Eesti Posti eksimus tekitas segadust - Kaup ja teenus - Tarbija\n«Kuna ühe pakiga olid juba valusad kogemused, siis küsisime saatjalt pakikoodi, et saaks selle teekonnal silma peal hoida,» selgitas Kristiina. 14. aprillil pandi postipakk Saksamaalt teele, 19. aprillil saabus see Eestisse, 21. aprillil liigutati Mustamäe kandekeskusesse. «Mõtlesime, et ootame enne pakile järele minemist paberi ära,» ütles ta.\n24. aprillil sai ta aga paberi, millele oli peale kirjutatud «korduv». «Kui pakile järele läksime, küsisin teenindaja käest, mida see korduv tähendab, sest olime kõik need päevad postkastil hoolega silma peal hoidnud ja ühtegi pakiteadet ei olnud tulnud,» kirjeldas Kristiina.\n«Selgus, et esimene teade pidi SMS-iga tulema. Kontrollisime aga paki peal oleva mobiilinumbri üle ja kõik oli õige. Laps vaatas veel mobiilis sõnumid läbi, aga pakiteadet ei olnud. Teenindaja ainult kehitas õlgu, et ju siis läks teade valele numbrile (mis suhtumine!?),» imetas ta.\nMõne aja pärast helistas ta Eesti Posti ja uuris, kuidas selle teavitamisega ikkagi on. Teenindaja vaatas pakikoodi üle ja avastas, et sõnumit pole tõepoolest saadetud ja tegi raporti.\nSeejärel küsis Kristiina, mitu korda paberil teadet saadetakse ning talle olevat öeldud, et ainult ühe korra. «Seega ei ole ime, kui pakid enam saajateni ei jõua, kui arvestada, et meie postkastis on viimasel ajal mitu korda olnud vale aadressiga kirjad. Teenindaja tegi selle kohta ka raporti, et aadressidele rohkem tähelepanu pöörataks,» rääkis ta.\nSamuti tegi Kristiina ettepaneku, et paberist teateid võiks ikka kaks korda saata, sest siis oleks tõenäosus suurem, et info ikka paki saajani. Teenindaja olevat talle aga öelnud, et see ei ole võimalik.\n«Seega tuleb pakki oodates selle teekonnal kogu aeg silma peal hoida ja kui vähegi võimalik, siis üldse Eesti Posti teenuseid vältida,» tõdes ta.\nAS Eesti Post kommunikatsioonijuht Kadri Tonka sõnul oli antud juhul tegemist Eesti Posti eksimusega, kus automaatselt edastatama pidanud SMS ei olnud millegipärast teele läinud.\n«Oma teavitusprotsessi olemegi sellepärast selliselt korraldanud, et kui esimene teade millegipärast kohale pole jõudnud, saadame teise paberil,» ütles ta.\nTonka nentis, et mis puutub ettepanekusse saata kaks korda paberteateid, siis neid Eesti Post saadabki neile, kelle mobiiltelefoninumbrit saaja andmetesse märgitud pole.\nTulevikus tahaks postifirma aga paberteatisi pigem vähendada, sest SMS jõuab kiiremini kohale, samuti ei saa see telefonist niisama lihtsalt ära kaduda kui reklaamide vahele pistetud paberteade.\nKliendid on Tonka kinnitusel SMS-teavitused hästi omaks võtnud. SMS-teavitust saab teha juhul, kui saaja andmetesse on lisatud mobiiltelefoninumber.\nEesti Post vabandab tekitatud ebamugavuste pärast.


