\nBoldenoon on anaboolsed androgeensed steroidid, mida enim kasutatakse veterinaarkeskkonnas kui inimestel põhinevaid ravimeetodeid.\nBoldenoon Cypionate, nagu teised sünteetilised anaboolsed androgeensed steroidid, on loodud testosterooni toime jäljendamiseks.\nBoldenone Cypionate toores pulber\nToores Boldenone cypionate pulber Turundus\nKuidas osta Boldenone Cypionate pulbrit AASraw'ist\nBoldenone Cypionate toores pulber retseptid


Narva rahvasprint pakub sõitjatele erilisi elamusi ja toimub igal juhul - Eesti Autospordi Liit\nSisehoove ühendavad tunnelid. Foto: Kristjan Sooper\nKorraldaja kinnitab, et võistlus toimub kindlasti, ka siis, kui võistlusjuhendis näidatud 70 osaleja alampiir ei täitu. “Tuleb erakordselt äge võistlus, mille ettevalmistamisega on kohalik meeskond väga palju vaeva näinud,” rääkis võistluse üks eestvedaja Mati Kask. “Ma kutsun kõiki rahvasportlasi osalema, sest elamused, mida rada pakub, on ainulaadsed.”\n“Rada kulgeb ajalooliste hoonete vahel ning läbib mitmeid tunneleid, mis viivad majade sisehoovidesse,” sõnas Kask. “Olen raja ise mitu korda läbi sõitnud – see on sõidutehniliselt huvitav ning ümbrus annab lisab võistlusele veel väga erilise emotsiooni.”\nRaja pikkus on 3,3 kilomeetrit, asfalt moodustab sellest 60%, asfaldipuru 15% ja pinnastee 25%. Narva rahvasprint on EAL karikavõistluste IV etapp.\nEelregistreerimine kestab 24. mai kella 12-ni (registreeruda saab siin). 28. mail stardib esimene auto kell 11.00.


Meie oma liturgia - Eesti Kirik\n30.01.2008 | ek | Rubriik: Kolumn, Vaimulike konverents\nÖeldakse, et ainus kõiki hääletusi ja valimisi iseloomustav ühine tunnus on nende tulemuste ettearvamatus. Pakkusin, et uue kirikukäsiraamatu eelnõu leiab vaimulike konverentsil kõigest hoolimata vajalikku toetust, ent läks teisiti. Ühed on pettunud ja kurdavad, et kirik on lõhki. Teised on rahul ja rõõmustavad, et senine luterlik traditsioon säilib.\nMis on Eesti luterlik traditsioon? Pärimus on inimesed, kes seda kannavad, kirikul on isad ja emad. Veel on elus vaimulikke, kes omandasid hariduse ja vaated enne viimast ilmasõda, ja neid, kes kandsid kiriku läbi 20. sajandi kõige lõikavamate tõmbetuulte. Mõneti võib just neid pidada autentse pärimuse kandjaiks. Suhe vanematega on aga alati keeruline, eelmise põlvkonna vaated näivad meile kohati iganenud, kohati naljakad. Aga ega me neist ei pääse. Me räägime ju sama keelt.\nUsu seosed rahvuse ja keelega on sügavad. Ameerika kirikuloolane K. S. Latourette kirjutab 16. sajandi reformatsioonist: «Protestantlus oli teutooni rahvaste reaktsioon ladina linna religioosse kontrolli vastu.» Sakslased, skandinaavlased ja britid tahtsid «oma» kirikut ja liturgiat. Ja saidki. Eranditest hoolimata on katoliiklus Euroopas ja Ameerikas peamiselt romaani keelt kõnelevate rahvaste pärisosa ning germaani sugu rahvad on saanud suuremas jaos protestantideks.\nNelisada aastat hiljem tahtsid ka eestlased oma kirikut ning saidki. Ent kumb on meile lähedasem, romaani või germaani traditsioon? Või peaksime mõlemad hülgama ning otsima seda päris oma? Urmas Sisask on juba kirjutanud «Eesti missa», ent traditsioonilise missa osad ning tekstid on seal jäänud muutmata.\nMilline on üldse «õige» jumalateenistuse kord? Praeguse Iraagi territooriumil tegutsevas Assüüria kirikus kasutatakse pühapäevadel ja kirikupühadel 7. sajandist pärinevat «apostel Addai ja Mâri anaphora’d». Vatikanis peeti seda vormelit kaua puudulikuks ning alles spetsiaalse komisjoni uurimine aastal 2001 tuvastas vastupidise. Selles liturgilises korras puuduvad nimelt armulaua osas seadmissõnad.\nIga liturgiline vormel on kunagi olnud uus. EELK on kogu oma eksisteerimise aja tundnud ainult ühte korda, mis loodud baltisaksa teoloogide poolt 19. sajandil. Loomulikult on see keeleliselt vananenud ja vajaks ka teoloogiliselt kohendamist. Aga siin on vist sama häda, mis hümni uuendamise või väljavahetamisega. Viimase ettepanekuga tullakse Eestis regulaarselt mõne aasta tagant välja – et pole üldse meie mehe tehtud ja viimane salm on lausa kohatu. Ent inimesed on harjunud ning nagu viimati meedia poolt tehtud küsitlus näitas, ei leita tungivat vajadust uue hümni kehtestamiseks. Näib, et liturgia uuendamisega on samamoodi.


