10 lihtsat nippi, kuidas põletada rasva loomulikul teel. - Tiina - Fitlap Kuidas poletada rasva ei soo\nKuidas poletada rasva ei soo, #2 Söö süsivesikuid!\nKas sinu kodukohas mõne treeninggrupiga pole võimalik liituda? Kui keegi sulle seepeale palderjani soovitab, siis teata, et teed trenni! Oluline on jälgida seda, et tarbitud süsivesikud ei oleks töödeldud ning et valguallikad oleksid mitmekesised. Ka osaliste tekstide või tsitaatide avaldamise korral meedias tuleb küsida kirjalikku luba. Rahune maha. Uurijad võrdlesid nii puhkava kui ka töötava jala nahaaluseid rasvarakke.\nVähenda alkoholi tarbimist Paljud inimesed armastavad alkoholi, kuna see aitab neil lõõgastuda ja unustada oma probleeme. Kuid kas sa teadsid, et alkohoolsed joogid on rikkad kalorite poolest? Alkoholi tarbimine võib tõsta kaalu, kuna tihtipeale on alkohol tarbimine seotud ka karastusjookide ja kuidas poletada rasva ei soo suupistetega. Püüa vältida alkoholi nii palju kui saad ja soovitud tulemused on üsna varsti näha. Sa ei pea loobuma alkoholi joomisest, vaid piirama alkoholi koguseid.\nMina: Alkoholis endas on juba nii palju kaloreid ka viinas ja kuidas poletada rasva ei soo on, uskuge kuidas poletada rasva ei soo tark tegu oleks üldse sellest loobuda, mitte ainult piirata. Hästi näha ka mu "punaste päevade pealt", kui olen joonud, siis kaal tõuseb rohkem ja ei taha pikemat aega alla tagasi minna kui ilma alkota patukorral isegi kui söön üksi suure Gustavi Brita koogi ära. Väldi söömist peale kella Üks tõhusamaid viise vältida kaalutõusu on lõpeta söömine peale kella On tõestatud, et peale kella söömine tõsta kehakaalu, kuna sa oled päeva peale ära tarbinud juba piisavalt kaloreid.\nPeale kella söömine on pigem tingitud stressist ja igavusest, kui näljast. Hilisõhtul tarbitud kalorid ladestuvad rasvaks ja põhjustavad kaalutõusu. Kui sa lõpetad peale kella söömise, siis langeb ka kaal. Mina: Meie kava kohta see ilmselgelt ei kehti, kui söön hilisõhtuse peale kellapole mitte midagi teistmoodi kui söön enne seda kella. Kui õhtusöök on kell 17, siis võib vabalt 21ks olla kõht tühi.\nPigem peaks arvestama, et enne söömise ja magamamineku vahele jääks paar tundi seedimisaega.\nJoo palju vett Me kõik teame, et vee joomine on tähtis. Sellega mitte ainult ei kaota kaalu, vaid parandad oluliselt ka oma keha ja naha tervist. Vesi puhastab keha toksiinidest, kiirendab ainevahetust ja sa kaotad kergesti kaalu.\nKui sa tahad saavutada paremaid tulemusi, joo 8 klaasi vett päevas. Maga piisavalt Sa pead puhkama ja magama vähemalt 8 tundi. Kui sa ei maga piisavalt, hakkab see mõjutama sinu keha ja tekib stress.\nMina: Söögiisu mul küll ei suurene, kuid jutt on ikkagi tõsi. Unevaeste ööde järgselt langeb kaal vähe või üldse mitte. Ka tõuseb vahest natukese haaval, kuni lõpuks korralikult jälle magada saan. Intervalltreening Sa ei pea minema igapäev jõusaali, kuid sul tuleks teha lühikesi intervalltreeninguid koos pausidega.\nSee kiirendab ainevahetust, mis aitab kaalulangetamise protsessis.\nKiirendatud ainevahetus põletab ka kaloreid kiiremini. Järeldus: püüa iga päev teha trenni minutit, kui sa tahad kiiresti kaalu kaotada.\nMina: Meie fitlapi treeningkava videod sobivad selliseks trenniks ideaalselt! Joo kohvi Kohvi joomise all ei peeta silmas kõrge kalorisisaldusega lattet koos vahukoorega. Soovitatakse lihtsat ja tavalist kohvi. Kohvis olev kofeiin stimuleerib rasvhapete vabastamist verre ja see annab vajaliku energia, et treenida pikema aja vältel.\nSee vähendab ka söögiisu. Mina: Tundub, et on tõsi. Ise muidugi katsetanud pole, kuna mulle kohv ei maitse ja ei sunni end seda jooma, v. Enda sünnipäeval ja enne kluppi minekut.\nEksperdid väidavad, et kes selliselt toimivad, kaotavad rohkem kaalu kui need, kes seda ei tee. Huvitav, kui eraldi vihikusse ka veel kirjutan, kas siis mu kaal langeb kiiremini? Tunneta päikest Ava hommikul kardinad ja lase päike enda tuppa. Hommikune päike täidab su energiaga.\nLisaks on tõestatud, et neil, kes saavad päevase annuse päikest, on väiksem kehamassiindeks. Mina: Vale. Olen töötanud kevadest sügiseni väljas päikese käes, jah, pruun olen küll, aga kaalu see mul ju ei vähendanud. Kusjuures, ma olen täpselt selline, et ma kuuma väga ei talu ka, kuumad päikeselised päevad kurnavad mind energia asemel. Vali oma suupisteid Ära osta tööle kaasa ebatervislikke suupisteid.\nEelista õuna või vali pakk mandleid. Mina: Pm nagu õige, aga tervet pakki mandleid ma küll korraga kuidas poletada rasva ei soo ei soovita süüa. Püüa toituda tervislikult ning sa oled terve ja sale.