Universaalmarker ALLROUNDMARKER FLUO 360 kollane 500ml, Motip - Markervärvid\n› Määrdeained › Marker- ja aerosoolvärvid › Markervärvid › Universaalmarker ALLROUNDMARKER FLUO 360 kollane 500ml, Motip\nUniversaalmarker ALLROUNDMARKER FLUO 360 kollane 500ml, Motip\n201615&MOTIP , A GTIN: 4048500201615\nUniversaalne ehitus- kaeve- ja teetöödel kasutatav markeerimisvärv. Sobib kasutamises nii puidu, metalli, kui kivi markeerimiseks.Spetsiaalne 360 kraadi toimiv kapillaarotsik ja ohutuskork tagavad eriti täpse ja ühtlase kirjutamistulemuse igas asendis. Otsik on isepuhastuv ning ei vaja peale kasutust otsiku eraldi puhastamist. Fluorestseeruv värv on nähtav ka hämaras. Lihtsasti kasutatav ka kinnastega


Haridusrevolutsioon Aafrikas? USA ettevõte vabastab Keenia koolid\nKes saab vanemaid süüdistada? Keenia riigikoolid on ülerahvastatud ja lagunenud, nii et paljud saadavad oma lapsed sillale. USA ettevõte, mis laieneb Aafrikas ja müüb haridust tahvelarvutite kaudu. Ametiühingud märatsevad.\nKeenia pealinna Nairobi äärelinnas: Kawangare slummis käivad lapsed Riruta Heiliggeisti põhikoolis. 1500 õpilasega riigiasutus, mida õpetab 21 õpetajat, selgitas koolituse direktor Pauline Muna. Ta viib klassiruumi, mille tsemendipõrand on kaetud aukudega. Ligikaudu 100 tuhmis sini-punase-rohelise vormiriietusega last ajavad end vanuste pinkide ümber.\n„See on meie 1. – 96. Klassi laps, keda õpetab üks õpetaja. Klasside jagamiseks pole meil piisavalt klassiruume ja õpetajaid. Valitsuse sõnul pole meil õpetajaid ja reeglite kohaselt peaks klassis olema maksimaalselt 50 last, kuid pingil on meil seitse või kaheksa last ja me ei saa seda praegu aidata. ”\nSelle Keenia avaliku põhikooli halb olukord pole erand, pigem reegel. Sel põhjusel on eraõppevõimalused õitseb juba mõni aasta, see on nähtav vaid mõne kilomeetri kaugusel.\nSadade koolide haldamine nutitelefoni ja tahvelarvutiga\nKingston - veerand Nukrobi jõel asuvast Mukuru slummist: siin võib leida hütte, lainetatud raua töökodasid, kioskeid ja prügimägesid. Selle looduslikult asustatud tööstuspiirkonna muld on mürgitatud; siin ei kasva midagi; tuul puhub teravat lõhna. Ja siis veel: üllatavalt puhtal, võib-olla 60–60 meetri suurusel maatükil on roheliselt värsked värskelt värvitud paviljonid. Ehitatud betoonist ja lainepapist. Nad kuuluvad põhikooli “Bridge International Academy”.\nÜhes klassiruumis on umbes 40 kuuenda klassi õpilast. Seintel ripuvad värvilised lauad. Õpilased teevad harjutusi, õpetaja kõnnib pinkide ridadest läbi. Kooli juhataja Shadrack Juma osutab tema käes olevale tahvelarvutile.\n„Me kasutame siin tundide koordineerimiseks kahte seadet: minul, kooli direktoril, on nutitelefon - peakontoriga ühenduse pidamiseks on installitud rakendus“ Akadeemia haldur ”ja õpetajatel on igal õppetunni sisu jagamiseks tahvelarvuti. . Praktiliselt see töötab nii: igal hommikul saan oma nutitelefoni rakenduse kaudu peakontorist värskenduse, siis avasin leviala, et õpetajad saaksid sisse logida. Tahvelarvutites värskendavad nad seejärel tunniplaane ja tunniplaane . Nad läbivad kõik ja on tunniks valmis. ”\nKohustuslik haridus, kuid riigikoolidesse investeeringuid ei tehta\nMis siin nii lihtne kõlab, on Keenia haridussüsteemi revolutsioon. Pärines vastusena armetule riigisüsteemile. Kui Keenia võttis 2003. aastal kasutusele kohustusliku hariduse ja tasuta kaheksa-aastase põhikooli, ei investeerinud valitsus piisavalt uutesse hoonetesse, õpetajatesse ja õpetamismeetoditesse. Tagajärjed: täielikult ülerahvastatud klassides peavad kolm kuni viis last jagama sageli kiskuvat raamatut, puudu on 80 000 õpetajat - ja olemasolevaid ei kuvata 30–50 protsenti ajast, sest nende liit on kehtestanud vajaduse korral nad , hoolitseda oma pere eest. Pole ime, et sajad tuhanded vaesed vanemad otsivad alternatiive.