INTERVJUU | Tallinnas puhkav kahevõistluse maailmameister: Norra ja Eesti sportlaste rahamured tunduvad sarnased | Õhtuleht\nINTERVJUU | Tallinnas puhkav kahevõistluse maailmameister: Norra ja Eesti sportlaste rahamured tunduvad sarnased\nMart Treial, 31. juuli 2020, 18:30\nEspen Björnstad tutvub sel nädalalõpul Tallinna vaatamisväärsustega. Pärastlõunal osales ta koos Kristjan Ilvesega pressikonverentsil.Foto: Martin Ahven\nTallinnas võib täna ja homme kohata kahevõistluse norralasest maailmameistrit Espen Björnstadi, kes tuli kallimaga siia paariks päevaks puhkama ja osales täna koos Kristjan Ilvesega pressikonverentsil.\n"Hea on vahelduseks Norrast välja saada," sõnas Björnstad pärastlõunal Õhtulehele. "Ei teagi, mis tegema hakkame. Laseme Kristjanil ja Karmenil (Kristjan Ilvese kallim – M. T.) giidid olla ja end juhtida. Vaatame ringi, sööme head toitu ja lõbutseme."\n31. juuli 2020, 18:06\n31. juuli 2020, 17:44\nEestil, täpsemalt Otepääl on ka Björnstadi sportlaskarjääris eriline koht, sest ta saavutas aastal 2017 meie talvepealinnas toimunud kontinentaalkarikasarja etapil elu esimese individuaalse poodiumikoha.\n"See oli minu jaoks tol hetkel suur asi," märkis 26aastane mees, kel on nüüdseks auhinnakapis ka Seefeldi MMi kuldmedal meeskonnavõistlustelt. "MK-etapil olin samuti poodiumile väga lähedal (6. ja 8. koht – M. T.). Otepää mägi ja rajad sobivad mulle. Loodan, et talv tuleb siin parem kui eelmisel aastal ja saame jälle Eestis võistelda."\nKuidas on Norras tippsportlase elu? Praegu olete maailmameister, aga kolm aastat tagasi polnud veel koondiseski. Eestis on tihti jutuks sportlaste rahamured üleminekuperioodil juunioritest maailma tippu.\n"Tundub suhteliselt sarnane. Norra uudistes on alatasa teemaks sportlaste rahaprobleemid. Minul on praegu raha mõttes hästi, sest olen maailma üks paremaid.\nKahevõistlusega ei saa väga rikkaks, aga sissetulek on korralik. Enne oli muidugi raske. Sain vanematelt kõvasti tuge. Nad uskusid minusse, ilma polnuks võimalik."\nSeega enne koondisesse pääsemist oli keeruline?\n"Jah. Koondises saime, vähemalt enne koroonat, stipendiumi. Samuti Norra olümpiakomiteelt. Lisaks veel auhinnarahad. Aga varem pidin ise endale sponsoreid leidma."\nKuidas motivatsiooni hoidsite?\n"Tundsin koguaeg, et arenen. Mul olid kõrged lootused, et pääsen paari aastaga koondisesse. Motivatsiooniga polnud probleeme. Pere toetas mind, see oli tähtis."\nNorra koondise mänedžer Ivar Stuan (vasakul), Espen Björnstad, Kristjan Ilves ja olümpiakomitee spordidirektor Martti Raju. Foto: Martin Ahven\nKas Norra koondis on maailma parim?\n"Kindlasti. Näitasime seda talvel. Sakslased on olnud parimad ja tahavad seda kindlasti uuesti. Loodan, et nad teevad head tööd, aga tean, et meie teeme natuke paremini. Loodan, et oleme talvel jälle parim tiim."\nKuidas on lood survega, kui MK-sarja esikuuikus on neli norralast?\n"Muidugi on surve, sest väga keeruline on mahtuda MMi koondisesse. Pinge on tuntav, kui oled maailmas kuues, aga tiimis neljas (Björnstad saavutas lõppenud MK-sarja kokkuvõttes 6. koha – M. T.). Seega on arenguruumi ka meeskonnasiseselt. Enamasti on see hea asi, aga natuke ka lisasurve."\nNorralased domineerisid eelmist hooaega täielikult. Kas teie vaatevinklist on see ainult hea või näete selles ka midagi negatiivset?\n"Õnneks pole see nagu murdmaasuusatamises. Meil on veel palju erinevaid tippe, kes võivad võita. Ühel päeval võidab Akito Watabe, teisel Eric Frenzel, kolmandal Jarl Riiber. Meil on tugev tiim, kes domineerib, aga see pole veel probleem olnud. Kui nii jätkub kaks-kolm aastat, siis..."\nSelline on ju plaan.\n"See on plaan jah. Samas tahaks teiste riikidega võistelda. Palju lõbusam on lõpusirgel sakslasele ära teha kui tiimikaaslasele."\nEelmisel talvel tuli Norra meedias teemaks, et kahevõistluse MK-etappidel pole publikut. Miks Norra rahvast ei huvita kahevõistlus, kuigi olete maailma parimad?\n"Ma pole kindel, miks see nii on. Norralastele meeldib murdmaasuusatamine. Asi on natuke ka selles, kuidas võistlusi on promotud. See on olnud väga halb nii Lillehammeris kui ka Trondheimis. Oleme juba aastaid näinud, et näiteks Trondheimis tahaks rahvas vaatama tulla, aga nad ei teagi, et võistlus toimub. See on üks põhiprobleeme. Kahevõistlus pole küll Norras suur ala, aga publikut peaks ikka rohkem saama."\nKas inimesed tunnevad teid tänaval või poes ära?\n"Vahel, aga mitte tihti. Pigem kodukandis (Trondheimis – M. T.). Üldiselt saan ikkagi rahulikult linnas ringi kõndida."


Suurenda liige oige. Õpetage põhiõpetust\nKasutajakonto loomine. Kuidas saame neid paremini täita? Sega apelsini mahl ja koor, sherry, Salvid, õlid, huulepulgad; Seebid; salvid-palsamid sisaldavad, on rosmariin, varemerohi, soopihl, arnikas, nõges jt. Resumen de este artículo. Kuidas mõjutavad need peatükid teie tundeid Jeesuse Kristuse Kirikusse kuulumise osas? Taastusravi harjutused põlvevalu korral.\nVaagnapõhjalihaste harjutused on väga võimaldamaks vaagna laienemist 9. Parem verevoolu peenisesse täiendavad ideaalne lõpptulemused täitmine õige peenise laienemist Suurenda liige oige. Oleme koos olnud üle viie aasta kas tegu võib olla sellega, et inimene on äkki homoseksuaalne või on see normaalne. Enne kui kasutada folk vahend, ootab omandamise paksu konsistentsiga. Saadud salvi hõõruge nahka liige. See on kõige populaarsemad retseptid alternatiivne ravi, mis aitavad suurendada meeste genitaale.\nSuurenda liige oige Allium schoenoprasum on söödav liige Allium perekonna-õitsemise pere taimed, mis sisaldavad küüslauku porrulauk ja talisibul. Alumine varred ja pirnid käesoleva herb on kerge, puhas, oniony maitse, mida kasutatakse sageli garneering toidus nagu ahjukartul või deviled.\nEnamikul juhtudel ei kahjusta nad, vaid teevad head: nad hävitavad väikseid Suurenda liige oige, parandavad mulla kvaliteeti. Kui seal on palju mutliid, võib putukate kohalolek ohustada tõsist kahju. IBU 50; Alc.\nPostitusi: Registreerunud:. Suurenenud liige Svitlodarsk. Sisestades on suurendada kaalu rippus liige. Üldjuhul on vastus, et luba pole vaja, suurendada ega ka jõuga plaati MESi juhatuse liige Andres Vinni. Saate vaadata enda kõiki ravimite ja meditsiiniseadmete retsepte ning kontrollida nende kehtivust.\nLiige kasutajanimi kasutajanimi Suurenenud liikme venitamise treening, tasuta avaldada sõnavara teadmised. Nooremas koolieas suureneb õpilase kehakaal keskmiselt. Tippsportlastele ja spordifanattidele on soovituslik 50 kordust ühele poolele, et suurendada nende. Hea toime avaldub maitsetaimede settele.\nDebüütplaadiga "Maasikille" välja tulnud ansambel Rüüt tahab teha rahvamuusikat nii, et huvitav oleks nii endal kui teistel. Digiretsept on üks neljast patsiendile suunatud üleriigilisest e-tervise projektist Privaatne retsept — ainult patsient ise saab retsepti apteegist välja. Tallinna tehnikaülikooli TTÜ energiasüsteemide professori Arvi Suurenda liige oige sõnul ei suurene Eesti varustuskindlus Eesti-Soome gaasitoru väljaehitamisega mitte ühegi ühiku võrra.\nTraditsiooniline meditsiin on suur nimekirja vahendite ja retseptid, kohaldatakse mis on asjakohane kompleksis teiste meetodid, peenise laienemist. Hästi ennast tõestanud erinevad maitsetaimed ja ka sooda ja mesindussaadused. Mehele on vaja leida enda jaoks parim retsept ja harjutada teda rangelt juhiseid. Kasutades soodat.\nKuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise laienemise meetodeid ja valida parim füüsiline Suurenda liige oige laienemise pillid. Ostes Peenis laienemist toote Viljandis Eesti.\nSizeGenetics pannakse nii mainekas ja ka juhtiv peenise laienemist näitaja samuti selle populaarsus on heaks. Penomet on klanitud projekteerimise, mugav peenise laienemist pump sa kunagi kohanud. Kui asuda seisukohale, et R. Tõhusad rahvapärased retseptid rosaatsea jaoks. Foto noorendamine. Esitatud meetodit iseloomustab see, et see aitab vabaneda näo kapillaaridest ereda Suurenda liige oige valgusvihu probleemse piirkonna kokkupuute tõttu.\nPärast protseduuri muutub nahk siledaks, omandab meeldiva värvuse. Leides kasulik herb meestele, ei saa ignoreerida suurt see Suurenda liige oige.\nKas otsite kergemat alternatiivi munaõunale selle pühade ajal? Midagi rikas ja hubane ja aromaatne, kuid ilma Liikme toohoive suurenemine koore ja munadeta? Kuidas see maitsev uus retsept, mis on valmistatud täispiimaga, Drambuie White Nail'iga, miksoloogi Ashley Schirmeri loomine, kes kipub baaris Ulysses Folk House'is.