Inimesele loomuomane toit – Kehakeel\nHome » Toitumine » Inimese loomuomane toit » Inimesele loomuomane toit\nInimesele loomuomane toit\nPosted by: Egle in Inimese loomuomane toit, Toitumine, Uncategorized October 29, 2012\nAlati on inimest huvitanud, mida süüa, keda süüa, kui palju süüa, millal süüa ja kus süüa, ikka selleks, et olla terve ja elada kaua.\nIgale liigile siin maapeal on loodud toit mis on vastavuses tema keha, instinktide, nägemismeele, maitsemeele ja seedeelundkonna iseärasustega. Näiteks kiskjad ehk karnivoorid on loomult lihasööjad. Herbivoorid on rohusööjad. Omnivoorid ehk segatoidulised saavad süüa nii taimi kui loomi. Furgivoorid on puuviljatoidulised jne.\nMis on siis inimesele loomuomane toit toetamaks maksimaalselt tervist, arengut ja pikka iga\nTänapäeva inimene ei ela enam inimesele loomupärast elu ega söö ka loomuomast toitu. Kuna inimene on kaotanud oma algse sideme loodusega, siis ei teatagi enam mis on loomulik mis mitte\nEnamus inimesi teab, et inimesed on loodud omnivoorideks ehk siis kõigesööjateks. Kuid järjest enam leitakse, et on ka paremaid toitumis võimalusi tervise ja hea enesetunde nautimiseks. On tervikliku toidu sööjad, kes söövad toitu vaid naturaalses olekus nagu liha, tomatit ja mett, ega tarbi viinerit, ketshupit, suhkrut jne. Kasvamas on suur hulk inimesi, kes ei söö liha ehk taimetoitlasi. On veel ka veganid, kes ei tarbi üldse ühtegi loomset toiduainet. Ja toortoitlased, kes ei kuumuta oma toitu üle 46 kraadi. Siis on veel puuviljadest toitujaid ja teisi huvitavaid toitumisstiile. Kõikide toitumisstiilide taga on ka teadlasi, arste, sportlasi ja muidu avalikult tuntud tegelasi. Aastakümneid ainult puuviljadest toitunud inimesed jooksevad ultramaratone või harrastavad body buildingut jmt. Kõige hämmastavam on veel see, et viimasel ajal on ilmunud ka valgusest või pranast ehk õhust toitujad( breatharianid), kes ei söö mitte midagi juba aastaid ja elavad väidetavalt täisväärtuslikku haigustevaba elu. Mida sellest kõigest arvata?\nTänapäeva inimene ei pea ise üldse mõtlema. Kõik teised on vastutavad peale inimese enda. Arstid vastutavad tema tervise eest, toitumisteadlased ütlevad mida sööma peab, reklaamid ütlevad mida ostma peab jne. Kui miski peaks häirima inimese mugavustsooni sellega, et inimene on sunnitud ise mõtlema ja järeldusi tegema siis minnakse kaitsepositsiooni. Näiteks kui küsida inimese käest, et kuidas ta teab, et inimene on loodud kõige sööjaks, siis vastus on tavaliselt selline:”Aga teaduslikult on see ju tõestatud “või ” aga meie esivanemad ju sõid nii.”\nMida see teadus üleüldse tähendab?\nPaljud inimesed ei ole teaduslike uurimustöödega eriti kokku puutunudki peale ehk mõne siin- seal “naistelehes” ilmunud pealiskaudse artikli. Sellegipoolest tundub teadus kui selline inimestele vägagi aukartustäratav. Tõepoolest tänu teadusele on inimene saanud teada palju huvitavaid asju. Teadus aga ei tähenda ühte suurt ja kurja onu, kes ütleb mis on õige ja mis mitte. Teadlasi ja erinevaid arvamusi on palju. Rõhutan arvamusi, teadlased püstitavadki hüpoteese, arvamusi ja erinevaid teooriaid. Näiteks toitumiseadlaste hulgas leidub nii taimetoitlasi, omnivoore kui toortoitlasi jne. Tehakse erinevaid katsetusi ja jõutakse erinevate tulemusteni. Seetõttu ei olegi teadlased igas asjas päris üksmeelel. Loomulikult saab teaduslike tõestusi kasutada aga nendest üksi ei piisa, tuleb ka ise mõelda ja näha kogu tervikut, millest teaduslikud tõestused moodustavad vaid osa kinnitamaks terviklikku arusaama. Loogilisest mõtlemisest siin üksi ei piisa, tuleks usaldada ka oma intuitsiooni.\nTeadlased selgitavad tihtipeale inimestele väga keerulistes terminites kui vajalik ikka üks või teine aine meie kehale on ja seda saab just loomsest või hoopis taimsest toidust. Või hoopis kui avastatkse mingi tähtis element nagu näiteks valk, siis pööratakse sellele suurt tähelepanu, mõne aja pärast avastatakse mõni uus aine, siis saadakse aru, et see on veel tähtsam aine jne.jne. Või rõhutatakse, et toit peab olema kindlasti läbi küpsetatud, muidu on see inimese organismile raskesti seeditav ning toidu küpsetamine tapab meile ohtlikud bakterid. Samas on tõestatud ka seda, et just kuumutamata värskes toidus nagu puuviljades ja salatites on palju vitamiine ja antioksüdante, mis on üliolulised inimese tervisele ning, et küpsetatud toit tekitab kanserogeenseid aineid, mis on vastutavad kasvajate tekkimise eest. On tõestatud, et toidu kuumutamine üle 46 kraadi hävitab palju vitamiine ja peaaegu kõik ensüümid, mis on vastutavad toidu seedimise eest.\nTegelikult ei teata kuidas asjad päriselt olid\nOsad teadlased arvavad seda, et just liha söömine andis tõuke inimese evolutsiooniliseks arenguks. Mõned teadlased on tõestanud, et inimese seedesüsteem ei ole loodud liha sööma. Teised seevastu aga usuvad, et just küpsetatud toit oli see mis inimese ajul areneda laskis ja just taimne süsivesikute rikas toit nagu kartulid ja porgandid kuna aju toit on glükoos mitte valk. Kolmandad väidavad, et hoopis psühhotroopsed taimed olid need, mis inimkonnal areneda aitasid. Vandenõuteoreertikud on aga veendumusel, et meid on ristatud nn Ufodega, mis võimaldas inimese hüppelist arengut.\nEnamus teadlasi on siiski seisukohal, et inimene peaks sööma kõike nii loomset, taimset, küpsetatud kui toorest toitu, sest vaid nii on võimalik kätte saada neid aineid, mida meie keha eluspüsimiseks ja terveolemiseks vajab. Tundub igati loogiline. Aga kuidas selgitada asjaolu, et erinevate toitumisstiilide esindajad elavad pikki tervisest pakatavaid aastakümneid ja lausa põlvkondi ega jää mingilgi moel alla kõigesööjatele, enamasti on neil isegi parem tervis ja pikem eluiga ning kõrgem haridus tase. Samuti väidavad teadlased, et ei ole võimalik elada ilma söömata pikki aastaid kuid ometigi on sellised inimesed olemas.\nÜhesõnaga teaduslikult tõestatud võivad olla ka teineteisele täiesti ristivastukäivad teooriad. Tavaliselt “võidavad” need kes oma teooriat kõige kõvemini karjuvad. Enamasti on kõige kõvem hääl rahal. Sellisel moel võivad teadlased jäädagi vaidlema ja inimesed ikka tõde ei tea. Me kõik teame, et teooria on üks asi aga praktika võib osutuda hoopis millekski muuks. Tegelikkuses napib erinevaid uuringuid mis oleksid jälginud suurt hulka inimesi ja nende toitumisharjumusi kogu inimese eluaja ning ka mitmete põlvkondade jooksul. Niisiis kui öelda, et pole tõestatud, võib tähendada tihtilugu ka seda, et pole piisavalt uuritudki.\nhttp://news.harvard.edu/gazette/story/2011/11/why-cooking-counts/ http://www.thefreelibrary.com/Meat+in+the+human+diet:+an+anthropological+perspective-a0169311689 http://cogweb.ucla.edu/Abstracts/Pennisi_99.html http://en.wikipedia.org/wiki/Heterocyclic_amine http://www.cancer.gov/cancertopics/factsheet/Risk/cooked-meats http://en.wikipedia.org/wiki/Carcinogen\nAga meie esivanemad ju sõid nii ….\nInimesed peavad tavaliselt esivanemate all silmas oma vanemaid või äärmisel juhul ka vanavanemaid. Nendele eelnevaid põlvkondi enam väga ei mäletata. Kuid 2-3 sugupõlve tagasi olnud söömisharjumused ei ole piisav selleks, et öelda, mis on inimese loomuomane toit. Evolutsioonilises plaanis kuluks 100 000 põlvkonda ehk 2 miljonit aastat, et inimese seedesüsteem võtaks omaks teatud toitu. Seepärast on oluline vaadata ka meie esivanemate toitumisharjumusi palju kaugemalt, päris algusest peale.\nKes me inimesed sellised üldse oleme ja kus kohast me tuleme ?\nSelle üle vaevavad pead paljud teadlased, ajaloolased, antropoloogid ja tegelikult ka paljud tavalised inimesed nagu mina või sina. Täna arvatakse nii aga homme kui leitakse uus fossiil või kellegi 3 miljonit aastat vanad hambad võib kogu seniarvatu näida hoopis uues valguses. Kuna asitõendeid napib, siis saab ka ajoloo vallas teha vaid oletusi.\nOn teada, et maapeal on elanud erinevaid inimliike, kuid kõik teised peale homo sapiensi on mingil põhjusel välja surnud. Teadlased pakuvad, et inimese eellased ehk Homininae perekond- inimese eellane, gorilla, shimpans ja bonobos elasid u, 8 miljonit aastat tagasi . Homo perekond – inimese eellane, neandertallased ja homo erectus ilmusid 2,5 miljonit aastat tagasi. Kaasaegne inimene Homo Sapiens tekkis 200 000 aastat tagasi. Arvatakse, et inimese eellane nagu ka inimene ehk Homo sapiens ise elas troopilises kliimas( Aafrikas) ja oli taimetoitlane, enamasti siis puuvilja toiduline. Usutakse, Aafrikast rännati euroopasse u. 60 000–100 000 aastat tagasi, kliima muutuse tõttu. Inimesed kohandasid oma eluviisi, tulemaks toime karmimate oludega, kus söödavaid taimi oli vähem ja talved väga külmad. See võis olla ka põhjus, miks inimesed hakkasid liha tarbima.\nhttp://en.wikipedia.org/wiki/Timeline_of_human_evolution http://www.tfg.tartu.ee/bioloogia/testid/inim-evol/inimese%20evol3.htm http://novaator.ee/ET/inimene/kliimamuutus_lubas_inimestel_aafrikast_valja_rannata/ http://www.history.com/news/human-ancestor-ate-leaves-wood-and-bark http://www.mpg.de/5871906/Australopithecus_sediba_menu\nMillal hakkas inimene liha sööma?\nTööriistakasutuse ja lihasöömise alguse paikapanemine on inimese eellaste evolutsioonilise ajaloo mõistmiseks võtmetähtsusega, ütlevad teadlased. Siiani arvati, et tööriistade kasutuselevõtmine on seotud Hominiinide ajumahu suurenemisega. Uus leid näitab aga, et tööriistu kasutati juba ammu enne perekonna Homo väljakujunemist. Varem arvasid arheoloogid, et varased inimese eellased hakkasid tööriistu kasutama 2,5 miljonit aastat tagasi. On leitud tõendeid, et üks esimesi perekonna Homo liikmeid, Homo habilis, kasutas liha tükeldamiseks teravaid kive. Uus leid on aga hinnanguliselt umbes 3,39 miljonit aastat vana, vanem ka kuulsast Australopithecus’e Lucy-nimelisest fossiilist, kes elas leiupaiga lähedal umbes 3,2 miljonit aastat tagasi. Ehk siis umbes sellest ajast võis inimene hakata liha tarbima. Arvatakse, et inimese eelane alguses siiski ei küttinud vaid võttis taimetoidule lisaampsu korjustelt ja laipadelt.\nhttp://novaator.ee/ET/inimene/inimese_esivanemad_kasutasid_tooriistu_seniarvatust_oluliselt_varem/ http://www.jqjacobs.net/anthro/paleo/scavenging.html http://en.wikipedia.org/wiki/Hunter-gatherer\nMillal hakkas inimene tuld kasutama\nEnamus arheoloogide arvates hakkas inimene tuld kasutama 250 000 aastat tagasi, laialdasemalt aga alles 125 000 aastat tagasi või koguni vaid 40 000 ja mõned teadlased arvavad isegi, et vaid 10 000 aastat tagasi. Vaid üks teadlane( Wrangham) on veendunud, et inimese eellane hakkas tuld kasutama juba 2,3 – 1,8 miljonit aastat tagasi. Kuid need pole absoluutselt kindlad tõendid ja võivad olla enamik teadlaste arvates lihtsalt kokkusattumused. Igaljuhul on tule kasutamise tõendusmaterjal kesine.\nhttp://en.wikipedia.org/wiki/Control_of_fire_by_early_humans http://www.thesciencenews.info/2011/05/people-used-fire-more-than-300000-years.html http://en.wikipedia.org/wiki/Cooking\nPaleo ehk kiviaja dieet\nPaleo ehk kiviaja dieeti kestis vahemikul 2,5 miljonit – 10 000 aastat. Põllukultuur ei olnud veel arenenud ja inimene hankis toitu otse loodusest. Ei olnud piimatooteid, teravilju ja kaunvilju, soola, suhkurt. Inimene sõi liha, kala, juurvilju, puuvilju, marju, pähkleid, seemneid. Enamasti söödi toit ka toorelt, ka liha ja kala kuna väidetavalt suurem osa kiviajast ei osanud inimene tuld veel kasutada. Kiviajal ei tuntud paljusid nn. tsiviilhaigusi nagu südamehaigused, diabeeti jms. mida seostatakse otseselt viimase 10 000 aasat tagasi muutunud menüüga, mil inimene hakkas kasvatama põllukultuure ja kodustama loomi. Muidugi olid kiviaja inimesed ka väga liikuvad ja veetsid oma päevad õues. Samas osad teadlased argumenteerivad, et kiviaja inimeste eluiga oli lühike- keskmine vanus u. 30- 40 eluaastat, seetõttu ei jõudnud nad ka haigestuda. Ka eskimote põhitoiduks on värske liha ja kala, kuid keskmine eluiga 40 aastat. Eluiga võis olla lühem ka karmide elutingimuste tõttu nagu sõjad, kliima, nälg, jne. Vahepealsetel aastatel kuni ehk siis alates 10 000 aastat tagasi on inimese keskmine eluiga olnud veelgi lühem, isgi 26 aastat. Arvatavasti katkude jm. haiguste tõttu. 2010 a. on inimese keskmine vanus 67. aastat.http://en.wikipedia.org/wiki/Paleolithic_diet http://www.nommevalitsus.org/index.php?option=com_content&view=article&id=7402&Itemid=288&lang=en\nInimene kui saakloom\nKuid mitte kõik teadlased ei arva, et inimene on olnud kogu aeg kütt. Hoolimata uurimustes ja menukirjanduses esitatud populaarsetest teooriatest ei kujutanud ürginimene endast agressiivset tapjat,” kinnitab raamatu „Inimene kui saakloom: primaadid, kiskjad ja inimese evolutsioon” (“Man the Hunted: Primates, Predators and Human Evolution”) autor Sussman. „Meie arukus, koostöövõime ja paljud muud kaasaegse inimese omadused arenesid välja meie püüetest kiskjaid üle kavaldada. Kuna ülekavaldamine on ajule keerukam ja raskem ülesanne kui ise jahti pidamine. ” Professor Sussman räägib, et inimene ei olnud kütt, vaid oli ise saak krokodillidele, metsikutele kasslastele jne. Umbes 2 miljonit aastat tagasi olid inimesel enamvähem samasugused hambad ja küüned, ta ei saanud süüa loomi, veel vähem neid küpsetada kuna ei osanud tuld kasutada. Milleks ta siis neid küttis. Ta ei küttinudki neid vaid põgenes kui sai või kaitses ennast rünnakute eest. Inimesed olid tol ajal ka palju väiksemat kasvu ja metsikuid kiskjaid elas palju rohkem kui praegu ning nad olid ka tunduvalt suuremad. Seepärast elasid inimesed paljukesi koos, et loomad neid maha ei murraks. Sussman lisab, et nägemus inimesest kui kütist kujunes lihtsakoelise judeokristliku ideoloogia baasil, mille kohaselt inimene on olemuselt paheline, agressiivne ja sündinud tapjaks. „Kui kivistisi ja tänapäevaseid mitteinimestest primaatloomaliike tegelikult uurida, saab selgeks, et asjalood lihtsalt ei olnud nii.”\nMida räägivad meile inimese kõige lähedasemad sugulased – inimahvid\nViimasel ajal on esiletõusnud ka inimese ja inimahvide ( gorilla, orangutang, shimpans) vaheline suur seos. Seda, et ahvid on inimese lähimad sugulased teavad ehk kõik, kuid kui lähedased me tegelikult oleme ei tea vist väga paljud meist. Suuresti tänu Jane Goodallile, kes on shimpanse uurinud üle 50 aasta, saame oma lähimaid sugulasi pisut paremini tundma õppida. See info võib anda meile ehk rohkem aimu ka sellest, kes me inimesed sellised oleme.\nKas sa teadsid et:\nKõige rohkem sarnaneb inimene shimpansiga, jagades 98,6% idenditeeti. Ehk siis meie DNA on peaaegu sama, mis shimpansidelgi.\nShimpanside loomulikuks elukohaks sobivad kõik troopilise kliimaga alad. Samas kliimas elasid ka meie muistsed esivanemad enne kui nad hakkasid rändama külmematele piirkondadele.\nLooduses elavad shimpansid gruppides nagu ka inimesed läbi ajaloo.\nShimpansid suhtlevad omavahel, kasutades häälitsusi, zheste, grimasse, kehaasendeid jmt. On võimelisd õppima ka numbreid ja aru saama kõnest kui neid õpetada.\nLooduses elavatel shimpansidel on ka oma kultuur, mis on erinevates paigus erinev. Ehk siis tehakse teatud asju mitte instinktidest või geenidest, vaid kombest lähtuvalt. Näiteks pähklite purustamine kiviga on üks osa shimpanside kultuurist. Samuti erinevate ” tööriistade” valmistamine ja kasutamine. Shimpansid kasutavad ka ravimtaimi, et end ravida. Need oskused kantakse edasi põlvest põlve.\nShimpansid kannavad oma lapsi kõhus samakaua kui inimesedki- 8-9 kuud. Beebid on samuti abitud nagu inimbeebidki vajades eelkõige ema armastust, soojust ja hoolt. Shimpansid toidavad oma poegi rinnaga u 5 aastat. Ka inimeste imetamise periood on olnud varasematel aegadel umbes sama pikk. Shimpansi lapsele õpetatakse mida süüa ja mida mitte ka teiste täiskasvanud shimpanside poolt. Alles 8 kuu vanuselt hakkab shimpansi poeg kõndima.\nShimpansid õrnutsevad, teevad romantikat, vaatavad päikeseloojangut, kallistavad ja musitavad nagu inimesedki. Võtavad kasvatada orbe, söödavad teisi loomi näiteks kilpkonni. Nad naeravad.\nShimpansidel on samuti 32 hammast ja nad elavad u. 50- 60 aastat. Nende keha temperatuur on sama mis inimestelgi. Shimpansid on 7 korda tugevamad kui inimesed.\nShimpansid , eriti isased võivad olla väga agressiivsed, nad võivad teha koletuid kurje tegevusi nagi inimesedki teinekord. Nad võivad tappa suures raevus teisi shimpanse ja isegi oma lapsi ning neid pärast ära süüa. Ka inimene on võimeline sellisteks tegudeks.\nMida shimpansid söövad?\nShimpanside seedesüsteem on väga sarnane inimese seedesüsteemiga. Erinevalt inimesest toituvad shimpansid põhiliselt värsketest puuviljadest, puulehtedest, pähklitest, seemnetest ja õitest ehk 95- 99 % kogu menüüst. Ülejäänud 5% moodustavad termiidid, selgrootud loomad, tõugud, munad. Sellest 5 % u 1% söövad shimpansid ka liha, mis ei ole nende igapäevane toit. Ja seetõttu nimetatakse shimpanse omnivoorideks.\nShimpansid peavad jahti väikestele loomadele, eriti populaarne saak on neist väiksemad ahvid nagu punased colubus ahvid. Shimpansite jahipidamine on jäänud teadlastele pisut arusamatuks. Arvatakse, et shimpansid ei jahi mitte sellepärast, et neil ei ole piisavalt toitu või sellepärast, et nende organism vajab liha. Inimene ja shimpans on ainukesed loomad, kes peavad jahti jahi enda pärast. Shimpanse ei huvita näiteks juba surnud looma liha. Just jaht ise pakub pinget ja tavaliselt teevad seda isased shimpansid kambakesi. Pärast jagatakse liha omavahel, isegi kui püütakse kinni vaid 1 kilone ahvibeebi ja jahtijaid on 14 isendit. Emased shimpansid pidid liha tüki eest isegi laskma isaseid endale ligi. Jahtimine ja jahisaagi jagamine on neile nagu sotsiaalne ja kultuurne tegevus ning tugevuse näitamine. Üksi eriti ei jahita kuigi see oleks mõistlikum kuna siis saaks ju saagi üksinda ära süüa, aga selles ei ole point. Jahtimine oleks seotud justkui egoga, et näidata teistele , kes on tegija. Jahti pidades õpitakse teineteiselt ka oskusi. Erinevates gruppides on jahitakse erinevalt, mõndades vähem, teistes rohkem. Teadlased arvavad, et ka meie esivanemad kes olid algselt taimetoitlased võisid ehk samamoodi jõuda jahipidamise juurde.\nhttp://web.archive.org/web/20070924183654/http://www.janegoodall.com/chimp_central/default.asp http://www.savethechimps.org/chimp-facts http://www.bbc.co.uk/nature/life/Common_Chimpanzee#p00nzs13 http://en.wikipedia.org/wiki/Chimpanzee\nKuula oma keha, sinu keha räägib sinuga\nKõige paremat informatsiooni selle kohta mida süüa, annab meile tegelikult meie oma keha. Oma keha kuulamist aetakse tihti segamini oma mõistuse või harjumuste kuulamisega. Võtame näiteks liha või piima tooted. Inimene ütleb, et talle maitseb liha ja juustu maitse. Ta tahab neid süüa, järelikult keha tahab. Kuid see ei ole nii. Kehahääle kuulamine ja isude rahuldamine on kaks erinevat asja. Kui me küsime oma kehalt, mida ta tegelikult vajab ja tõesti kuulame, võib vastus olla hoopis midagi muud.\nKeha räägib sinuga läbi instinktide, lõhna, – nägemis – ja maitsemeele, seedesüsteemi omapära, kehaehituse ja tervisliku seisundi kaudu.\nJälgi oma tervist, energiataset, instinkte, lõhna – ja maitsemeeli, kehaehitust ning oma keha iseärasusi\nHea tervis ei tähenda vaid haiguste ja puuete puudumist. Tervis on multidimensionaalne, sotsiaalse, füüsilise ja psühholoogilise heaolu muutuv seisund, mis põhineb tegutsemisvõimel, eneseteostusvõimel ja elu mõtte tunnetusel.\nSelleks, et teada, mis on inimese loomuomane on vaja näha toitu kõigepealt naturaalses olekus, ilma midagi ära võtmata või lisamata. Nii nagu kõik teised liigid siin maapeal ja ka inimene kunagi oma toitu valis. Vaadates, nuusutades, maitstes.\nKõht on tühi ja sinu ees on järgmised valikud. Sooviksid sa lammast, põrsast, lehma piima, puuvilju, aedvilju, lehtvilju, magusa maitsega õisi, pähkleid jne. Või ahvatleb sind heinamaa, värske rohi? Mida sa eelistad?\nEnamik inimestel ei hakka suunurkast vett jooksma armast põrsakest aga ka mitte suurt ja porist siga vaadates.\nOleksid valmis oma käega enne igat söögikorda tapma looma ?\nÜldjuhul ei naudi inimesed loomade tapmist, vastasel juhul oleks ju restoranides klaasist tapamajad, et enne sööki juba süljenäärmed kenasti liikuma saada ja lastelegi rohkem söögiisu tekitada.\nKa elusa ega surnud looma lõhn ei eruta inimese maitsemeeli. Kuid näiteks kass tunneb hiire lõhna juba kaugelt. Küll naudib inimene puuvilja lõhna. Kassi aga puuvilja lõhn ei huvita. Seepärast meenutavad ehk ka lõhnaõlid ja pesuvahendid puuvilja mitte liha lõhna.\nKa niisama heina ei soovi inimene närida nagu herbivoorid. Viljapõldu vaadates ka söömistungi nagu ei teki. Lehmalt või mõnelt muult loomalt piima udarast imeda ammugi ei tahaks. Värskeid puuvilju, marju ja aedvilju söövad aga inimesed hea meelega. Nende lõhn, kuju ja värv lausa kutsuvad sööma.\nKui aga vaadata inimese kehaehitust, siis puudub vastav varustus looma püüdmiseks, tapmiseks ja söömiseks. Meil ei ole kihvu, küüniseid ja ei jõua me ka järgi joosta jänesele või kitsele ja ei teki ka saagi püüdmis instinkti. Meie hambad ja lõualuu ehitus ei soosi looma närima. Milleks peakski kui toitu saab hankida ja süüa palju vähem energiat kasutades, eelistades taimi ja puuvilju mis on juba valmis söömiseks, ilma et peaksime neid kuidagi töötlema või kuumutama hakkama.\nKuid inimesel on ju ajud. Inimene kasutab leidlikust ja abivahendeid loomade püüdmiseks. Veel parem- inimene kodustab loomad, söödab neid ja sügab igapäev nende selga, paneb neile nimedki ja siis ükspäev kui loomake midagi aimatagi ei oska…Väga mõistlik, eksole.\nAinult inimene ei soovi ega saagi süüa looma sellisel kujul nagu ta on, ta töötleb looma seni kuni algne välimus ja lõhn on muudetud apetiitsemaks. Me keedame ja praeme liha, maitsestame seda erinevate taimede ja kastmetega, laseme läbi hakklihamasina ja lõikame suupärased viilud, et oleks võimalik kuidagigi see liha omale sisse süüa. Samuti ei söö inimesed ära kogu looma nagu seda teevad teised omnivoorid, vaid eelistavad teatud tükke sellest.\nKa eelistab inimene vaid teatud loomaliike süüa. Ei ole isu süüa oma lemmiklooma nagu kass, koer, hobune, merisiga, hamster jne. Erinevaid lemmikloomi tekib kodudesse aina juurde juba on populaarsed jänes, minisiga, madu jne.\nKui inimene sööb loomset toitu ( liha ja piimatooteid ) suurtes kogustes on kerged tekkima südamehaigused, osteoporoos, kasvajad ja degeneratiivsed haigused. Lihatoidulised ja segatoidulised loomad pakatavad tervisest kui nende menüü sisaldab palju liha. Kui inimese menüü sisaldab väga vähe liha ja piimatooteid või üldse mitte, siis on ka terviseprobleeme vähem.\nLiha ja piimatooteid sööv inimene saab füüsiliste vaevusteta hakata taimetoitlaseks kuid taimetoitlane ei pääse kõhuhädadest ja laktoositalumatusest kui ta ei ole varem loomset toitu tarbinud. Piima tarbimist ja lihasöömist tuleb inimesel hakata harjutama varajases lapsepõlves, et seedimist nende toitudega harjutada.\nInimesel on raske seedida toorest liha. Tänu bakteritele ja parasiitidele, mis võivad tekkida juba mõned tunnid peale looma tapmist, saab inimene kergelt mürgituse jms. Seetõttu sobib inimesele küpsetatud liha, kuid liha küpsetama hakkas inimene siiski üsna hiljuti. Ka muna ja piima peetakse paremaks mitte toorelt süüa. Teravili jälle toorelt ei maitse nii hästi.\nTaimetoidulistel loomadel ja inimestel on soolestik kehast vähemalt kuus korda pikem, sest tamine toit laguneb palju aeglasemalt, kuid liha süües tekivad nende organismi toksiinid, mis takistavad neerude toimimist ja soodustavad podagra, artriitide, reuma ja vähi teket. Lihasööjatel loomadel on soolestik lühem, et nad suudaksid kiiremini liha söömisest tekkinud mürke väljutada. Meie süljel on aluseline reaktsioon ja ta sisaldab amülaasi, mis aitab seedida tärkliserikast toitu.\nAga ainult taimedest ei saa ju kõhtu täis\nTavaliselt järgneb loomse toidu söömisele selline mõnus täiskõhu tunne, teisisõnu- toidukooma. Silm vajub kinni ja tekib tahtmine nn. leiba luusse lasta. Ja seetõttu arvab inimene jälle, et kehal on nüüd hea olla kuna ma andsin talle mida ta soovis. Mida see siis tegelikult tähendab. Loomse toidu seedimine kulutab niipalju energiat, et inimene ise on peale söömist nagu halvatud ega jaksa millegi muuga eriti tegeleda. Taimetoitu süües sellist probleemi ei teki. Võib küll tunduda esialgu nagu kõht ei saanud päris täis, teisisõnu toidukoomat ei teki ega peagi tekkima kuna toidu ülesanne on anda inimesele energiat ja tegutsemissoovi.\nKui nüüd vaadata toidu valmistamist ja küpsetamist, siis kui mitte täiskasvanud siis vähemalt lapsed valivad enamasti pigem toore ja naturaalses olekus porgandi, kapsa, kaalika, õuna, marja, herne, tomati, jne. Harva söövad lapsed heameelega suppe, püreesid ja muud sellist toitu, mis on läbi segatud, keedetud või tundmatuseni muudetud. Kui aga tuua lauale kauss maasikaid on see hetkega otsas.\nInimene on omnivoor?\nSuure tõenäosusega on inimene pikka aega söönud oma toitu toorelt. Selge on ka see, et mingil hetkel kui inimene õppis toitu küpsetama, andis see talle laiema toiduvaliku ehk siis ta sai süüa ka neid toite, mis toorelt eriti ei kõlba – kartul, seened, hiljem teraviljad ja mõned kaunviljad. Ilmselgelt on see päästnud inimesi näljast. Pole kahtlust, et inimene on kohanemisvõimeline ja meie seedesüsteem suudab hakkama saada igasuguse toiduga ja ka ilma toiduta kui vaja( vähemalt mõnda aega). Kitsa toidusedeliga liikidel on looduses ja kliima muutudes raskem ellu jääda. Kuna Maa kliima on aja jooksul muutunud ja inimestel on tulnud raskete oludega kohaneda siis pole ime, et lihasöömine on päästnud meid võibolla isegi väljasuremisest.\nMe küll ei tea täpselt kui pikalt on inimene juba liha söönud aga selge on see, et igaljuhul kauem kui piima, teravilju, kaunvilju, suhkrut ja soola. Võiks arvata, et inimese organism on lihasöömisega harjunud ja liha on saanud inimese evulutsiooni käigus inimese loomuomaseks toiduks. Teatud piirini liha tarbimine inimesele probleeme ei tekitagi kuidon teada, et liig tekitab juba neeru,-maksa,- ja südame probleeme. Sellisel juhul võiks öelda 2 miljoni aasta pärast, et ka Mc Donalds on inimesele loomuomane toit, kuna seda on inimene palju ja kaua söönud, järelikult peame seda edasi sööma. Arvestamata sellega, kuidas sellise toidu söömine meile mõjub. Või võtame kannibalismi, inimene on söönud teist inimest. Kas jätkame? Sellesuhtes pole lihasöömine kindlasti õigustatud.\nPeavoolu teadlased peavad inimest ja shimpansi omnivoorideks. Shimpans sööb loomset 5% oma menüüst, sellest liha ehk 2% ja mitte igapäevaselt ning mitte niiväga toitainete saamiseks, vaid sotsialiseerumise pärast. Inimene sööb loomseid toiduaineid – liha piim, munad 20%, paljud ka 50 % , mõned võibolla veelgi rohkem kuna arvatakse, et loomne toit on lausa asendamatu. Inimese ja shimpansi seedesüsteem aga funktsioneerib äärmiselt sarnaselt.\nTeiste omnivooride nagu karu menüü koosneb u. 85 % taimsest ja 15 % koomsest toidust. Miski siin ei klapi.\nVõtame nüüd kassi, kes teadupärast on karnivoor ehk kiskja, kuid ta sööb ju teinekord ka näiteks muru, või hoopis arbuusi jms. Tänapäeva poe kassitoit sisaldab ka enamasti riisi ja muid aineid peale liha. Kas sellest võib järeldada, et kass on tegelikult omnivoor, kuigi tema instinktid, seedesüsteem, kihvad ja küünised räägivad millestki muust.\nKui aga nüüd öelda, et inimese aju hakkas arenema tänu lihasöömisele, siis miks kiskjate aju ei ole samamoodi arenenud, nad ju liha palju kauem ja rohkem söönud kui inimene.\nKui aga öelda, et loomne või küpsetatud toit inimese eluiga oleks pikendanud, siis shimpansi keskmine vanus on 50 aastat ja Eesti mehe keskmine vanus täna on 65 aastat. Väga suurt vahet ju ei tulegi kuigi nende vahel on väidetavalt nii 8 miljonit aastat arengut. Ja kindlasti tasub arvestada ka seda, et metsas elades on elamistingimused karmimad kui tare- tarekeses. Kindlasti leidub inimeste hulgas ka täiesti terveid ja pikaajalisi inimesi, kuid vaid vähesed neist on ehk niikaugele jõudnud operatsioonideta, ravimiteta või muu karmi sekkumiseta. Piisavalt palju on aga neid vanureid, kes on kui elavad laibad, olles elushoitud tänu tablettidele.\nKas kõigile inimestele sobib ühesugune toit?\nInimene on üks liik, teiste liikide seas. Inimene kuulub inimahvidega ühte perekonda ning meie seedesüsteem ei ole muutunud, isegi peale seda kui inimene on väga pikalt söönud ahvidest täiesti erinevat toitu. Karu on karu, hunt on hunt jne. Kuigi erinevates piirkondades erineb nende värvus või toidulaud, söövad nad laiaslaastus ikka samalaadset toitu. Ka Maa erinevais paigus elavad inimesed on võimelised seedima teatud toite paremini või halvemini. Aasias ja Aafrikas näiteks ei talu inimesed piima, Euroopas aga talutakse piima paremini. Jaapanlased taluvad hästi vetikaid ja mereloomi. Indialased söövad vähem liha, Eskimod taluvad liha paremini. Olulist rolli mängivad kindlasti ka igaühe individuaalsed geenid, pärilikkustegurid ja seedesüsteemi töökorras olekust ning ka võimest erinevaid toitaineid omastada. Ka vanust ja liikumist tuleb arvesse võtta. Instinktid, lõhna, – nägemis – ja maitsemeel ning kehaehitus on meil enamasti ikka sarnane.\nEi saa eitada tõsiasja, et inimene on disainitud sööma enamuses või täielikult siiski taimset toitu, kuigi me talume ka liha, piimatooteid, teravilju, kaunvilju ja isegi sünteetilist toitu ei tähenda, et see oleks inimese loomuomane toit. Inimese kehaiseärasusi, kehakeelt ja instinkte arvestades sobib meilegi shimpanside menüü nagu puuviljad, marjad, seemned, pähklid ja lehtviljad imehästi. Paljud aedviljad ka maitsevad meile naturaalses olekus. Siin- seal ehk väike amps muna ja liha ei tee ka otseselt midagi halba. Sellest vaatevinklist vaadatuna on inimestel ehk teravilju ja piimatooteid veel kõige raskem seedida. Nisu ja piim on tugevad allergeenid ja tervise probleeme tekitavad toidud terves maailmas. Seedimist ei kergenda ka liigne praadimine, küpsetamine ja süües palju erinevaid toidugruppe samal ajal.\nHetkel on inimese jaoks kõige probleemsem siiski tänapäevane liigselt töödeldud toit, mis sisaldab inimorganismile raskesti seeditavaid ja elutähtsate toitainete omastamist takistavaid aineid. Meie menüü on nii lühikese aja jooksul drastiliselt muutunud. Inimeste füüsiline koormus on aja jooksul tunduvalt vähenenud ning me ei vaja enam nii palju toitu kui vanasti. Evolutsioonilised muutused võtavad väga pikka aega ning selleks kuluks sadu tuhandeid aastaid, enne kui meie kehad tänapäevase toitumisega harjuksid. Seetõttu tuleks eelkõige tarbida mitmeksesist, loomulikku, vähetöödeldud, lisaainetevaba, võimalikult värsket ja mahedalt kasvatatud terviklikku toitu ning piisavalt puhast vett. Arvestades, et toit oleks vähemalt 85% taimne. Mida vähem loomset seda parem. Mida rohkem toorest küpsetamata toitu seda parem.\nKuhu soovib inimkond edasi areneda?\nKui nüüd puudutada veel spirituaalset teemat, siis inimene ei ole omnivoor, karnivoor, herbivoor või shimpans. Inimene on inimene ehk vaimne olend. Inimest eristab ahvist mitte ainult aju suurus vaid ka vaimsus.\nHetkel liigub kogu maailm järjest kiirenevas tempos otsima oma tõelist olemust- oma hinge. Sellel hingerännaku teekonnal on paljud inimesed leidnud inimeseks olemise tõelised väärtused nagu tingimusteta armastus, kaastunne, austus ja üksolemine kogu looduga. See omakorda näitab loomade pidamise, loomade tapmise ja söömise mõtetust.\nKummaline tähelepanek veel seegi, et liigne lihasöömine tekitab südamehaigusi, mis taimetoitlastel praktiliselt puuduvad. Kui oled avanud oma südeme, siis ei suuda sa süüa enam loomi ja südamehaiguste risk on madalam. See on ka teaduslikult tõestatud.\nKui karta aga seda, et loomset toitu süües ei saa inimene oma aineid kätte, siis taimetoitlased- veganid on edukalt tõestanud vastupidist ja see on veel füüsiliselt mõõdetav ja teaduslikult ausaadav. Tegelikult on inimene võimeline toituma ka õhust ja armastusest ning see tekitab meie ajus juba lühise, kuna loogilised seletused ja veelvähem teaduslikud tõestused puuduvad.\nSoomlanna Helena ja sakslane Michael on valgustoitujad, olles elanud ilma söögita üle 10 aasta. Nad ütlevad, et kui me usume, et vajame 3 x päevas füüsilist toitu, siis on see nii. Valgustoitumine on juba kõrgem pilotaaz, mille praktiseerimine enamustele meist praegu üle jõu käib. Tuleb hoiatada, et paljalt tahtejõuga ei tee siin midagi, nii võib hoopis haiglasse sattuda. Valgustoidu protsess on ja püsib mentaalse-vaimse ilminguna ning nõuab väga erilist sisemist häälestatust. Seda ilma eelneva pikaajalise ettevalmistuseta kellelgi proovida ei soovitata. Niikaua, kui meis valitsevad ego isekad soovid ning on alles kübegi negatiivsust – hirm, viha, uhkus.. jne, siis pole me selleks veel valmis.\nSenikaua kui õhust ja armastusest toitumine üle jõu käib, kuula oma keha ja söö inimese natuurile vastavat loomuomast toitu. Seda mida tahaksid süüa ka naturaalses, küpsetamata, töötlemata olekus.\nPiperno DR, Dillehay TD. Starch grains on human teeth reveal early broad crop diet in northern Peru. Proc Natl Acad Sci U S A. 2008 Dec 16;105(50):19622-7.\nToortoitumine kui tõeline väljakutse\nPaast, meie iidne ravim