\n60 protsenti Nairobi slummielanikest saadab nüüd oma lapsi erakoolidesse, mida viimastel aastatel on avanud kirikud, valitsusvälised organisatsioonid ja ettevõtjad - erineva kvaliteediga. Nendest koolidest parimat juhib katoliku kirik: kindlad hooned, mis vastavad valitsuse ametlikele standarditele; korralik toit; korralikult kvalifitseeritud ja tasustatud õpetajad; kuid väga piiratud mahutavusega. Seetõttu on vaeste jaoks turuliider veel üks hariduse pakkuja.\nTuruliider tugineb tehnoloogiale ja tsentraliseerimisele\nÄriettevõttes Bridge International Academy tegutseb Keenias praegu umbes 400 kooli. Üks neist asub Ichugas - väljaspool Nanyuki linna riigi põhja-keskosas. Seal on ka rohelisi paviljone nagu Nairobis, kuid teede ääres on rohkem ruumi ja õitsvaid põõsaid.\nKooli juhataja Job Karue, kes töötas varem riigikoolis, juhib uhkusega nüüd Bridžikooli. Pedagoogiline kontseptsioon veenis teda. Tahvelarvutil on selles keskne roll - see aitab õpetajatel riikliku õppekavaga ette nähtud kursuse sisu selgelt struktureerida ja suhelda täpselt määratletud ajahetkel täpselt määratletud didaktilisel viisil, selgitab kooli juht. Nädal ette edastab Bridži peakontor Nairobis õppesisu õpetajate tahvelarvutitesse. Igal päeval on ikka värskendusi. Õpetajad saavad ka didaktilisi juhiseid iseseisva mõtlemise edendamiseks.\n„Lapsed ei õpi ainult õpetaja tahvlile kirjutades ja neile midagi öeldes. Ei, nagu jalgpallitreener, peab ta andma lastele praktilisi ülesandeid, nii et „Sildis“ selgitab õpetaja kõigepealt tunni sisu, seejärel annab ta õpilastele harjutusi, mida nad lahendavad, mõnikord osana meeskonnast - toetab neid õpetaja, kes kõnnib pinkide ridadest läbi ja abistab lapsi vastavalt nende individuaalsetele vajadustele - erinevalt riigikoolidest, kus õpetaja õpetab materjali, tormates läbi sisu - eeldades, et kõik lapsed mõistavad teda - kui tegelikult vajab iga laps individuaalset tähelepanu. “\nKõik see rangelt standardiseeritud raamistikus ja üleriigiliselt sünkroonitult: sama tund toimub sel teisipäeval Keenia 400 sillakooli kõigis kuuenda klassi tundides üheteistkümnes.\nVaevalt 20-aastane õpetaja Virginia Wanguri on oma virtuaalsetest abilistest vaimustuses. Ta kerib regulaarselt matemaatikatundi, lugedes koos lastega ametlikku ja “Silla” õpikut, illustreerides kodust kaasa toodud mangoviljade lisamist ja lahutamist. Virginia väidab, et ta ei tunne oma loomingulisust ega lähenemist üksikutele lastele.\n“Tahvelarvutiga õpetamine ei ole mul nii stressirohke, aga samas nii mugav. Ma ei pea enam oma tunde käsitsi looma, vaid annan peakontorisse ainult õhtul asju, mis on minu arvates positiivsed või negatiivsed ja kui mu tund ei olnud optimaalne, siis üritan seda järgmisel päeval paremaks muuta. Lisaks väldib tahvelarvuti tarbetuid arutelusid koolijuhiga. Kui ta ütleb seitsme asemel, et ma saabusin alles kaheksa ajal, võin talle näidata, et olen sisse loginud kell seitse, nii et meie, õpetajad, ei tülitse peaaegu kunagi kooli juhatajaga, mis teeb ka töö väga nauditavaks. “\nErakoolid on edukamad kui sillakoolid\nSilla rahvusvahelise akadeemia asutasid ameeriklane Shannon May ja tema abikaasa Jay Kimmelman. 2009. aastal asutasid May ja Kimmelman oma esimese vaeste erakooli Keenias - seda finantseeriti algselt nende endi säästudest. Nende koolid, Shannon May sõnul, on loodud kvaliteetse õppetöö võimaldamiseks taskukohase hinnaga.\nEsiteks tähendab see: traditsioonilise õpetamismeetodi loobumist klassi ees; selle asemel kaasatakse õppejõudude ja õpilaste vaheline aktiivne suhtlus vastavalt uusimatele pedagoogilistele järeldustele - optimeerides samal ajal klassiaja kasutamist. Teiseks tähendab see: õpetamismeetodite ranget standardiseerimist ja hoolikat jälgimist: õpilased, õpetajad, koolijuhid, lapsevanemad ja „silla” peakontor peaksid olema üksteise ees vastutavad; Madalaimad võimalikud kulud peaksid tasud madalal hoidma, selgitas asutaja May.