Svaasimaa: vaatamisväärsused ja kaunid kohad Kõik vaatamisväärsused - Svaasimaa - 2020\nSvaasimaa: vaatamisväärsused ja kaunid kohad\nSvaasimaa on väike kuningriik Aafrikas. Elanike koguarv on 1200 000. Svaasimaa kliima on kuni kolm tsooni: mõõdukas mägi, subtroopiline ja troopiline. Seal on üsna kõrged maalilised mäetipud (1800 m ja rohkem) ning savannad ja troopilised vihmametsad. Kohalik taimestik ja loomastik on väga rikas, mõned taime- ja loomaliigid leiduvad alles siin. Loodus on tsivilisatsiooni poolt peaaegu puutumata.\nKuningriik ei ole populaarne turismisihtkoht. Svaasimaa vaatamisväärsused on põhiliselt seotud selle looduse ilu ja sellega:\nHõlmab maailma 10 parimat rahvusparki koos tuntud Yellowstone'i ja Serengeti reservidega. Kuningriigi suurim reservikompleks. Park on looduslike elupaikade lõvid, elevandid, gepardid, seebad, jõehobud, kaelkirjakud, nina, erinevad antiloopide liigid, pühvlid ja leopardid. Reservis on palju linde: mitmed kotkaliigid, valge tagakultuur, marabou.\nParkimine on keelatud kõigile, välja arvatud Svaasimaa kuningas. Kuid ta ei kasuta oma õigust. Turistidele on saadaval fotoväljakutse, mis tänu lamedale maastikule ja kastmiskohale, kus pargid ja neljajalgsed elanikud kogunevad, on lihtsalt suurepärane.\nPargis on Svaasimaa ainulaadne taimestik ja loomastik. Reserv koosneb kahest tsoonist: läänes asuv savann ja idas asuv niiske troopiline mets. Loomaliiki esindab enam kui tuhat taimeliiki, millest ainult 55 on toodud väljastpoolt. Paljud taimed on endeemilised.\nFaunat esindavad metsik, zebras, oribi, servals, anteaters jne. Seal on rohkem kui kuuskümmend imetajate liiki. Krokodillid elavad Mlavula jões, kuid see ei takista paljudel kaluritel kalapüüki siin. Reservi territooriumil on arheoloogid leidnud palju primitiivseid inimesi.\nEtnograafiline reserv Mantenga\nSee on nn elav muuseum. Küla on asustatud, säilitab Svaasia rahva traditsioonilise viisi. Kohalikud korraldavad turistidele kogu etenduse koos lauludega ja tantsudega rahvarõivastes. Lisaks muuseumi elamutele on mitmeid näitusi, mis on pühendatud svaaslaste kultuurile ja elule. Küla ümbritseb tihe mets, kus saab näha Dukers, warthogs ja rohelisi ahve.\nEi ole paremat kohta tunda mistahes riigi atmosfääri ja kohtuda elanikega kui turg. Manzini turg on selline koht. Turul saate osta köögivilju, puuvilju ja käsitööd. Kohalikud tehingud ei ole halvemad kui araablased. Kuid nad ei tunne liiga palju, et neid turistidega pildistada, ja üldjuhul ravivad „valged inimesed” vähe stressi, nii et sa peaksid olema ettevaatlikumad ja taktikalisemad.\nAsukoht: Mhlakuvane tänav, Manzini.\nReserv asub Svaasimaa loodeosas. See on ilus park matkamiseks, mis on varustatud kõike, mida vajate: mugavad teed ja asjatundlikult paigutatud nii, et turistid peatuvad puhkuse ajal.\nReservis näete haruldasi ja ilusaid taimi: streptokarpust, paljusid orhideede sorte, amarillit ja liiliad, Cape cicada, metsaproteusi. Pargis on näha haruldast servalit, aga ka sügavat hundi, musta metsa ja punase lehma antiloopi, mida leidub ainult siin ja mujal.\nSee on maailma vanim kaevandus. Selle areng algas umbes 43 000 aastat tagasi. Kaasaegse Bushmeni esivanemad kaevandasid siin punast okerit, mida kasutati rock-kunstis, kosmeetikana ja rituaalsetel eesmärkidel. Hiljem võtsid kaevanduses bantu hõimud, kes olid võimelised kaevandama rauda.\nHetkel töötab kaevandus, seal on kaevandatud raud, kuld ja hõbe. Kaevanduses on minimuuseum, kus eksponeeritakse iidse maamõõtja tööriistu.\nTeine nimi on "The Rock of Execessions". Kohalikud ei meeldi meenutada sellise kohutava nime päritolu, ilmselt on kurjategijad kallutatud kallast. Piik on mälestusmärk Swazimaa vanade elanike kivimaalidele.\nKuningas Sobhuz II mälestusmärk\nLobamba linnas on mälestuspark, mis on pühendatud 1982. aastal surnud iseseisva Svaasimaa esimesele valitsejale King Sobhuz II. Kuninga mausoleum asub pargis (keha ise ei ole, see on maetud mujale) ja muuseum, mis on pühendatud Sobhuz II elule.\nSuur Usutu jõgi\nSuur Usutu jõgi - neljanda raskusastme raftimise keskus. Korraldajad hoolivad hoolikalt turvalisusest: kogu marsruudi juhendid juhivad turiste käitumist. Lisaks raftingule meelitab Suur Usutu turiste ilusate maastikega.\nSvaasimaa on ilmselt ainus riik maailmas, kus on traditsioonilisi ravitsejate ja ravimtaimede riigikoole - Sangoma ja Inyanga. Tänu nendele koolidele sai reservi nimi (ligikaudne tõlge sõna Muti - „meditsiin”, „maagia”). Muti-Mutil on suur hulk taimi, seega on tervendajaid, kes koguvad materjale oma ravimite jaoks.\nTuristid saavad külastada mitte ainult parki, vaid ka tervendajate koole.\nEzulwini nimetatakse ka "Royal Valley". Orus külgneb kaitstud parkiga Mlilvane. Ezulwinis on kuninganna ema Ndlovakazi elukoht ja Embo Royali kuninglik palee. Lisaks asuvad orus suurema osa Svaasimaa (kasiino, golfiväljakud, spaakeskused, kinkekauplused, ööklubid) hotellid ja meelelahutus.\nAlgselt oli park Ted ja Elizabeth Reilly, kuna see asus nende eramaal. Park on tõeline puutumatu saar. Reservis nii palju kui 27 juga, mis on kõige kuulsam ja mida külastas Mantenga. Reservis ei ole suuri maa kiskjaid, kuid jõgedes elavad krokodillid. Mlilvaan - rahvusliku sümboli elupaik - haruldane papagoi, lilla lory.\nPark on hästi varustatud turistidele, seal on mugavad jalgsi- ja ratsutamisreisid. Ekstreemsport hindab raftimist ja ronimist Mlilvane territooriumil.\nAjaloolised armastajad hindavad kindlasti sellist maamärk, nagu iidsete inimeste joonised Komsi jõe orus asuval Nsangwini kivimil. Enamasti kujutatakse jahikohti. Aga seal on pilte tiibadega inimestest, kes on endiselt mõistatuslikud teadlased. Kalju kaevu looduslik reljeef kaitseb kivimärki vihma ja tuule eest, nii et joonised on selged ja üsna värvilised.\nSvaasimaa ei tabanud rikkalikku kultuuripärandit nagu Euroopa riigid, kuid sellel on erinev rikkus - loodus, mis võib mõnikord muljet avaldada rohkem kui ükski arhitektuuriline meistriteos.\nCopyright 2020 \_ none \_ Svaasimaa: vaatamisväärsused ja kaunid kohad