Ukraina pöörab Moskva poole - Äripäev\nUkraina pöörab Moskva poole\nSirje Rank 04. august 2006, 00:00\nPresident Viktor Juštšenko kinnitas valitsusjuhi kandidaadiks Viktor Janukovitši, kelle Juštšenko võimule tõstnud oranž revolutsioon kaks aastat tagasi häbiga erru saatis. Ukraina esimestel vabadel valimistel on Janukovitš saanud uhke revanši.\nKoostööst Julia Tõmošenkoga, Juštšenko peamise liitlasega oranžis revolutsioonis, ei tulnud midagi välja ning presidendi partei Meie Ukraina plaanib koalitsiooni Moskva-meelse Regioonide Partei, sotsialistide ja kommunistidega. Eile allkirjastasid need parteid rahvusliku ühtsuse leppe ning täna hääletab Janukovitši kandidatuuri Ukraina parlament. Ainsana keeldus koostööst Julia Tõmošenko blokk.\n"Oleme saavutanud suure poliitilise läbimurde," ütles Juštšenko eile pärast kohtumist parteide esindajate ja Janukovitšiga. "Oleme ühendanud riigi, mis oli lõhenenud ida ja lääne vahel," tsiteeris Bloomberg.\nVeel kogu kolmapäeva kestsid pinevad kõnelused ning viimase hetkeni oli lahti parlamendi laialisaatmise võimalus ja uued valimised. Neljapäeva esimestel hommikutundidel teatas president, et toetab Janukovitši kandidatuuri. "Ma olen kindel, et minu otsus on riigi arengu seisukohalt absoluutselt vajalik," ütles president.\nUkrainas 26. märtsil toimunud parlamendivalimistel sai enim hääli Janukovitši Regioonide Partei, teisel kohal oli Julia Tõmošenko blokk ja kolmandal presidendi Meie Ukraina. Selget enamust ei saanud ei läänelikke reforme toetav oranž ega Moskvaga koostööd eelistav Janukovitši leer.\nJuštšenko kinnitas eile, et Ukraina jätkab läänemeelsel kursil. Suhted presidendi ja peaministri vahel kujunevad analüütikute hinnangul aga pinevaks, sest paljudes asjades ollakse eri meelt. Näiteks\nNATOga liitumise osas tahab Regioonide Partei rahvahääletust ning vene keelele nõutakse teise riigikeele staatust.\nSamas on Regioonide Partei toetajate hulgas suured ekspordile orienteeritud tööstusgrupid, mis toetavad tihedamaid sidemeid ELiga ja ühinemist WTOga.\nUkraina majandus võidab poliitilise olukorra stabiliseerumisest ning Janukovitšiga valitsusjuhi kohal võib loota ka suhete paranemist Venemaaga. Sellest hoolimata võib Vene-Ukraina gaasitüli külmade saabudes uuesti ägeneda, hoiatas Bear Stearns Internationali tegevjuht Tim Ash.\nUkraina majanduskasv kiirenes esimesel poolaastal 5 protsendile läinud aasta 4,1 protsendilt. Välismaised otseinvesteeringud kasvasid esimesel poolaastal mullusega võrreldes neljakordseks - 2,3 miljardile USA dollarile. Inflatsiooni ennustatakse Ukrainas sel ja tuleval aastal 8-9%.\nArco Vara tegemisi pole neli kuud kestnud poliitiline ummikseis Ukrainas seni mõjutanud, ütles Arco Vara juhatuse liige Ivar Siimar. See on aga selge, et kui pool aastat kestavad poliitilised mängud - kõigepealt Kiievi linnapea valimine, siis parlamendivalimised -, tekitab see ebakindlust ja projekte lükatakse edasi. "Kui see on nüüd lahenenud, siis on ju suurepärane," ütles Siimar.\nSiimari sõnul pole erilist vahet, kes võimul on, peaasi, et otsuseid tehakse. "Kui linna tasemel otsused kolm kuud venivad, siis tekivad nihked ka ettevõtete plaanides," ütles ta.