\n„Otsisime parimaid õppemeetodeid, uurides teadusuuringuid. Ülikoolidest ja muudest teadusasutustest soovisime teada saada: kuidas me aitame lapsi õppimisel kõige tõhusamalt ja kuidas aidata õpetajatel nende tööl head saada? Kuna juhime ise sadu koole, teeme uuringuid sisemiselt ja anname seeläbi täiendavaid teadmisi selle kohta, kuidas lapsed kõige paremini õpivad ja kuidas saaksime oma metoodikat kõige paremini arendada. “\n“Bridge International Academy” koolitab õpetajaid oma seminaridel. Mitmenädalase kestusega ja realistlikult välja töötatud avariikursuse käigus omandavad nad vajalikud hariduslikud ja tehnilised oskused. Metoodilised kontseptsioonid töötatakse välja osaliselt USA-s, osaliselt Nairobis. Tulemus on selge. 2016. aastal sooritas põhikoolides riigilõpueksami 74 protsenti silla õpilastest. Riigi keskmine tulemus oli palju madalam - 49 protsenti.\nKas avalikes või erakoolides - riigi hümn on kõigi Keenia õpilaste päevakorras. Nagu ka kriitiline mõtlemine ja praktilised oskused. See on uus õppekava alates sellest aastast. Südame järgi õppimine oli eile, nüüd on olemas uus õppeaine “Eluoskused”, mida võiks tõlkida kui “elukestvat õpet”. Seal õpivad õpilased igapäevaelus hakkama saama ja oma isiksust arendama. Aine, mida on Keenia katoliku koolides juba pikka aega õpetatud - mida on tugevalt toetanud saksa katoliku abiorganisatsioon Misereor.\nKuid Bridge peab ennast ka Keenias praktiliste eluoskuste õpetamise teerajajaks. Ichuga õppealajuhataja Job Karue sõnul on õpilaste koolitus tugeva isiksuse arendamiseks "silla" pedagoogika lahutamatu osa.\n“Enamik Aafrika lapsi on harjunud karmi kohtlemisega - nii kodus kui koolis. Kui need lapsed tulevad „Sillale“, muutub nende jaoks palju: meie õpetajad on koolitatud olema sõbralikud ja õpilastele avatud. Meie lapsed on suurema osa päevast hõivatud, nii et neil ei teki isegi mõtet palju jama teha. Pärast õppimist suunavad nad oma energia mõtestatud tegevustesse, mis teevad nad õnnelikuks - jalgpallis, muusikas või draamas. Lisaks on aeg, kus vanemad lapsed hoolitsevad nooremate õpilaste eest ja aitavad neil õpiraskustest üle saada. Nii edendame kõigi laste enesekindlust ja enesemotivatsiooni. “\n“Sild” on pühendunud vanematele maksmisele\nSelle saavutamiseks hõlmab “Sild” ka õpilaste vanemaid. Igal õpetajal on vanema telefoninumber, kellele ta helistab õpilase puudumisel kohe; seal on vanematekogu, mis aitab näiteks kooli tarastada; Vanemaküsimuste ja kaebustega tegeleb peakontor ja vastab neile viivitamata.\nEsmajoones on Bridge vastutus vanemate ees, selgitas asutaja Shannon May. Seetõttu asutas ta silla mitte vabaühendusena, vaid sotsiaalse ettevõttena - sotsiaalsetele eesmärkidele pühendunud ettevõtte, mis reinvesteerib kasumi täielikult ja on vastutav oma klientide, vanemate ees.\n„Doonorite rahastatav valitsusväline organisatsioon võib anda endast parima oma vanemate vajaduste rahuldamiseks ja lõppkokkuvõttes on see doonori ees aruandekohustuslik. Kui inimene lõpetab rahastamise, on projekt läbi. Lisaks ei saa VVO tavaliselt raha teadus- ja arendustegevuseks: uute süsteemide, tarkvara ja kontseptsioonide jaoks. Vabaühendust rahastatakse tavaliselt projekti elluviimiseks, ta teeb sama asja ikka ja jälle. Tal pole raha oma töö, teadusuuringute täielikuks kajastamiseks ja uuendusmeelsuse säilitamiseks. “\nBill Gates ja Mark Zuckerberg on investeerinud\nUute laiemate põhikoolide leidmiseks otsis Bridge nn mõjuinvestoreid: heategevuslikult motiveeritud investoreid, kes ei soovi enda jaoks rahalist kasu saada, vaid soovivad saavutada maksimaalset sotsiaalset mõju.