Ungari rahvuskangelane sattus seksi- ja narkoskandaali - Võimlemine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nUngari rahvuskangelane sattus seksi- ja narkoskandaali\n11. oktoober 2019, 17:26\nUngari rahvuskangelane Zsolt Borkai, kes tuli 1988. aastal riistvõimlemises olümpiavõitjaks, on sattunud seksi- ja narkoskandaali keskmesse. 54-aastane Borkai on hetkel võimupartei poliitik ning ametis Györi linnapeana.\nBorkai on Ungaris väga kuulus inimene, olümpiavõitjat ja tunnustatud poliitikut on tabanud nüüd, mõned päevad enne kohalikke valimisi, elu süsimustem periood. Päevavalgele on tulnud fotod ja videod, kuidas muidu viks ja viisakas abielumees luksusjahil Aadria merel kokaiini tarvitab, prostituutidega hullab ja ohtralt vägijooke pruugib.\nFoto- ja videomaterjal pärineb eelmisest aastast. Borkai ise ütles, et tegi vea ja kahetseb.\n«See kõik juhtus nii ammu,» rääkis Györi meer eelmise aasta sündmuste kohta. «Rahvas valimistel otsustab, kas tahavad veel mind linnapeana näha või mitte. Kas jätkame 13 aastat tagasi koos alustatud teekonda või mitte. Niisama ma ametist ei loobu.»\nBorkai seiklustele Aadria merel heidab varju veel fakt, et tema külaline jahil oli Ungaris kurikuulus ärimees-advokaat, «kurjuse kaitsjaks» kutsutud Zoltan Rakosfalvy. Koos olid nad vahepeatusel Horvaatias hiigelsumma salajasele pangakontole pannud.


VLADIMIR, VLADIMIRI POEG – HANNES VÕRNO\nVLADIMIR, VLADIMIRI POEG\nPosted byHannes Võrno LOOD March 18, 2018 March 19, 2018 Posted inUncategorized\nVladi (valitse, juhi) Mir (maailma)\nKirjutan seda pühapäeva, 18. märtsi varasel pealelõunal ning tean nagu terve universum, et tänastel Vladimir Putini valimistel Venemaa presidendiks, võidab ta need kõhkluseta ning jätkab Venemaa presidendina. Eesti meedias sellest palju ei pajatata. Arusaadavalt ei ole põhjus selles, et teema ei puuduta otseselt ka Eesti lähitulevikku. Pigem hoitakse seekord madalat proofiili ning piirdutakse ehk vanade videomaterjalidega õhtustes uudistes, kus on kindlasti kajastatud mõni Venemaa opositsiooni meeleavaldus ja muu meile sobiv “euroopalik” ning “demokraatiameelne”. Tahaks lihtsad venelased tõesti samamoodi muutusi lihtsalt muutuste pärast? Ei taha! Nad pelgavad suuri muutusi elus nagu noored neiud pekki püksitagumikus.\nOled sa kuulnud mõnd venelast arutlemas, et “vahelduseks võiks Venemaa president olla naine” või seda, et Venemaa president peab olema kindlasti “rahvusvaheline mees”? Naised on Venamaal väga suurt ajalugu teinud. Naisi, kes suudaksid tänagi Venemaad administratiivselt juhtida, leiab selle suurelt territooriumilt ja miljonite inimeste seast kindlasti. See pole paraku teema mida tahaks keegi tõstatada, sest ausaltöelda nõder peaks olema see välisvaatleja või muidu turureporter, kes taas midagi teise riigi asjadest arvata võtab. Liigagi hästi on meeles USA viimased presidendivalmised. Viis ja sõnad, mida siis Kentmanni tänava satkonnast jägatud kammipillidega kõikjal avalikult ja enesekinldalt mängiti. Läks aga hoopis kardetult vastupidi ning seda kohmetum, oli kogu see tühjaksmälumata suudega arglikult pobisetud leppimus, et pidi see siis nüüd nii minema.\nMa ei tea, millise aiatööriista varrena Jevgeni täna Mikseri selgroogu kasutab, aga selle olemasolus omal kohal ja välispoliitiliste seisukohtade edastamisel, on terve mõistusega inimesed kõhelnud juba pikalt. Ses Brüsseli võimu ees nõtkumises vormub aina selgemate ja konkreetsemate piirjoontega see “Trooja hobune”, mida siinsed kahe persega komissarid ette tõmmatud eurolina taga oma puuhaamritega kokku klopsivad. Milleks mingi sõda? Milleks manöövrid, lammutamine ja tapatalgud, kui hirmunud ja kuulekas talurahvas, kamavõru ümber suu ja magu tangusupist triiki, muudkui ehitab ja loob. Sadamaid ja suurtehaseid, võimsaid raudteeühendusi ning kiireid meretunneleid. Nuputab ja nuumab konkursse omadele, kus üha uusi rahvusvahelisel areenil naeruväärseid ja kogu riigi tõsiseltvõetavuses kõhkema panevaid graafilisi brände ja tunnuslauseid otsitakse. Ilvese dekaadipikkukseks koordineeritud presidentuuri ajal, mõeldi sellele juba nimigi välja – taristu. Niinimetatud infrasturktuur, ehk kogu see võimekus, mida saab vana euroopa raha eest rehepapina enda kratiks ehitada. Tegelikult aga Moskva jooniste järgi uue oblasti tehnilise võimekuse väljaehitamine, mis ongi Vladi-Miri (ehk valitse maailma) lõplik plaan. Seepärast tuleb täna õhtul ja edaspidi, kuulata väga teraselt, mida Putini valimisvõitu ette teades, ungarlaste ja poolakate selja taga Strassbour-is kuulekatele vasallidele pressiteate ümbrikutega kätte jagati. Millise sõnumiga Venemaal toimunud valimiste kohta astub venekeelse valija ette igal pildil jalga väristav IRL ja paljud muud teemad? See kõik on põnevam ja kõnekam kui eales varem, sest lähimate kuude või vähemalt aasta jooksul, saab näha millise järgmise EU liikmesriigi riigipea või kantsler GazPromis tulusa pensionifondi ja vaikse kabineti saab. On lihtsalt ääretult kahju, et pole enam uudiseid. Ei ole AK-d, Aarne Rannamäed ega väispoliitilist analüüsi vaid siseriiklik irrelevantne infotoss, mida ajaviiteks nagu šišat imetakse.\nMIS JUHTUS JA KÕIK MUU


Kadunud muhulane on ikka leidmata - Saarte Hääl\nJuba nädala algusest pole saadud kontakti Muhus elava 50-aastase Veikoga, keda vaatamata politsei otsinguoperatsioonile pole suudetud leida.\n“Paraku ei ole senised otsingud vilja kandnud ja Veikot ei ole leitud. Kontrollisime täna drooniga üle alasid, kuhu mees eeldatavalt suuna võis võtta,” ütles piirkonnapolitseinik Robert Vahter. Politseile tuli eile appi mitu vabatahtlikku, kes kontrollisid mehe võimalikke liikumispiirkondi üle ATV-dega.\nKuressaare välijuht Andrus Tänak ütles, et Veikole meeldis käia ATV-ga merejääl sõitmas ning tõenäoliselt lahkus ta ka nädal tagasi kodust ATV-ga, kuna sõidukit seal ei olnud. “Praegusi muutlikke jääolusid arvestades hindas politsei, et ta võis jääl liikudes ohtu sattuda,” lisas Tänak. Telefoni Veikol kaasas ei ole, see oli välja lülitatud ja koju jäänud.\nPolitsei on lisaks kontrollinud vihjeid mehe võimalike asukohtade kohta. “Kuna meile ei ole teada konkreetne piirkond, kuhu mees suunduda võis, siis hetkel aktiivseid maastikuotsinguid alustatud ei ole,” sõnas Robert Vahter.\nKui keegi on näinud Veikot liikumas pärast 11. veebruari või märganud tema oranži värvi mustade porilaudadega ATV-d, siis palub politsei sellest teada anda numbril 112.\nLisatud: 22.02.2019 / 11:40\nPõle kuulnd, põle näind. Äkitse läits Iumale.