Heimskringla – Vikipeedia\n"Heimskringla" ('maa ring', 'maailmasõõr') on tuntuim Põhjala kuningasaagade kogu. Lood kirjutas Islandi ajaloolane ja poeet Snorri Sturluson umbes 1225. aastal. Vanapõhjakeelne tekst käsitleb Norra kuningate ajalugu alates müütilisest rootsi dünastiast Ynglingitest (umbes 850. aastast) kuni Øystein Meyla surmani 1177.\nLehekülg Eggertsoni "Heimskringla" koopiast\n"Heimskringla" koosneb proloogist ja 16 kuningasaagast. Tekst sisaldab palju vanu skaldivärsse, mida autor tõstab esile eriti usaldusväärse allikmaterjalina – skaldivärsse anti põlvkonnast põlvkonda edasi küllaltki täpselt. Kuigi teadlased ja ajaloolased vaidlevad jätkuvalt "Heimskringla" ajaloolise täpsuse üle, on see teos siiski oluline allikas viikingiaja kohta.\nPealkirja "Heimskringla" hakati kasutama 17. sajandil ning see tuleneb vanapõhjakeelse käsikirja teise lehekülje (esimene oli sel ajal kadunud) esimesest kahest sõnast "kringla heimsins" – maailmasõõr. Tekst on tuntud ka ladinakeelsete algussõnade "Orbis terrarum" järgi.\n2 Väärtus ajalooallikana\nGerhard Munthe loodud illustratsioon Ynglingite saagale\n"Heimskringla" peatükke kutsutakse saagadeks ehk kangelasmuistenditeks. Teose alguses jutustatakse mütoloogilistest eelajaloolistest Norra kuninglikest dünastiatest, Odinist, keda kirjeldatakse surelikuna, ning tema järgijatest. Järgmised saagad on pühendatud (mõningate eranditega) konkreetsetele valitsejatele, alates Halvdan Mustast kuni Magnus Erlingssonini. Saagades jutustatakse kuningatevahelistest võitlustest, monarhia kehtestamisest Norras, viikingite ekspeditsioonidest erinevatesse Euroopa maadesse. Ligi 1/3 raamatust hõlmab 15 aastat valitsenud kuninga püha Olavi saaga.\nHalvdan Musta saaga\nHarald Harfageri saaga\nHaakon Hea saaga\nHarald Hallmantli ja jarl Håkon Sigurdssoni saaga\nOlav Tryggvasoni saaga\nPüha Olavi saaga\nMagnus Hea saaga\nHarald Hardråde saaga\nOlav Kyrre saaga\nMagnus Paljasjala saaga\nSigurd Magnussoni ja tema vendade Øysteini ja Olavi saaga\nMagnus Sigurdssoni ja Harald Gille saaga\nHaraldi poegade Sigurdi, Inge ja Øysteini saaga\nHåkon Herdebrei ('Hakon Laiaõlgne') saaga\nMagnus Erlingssoni saaga\n"Heimskringla" väärtust ajalooallikana on hinnatud aja jooksul erinevalt. 19. sajandi keskel usaldasid ajaloolased Snorri jutustuses toodud faktide tõepärasust võrdselt teiste vanapõhja saagadega. 20. sajandi alguses see usaldus kadus ning saagadesse hakati suhtuma kriitilisemalt. Ajaloolased Curt ja Lauritz Weibull osutasid sellele, et Snorri teos on kirjutatud mitmeid sajandeid pärast teoses kirjeldatud sündmuste toimumist. Norras avaldas ajaloolane Edvard Bull arvamust, et "me peame loobuma illusioonist, et Snorri võimas eepiline teos omab sügavamat sarnasust sellega, mis tegelikult toimus" ajal mida see kirjeldab. Koolkonna ajaloolaste arvates toetuvad Snorri ja teiste saagade kirjapanejate loodud tegelaskujude motiivid pigem 13. sajandi oludele kui varasematele aegadele. Siiski kasutatakse "Heimskringlat" ajalooallikana, kuigi ettevaatusega. Ajalooliste jutustuste faktide tõepärasuse usaldamine ei ole tavaline ning ajaloolased kahtlevad paari esimese saaga ajaloolises tões, kuid saagad annavad siiski informatsiooni tolleaegsest ühiskonnast ja keskaegse Norra poliitikast.\n↑ 1,0 1,1 Heimskringla or The Chronicle of the Kings of Norway\n↑ Tarvel, E. Kuningas Ólafr Tryggvasoni lapsepõlveaastad Idateel. – ajakiri Haridus, 11/2005\n↑ Bull, E. Det norske folks liv og historie gjennom tidene bd. 2. Oslo, 1931\n↑ e.g. Sverre Bagge, Society and Politics in Snorri Sturlusons Heimskringla. Berkeley, 1991\nHeimskringla: täistekst paralleelselt islandi, norra ja inglise keeles\nSelles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Heimskringla seisuga 04.05.2009.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Heimskringla&oldid=6118292"\nLehekülje viimane muutmine: 11. juuni 2022, 18:20\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:20, 11. juuni 2022.


Hüg.sidemed ALWAYS Ultra NormPlusDuo20tk\nAlways ultra hoolitseb sinu eest, ükskõik mida päeval sinu jaoks varuks poleks. Always ultra normal plus tiivakestega hügieenisidemed pakuvad alwaysi usaldusväärset kaitset kuni 100% lekkekaitsega. Always ultral on vedelikku endasse lukustav geel, mis ei leki, kuna geel imab vedeliku endasse. See sisaldab ka lõhna neutraliseerivat tehnoloogiat, mis blokeerib ebameeldivad lõhnad, mitte ainult ei varja neid. Always ultra hügieenisidemed on vaid 3 mm paksused, kuid pakuvad kuni 100% kaitset ning suurepärast mugavustunnet, et tuua sinuni alwaysi parim kaitse lekete vastu.


Geodeesia - Nordecon rus\nNordecon AS on geodeetiliste töödega tegelenud alates 2001. aastast. Põhiliselt teostame ehitusgeodeetilisi- ja topogeodeetilisi töid.Kiire ja kvaliteetse töö tagavad kõrge kvalifikatsiooniga spetsialistid, kes on puutunud kokku väga erinevate ja keeruliste ehitusobjektidega nii hoonete- kui ka infrarajatiste ehitusel. Valminud suurimad ehitusobjektid: Narva tuhavälja nr 2 sulgemine, Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa mnt Vaida-Aruvalla teelõigu ehitus, Koidula raudteepiirijaama I ehitushange, Liivalaia 45/47 büroohoone ehitus, Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa mnt Mäo liiklussõlme ehitus. Lähiaja suurimad topogeodeetilised uurimustööd: tugimaantee Tumala-Orissaare-Väike väin km 0,00-7,5; Viimsi vallas vee- ja kanalisatsioonirajatiste uurimustööde hanked, Jüri asula vee- ja kanalisatsioonirajatiste projekteerimine- ja ehitus.Välitöid viivad läbi 5 geodeesiabrigaadi. Omame kogemusi keeruliste kameraaltööde vormistamiseks ning mahuarvutuste teostamiseks.Geodeetiliste tööde teostamiseks omame järgmisi litsentse: EEG000122; 733MAGeodeetiliste tööde kvaliteetseks teostamiseks omame järgmisi töövahendeid:\nGraafikaprogrammid: Autodesk Civil 3D , Autodesk Map3D, Autodesk Architecture\nGeodeetilised instrumendid: Trimble S6, Trimble S8, GPS Trimble R6, GPS Topcon HiPer+\nProjekteerimis- ja geodeesiaosakonna juhataja Marek Suviste, e-post: marek.suviste@nordecon.com, tel +372 506 1256


Friday, 11 December 2020 12:00\nRiina Solman, rahvastikuminister (2020)\nTere head üleilmsed eestlased!\nViimastel nädalatel on toimunud palju huvitavat ja põnevat, mis annab veel kord kinnitust eestluse elujõulisusest üle ilma! Selles on teene teil, kallid rahvuskaaslased.\nMul on siinkohal hea meel jagada teiega 28.11.2020 toimunud VÄE päeva videot – video kaudu saame neid häid ja südantsoojendavaid emotsioone jälle meelde tuletada! Linki võib julgelt jagada.\nÜhtlasi kasutan võimalust ja kutsun üles kõiki üleilmseid noori eestlasi osalema Ülemaailmse Eesti Noortevõrgustiku (ÜENV) postkaardi üleskutses! Tegemist on väga toreda algatusega ja loodan, et sellest kujuneb omakorda järjekordne traditsioon!\nEelmisel nädalavahetusel, 5.-6. detsembril kogunes kahepäevasele virtuaalsele täiskogu istungile Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu (ÜEKN), kes valis ka uue juhatuse ja esimehe. Ka mul oli au täiskogust osa võtta. ÜEKNi uueks esimeheks on silmapaistev rootsieestlane Aho Rebas, kes jätkab eelmise teeneka esimehe Marju Rink-Abeli tööd. ÜEKN on tähtsaks partneriks rahvastikuministrile Üleilmse eestluse programmi loomisel ja edaspidi selle tegevuste elluviimisel. Õnnitlen Ahot uue väljakutse vastuvõtmisel ning soovin jõudu ja jaksu, lennukaid ideid ning viljakat koostööd.\nAho Rebas on kauaaegne Rootsi eestlaste kogukonna ja kultuuri eestvedaja, ta on tõeline Eesti riigi, keele ja kultuuri hoidja. Mul on hea meel, et märgiliselt just käesoleva aasta alguses oli mul au teda tunnustada Siseministeeriumi kuldteenetemärgiga, kui silmapaistvat eestluse hoidjat ja edendajat välismaal. Aho on üks nendest väärikatest inimestest, kes teeb Eestist suuremaks – ta on terve elu jooksul olnud aktiivne eesti organisatsioonides, tihti juhtivatel kohtadel: skautluses, suvekodudes, laulukoorides, koolides, kursustel, spordis, üliõpilasorganisatsioonides, poliitikas ja kultuuritegevuses. Aho sõnul ootab ees põnev võimalus esindada välismaal organiseeritud eestlasi Eesti Üleilmse eestluse koostöökomisjonis, rakendades ja arendades värsket Üleilmse eestluse programmi.\nÜlemaailmne Eesti Kesknõukogu on olnud Eesti välismaal asuvate kogukondade ühendajaks juba üle poole sajandi. Algselt oli ÜEKNi üheks tähtsaimaks tegevussuunaks aidata kaasa Eesti taasiseseisvumisele, täna keskendutakse eesti rahvuse ja kultuuri hoidmisele väliseesti kogukondades. Soovin sel olulisel teel kordaminekuid! Üleilmne eestlus teeb Eestit suuremaks!


Otsi lehelt cioff®i põhja-euroopa sektori kevadkonverents Press for Otsi lehelt\n18. -20. mai 2012 toimus Moostes CIOFF®i Põhja-Euroopa sektori kevadkonverents, mis on iga-aastane kokkusaamine Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Taani, Norra, Suurbritannia ja Iirimaa folklooriliikumise eestvedajatele. Viimasel päeval toimus arutelu UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni teemadel Eestis ja teistes riikides, vestlust juhtis Rahvakultuuri Keskuse vaimse pärandi spetsialist Jane Kalajärv. Konventsioon on väga üldine ja ei sea rangeid piiranguid sellega liitunud riikidele. Seega on olnud kõigil riikidel võimalik valida just neile endile sobivaim viis, kuidas konventsiooni oma riigis rakendada ja milliseid vahendeid vaimse kultuuripärandi hoidmiseks kasutada. Konverentsi viimasel päeval oli luubi all just Eestis toimuv. Eesti ratifitseeris UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni 2006. aastal. Meie külalistele pakkus huvi, milliseid samme on Eesti vaimse kultuuripärandi hoidmiseks astunud pärast konventsiooniga liitumist. Seepärast tutvustas Jane Kalajärv Rahvakultuuri Keskuse tööd, andis ülevaate toetusprogrammidest, Eesti vaimse kultuuripärandi nimistust, UNESCO ühendkoolides, vaimse kultuuripärandi koolitustest ning teavitustööst ja äsja ilmunud vaimse kultuurpärandi infovihikute komplektist. Heidetud sai ka pilk tulevikuplaanidesse. Konverentsi fotod Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu kodulehel\n18.-20.mai 2012 toimus Moostes CIOFF®i Põhja-Euroopa sektori kevadkonverents, mis on iga-aastane kokkusaamine Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Taani, Norra, Suurbritannia ja Iirimaa folklooriliikumise eestvedajatele.\nViimasel päeval toimus arutelu UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni teemadel Eestis ja teistes riikides, vestlust juhtis Rahvakultuuri Keskuse vaimse pärandi spetsialist Jane Kalajärv.\nKonventsioon on väga üldine ja ei sea rangeid piiranguid sellega liitunud riikidele. Seega on olnud kõigil riikidel võimalik valida just neile endile sobivaim viis, kuidas konventsiooni oma riigis rakendada ja milliseid vahendeid vaimse kultuuripärandi hoidmiseks kasutada. Konverentsi viimasel päeval oli luubi all just Eestis toimuv. Eesti ratifitseeris UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooni 2006. aastal. Meie külalistele pakkus huvi, milliseid samme on Eesti vaimse kultuuripärandi hoidmiseks astunud pärast konventsiooniga liitumist.\nSeepärast tutvustas Jane Kalajärv Rahvakultuuri Keskuse tööd, andis ülevaate toetusprogrammidest, Eesti vaimse kultuuripärandi nimistust, UNESCO ühendkoolides, vaimse kultuuripärandi koolitustest ning teavitustööst ja äsja ilmunud vaimse kultuurpärandi infovihikute komplektist. Heidetud sai ka pilk tulevikuplaanidesse.\nKonverentsi fotod Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu kodulehel\nViimati uuendatud 6. juunil 2012