Miks liituda? | Maksekeskus\nMaksekeskusega liitudes saad oma e-poele ühe lepingu ja ühe liidestusega Eesti, Läti, Leedu ja Soome pangamaksed, Visa ja MasterCard deebet- ja krediitkaardimaksed ning populaarsed maksa hiljem lahendused.\nSama liidestusega saab registreerida tarned ka Omniva, Itella SmartPosti ja DPD süsteemidesse ning hulga väärt lisateenuseid nagu näiteks arvetele lisatav makselink.\nUsaldusväärne partner ligi 10 aastat\nMaksekeskus on Baltimaade juhtiv makselahenduste pakkuja juba ligi 10 aastat. Pikk kogemus, teenuse kasutuslihtsus ja pidevad uuendused on teinud meist eelistatud valiku tuhandete e-poodide jaoks, alates väikestest hobipoodidest kuni suurte jaekaubanduse kettideni.\nKõik makselahendused läbi ühe partneri\nEesti, Läti, Leedu ja Soome pangamaksed pangalingi või maksete algatamise teenuse kaudu, Visa/MasterCard deebet- ja krediitkaardimaksed ning populaarsed maksa hiljem lahendused.\nPangalingid ja maksete algatamise teenus - alati koos\nSaad kasutada nii pangalinke kui maksete algatamise teenust. Üks kahest on alati varuks juhuks, kui peamise makselahendusega esineb pankadepoolseid tehnilisi probleeme.\nKõrgelt hinnatud lisateenus! Meie mooduli kasutajad saavad klientide tehtud ostude tarned registreerida Omniva, Itella SmartPosti ja DPD süsteemidesse - pole vaja täiendavaid liidestusi tarnefirmadega. Pakikaardid saad trükkida otse e-poe admin keskkonnast. Loe täpsemalt!\nMaksekeskus võimaldab teha tagastusi vaid paari klikiga. Pole vahet, kas klient maksis pangamaksega, krediitkaardi või maksa hiljem lahendusega - tagastuse tegemine on ühte moodi mugav.\nPopulaarsematele platvormidele on saadaval valmismoodulid, millega kõigi makseviiside ja teiste teenuste lisamine võtab aega alla poole tunni. Loe liidestuste kohta täpsemalt siit.\nVähem asjatuid klikke\nSimple Checkout lahendus lubab Sinu klientidel salvestada oma kontaktandmed ja makse- ning tarne-eelistused järgmiseks korraks. Ühe kliki kaardimaksed korduvostjatele.\nKõik tehingud ja laekumised ühes keskkonnas – kaupmehe iseteeninduses. Mugav tööriist nii üksikute laekumiste jälgimiseks kui raamatupidajale olulise info saamiseks.\nAPI liidestusega kõik tehinguväljavõtted otse raamatupidamisprogrammi. Kui rahatagastusi tuleb teha üsna sageli, saab ka selle protsessi täielikult automatiseerida. API liidestuste kohta saab täpsemalt lugeda siit.\nÜks leping, üks pangakonto\nKõik makseviisid ühe lepinguga. Raha kogumiseks pead omama ainult ühte pangakontot.\nPuuduvad liitumis- ja lepingutasud\nErinevalt pankadest puuduvad meil liitumis- ja lepingutasud, mis võivad küündida paarisaja euroni.\nTutvu e-poe liitumistingimustega\nTutvu teenusepakkuja liitumistingimustega


Eiki Nestor: June 2009\nJürgen Ligi, mis toimub?\nJÜRGEN LIGI, MIS TOIMUB ?\nHeakene küll. Meil on täna vähemusvalitsus ja sellel liidul võivad olla hoopis teised eesmärgid, kui eelmisel. Eelmise nädalani võis kuidagi eeldada, mida Reformierakonna ja IRL-i koalitsioon soovib. Hoida riigi tulud ja kulud mõistlikus suuruses defitsiidis ning mitte põhjustada ülemäärast hindade kasvu.\nIgati arusaadav eesmärk, mille saavutamiseks nägid sotsiaaldemokraadid valitsusliidu kaaslastest erinevaid lahendusi ja nii meie teed lahku läksidki. Nüüd aga arutan, hääletan ja vaidlen Riigikogus nii lisaeelarve kui seadusemuudatuste üle ja pean seejuures tunnistama, et ei saa enam aru, kuhu püüdlete.\nTeie ettepanekud valitsussektori puudujäägi viimiseks alla 3 protsendi SKP-st ei anna lõpptulemusena seda mahtu välja. Ligi miljard krooni jääb 2009. aasta arvestuses puudu.\nSamal ajal olete teinud ise ettepaneku käibemaksu tõstmiseks ja toetate roheliste mõtteid, mille tulemusena ei tõuse mitte ainult kütuse ja gaasi hind vaid kõik hinnad ja seda juba 1. juulist. Seejuures ei varja ettevõtjad, et keskkonnatasude suurenemise tulemusel kasvab tööpuudus ning Maastrichti kuulsate kriteeriumide alusel on oht, et me ei suuda täita ka hindade stabiilsusele esitatavat nõuet.\nMulle on loomulikult vastumeelt, et kogu tulude tõusu maksab kinni ainult tarbija. Ehk siis inimene, kelle kogu tulu läheb ots-otsaga toimetulemisele. Väikesepalgalised ja pensionärid maksvad kogu asja kinni. Aga nende sammude tulemusena võib küllalt kindlalt väita, et lisaks eelarve tasakaalu kriteeriumile paneme nüüd suure küsimusmärgi alla ka hinnakriteeriumi täitmise.\nKokkuvõtvalt – valitsussektori tasakaalu saavutamisest oleks te nagu loobunud ja hindade tõusu osas ükskõiksed. Vähemalt rahandusministri tasemel võiks ju ausalt tunnistada, et eurole üleminek ei ole enam eesmärk.\nJa kui see eesmärk on maha maetud, siis saaks majanduse elavdamiseks kasutada hoopis teisi võimalusi. Näiteks ei pea enam vähendama haiguste korral makstavat hüvitist ja kasutama palju jõulisemalt ravikindlustuses olevaid reserve!\nHinnates teie samme, näen ma:\n- tulude ja kulude tasakaalu viimine ei ole küllaldane ja me läheme oma defitsiidiga üle 3 protsendi\n- tänu valitsusliidu koostööle rohelistega tõusevad hinnad kiiremini, kui me endale lubada võiks\n- te suurendate tööpuudust ja maksukoormuse tõus jääb väiksema sissetulekuga inimeste kanda.\nAinsaks eesmärgiks paistab valitsusliidul olevat soov tõestada, et nad suudavad lisaeelarve vastu võtta ja vähemusvalitsusena tegutseda. Mis saab seejuures majandusest, töökohtadest ja töötutest, töötajatest ja ettevõtjatest, eelarve tasakaalust ja eurost ? Kas see siis polegi enam oluline?\nPosted by Eiki Nestor at 8:22 AM No comments:


Pole sellist asja nagu halb avalikustamine? | Kodu - 2019\nAvaldatud: Kodu • Vaatamisi: 24502\nKas tõesti pole sellist asja nagu halb avalikustamine?\nVõib-olla olete kuulnud seda, et sellist asja nagu halb avalikustamine ei ole. Aga kas see on tõesti tõsi? Mitte kõik reklaamid ei ole võrdsed. Kodus asuvate ettevõtete maailmas võib kõige kahjulikum reklaam olla teie võrgu turundusfirma vastu. See on selline reklaam, mida te sageli ei küsinud ja kellel ei olnud selles küsimuses mingit sõnaõigust, kuid see võib teie äri mõjutada.\nNäitena võib tuua toitevarustuse lisandeid müüva võrgu turustamise ettevõtte (seal on palju neid). Oletame, et meedia esitab toote kohta aruande ja avaldab lugu, mis ütleb, et täiendus ei tööta ja ei tee üldse midagi. Siis saab valitsus sellest tuule ja otsustab teha oma uurimise. Sa näed, kuhu see läheb? Sa arvad, et see ei juhtu kunagi? Siin on tegelik juhtum, kus ta seda tegi (link siin).\nVõrgu turundusfirma puhul olete te madalam IBO või turustaja, keda see mõjutab. Võib-olla olete oma ettevõtet heas usus turustanud, kuid te ei pruugi olla sunnitud sulgema mitte midagi, mida te tegite, vaid teete, mida teised inimesed tegid. See on üks puudus võrgu turundustegevuse ühendamisel ja on hea põhjus oma võimaluste kontrollimiseks enne nende liitumist.