19. märts 2010 13:47\njuunist avab Air Baltic Tallinn-Stockholm liini 5x nädalas, esmaspäevast reedeni. Sõiduajad 70 ja 75 minutit.\nBT191 TLL 7.00 – 7.15 ARN (Fokker 50) BT192 ARN 12.30 - 14.40 TLL (Fokker 50)\nAllakirjutanu isikliku arvamuse kohaselt ei söö nad Estonian Airilt eriti turgu ära, kuni viimane jätkab reaktiivlennukitega lendamist Stockholmi. Vaevalt, et Air Baltic SAS'iga codeshare'i teeb. Kui aga kogu liin viiakse Saabide peale, mida viimasel ajal TLL-ARN otsale lisatud on pidevalt, saab Air Baltic eelise. Boeing on mugavam kui Fokker, mis on jälle mugavam, kui Saab.\n19. märts 2010 14:08\nLisaks TLL-ARN liinile on AB uued liinid veel Riia-Lulea, Riia-Visby ja veel mingi salapärane liin, mida veel pole avaldatud, aga mille kohta AB Facebooki saidil äraarvamismäng käib, kui see juba läbi pole (mul puudub hetkel ligipääs FBi).\n19. märts 2010 14:12\nMuide, erinevalt Estonian Airist saab Air Baltic oma uued lennukid üsna pea kätte. Mais peaks Dash 8-400d lendama juba. Pilt siin: http://www.airliners.net/photo/AirBaltic/De-Havilland-Canada/1648366/M/\n19. märts 2010 14:19\nEks näis, eks näis..enne pole miski kindel, kui lennukid reaalselt Riias on ja lendava hakkavad. Eestiõhu Next Gen CRJ'd ju ka ammu juba EA värvides (olen näinud pilte nendest) ja mitu korda lennuplaani sisse kirjutatud, aga mida pole seda pole. Loodetavasti on need uued Dashid nüüd maandumiskindlamad ja telikuprobleemide laviini enam ei tule nagu mõned aastad tagasi, kui järjest mitu intsidenti nendega oli.\nKui TLL-ARN liin avatakse Estonian Airi välja suretamiseks, siis mis kasu loodab AB saada Riiast Luleasse ja Visbysse lennates? Huvitav, kauaks lätlastel jätkub raha AB-sse matmiseks? Praegu EL-st saadavaid laene tuleb hakata ka tagasi maksma... Snoop, see tunnike lendu kannatab igat tüüpi lennukiga ära, pole need Saabid nii kehvad midagi. Eestikeelne ajaleht ja väike snäkk ka abiks ;)\nKindel jah mitte, aga airshowdel pole OV lennukid käinud erinevalt Air Balticu omadest.\n19. märts 2010 14:26\nOK...airshowde kohapealt ei oska ma midagi kaasa rääkida :)\n19. märts 2010 15:27\nMinu meelest on Saab palju mugavam kui Fokker. Saab bookida oma ühese istme näiteks. Võrreldes Fokkeriga on Saab maandumisel palju stabiilsem või on EA piloodid paremal tasemele kui AB omad. See pole siin EA kiidujutt, lihtsalt omast kogemusest. Samas on näha, et asi on suunatud selgelt Eesti turu jaoks, lennuajad sellised et rootslasi vaevalt seal lendama hakkab. Kui EA-lt ka turgu ära võetakse siis on need vähem maksejõulised kliendid.\n19. märts 2010 15:35\nMaitse asi. Kui viimane kord Saabiga lendasin, siis oli TLL-s -15 tselsiust. Lennuk oli kütmata ja uks pikalt pärani. Soojendus sellel aparaadil seistes ei tööta. Õhk salongis läks inimlikuks vast 10 minutit pärast õhkutõusmist. PS! Maandumine eriti stabiilne polnud. Sõltub vast ikka ilmast. Tuulega on Saab selline puukoorest laevukese moodi.\n19. märts 2010 15:55\nHinnad suht võrdsed 19.06 Tallinnastja 23.06 tagasi AB 2466,84eeki hind koos pagasiga. EA hind samadel kuupäevadel Tll 7.55 ja tagasi 15.35 hind 2436 eeki. Et EA hind on odavam 30.84 eeki. Kui arvestada et EA annab ka väikse näksija joogi siis ju selge eelis miks lendan EA.\n19. märts 2010 16:35\nEi näe antud juhul AB-l mingisugust konkurentsieelist EA ees. Peaks olema lihtne võit sini-valgetele.\n19. märts 2010 18:08\nJa neljas salapärane uus AirBalticu liin, mis 1. juunist käivitub on Stockholm-Oulu.\n20. märts 2010 20:51\nEi tea miks, aga minule meeldib EA rohkem kui AB. Sügavalt isiklik arvamus muidugi, aga ma loodan, et AB meie oma ikkagi ära ei söö. Ja see Läti riigi poolne meeletu AB doteerimine ei tekita ka eriti positiivseid emotsioone.\n22. märts 2010 12:53\nOngi AirBalticul uued lennukid olemas.\nairBaltic Dash8-Q400 Routes\nairBaltic in the 2010 Summer season is introducing the new Dash8-Q400 Turboprop aircraft to its fleet. As per 22MAR10 GDS timetable display, the Dash8-Q400 is to operate on following routes:\nRiga – Belgrade eff 05MAY10 Riga – Berlin BT217/218 eff 11MAY10 Riga – Copenhagen BT135/136 eff 01MAY10 Riga – Lulea eff 02JUL10 Riga – Oslo BT159/160 eff 11MAY10 (selected days, daily from 06JUN10) Riga – Stockholm BT107/108 eff 02MAY10 Day x6 BT101/102, BT109/110 selected days in May\n30. märts 2010 11:36\nIndrek, kas sul on mingi tõsine kana AB-ga kitkuda või mis värk? Hakata nüüd AB'd siin avalikult s***ks sõimama ei jäta sust endast just väga head muljet.\n30. märts 2010 12:01\nSõimata pole jah ilus, aga AB madalate hindade üle rõõmustada pole ka mõtet. Tänu AB praegusele dumpingule võib varsti tulla olukord, kus Tallinnast Stockholmi (ja ka mujale) saab ainult Riia või Helsingi kaudu ning hind on selline, et praegune EA hind tundub selle kõrval väga odav.\n30. märts 2010 13:30\nPidevalt räägitakse Riia Lennujaama ja AB dumpingust ja hetkel siin foorumis tundub see olevat selline "mina tean kindlalt" jutt. Mind lausa huvi pärast hakkas huvitama, et kas keegi oskab viidata mõnele allikale (eesti, vene, inglise), kust ma saaksin rohkem faktilist infot selle dumpinguteema kohta.\nCa aasta tagasi ühtlustas Riia Lennujaam oma lennujaamamaksud kõigile sealt lendavatele lennufirmadele e see reisijate mahu pealt maksmine on lõppenud. Sealt mingit hinnaeelist ei tule. Allikas: www.e24.ee/?id=112823\nKindlasti on AB-l tasuvaid liine ja mittetasuvaid liine (ma võib-olla olen võhik, aga ma ei saa aru, kui palju sinna Lappenrantasse või Turusse ikka inimesi sõidab). Kas tasuvad liinid katavad mittetasuvad ära? Siin on vist arvamus, et ei kata.\nJa jõuame minu jaoks selle uduse väiteni "Läti riik doteerib Läti Lennujaama ja Air Balticut". See peaks olema piisavalt avalik info, et selle kohta on mingi algallikas olemas (Läti riigieelarve/Läti majandusministeeriumi eelarve). Või kas on kuskilt saada Air Balticu majandusaasta aruannet inglise keeles (AB kodukalt leidsin ainult paar 4 aastatagust numbrit)? Hea oleks teada, millest tema kulu- ja tulubaas koosneb.\nEhk, kes on äkki rohkem seda teemat uurinud või teab, võiks anda natuke nö. finantsilist seletust.\n30. märts 2010 13:44\nRahast lage airBaltic sai teiste arvelt süsti 17.03.2010 10:03\nSumma teise poole - 318,2 miljonit krooni - eraldab airBalticu president Bertolt Flick oma firmast Baltijas aviācijas sistēmas.\nSiiski jääb lennufirma omanikering muutumatuks. Riigile kuulub firmast 52,8% ja Flicki firmale Baltijas aviācijas sistēmas 47,2%.\n30. märts 2010 15:33\nPäris huvitav on majandustaustaga inimesel sellist artiklit lugeda. 12 miljoniline põhikapital- viimane koosneb oma ja laenukapitalist. Ehk siis kindlasti on firmal laene rohkem kui 12 miljonit eeki, mis tähendab et omakapital on negatiivne. See on ebaseaduslik, arvatavasti sellepärast ei leidu AB kodulehel ega ka kusagil mujal ühtegi majandusaruannet. Pressile on visatud 2 kasuminumbrit, kuidas see aga on saavutatud jääb äärmiselt kahtlaseks. Selge on see, et Flick and Co, see Co siis arvatavasti Läti riigiametnikud(a-la Hanschmidt ja Tallink) lüpsab ülikõrgete palkade ja juhtimisteenustega AB-st kogu raha välja ja konventeerib selle siis enda aktsiakapitaliks(nagu nüüd). Ma ei tea ühtegi nii väikse riigi lennufirmat mis omaks arvestatavat turuosa Euroopas, olles samas ka edukas. Kaua see õhuloss püsti seisab? Hetkel saab lennata küll, aga AB uuest terminalist ma vaevalt kunagi lendama hakkan. Ma sellise sisese tähtaja omale seadnud, et AB pileteid reisile rohkem kui 3 kuud ette ei osta. EA puhul on seis väga selge- et uusi lennukeid saada vajatakse finantseerimist. See pole mingi probleem, vajalik vaid omanike käendus. Sellest SAS huvitatud pole ja EV minister on selgelt välja öelnud mis ta asjast arvab. Vaba majanduse pooldajana olen temaga täiesti ühel arvamusel, samas ma ei näe mingit põhjust miks peaks mingit liini toetama. Vaadates EV numbrimärkidega autode arvu Riia lennujaamas siis oleks aeg Tallinna Lennujaamal tegutseda. Ehk siis meelitada siia korralik odavlennu firma. Need eestlased, kes autoga Riiga vuravad ja on selleks valmis, kindlasti märkimisväärset summat lennupileti eest välja pole käinud. Ehk siis lendame Läti maksumaksjate kulul. Kui vaadata Ryanairi ettepanekut alates miljonist reisjast loobuda maksust, siis algul tundub see väga kahtlane. Samas kulutavad need reisjad Eestis tublisti rohkem kui 180 eek nägu, lisaks soomlased kes peale õllejoomist Eesti laevas meie lennujaama poole tõttavad. Ehk siit sõnum ministrile- arvuta õigesti ja tegutse, riigiametnike otsereiside toetamine või suur turistidevool meile? Lisaks ka meie rahval odavalt Euroopas käia!\nEstonia Passenger and Security Fees on hetkel 155 krooni. Minu meelest on suht kohatu kurta selle summa kalliduse üle, see küll ei ole selline maks, mis kedagi Eestist ära peletaks ja kindlasti on igati konkurentsivõimeline võrreldes suurtes Euroopa lennujaamades sisse kasseeritavaga. See, et Raynair siia sisse tuleks oma 7 või palju iganes lennuliinidega mõneks ajaks tähendaks suhteliselt automaatselt EA lõpliku hääbumist ja ma ei ole üldse kindel, et nii väikese reisijate baasiga riigis saab isegi Ryanair oma 7 liiniga kasumis olla. Eesti on väga marginaalne sihtkoht nii lennureisimise kui ka turismi mõttes ja tuleb olla päri sellest tulenevate iseärasustega: väike konkurents, suhteliselt kõrged hinnad, ebamugavad lennuajad jne. Igasugune maksualandamine ja doteerimine hakkaks käima teiste reisiliikide arvelt ja nõaub väga tugevat ja süsteemset analüüsi. See on praegu meile igati hea olukord, et Läti maksumaksja maksab koos AB egotripiga ka osaliselt Eesti reisijate reisikulusid ja kui see toob kaasa ka EA pankroti, pole midagi parata. Keegi teine lendab ikka ka tulevikus Stockholmi ja Tallinna vahet, olgu see Norwegian või miski muu firma.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: JALUTUSKÄIK SÕPRADEGA\nKäisime eelmisel laupäeval oma sõpradel, kes elavad ühes väikeses külas Oxfordshire maakonnas, külas. Me polnud neid pikalt näinud ja kuna me nagunii ei teadnud kuhu minna, sest enamus kohti on meil ikka veel kinni, siis mõtlesime sõprade juurde jalutama minna. Tunnike sõitu ja olimegi kohal. Kuna meil ei lubata ikka veel teiste inimeste juurde majja sisse minna, siis otsustasime jalutuskäigu ajal ka ühe väikese magusa pikniku pidada ja ostsime koogid kaasa.\nMeid oli kokku 10 inimest. Nii suure kambaga ei tohi meil vist veel koos olla, aga kes seda kontrollib, või kui suur vahe sel tegelikult on. Vaevalt see midagi muudab kui meie kambast kaks inimest oleks koju jäänud (tegelikult üks pereisa juba jäigi, aga mitte koroona pärast, vaid ta pidi tööd tegema).\nAlguses pidasime omavahel viisakalt 2m 1m vahesid ka, sest kuigi meie ise asja nii rangelt ei võta, siis austusest teiste vastu me siiski alguses proovisime, aga üsna varsti peale jalutama hakkamist olime vaheldumisi kõik üheteise kõrval jutustamas. Päris kallistamiseks ja katsumiseks ei läinud ka lahkudes, aga ülejäänud aja käitusime nagu vanasti.\nMingil hetkel muutus me tee väga mägiseks. Me sõbrad muidugi olid sellest teadlikud, sest nemad käivad seal kandis pidevalt koeratega jalutamas, aga kui mina enda ees taas ühte üli järsku mäge nägin, siis hakkasin kohe oigama. Nädal varem käisime me Pete venna pere ja nende koeraga jalutamas ja siis vedasid nad ka mind mingi suure mäe otsa ja ma siis olin järgmised kaks päeva omadega täitsa läbi. Nüüd siis vaatas mulle vastu veelgi pikem ja järsem mägi kui eelmisel korral. Pilti sellest järsust tõusust mul siia panna ei ole, sest ma olin vaevalt võimeline jalga jala ette panema, pildistamine oli viimane asi mis mul sel hektel meelde oleks tulnud.\nNeed kaks järgnevat fotot ei ole sellest tõusust, vaid lihtsalt ühest osast meie jalutuskäigul.\nPeaaegu meie kõrge tõusu lõpul\nMina suremas :-)\nMa igaks juhuks lisan, et tegu ei ole selles, et ma mingi viletsake olen, vaid minu 'haiguses' mille tagajärjel ma ei tohi ennast äkiliselt füüsiliselt üle pingutada. Ma jaksan väga pikalt kõndida ilma suurema probleemita, tavaliselt pikemalt isegi kui mõni teine inimene (võib-olla mingi aja jooksul muutub alaselg ainult valusaks, aga see oleneb ka sellest, kui palju ma selle pika jalutuskäigu jooksul korralikult söönud olen. Valutama hakkab siis, kui ma ei ole kehale kaloreid juurde andnud). Kui ma aga peaks äkki mägesid ronima hakkama, või rattaga sõitma või mida iganes igapäevasest tegevusest teistsugust ja suurema mahuga tegema, siis mõjub see mulle laastavalt ja ma võin selle tagajärjel pärast mitu päeva täiesti rivist väljas olla ja vaid valuvaigisteid võtta (lihaste pingele). Ja see lihaste valu või pinge ei ole vaid nendel lihastel, mis tampi said, vaid kõik lihased kogu mu kehas.\nAga vaated olid üleval muidugi igati seda pingutust väärt\nKes tuli jalutama sõpradega, kes oma pere ja lastega, kes oma kassiga\nKoogid söödud jätkasime oma jalutuskäiguga. Sel korral tagasi sõprade kodu poole kuhu me olime oma auto jätnud.\nJärgmised kaks pilti on pühendatud Piretile :-) Meil näevad lavendli põõsad välja sellised.\nKokku jalutasime 4 tundi. Tore oli vahelduseks jälle häid sõpru näha ja koroonamured unustada.\nPosted by Alice at 13:42\nLabels: Days out, Friends, Inglismaa, koroona/corona, Tonys\nAnonymous 21 June 2020 at 14:57\nNeed esimesed pildid oleks nagu Eestis tehtud.\nAlice 21 June 2020 at 19:48\nLihtsalt pilte vaadates täitsa võimalik, aga kuna mina ise olin seal kohal, siis puudu oli Eesti lõhn ja sellepärast on mul endal raske seost Eestiga näha :-)\nreet 21 June 2020 at 16:57\nMulle endiselt kohutavalt meeldivad Su pildid.\nAlice 21 June 2020 at 19:51\nMul on väga hea meel seda kuulda :-)\nÜks jalutuskäigu postitus tulen veel ja siis proovin teiseastme kooli postitusega hakkama saada. Uuest koolist tuleb pidevalt infot nii et mul on palju millest kirjutada.\nkitty 21 June 2020 at 20:59\nsee kass! sa oleksid nagu instagramistaari Sukit kohanud (https://www.instagram.com/sukiicat/), aga tema elab minu teada Kanadas, nii et mingi kohalik copycat ilmselt ;)\nAlice 21 June 2020 at 21:30\nHa ha, Suki see tõesti ei olnud, sest sellel kassil, keda meie nägime, oli teine nimi, aga ma ei mäleta enam mis see oli. Me rääkisime nende omanikega ka ja uurisime kuidas kassile jalutada meeldib. Kass ei teinud meiega kaasas olnud koertest üldse välja, vahtis neid julgelt. Koerad pigem läksid lõpuks nävi, et mida see kass siin teeb.\nAga tegu bengali tõugu kassiga (nagu sa kindlasti ka ise juba tead :-). Minu teada väga kallis kassitõug. Eelmisel suvel Eestis olles lugesin uudistest, et Antti Kammiste bengali kass oli kaduma läinud, hiljem leiti ikka õnneks ülesse. Mu ema aias ja toas käis ka vahepeal kellegi bengali kass. Vend imestaski et huvitavv kuidas keegi nii kalli kassi julgeb niisama küla peale jalutama minna :-)\nCranberry 22 June 2020 at 07:43\nLavendlid...oooo kui kaunid, mul on 3 aastased taimed ja sel kevadel on visanud pikkust - põlvedeni (minu põlvedeni), ent kohevusest, millega Inglismaa lavendlid uhkustada saavad - on veel valgusaastate teekond minna.\nHilltop cottage (ja ukse) - pilt tõi meelde Inglismaa väikesed külad. Igatsus on suur. Just täna hommikul lugesin uudistest, et kõik, kes saabuvad Inglismaalt, peavad olema 2 nädalat karantiinis...seega niipea ei saa saareriiki külastada. Rõõmustan end pilte vaadates ja unistades :)\nAlice 22 June 2020 at 11:43\nTegelikult neid lavendleid on siin nii mitut erinevat sorti ja nägu, et ega kõik päris nii puhmaks ei kasva ka :-)\nAga Inglismaale ei tasu hetkel küll mitte kellegil tulla, sest meil ei ole isegi hotellid, majutuskohad ja söögikohadki veel lahti ja me ise ka ei tohi ööseks veel kodust ära minna. Kuulsin, et telkida vist juba tohib, aga ma ei mäleta enam kas see uudis käis Inglismaa või Iirimaa või mõne muu UK osa kohta.\n2 nädalane karantiin on praegu küll veel paigas, aga ma olen päris kindel, et seda enam pikalt ei nõuta, sest me ei saa Inglismaad sedasi kogu suve teiste eest lukus hoida. Arvatavasti lõpetatakse karantiini seadus juuli alguses ära.\nTeie aga nautige omi restorane ja kino ja spa külastusi ja sõpradega koosolemist. Lootust on, et ka meil lubatakse lõpuks restoranid ja pubid nädala paari pärast avada, aga kas inimestel ka enam raha neid külastada on, on teine küsimus. No pubid tegelikult vist inimeste puuduse pärast muretsema ei pea, sest praegu saab teatud pubidest õlut kaasa osta ja vähemalt meie küla pubi esised muruplatsid ja põllulapid on ilusate ilmadega paksult rahvast täis.\nkitty 22 June 2020 at 21:07\ntelkida ka veel ei tohi! ma tean, ma plaanin matkale minna ja ootan pikisilmi, millal see legaliseeritakse. hetkel kämpingud ja karavanpargid ikka loodavad, et 4. juulist hakkab tohtima. (ainult et vähemalt osa kämpinguid teeb praegu broneeringuid eeldusel, et nad ei tohi/saa avada wc-sid ja duširuume... seega võetakse vastu ainult campereid, millel need sisse ehitatud on, ja telgiga pole ikka kuhugi minna. aga no ma mõtlesin Dartmoorile wild campima esialgu siis.)