Lennupiletid St Marys (Amerika Ühendriigid (USA))-s, odavad lennupiletid St Marys (Amerika Ühendriigid (USA)) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: St Marys, Amerika Ühendriigid (USA) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Amerika Ühendriigid (USA) > St Marys\nLennupiletid linna St Marys (XSM)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna St Marys. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast St Marys. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Bridgeport.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna St Marys, Amerika Ühendriigid (USA) ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna St Marys\nLennupiletite hind linna St Marys linnast Bridgeport sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas St Marys? Millised lennujaamad on linnas St Marys?\nLinnas St Marys on järgnevad lennujaamad: St Marys.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2109325552


Mis on alternatiivsed investeeringud ning miks peaksite neisse investeerima?\nAlternatiivsed investeerinugud on mõnes mõttes olemas olnud juba aastaid. Mõelge näiteks metsadest, läbi mille on raha teenitud juba pikalt, enne kui fondid jms üldse eksisteerisid. Sama käib ka kinnisvara kohta.\nBancoCapital tegutseb kinnisvarasektoris, kuid pisut teistmoodi ja meie arvates natukene edukamalt. Mida me oleme teinud on see, et oleme kõrvaldanud kinnisvara omamisega seotud negatiivsed küljed. Jäävad ära üürnike pärast muretsemised ja katkised veetorud, kuid on säilinud endiselt tuttav 10-15% investeeringutasuvust (ROI) aastas. Pakume investeerimisvõimalusi erinevatesse Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide projektidesse. Need toimivad sellisel põhimõttel, et teil tuleb investeerida raha tagatise vastu ning vastutasuks saate oma osa rendist. Tegu on lihtsa- ning ilma igasuguste probleemideta süsteemiga. Kinnisvara, millesse investeerime on kas üliõpilaste majutusasutused või kontorihooned, teada-tuntud ehitajate ning arendajatega.\nKes meist arvab, et auto ostmine võib osutuda heaks investeeringuks? Enamus inimesi tõenäoliselt seda ei arva. Selline rusikareegel kehtib üldjuhul uute autode puhul. Selle eest on klassikalised autod alternatiivsete investeeringute puhul kindel võitja. Viimase 10 aasta jooksul on toimunud 470%-line kasv ning seda ei ületa mitte ükski indeksfond. Isegi kui te ei jaga autodest suurt midagi, on raske sellisest tasuvusest mööda vaadata. Tänu heale strateegiale ning õigetele sidemetele on võimalik soetada vanu autosid õiglase hinnaga. Pärast ostu sooritamist hoiustatakse autod turvalistest ning õige niiskuse ja muude vajalike tingimustega kohtades. Üldjuhul ostetakse autod 4-5 aasta pikkuseks perioodiks ning müüakse seejärel maha turuhinnaga. Kogu teenitud kasum jagatakse kaasa löönud investorite vahel ning olgem ausad, tegu on mõnes mõttes enda unistuste auto ostmisega kuid ainult murdosa hinnaga.\nInterneti kasutavatus ja tähtsus on aasta-aastalt tõusmas ning muutumas seeläbi meie igapäevastes toimetustes – nii heas kui halvas, üha tähtsamaks. Seetõttu on internet suurepäraseks investeerimisvõimaluseks. Tänu oma madalale hinnale ning kõrgele turupotentsiaalile on see põnevaks valikuks. Meie poolt valitud teekond pole aga just eriti laialt levinud. Nimelt selle asemel, et osta kokku tarkvaraga tegutsevaid ettevõtteid, mõtleme igast veebilehest kui eraldi ettevõttest. Kui tavalisi ettevõtteid soetatakse umbes 5-kordse aastase kasumi eest, siis veebilehtede eest tuleb välja käia vaid 1-2-aastase kasumi hind ja siin peitubki asja võlu. Kui vaatlete veebilehti kui ettevõtteid, on investeeritud kapitali tootluseks veidi vähem kui pool ettevõttest. Kasumlikkuse seisukohalt on veebilehel olemas kõik kasutegurid – puudub kontoriruum ja kasumiga võrreldes eriti madalad ülalpidamiskulud. Mõnedel meist võib tekkida küsimus, et kes ostab veebilehti kuid selle vastu räägib tugev fakt, et veebilehtedega tehakse üha rohkem ja rohkem tehinguid. Peale selle on meil väga häid sidemeid vahendajatega nii Ameerika Ühendriikides kui Suurbritannias.\nKogutavad esemed ja autogrammid\nEsmapilgul võib see tunduda väga kummalise investeerimisviisiga. Kuid vaadake selle investeeringuklassi populaarsuse tõusu mujal maailmas. Miks? Sest nende pakkumine on väga piiratud. Nimelt, mõne kuulsa, kuid tänaseks päevaks juba surnud inimese isiklikke esemeid või autogramme lihtsalt ei ole võimalik juurde toota. Näitena toome Niel Armstrong-i, kes käis esimese inimesena Kuul. Tema autogrammi väärtus on viimase 15 aasta jooksul tõusnud 1700%. Jah, 1700%. Kui aga vaatleme 40 populaarseimat autogrammi ja nende tootlust 10 aasta jooksul, saame kasumi tootlikkuseks 400%. Need numbrid ei ole välja mõeldud ja on kinnitatavad ka oksjonitulemustest. Kuidas see ikkagi võimalik on? Selline tohutu kasvuprotsent tuleneb peamiselt BRIC riikides tõusvast keskklassist, kes ei usalda enam pangasüsteeme ning soovivad oma raha alternatiivsetesse varaklassidesse investeerida. Kasvutendentsi on märgata ka lääneriikidest. Kuid peamiseks põhjuseks on alternatiivsete investeeringute ühtlane tootlikkus ning vahendustasudeta olemus.\nAlternatiivse investeerimisviisina on võimalik noteerimata ettevõtetesse raha paigutada kahel viisil. Esimeseks võimaluseks on see, et ettevõte paiskab müüki ahvatleva intressiga võlakirjad. Teiseks võimaluseks on aga see, et ettevõte hakkab müüma oma osakuid, et kunagi tulevikus minna avalikule aktsiaturule, teisisõnu soov saada noteeritud ettevõtteks. Võlakirjade väljastamise puhul soovib ettevõte laienduste rahastamiseks kaasata lisakapitali, kuid ei soovi seda teha panga abi kasutades. Selle juures kõige olulisemaks aspektiks on aga tagatise määr, sest põhimõtteliselt on võlakirjad justkui laenuks teie ja ettevõtte vahel. Aktsiate soetamisel on aga peamiseks küsimuseks see, millega ettevõte tegeleb ning mis on tema edasised plaanid ja tulevikuennustused. Paljud tänased suurfirmad alustasid välist raha otsivate ettevõtetena.\nTere tulemast teistsugusesse investeerimismaailma. Maailma, kus puuduvad fikseeritud tasud ning korduvad kulud. Maailma, kus palka makstakse kõikidele osapooltele. Maailma, kus investorid ning vahendajad töötavad sama ühe eesmärgi nimel. See on maailm, mida soovime teiega jagada.


Triller Selveriga viis Saaremaa finaali - meiemaa.ee\nTriller Selveriga viis Saaremaa finaali\nÜLEEILE KURESSAARES: Tomaš Halanda (esiplaanil) tõi mängu otsustava punkti. Tema kõrval libero Johan Vahter. FOTO: Gunnar Usin\nSaaremaa võrkpalliklubi alistas üleeile õhtupoolikul kodusaalis Eesti võrkpallimeistrivõistluste poolfinaalseeria kolmandas kohtumises tulemusega 3:2 (-20, -20, 19, 23, 13) tiitlikaitsja Tallinna Selveri, mis avas saarlastele finaaliukse.\nSaaremaa VK võrkpallurid pakkusid üleeile oma poolehoidjatele närvikõdi nii-öelda kogu raha eest, sest mängiti ära maksimaalsed viis geimi, sealjuures kahes viimases võideti pealinna konkurente minimaalse võimaliku vahega. Jällegi tõeline triller.\nNii nagu Eesti karikavõistluste finaalis Tartuga ja nii nagu Balti liiga finaalis Pärnuga. Nüüd siis Eesti meistrivõistluste poolfinaalis Tallinnaga. Kõik tulemusega 3:2. Kas tegemist on sportliku õnnega või ongi Saaremaa nii kõva sats, et fännid võivadki alati viienda geimi peale loota?\nLugejale meenutuseks niipalju, et nende meeskondade esimese kohtumise võitis Saaremaa VK kodus tulemusega 3:0 (22, 19, 23) ja teise Tallinnas 3:1 (13, 21, -17, 21). Seega oli Selveril enne kolmandat kohtumist selg vastu seina, sest Saaremaa vajas finaalipääsuks vaid ühte võitu.\nAlgus oli unine\nSaaremaa ei saanud esimeses geimis kuidagi oma rünnakut käima. “Tänane mäng oli nii, nagu eestlastega ikka, algul ei saa vedama, pärast ei saa pidama,” ütles Saaremaa VK loots Urmas Tali naljatamisi pärast mängu Meie Maale.\nSee-eest suutis Selver esimeses geimis rünnakul paremini hakkama saada ja haaras 20:15 edu, mida Saaremaal enam tagasi teha ei õnnestunuki.\nTeises geimis oli Saaremaa hädas pallingu vastuvõtuga, mis ei lubanud jällegi rünnakut üles võtta. Geimi algus oli väga tasavägine – tablool vaheldused viigiseisud 1:1, 2:2, 3:3, 4:4, 5:5, 6:6, kuid esimesele tehnilisele vaheajale mindi siiski Selveri 8:6 eduseisul. Geimi keskel ja lõpuosas suutis Selver vahe neljale punktile kasvatada, mis jäi pikaks ajaks püsima – 13:9, 14:10, 15:11, 16:12, 18:14, 19:15, 21:17.\nTegin kahe esimese geimi lõpuosas enda märkmete põhjal väga huvitava statistilise tähelepaneku. Alates seisust 17:21 kulges nii esimene kui teine täpselt ühtemoodi, kusjuures isegi punktitoojad olid mõnes olukorras samad. Nimelt seisult 17:21 kulges mõlema geimi lõpp alljärgnevalt: 17:22, 18:22, 18:23 (mõlemal korral käis pallimas slovakk Matej Hukel ja servis võrku), 19:23, 19:24, 20:24, 20:25!\nKolmandas geimis ärgati üles\nNurgaründaja Rauno Tamme viis Saaremaa juhtima 1:0, kusjuures Selver ei pääsenud terve kolmanda geimi jooksul kordagi juhtima. Pealinlased jõudsid viimast korda viigini seisul 3:3, misjärel keskblokeerija Mihkel Tanila esimesest tempost üsnagi emotsionaalse punkti Selveri poolele maha lajatas. Kohe järgnes nurgaründaja Tomaš Halanda blokist 5:3 ja Tanila äss viis pisut hiljem Saaremaa juba 7:3 juhtima. Halanda löögist mindi seisul 8:4 esimesele tehnilisele vaheajale.\nKui teisest geimist mängu tulnud diagonaalründajast rahva lemmik Hindrek Pulk tegi 9:5, Tamme 12:9 ja 13:10 ja kui Saaremaa sidemängija Alexander Tusch tegi teisest puutest seisuks 17:11, siis tundus, et geimivõit on vormistamise asi. Aga Selver polnud veel alla andnud – südika kaitsemängu ja paari õnnestunud pallingu järel oli Saaremaa eduseis kahanenud kahepunktiliseks – 21:19. Seepeale võttis Tali aja maha, misjärel Saaremaa võitis neli punkti järjest. Protokolli kirjutati 25:19 ja 1:2.\nNeljas geim oli kõige tasavägisem ja emotsionaalsem. Alguses sai Saaremaa jälle paremini minema. Haarati eduseis 5:3, misjärel mängiti mängu kõige pikem punkt. Mõlemad meeskonnad tegutsesid ennastsalgavalt kaitses ja palli ei lastud kummalgi poolel maha kukkuda. Lõpuks tuli punkt saarlastele sealt, kust seda väga oodata ei osanudki – sidemängija Tuschi blokist … Vaatamata emotsionaalsele süstile sai järgmised neli punkti Selver – 6:7. Seejärel lõi Pulk blokist Kuressaare spordikeskuse uue saali kõrgesse lakke, mida ka igas mängus just ei juhtu – 7:7.\nMäng jätkus vahelduva eduga. Selver asus ette 9:7, mispeale Saaremaa sai kolm punkti järjest, neist viimase blokist, kus pall kukkus Selveri küljepiirile – 10:9 Saaremaale. Seejärel sai Selver kolm punkti järjest ja asus juhtima 12:10, Pulk lõi blokist auti, millele järgnes järgmine Saaremaa blokk, misjärel pall maandus Selveri teisele küljejoonele – jälle viik 12:12.\nPublik oli sillas\nPulk keeras randmega piki piiri seisuks 13:13 ja kui Tamme lõi blokist auti, mindi teisele tehnilisele vaheajale saarlaste eduseisul 16:15. Halanda viis hiljem Saaremaa ette 21:18, kuid Renet Vankeri ässpalling kahandas eduseisu minimaalseks – 21:20. Seisul 22:20 käis Saaremaa poolel servimas ka Aleksander Eerma, kuid punkt kukkus Selverile – 22:21. Seisul 24:22 ründas Halanda blokki – 24:23. Geimi lõpetas Taavi Nõmmistu serviviga. Geimid viigis 2:2.\nOtsustavat geimi alustas jällegi paremini Saaremaa – esmalt lõi Hukel blokist auti, Pulk tegi 2:1, millele järgnes Tanila võimas blokk – emotsiooni kui palju! Selver tuli järele ja seisult 3:3 järgnes punkt-punkti heitlus. Halanda lõi 4:3 ja 7:7, Tamme 8:8, Tanila esimesest tempost 9:9, Tamme tõi blokist 10:9 ja pisut hiljem sokutas veel nullnurga alt palli vastaste poolele – 11:10. Siis hakkas tööle Saaremaa blokk, mis on alati emotsionaalne, liiati veel otsustava geimi otsustavatel hetkedel – Halanda blokist 12:10, Tanila blokist 13:10, Selveri lätlasest treener Austris Stals võttis aja maha, kuid see ei aidanud, sest Tanila blokk tõi seisuks 14:10.\nPublik oli mõistagi sillas. Klubi mänedžer Hannes Sepp tegi väljaku ääres terve mängu head tööd ja ärgitas rahvast kaasa elama. Lõpus polnud tal seda vaja enam teha, sest terve saal seisis alates seisust 14:10 niigi püsti ja skandeeris trummipõrina saatel “Saaremaa, Saaremaa …”.\nHalanda otsustas asja\nSelveri auks tuleb öelda, et nad ei murdunud ja said seisult 14:10 kolm punkti järjest. Seisul 14:13 ei olnud Saaremaa vastuvõtt kõige parem, mistõttu Tuschi tõste tuli Halandale pisut selja taha … Tribüünil\nhoiti neljanda matšpalli ajal püsti seistes hinge kinni, sest nurgaründaja löögiasend head ei tõotanud, kuid Halanda professionaalsus otsustas siiski asja, sest nõtke slovakk suutis siiski sellise löögi teha, mis blokist auti lendas.– 15:13 ja 3:2. Võidutants võis alata.\nSaaremaa VK-l oli punktimasinaid seekord koguni neli, kõik panustasid üsnagi võrdselt – Pulk tõi 18, Tamme 17, Halanda 16 ja Tanila 13 punkti. Hukel tõi 7, esimeses geimis kaasa löönud Siim Põlluäär 4 ja Tusch 3 silma. Üleplatsimeheks oli Selveri Oliver Orav (21 punkti), märkimist väärib kindlasti ka Taavi Nõmmistu 17 punkti.\nSaaremaa pallingu vastuvõtuprotsent oli 52,9, Selveril 65,1. Rünnakuid realiseeris Saaremaa 50,8-protsendiliselt, Selveril oli see näitaja 44,9.\nBlokipunktid 12:11 ja ässad 10:5 olid mõlemad paremad Selveril. Mis statistika juures kõige enam silma hakkas, olid servivead. Kahe peale kokku tehti 39 serviviga – 20:19 oli selles arvestuses “parem” jällegi Selver.\nUrmas Tali: meie ei karda kedagi\n“Sellise serviga pole finaalis küll midagi teha,” ütles Rauno Tamme Kanal 12-le antud intervjuus. “Vastuvõtt peab samuti parem olema. Selver tuli hästi mängule peale, me ei saanud meeskondlikku mängu käima, aga kolmandas tuli paar õnnestumist,” lisas Tamme.\n“Tõste tuli mulle üsna ebamugavalt tõesti,” kommenteeris Tomaš Halanda Meie Maale neljanda matšpalli olukorda. “Jõudsin märgata, kus blokk on, võtsin end kokku ja lõin palli nii tugevalt, kui asend võimaldas ja kui palju sel hetkel veel sees oli.”\n“Meil nappis täna otsustava geimi lõpus sportlikku õnne,” ütles nukralt pingile vajunud Selveri peatreener Austris Stals vahetult peale kohtumise lõppu Meie Maale. “Kolmel korral ei suutnud me headelt positsioonidelt ära lüüa. Samas tegime esimeses geimis oma kogu seeria parima esituse,” leidis Stals üles ka minoorse noodi.\n“Esimene geim jäi meil rünnaku taha, teine pallingu vastuvõtu taha,” nimetas Urmas Tali Meie Maale esimeste geimide kaotuse põhjuseid. “Viienda geimi otsustavatel hetkedel saime Nõmmistu kinni ja serviga ka enam ei eksinud,” lisas Tali.\nSaaremaa VK finaalivastane selgus vastasseisust Pärnu VK – Tartu Bigbank. Võrkpalliuudistega kursis olevad inimesed teavad, et peale veerandfinaalseeria kaotust Rakverele astus Tartu loots Oliver Lüütsepp tagasi ja tartlasi juhendama asunud Andrei Ojametsa käe all on Tartu võidusoone jälle üles leidnud.\nKüsimusele, ega te praegust Tartut ei karda, vastas Tali kiirelt: “Lüütsepp tegi tegelikult ka väga head tööd ja Tartul on kogu aeg hea meeskond olnud, kuid me ei karda finaalis kedagi.”