Ansip: Reformierakonnas ei ole lolle\nMariliis Pinn • 18. jaanuar 2007 kell 11:09\nVastates täna valitsuse pressikonverentsil Eesti Raudtee endise omaniku Edward Burkhardti pistisvõtmissüüdistusele, ütles peaminister Andus Ansip, et tegemist on valega, mille Reformierakond on ümber lükanud.\nAnsip on kindel, et Reformierakonnas ei ole nii rumalaid inimesi, kes oleks Edward Burkhardtilt erakonna toetuseks kas või viit senti küsinud. "Ammugi siis veel nii lolle, et oleks pistist küsinud," lisas ta.\nPeaministri sõnul valitseb skisofreeniline olukord. "Kui kõik, mis räägitakse, oleks tõsi, peaks ma ammugi tükkideks olema. Ühelt poolt süüdistatakse, et vabariigi valitsus saab pistist Kremlist ja ajab Venemaa dikteeritud poliitikat. Teiselt poolt süüdistab Venemaa riigiduuma, et me ei soovi häid suhteid Venemaaga."\nVõimalikku Burkhardti kohtussekaebamist kommenteeris Ansip: "Ma ei tea, kas see on mõistlik, Burkhardt ei ole kunagi hoolinud Eestist ega Eesti inimestest. Ta ei ole Tartu Maja omanike koosolekul käinud ja näinud nutvaid pensionäre. Ta on äärmiselt ignorantne."\nPeaministri sõnul on selliseid lärtsatusi Burkhardtilt ka varem tulnud ja välismeedias ilmunud. "Ühel erakonnal on juba sada miljonit käes raudtee tagasiostu eest ja teised jooksevad sabas ning teisel opositsioonierakonnal on 20 miljonit, et nad kotiksid koalitsioonierakondasid jne," rääkis Ansip.\nKa on Ansip suhelnud nende inimestega, kes uurimist läbi viima hakkaksid ja peaministri sõnul ei pea nad uurimist perspektiivikaks, sest kogu info on tasemel, et keegi kuskil ütles. "Kuid nagu justiitsminister ütleks, nalja saaks hullupööra. Riigikogu liikmeid saaks üle kuulata ja sellest saaks kirjutada valimisteni," lisas Ansip.\nKaitseminister Jürgen Ligi sõnul oleks iga mõistlik inimene läinud politseisse ja kaposse ja öelnud, et temalt pressitakse raha välja.\nReformierakonna suhtes ei algatata kriminaalmenetlust\nAndrus Ansip: mulle aitab\nBurkhardt: Reformierakond küsis miljon eurot pistist\nSammelselg kinnitas Reformierakonna altkäemaksu nõudmist


Heart Family Guesthouse Manzhouli Hiina - Hotellide suurimad allahindlused\n3rd Floor, Unit 3, Building 33, Opposite the Manzhouli Railway Station, South Sandao Road, Manzhouli, Manzhouli, Hiina, 024100 - Vaata kaardil\nApartement (Mainland Chinese Citizens - Apartment)\nRohkem majutuskohast Heart Family Guesthouse\nDisainitud nii äri- kui ka puhkusereisideks, paikneb Heart Family Guesthouse ideaalselt Manzhouli's; ühes linna populaarseimas paigas. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nHeart Family Guesthouse pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Manzhouli's. Hotellis saab nautida valikut tippklassi võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, parkla, peretuba.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad äratusteenus, heliisolatsioon, LCD/plasmaekraaniga teler, satelliit/kaabel TV, dušš, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Heart Family Guesthouse'st perfektse baasi Sinu Manzhouli's viibimise nautimiseks.


Mida tähendab sõna “kodanik”? | Veritas lux mea!\nMida tähendab sõna “kodanik”?\nSõna “kodanik” on üks neist paljudest sõndest, mida avalikus arutelus rohkelt pruugitakse, ent mille tähenduse kohta küsides laiutaks enamik inimesi tõenäoliselt nõutult käsi. Kui mitte piirduda formaalse selgitusega stiilis “kodanik ehk kodakondsusega isik”, siis mida ikkagi tähendab olla kodanik ja milline peaks ideaalis olema kodaniku suhe riigiga? Kas riik peaks sõltuma kodanikest või kodanikud riigist? Ja kuidas tegelikult sellega lood on?\nPeeter Helme kirjutab oma viimases kolumnis, et tänane heaoluriiklik poliitiline paradigma eeldab ühemõtteliselt kodanike riigist sõltuvusse seadmist. Eriti kujukalt väljendab seda roheliste ettepanek seada sisse nn kodanikupalk. Ta kirjutab Eesti Ekspressis:\n“Kõik erakonnad lubavad meile üksteise võidu asju, mida nad meie oma raha eest teha tahaksid. Selles mõttes on kummaline, et meedias räägitakse ikka veel mingitest maailmavaatelistest erinevustest või püütakse asetada Eesti parteisid parem-vasak-skaalale. Kui millestki saab rääkida, siis küünilisuse ja avameelsuse määrast. Ja selles plaanis ei torkagi tänavu silma ei Kesk- ega Reformierakond – või olen ma nende suhtes lihtsalt tuimaks muutunud? – vaid hoopis Eestimaa Rohelised, kes pakkusid välja kodanikupalga idee.”\nMuidugi on see ettepanek oma populistlikkuses lihtsalt tragikoomiline. Kes ei mõistaks, et mingist ühiskondlikust heaolukasvust ei saa juttu olla, kui nn palka makstakse kodanike endi poolt tasutud maksudest. Aga tõsisem on küsimus sellest, millist nägemust kodanikust selline ettepanek väljendab. Helme selgitab, et kodanikupalga idee vastandub täielikult “käsitlusele kodanikust kui riiki kandvast, seega iseteadvast, ise toime tulevast ja väärikast inimesest, kes ei pea kerjakott näpus tänavanurgal seisma.” Nii lõpetab Helme oma artikli olulise tähelepanekuga, et kõnealune poliitiline retoorika koos ideedega, millele see toetub, omab tegelikkuses mitte kodanike toetamise, vaid kodanikepõhise ühiskonna suretamise toimet. Pilt kodanikust, mis kodanikupalga jms ideede tagant paistab, on tõesti banaalne:\n“Nimelt vaatab meile vastu pilt kerjusest, riigi kliendist selle sõna Vana-Rooma tähenduses, kus viimane oli rikkamat kodanikku saatev, abistav ja vajadusel poliitikas nii sõnade, hääle kui rusikatega toetav sabarakk. Öeldes, et igal Eesti kodanikul on õigus lihtsalt nii saada cash on the hand — raha peaks tulema põlevkivi kaevandamise maksustamiselt –, tahavad rohelised teha Eesti inimesest kellegi, kes seotud riigi nabanööri külge. Enesekindlusest rääkimine on sulaselge lollus. Sest kui kellelegi midagi tasuta anda, siis just tekibki küsimus — mis see maksab?\nEks see maksab tänutunnet. Samuti süstitaks „kodanikupalgaga” inimestesse tunnet, et kui miski elus viltu veab, siis papa riik veab ikka välja; samuti tunnet, et me sõltumegi naha ja karvadega riigist. Kodanikega pole siin mitte midagi pistmist. See on hoopis soov kasvatada sõltlasi. Aga arvata võib, et see erakond läheb enne hingusele, kui asjad sealmaal. Kurb ainult, et rohelised pole mitte ainsad, kes tulevad enne valimis välja nürimeelselt läbinähtavate lahendustega, vaid et kõik teised on täpselt samasugused.”\n“Kõik teised on täpselt samasugused”. Kindlasti ei ole kõik parteid täpselt ühesugused, ent Helmega peab nõustuma, et fundamentaalne ideoloogiline alus on parteidel lõppastmes olemusühtne. Nii et valik missugune…\nThis entry was posted on Wednesday, January 26th, 2011 at 15:47 and is filed under Poliitika.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n2 Responses to Mida tähendab sõna “kodanik”?\nKord nelja aasta tagant saan ma kirjutada niinimetatud valimissedelile mingi numbri ja siis öeldakse, et ma teostasin võimu oma valiku kaudu. Aga kas see on minu või minu rahva valik, kas mina või rahvas olen esitanud valimisteks need valikud? EI OLE! Kes esitab? Esitab parteide kitsasse nomenklatuuri kuuluvad isikud, kes eelnevalt teevad tõhusat kontolli nende isikute suhtes, et nad oleks ka edaspidi kontrollitavad. Seda seltskonda kutsutakse Eestis partei tagatoaks, kes tegelikult kontollivad oma partei kui huvigruppi kindlaid huvisid. Seega kui demokraatia tähendab riigivormi, kus rahvale kuulub selle riigi kolm poliitilist võimu liiki-seadusandlik,täidesaatev,kohtuvõim-, mis kõik kuuluvad rahva vastutuse ja valitsemise alla, ühesõnaga rahvale kuulub võim. Kas Eestis kuulub võim rahvale? Ei kuulu, vaid kuulub parteidele, kes suudavad moodustada koalitsioonilepingu, mis mõnede väiteil pidavat olema kõrgem põhiseadusest. Järeldus on see, et ei toimu ühiskonna hüvede edendamine, vaid parteide kui kildkondade huvide eest seismine, kus rahvas ei saa kaasa rääkida ega otsusi teha ühiskondlikes protsessides. See ei ole demokraatia, see on partokraatia, kusjuures ka parteid sõltuvad kellestki, ja nimelt nad on teatud kindlate globaalset võimu ihkavate gruppide tööriistad. Näiteks euro, kas rahvas sai kaasa rääkida? EI SAANUD! Ajati hoopis demagoogiat, et aastal 2003. oli referendum ja sellest tulenevalt… Jah sellest tulenevalt võidakse meid tulevikus veel muude asjadega üllatada. ETV näitas eelmine suvi 1988. aasta kuuma suve ja sügise sündmusi, ja näitas ka seda kuidas rahvas käest kinni hoides karjus Tallinna tänavail:EESTIMAA ON MEIE KÄTES, EESTIMAA ON MEIE KÄTES jne. Kas Eestimaa on meie kätes, seda mõelgu see kes soovib, kuid praegune erakondlik süsteem ei taga meie riigi, rahva, perekondade püsima jäämist, see sünnitab lõhesid, vastuolusid,tülisid. Meil on põhiseadus, mille preambulis on kirjas eesti rahva üldine hüve, ja seda peame järgima, meile ei ole vaja valimisi, ei ole vaja parteisid, ei ole vaja finantssüsteemi, kus raha võrdub võlaga, aga see eeldab täisväärtuslikku kodanikku, kes teab mis on üldine hüve ja valutab oma südant selle pärast! Mis jääb puudu on see, et kodanikel ei ole kodanikujulgust võtta sõna ühiskonda lõhkuvate gruppide vastu, kes teadlikult nõrgestavad meie riiki ja perekonda. Näiteks võib tuua see nõme kampaania ERINEVUS RIKASTAB, mille kampaania üks osa ründas teadlikult perekonda kui ühiskonna tugisammast.\nFebruary 10, 2011 at 15:42\nOotan teie poolt vastulööki! Kas või siia samusesse blogisse. See on ikka liiga haige, mis ühiskonnas toimub :( Seal on puudutatud näiteks piiblit, mida teie hästi tunnete. Siis seda uuringut, kus 10% ühiskonnast pidi olema homosid.


Jahimehi ootab kevadine jahikursus – Nädalaleht «Panorama»\nJahimehi ootab kevadine jahikursus\nveebruar 11, 2021 425 Views\nIda-Viru Jahimeeste Seltsi teatel algavad 10. aprillil 2021 järjekordsed jahikursused. Õppetöö toimub eesti ja vene keeles. Jahimehi oodatakse täiendama teoreetilisi teadmisi nädalavahetustel seltsi majas, Oru 1A, Jõhvi.\nKursus sisaldab jahiteooria ja laskmise koolitust. Lektoritena on kaasatud Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht Tõnis Korts, jahimees Peeter Hussar, kes on Lahemaa raudvarana tuntud loodusgiid ning laskespetsialist Konjust Gunnar Kõue.\nHuvitav on uudistada jahimeeste õppematerjale, kus leiab näiteks ka rariteetseid väljaandeid – Jahimehe käsiraamatud Teaduse kirjastuselt aastast 1913 ja Jahimeeste Seltsi kirjastuselt aastast 1924 ning Riigimaade ja metsade valitsuse väljanne “Jahinduse käsiraamat” aastatst 1938.\nJahikursuse õppematerjalide seas on ka teatmik “Eesti jahiulukite nimetusi eri keeltes” ja inglisekeelsed käsiraamatud „Seakatk ja bioohutuse tagamine jahipidamisel” ning “Jätkusuutlik jahindus ja Natura 2000”.


Husqvarna DS 150 statiiv -\nHusqvarna puuristatiivide sarja kuuluv DS 150 on mitmeotstarbeline ja kerge puuristatiiv. Selle kombineeritud alusplaat sobib nii vaakumpumbale kui ankurdamiseks. Kelgu muhv sobib Husqvarna väiksematele puurmasinatele.\nStatiivil on praktiline pehme käepide, mis teeb selle transportimise lihtsaks ja mugavaks.\nVaakumplaadiga kinnituse võimalus.\nKõik poldid reguleeritavad ühe võtmega.\nTravel length: 495 mm


Mitte kõik, kes uitavad, ei ole eksinud — Sirp\nMitte kõik, kes uitavad, ei ole eksinud\nEelmisel nädalavahetusel, 15. kuni 17. augustini esmakordselt toimunud valdkondadevaheline linnafestival UIT lubas festivalikülalised viia Tartu avastamata kohtadesse ja see ka õnnestus – üritusi jätkus Hiinalinnast Aardlani ning ka ava- ja lõpupidu olid harjumuspäraste kohtade asemel Sõpruse silla all ja Tartu raudteejaamas.\n2012. aastal Kuku Nunnu stipendiumi pälvinud Eike Eplik1 tõi installatsioonikunsti Tartu hästi varjatud salapaika Hiinalinna. Eplik ehitas keset daatšasid ja aiamaid valgetest vineerplaatidest ja kipskujukestest koerakuudi mõõdus printsessimajakese. Sisse piiluvale uudistajale avanes naivistlik sisemus pimeduses helendavate putukate ja papagoimustrilise tapeediga. Näituse avamine oli omaette lakmuspaber, näitamaks, kes need Tartu tõelised kunstihuvilised siiski on, kes lisaks tuttavale teele Y-galeriisse või Noorusesse võtavad ette ka aukudest pikitud raja Hiinalinna. Esimeste öökülmadeni avatud installatsioon erineb kiiskavvalge ja funktsioonituna kardinaalselt kõigist teistest ehitistest Hiinalinnas. Paneelmajade taga laiuvad lõputud aiamaad ja hädapärastest vahenditest kokkuklopsitud vineerkatustega puitmajakesed moodustavad omamoodi paralleel-Tartu, mis kuidagi ei sobi kokku klassikalise kujutluspildiga ülikoolilinnast. Epliku isetekkelise nukumaja juures oli kõige üllatavam see, kuivõrd too ehitis sellegipoolest sulandus ümbrusse. Hiinalinnas võibki kohata kõike, mida mujalt ei leia, olgu selleks siis linnafestivali raames loodud installatsioonid või tuvikasvandus kõrvalkuuri katusel, nii et kunstiobjekt lagunenud puitaia taga tundub üleüldises sürreaalsuses isegi loogilisena.\nKunstniku enda sõnul suhtusid kohalikud uude veidrasse naabrisse sõbralikult ja tõid talle objekti valmistamise käigus isegi aiasaadusi. Selline ongi aiamaade rahumeelne tegelikkus: kõik toimetavad omaette ja aitavad üksteist, kes kastekannu, kes haamri ja kes kurgi-tomatiga. Ning mõni avitab teisi kunstiga.\nKristino Rav, Raul Taremaa, Piret Karro ja Karl Edgar Tammi vaatlesid oma performance’iga „Korter” üheksa tunni jooksul, milliseks on võimalik muuta elaniketa ja sisustamata korter, kui seal ajutiselt „kodu mängida”. Emajõe kaldale planeeritud Jõekaare elurajoon, kus seisab praegu vaid üks maja keset lagendikku, on omamoodi Tartu Lollidemaa. Siin, kesklinnast kaugel, ootavad omanikke hirmkallid modernsed korterid. Neli noort olid seal üheks päevaks korteri üürinud ja kutsusid kõiki lahkelt külla, pakkusid pannkooki ja taimetoitu ega varjanud inimeste tavaliste kodutoimetuste kõrvaljääke nagu põrandale lõigatud sõrmeküüsi või vannivees hulpivaid juuksekarvu.\nUIT oli üsnagi kindlalt oma kontseptsioonis kinni üritus: isegi kui otseselt ei puudutatud linnaruumi temaatikat, oli vähemalt toimumispaik ebatraditsiooniline. See-eest Kinoteatri püstijalatragöödia „Võidab see, kellel on kõige hullem mees” oli püstijalakomöödia võtmes teatritükk, mida mängiti kesklinna legendaarses keldribaaris Illegaard. Kuigi festivali üldteesidega peaaegu olematult seotud, pakkusid Piret Krumm ja Katariina Tamm laval seda, mis installatsioonide, performance’ite ja moodsa tantsuga täidetud valdkondadevaheliste festivalite kavas tihti vajaka jääb – kergendavat naeru. Krumm ja Tamm käisid tunni ajaga läbi enam-vähem kõik traditsioonilised naisteajakirjade teemad, alates seksist ja välimusest kuni karjäärivaliku ja eesti ning välismaa meeste võrdluseni.\nKinoteatri etendus täitis aga kaks stand-up’i peamist kriteeriumi: piinlik ei hakanud ja nalja sai. Viimasel ajal populaarses baarižanris astutakse tihti just selles osas reha otsa, kuid Krumm ja Tamm olid professionaalsete näitlejatena tavalistest õlleklaasikoomikutest üle.\nFestivaliprogrammi keskseks lavastuseks võib pidada „Roosa pilve efekti” („Pink Cloud Effect”), mida publik sai vaadata kõigil kolmel päeval. Märtsis Norra teatriakadeemias esietendunud „Roosa pilve efekt” viis publiku seebiooperite maailma. Ligi tuhande õhupalli abil oli endise kammivabriku klubisaali tehtud bassein, kus „Santa Barbara”, „Vaprate ja ilusate”, „Dünastia” ja muude melodramaatiliste teleseriaalide eeskujul armastasid, tapsid ja nutsid Marit Sirgmets Eestist ja Kjersti Aas Stenby Norrast. Leedulanna Simona Biekšaitė oli stsenograafina lavastuse kolmas lavatagune diiva. Norra teatriakadeemias lõputööna valminud „Roosa pilve efekti” sünnis oli publikul võimalik ka ise osaleda: lavastuse blogis anti kommenteerijatele võimalus valida näiteks kolme tapmisviisi ja eri pildiga aluspükste vahel ning etenduses kasutati populaarseimat varianti.\nAardlas asuva endise kammivabriku klubisaali kostus prooviperioodil kõrvalmajast bändiproov: bändipoisid hakkasid etenduses kasutatavat Lou Reedi „Täiuslikku päeva” („Perfect Day”) kaasa mängima ja nii jõudis „Roosa pilve efekt” kahel viimasel päeval Tartu publikuni juba koos live-bändiga. Selline asjade käik on ilmekas näide festivali tõelisest interaktiivsusest ja Tartu kaasamisest.\nUIT südameks ja staabiks oli asumihoov Genialistide klubi ja Tartu Uue teatri hoonete vahel endisl parkla alal loodud Uus Õu. Lätlane Mārtiņš Eņģelis tõi just seal publiku ette oma heliinstallatsiooni „Ehitusmüra” („Building Noise”). Eņģelise teos oli tegelikult palju interdistsiplinaarsem. Uus Õu on paljuski tehtud taaskasutatud materjalist (näiteks vanu kaablirulle kasutatakse laudadena), kuid Eņģelis leidis kord juba uue elu leidnud materjalile taas hoopis teise funktsiooni. Uue Õue lauad, toolid ja seal eelmisel nädalal toimunud Tartu muusikanädala pappkastid muutusid Eņģelise usina ehitustöö tulemusel kruusal kõrguvateks tornideks, mille otsa lätlane ka ise pealtnäha vägagi ebastabiilset konstruktsiooni trotsides ronis. Eņģelise akrobaadivõimete kõrval ei maksa aga unustada, et eeskätt oli „Ehitusmüra” siiski heliteos, kus kasutatud linnakeskkonnas lindistatud sämpleid ning visualiseeritud neid käepärase materjaliga. „Ehitusmüra” ei lasknud ka pealtvaatajal passiivseks jääda: Eņģelis talutas publiku käekõrval omaloodud müramaailma ja jäi siis ise publikuna plaksutama. Tõeline müra ei jäta ju kunagi ümbrust mõjutamata, vaid haarab enda sisse kõik, kes või mis vähegi kuuldekauguses.\nUus Õu on igal suvisel nädalavahetusel korraldanud lastelaupäevakuid ja ka linnafestival ei katkestanud seda traditsiooni: seekord olid ohjad antud laste endi kätte ja Supilinna rüblikute kokku pandud aardejaht viis nii päris pisikestest kui ka tudengitest koosnevad võistkonnad linnaosa peale uitama. Supilinna lõkkeplatsil ootas aardejahtijaid finišikringel ja muid festivalikülalisi Taavi Suisalu „Mürafoonia muruniidukitel”. Suvises linnas ehk kõige suuremad müratekitajad muruniidukid ja trimmerid muutusid Andrus Kallastu taktikepi all instrumentideks. Valgeid kindaid kandva vabakutselise helilooja ja dirigendi Kallastu muusikateosest said paremini aimu need, kes istusid muruplatsile asetatud kaheksal toolil, kaugemal seisnutel oli komponeeritud müra oma kõrvaga kogeda üpris raske.\nTrükimuuseumi hoones koertekooli ruumis eelesietendus laupäeva õhtul Kadri Noormetsa ja Kadi Maria Vooglaiu „tunnike midagi” („an hour of”). Ametlikult Augusti tantsufestivalil2 Tallinnas esietenduv „tunnike midagi” viis vaataja tunniks ajaks monotoonsesse ja transilaadsesse klubitantsumaailma. Tantsijate endi sõnul on tegu tunniajase vahepeatusteta takistusrajaga, kus kõik teatepulgad antakse kätte juba stardis, aga finiši kohta ei tehta vihjetki. Lavastuse pealkiri oli väga sobiv – tunnike midagi. Publiku seas olles tekkis muide ühel hetkel tugevam side aja kulgemise kui laval toimuvaga. Noormets ja Vooglaid võrdlevad etendust ise pigem spordi kui tantsulavastusega. Ühe mitte eriti põneva spordilavastuse tunne tekkis küll. Miks inimesed sporti vaatavad, on muidugi omaette küsimus, millele „tunnike midagi” ärgitas vastust otsima.\nLisaks etendustele korraldas linnafestival UIT kõigil kolmel päeval ka tuure: mitte-kunsti ekskursioon, mis juhatas huvilised Tartu suurimate inimtekkeliste kurioosumiteni; Stencibilityga3 koos vaadati üle ka linna tänavakunsti parimad vaatamisväärsused ning mitte-Tartu tuuriga süvendati veelgi Sven Vabari kokku pandud samanimelise 2012. aastal ilmunud raamatu tekitatud mõistet. Kõik tuurid toimusid jalgratastel, et jõuaks paari tunni jooksul võimalikult palju kohti läbida. Ometi jättis ainult rattatuuride korraldamine ekskursioonivõimalusest ilma mujalt saabunud külalised, kel Tartus ratast pole, ja ka vanemad inimesed, kes avaldasid kahetsust, et oleks küll tore osa võtta, kuid niimoodi mööda linna vändata kahjuks enam ei jaksa.


Perekool :: Tartu Tervishoiu Kõrgkool\nOskuste ÖÖ 2022\nTervishoiu valdkonna kvaliteedijuhtimine ja eestvedamine\nSissejuhatus kliinilisse keemiasse ja hematoloogiasse\nPerekonna elukvaliteet ja tervisenõustamine\nKogukonnale suunatud LOengud lapseootel peredele\nPerekooli uus loengutsükkel alustab 24.03.2022!\nOlete oodatud osalema perekooli veebiloengutel, mida viivad läbi ämmaemanda õppekava IV kursuse üliõpilased õppejõudude juhendamisel. Teenuse eesmärk on anda informatsiooni rasedusest, sünnitusest ja sünnitusjärgsest ajast ning pakkuda tuge tulevastele lapsevanematele, kujundades positiivset suhtumist rasedusse ning lapsevanema rolli.\nOsaleda saab kontaktivabalt veebi vahendusel.\nLoengusse pääsevad ainult eelregistreeritud osalejad! Osalejatel tuleb end eraldi registreerida igasse loengusse. Pärast registreerimist saabub inglisekeelne broneeringu kinnitus koheselt Teie e-postile.\nRegistreerimine toimub siin: https://www.picktime.com/registreeri\nVeebiloengus osalemiseks vajalik link saadetakse päev enne loengu algust Teie poolt märgitud meiliaadressile ja järgmise päeva loengusse enam registreerida ei saa.\nLisainformatsiooni saamiseks ja registreerimisega seotud küsimuste korral palume võtta ühendust Kompetentsikeskusega e-posti aadressil:mailavaldmaa(at)nooruse.ee\nLeebe emaks kasvamise algus (vaevused, leevendus, füüsiline kohanemine jms).\nJuhendaja: Imbi Sagar\nEmaks kasvamist toetav süsteem ja positiivne lapseootus (jälgimise süsteem, seadusandlus, eluviisid, toitumine, seks, reisimine, elukorraldus, töö jms)\nRasedusaegne vaimne tervis (muutused toimetulekus, suhetes jm)\nJuhendaja: Margit Luiga\nSünni ime (sünnitusprotsess, nahk-naha kontakt, varapuerpeerium)\nJuhendaja: Jana Meier\nEnesega toimetulek sünnitusel ja Sinu abilised (valu füsioloogia, valutustamine, asendid, tehnikad, tugiisik)\nKui kõik ei lähe oodatult... (sünnitusaegsed võimalikud kõrvalekalded ja sekkumised, toimetuleku toetamine jm)\nUus algus - füsioloogiline taastumine ja rollimuutus\nRinnapiim on Sinu lapsele parim!\nJuhendaja: Marge Mahla\nUue ilmakodanikuga kodus ( Vastsündinu iseärasused ja kohanemine vs.hooldusvõtted jm)\nJuhendaja: Tiivi Pihla\nTeenus on tasuta!\nREGISTEERI LOENGUTESSE SIIN\n- Perekool - Tugigrupp dementsusega lähedaste hooldajatele - Imetamisnõustamine - Väikelaste võimlemine (12-24kuused) - Võimlemine vanemaealistele - Rasedate võimlemine ja vesivõimlemine - Tervisevõimlemine - Klassikaline massaaž - Ravimassaaž - Spordimassaaž


Koik meeste liikmete kohta Kuidas suurendada,\nHäidberg: Üksi muidu nagu väga ei taha Sel aastal pikendas Arizona osariik föderaalse maksude esitamise kuupäeva muutmise tõttu heategevuslike annetuste ja maksude esitamise tähtaega Võib 17 Tunni pärast, kui järele hakkan mõtlema, on need juba võib-olla midagi muud. Sinna, kuhu raudtee meid ei viinud, ja neid kohti oli palju, sõitsime tavaliselt vedruvankritega. Siin tulid ju ikka head ja valitud tükid.\nPeagi pärast toetushääletust kõneles juhataja Smith Kiriku liikmete ees. See teeb mind alandlikuks.\nNõrk, nagu ma olen, on mul üksainus soov: suurendada oma kutset nii hästi, kui suudan. Olgugi et ta kõneles avalikult soovist oma preesterluse kutseid suurendada, 2 rääkis ta harva sellest, kuidas ta seda tegi.\nKord meenutas ta siiski, kuidas ta teenis preesterluses koos oma sõbra George F. Richardsiga nelikümmend aastat. Neil algusaegadel käisime me üldjuhtidena Siioni vaiu külastamas kahekaupa.\nSinna, kuhu raudtee meid ei viinud, ja neid kohti oli palju, sõitsime tavaliselt vedruvankritega. Kaugemad sõidud tähendasid tavaliselt kohtumisi kahes, sageli kolmes või neljas vaias.\nTemas polnud jälgegi ülbusest, poosetamisest ega eneseupitamisest. Ta ei ajanud kunagi nina püsti, ei kasutanud kunagi ametiga kaasnenud privileege.\nIstuvad vasakult paremale: vanemad Marion G. Romney, Richard L. Evans ja Howard W. Koik meeste liikmete kohta Kuidas suurendada presidendina kõneles Joseph Fielding Smith viiel üldkonverentsi preesterluse istungil ja innustas vendi oma preesterluse kutseid suurendama.\nKäesoleva peatüki õpetused pärinevad neljast eelmainitud jutlusest.\nNeed õnnistused valatakse välja ka meie kaasade ja tütarde ning kõigi Kiriku ustavate naiste peale. Need tublid õed saavad valmistuda Issanda koja õnnistuste saamiseks, pidades käske ja teenides Kirikus. Koik meeste liikmete kohta Kuidas suurendada pakub oma tütardele samu vaimseid ande ja õnnistusi, mida võivad saada tema pojad, sest naine pole meheta ega mees naiseta Issandas [vt 1Kr ].\nSeepärast, kõik need, kes võtavad vastu preesterluse, võtavad vastu minu Isa vande ja lepingu, mida ta ei saa murda ega saa seda tühistada. Aaroni preesterlus on ettevalmistav preesterlus, mis koolitab ja õpetab meid olema teiste suurte õnnistuste väärilised, mis tulevad hiljem. Kui Liikme suurus on seksis ustavalt diakoni, õpetaja ning seejärel preestrina, saate te kogemusi ning omandate oskusi ja võimeid, mis võimaldavad teil saada Melkisedeki preesterluse ja oma kutset selles suurendada.