Tööstuslikud pinnakatted puittreppidele | Tikkurila\nTööstuslikud pinnakatted puittreppidele\nTikkurila tööstuslikud pinnakattelahendused puittreppidele on vastupidavad ja tagavad töödeldud pinnale parima võimaliku kaitse. Lahendused on välja töötatud rohkem kui 160 aasta jooksul kogutud teadmiste ja kogemuste põhjal, millele pakub lisaväärtust meie asjatundlik müügijärgne tugi, mis annab meie klientidele kindlustunde ja meelerahu.\nMõeldud puidu loomuliku ilu tõstmiseks\nTrepid on maja sisekujunduse oluline osa.\nPuidust trepi kujundus varieerub maalähedasest kaasaegseni. Puittreppe saab sisekujunduse osana esile tõsta kas naturaalse pinnatöötlusega või julgete värvidega. Meie lai toonivalik sisaldab miljoneid alternatiive, et iga ruumi jaoks oleks lihtne leida õige ja sobiv lahendus.\nTreppe kasutatakse üldiselt palju, mis tähendab seda, et neil peab olema kõrge kulumiskindlus. Jalanõud ja lemmikloomade küünised võivad jätta treppidele jälgi ja kriimustusi, mistõttu on oluline pindade suurepärane vastupidavus ja kriimustuskindlus. Treppe peab olema ka lihtne puhastada ning neil peab olema hea pesu- ja pühkimiskindlus.\nTreppide pinnatöötlus peaks muutma treppide kasutamise ohutuks ja pakkuma libisemiskaitset, et vältida õnnetusi.\nMeie tootevalikus on M1-märgisega tooted ja lai valik pinnakatteid siseruumidesse, mis vastavad uusimatele keskkonnastandarditele.


Elektrilevi annab soovitusi äikesekahjude ennetamiseks - Uudised - Virumaa Teataja\n19. juuli 2018, 8:18\nEesti suvesse jagub nii äikest kui ka päikest.\nIlmaennustus lubab kuumadele ja päikeselistele ilmadele vahelduseks nädalalõpuks äikest.\nSee võib aga tekitada elektrikatkestusi ja kahjusid. Kuid kahju ennetamine on võimalik, kui tead, mida ja millal täpsemalt teha. Elektrilevi annab nõu, kuidas toimida.\nKõige kindlam viis elektroonikaseadmete kaitsmiseks on need seinakontaktist eemaldada. Suurt kahju põhjustab ülepinge, mida välgulöök tekitab. Tihtipeale on ülepinge seadme tööpingest mitu korda kõrgem. Selle tekkimiseks ei pea välk tabama maja, ohtlik on ka kaugem, kilomeetrite taha ulatuv äike, mis võib lüüa liinidesse või mõnda alajaama. Seega, kui seadmed on seotud elektriliinidega, on nad igal juhul äikesele haavatavad. Ohuallikaks seadmetele võivad olla ka internetijuhtmed – ülepinge võib tekkida ka sidevõrgus.\nParimaks kaitseks on varju otsimine mõnest hoonest või kinnisest autost. Autosõit äikse ajal on ohutu, kuna auto käitub Faraday puurina, kuid jälgida tuleb tugevaid tuuleiile ja langevaid puid.\nÄikesetormidega kaasneb palju ilmastikunähtusi, neid kirjeldasime ka äikeseblogi esimeses postituses. Välgu kõrval on ohtlikud ka tugev tuul ehk äikesepagi ja rahe. Tugev tuul võib lennutada oksi ja väiksemat prügi, kuid ka aiamööblit ja katuseid. Tuule poolt tekitatud kahju vältimiseks on mõistlik õues olevad lahtised esemed varju tõsta või kinnitada. Ka rahe võib suurt kahju tekitada, eelkõige on ohus inimesed – neid võivad suured rahekuulid vigastada. Kuid ohus on ka autod – nende kaitsmiseks on parim viis garaaži või katusealuse alla parkimine. Sellise võimaluse puudumisel on hea lahendus auto paksema tekiga katmine.\nÄikesega kaasneb tihti tugev tuul ning võimsad äikesepagid, mis võivad liinidele langetada puid. Maha langenud elektrijuhtmega tuleb olla väga ettevaatlik, nendele ei tohi läheneda ega neid puudutada. Samuti ei tohi puutuda liinile langenud puid ja oksi – need sisaldavad teatud koguses vett, mis juhib hästi elektrit.\nMaha kukkunud ja pinge all olevale juhtmele lähenedes võib tekkida eluohtlik sammupinge – see tähendab, et maapinnast võib saada elektrilöögi juba kuni kaheksa meetri kauguselt (niiskete tingimuste korral kaugemaltki, kuni 20 meetri kauguselt). Kui olete sattunud maha kukkunud juhtme lähedusse, tuleb ohtlikust tsoonist väljuda võimalikult lühikeste sammudega ning jalgu lohistades.