\n„Üks peamisi nõudeid mõjuinvestorite projektile meelitamiseks on suuremahuliste töötavate lahenduste tutvustamine ja see on täpselt see, mida meie kontseptsioon teeb: töötame sadades koolides, kus on tuhandeid õpetajaid ja sadades tuhandetes õpilastes. ja me oleme tõestanud: isegi väga väikese eelarvega ja eelarvega, mida iga Aafrika valitsus saaks endale lubada, saate juhtida kõrgjõudlusega koole. See aitas meil kaitsta Impact-investoreid kogu maailmas. “\nÜks esimesi “Bridge'i” investoreid oli Ebay asutaja Pierre Omidyar; hiljem järgnesid Bill Gates, Mark Zuckerberg, Maailmapank ning USA ja Suurbritannia valitsused. Pikas perspektiivis soovib “Sild” ka kasumit teenida, mis siis voolab uute koolide ehitamisse. Siiani tahavad asutajad vähemalt säästvalt töötada, st jooksvad kulud tuleb ise genereerida - vanemate tasutud koolilõivude kaudu. See tähendab 60–80 eurot aastas iga lapse kohta.\nNeed, kes ei maksa, peavad lahkuma “sillast”\nSee on miljonite inimeste jaoks Keenias palju raha. Üks neist on Janet Ngoge. Tema kolme lapse koolilõivud moodustavad umbes veerandi tema kogu sissetulekust. Väsinud välimusega naine müüb suupistebaaril lahtisel tulel küpsetatud chapati, lehttainaid. Nagu kõik vanemad, kannab Ngoge koolilõivud telefoni teel. See teeb sageli haiget; kuid tal pole valikut, ütleb ta. Ühel päeval peaks tema lastel olema võimalus saada piloodiks või inseneriks. Ja:\n“Tegelikult oli riigikool kallim, kuna mu lapsed ei õppinud midagi. Sageli ei tahtnud nad kooli minna, kuna neid koheldi seal halvasti. Kuna mu lapsed on Bridge'is, naudivad nad koolis käimist. Ja maksan tasusid hea meelega, sest tean: mu lapsed saavad head haridust. “\nEnamik nn sillaõpilaste vanemaid on mikroettevõtjad või juhuslikud töötajad - ilma ettearvatava sissetulekuta. Haige laps, maisi hinnatõus või torm võib ta perekonna ohustada majanduskriisi. Seetõttu aktsepteerib „Sild” järelmaksu; ning Ameerika vabaühendus “United we Reach” maksab lõivud ja igapäevase lõunasöögi umbes 1000 õpilasele kogu riigis. Kui te ei maksa, peate erakoolist lahkuma. Keenia valitsus ei aita - isegi kui põhikoolid saavad paremini hakkama ja leevendavad ülerahvastatud riiklikku süsteemi demonstratiivselt.\nLiit: Haridust ei saa jätta erainvestoritele!\nSest vastuseis erakoolide vastu on moodustatud - eriti riikliku õpetajate ühenduse KNUT poolt, kus korraldatakse ainult riigikoolide õpetajaid. KNUTi asekantsler Hesbon Otieto näeb Aafrika hämavat hävingut, kuna vaeste jaoks on levinud erakoolid.\n„Aafrikas juhtub järgmiselt: selle asemel, et saavutada ülemaailmne eesmärk, milleks on kõik lugeda ja kirjutada aastal 2030, näeme, et paljud inimesed ei saa endale lubada oma laste kooli saatmist. Ja põhjus on see, et oleme jätnud oma haridussüsteemi erainvestorite hooleks, nii et meie, aafriklased, muutume veelgi vaesemaks, kirjaoskamatute arv tõuseb uuesti. Ja kui me laseme oma haridussüsteemi üle võtta, andestage mulle mõiste, koerad, nn „Edu-äri“, siis dikteerivad nad meile isegi seda, mida peame oma riikides õppima. “\nTeised Aafrika õpetajate ametiühingud arvavad sarnaselt. Ja rohkem kui 100 valitsusvälist organisatsiooni nõudsid eelmisel aastal, et investorid lõpetaksid Bridge International Academy rahastamise. Ka nende näitlejate surve tõttu võitlevad “Sild” ja teised erakoolide sponsorid vaeste eest kõva lahingus.\nRiik ei tunnusta neid, kuna vastavad ainult osaliselt maa suurust, koolimajade kvaliteeti ja õpetajate töötingimusi käsitlevatele eeskirjadele. Üks näide on palk: „Silla“ õpetajad teenivad oluliselt vähem kui avaliku sektori õpetajad. Ja nad töötavad rohkem: üle 50 tunni nädalas. See võib viia ka ammendumiseni. Sellegipoolest toetab Janet Muthoni haridusorganisatsioonist „Elimu Yetu“ selliseid erakoolide põhikoole nagu Keenia „Sild“.\n„Haridus peaks olema avalik hüve. ja igaüks, kes soovib tõeliselt head haridust, peaks aitama Aafrika valitsustel selle haridust mõtestatult arendada. Selles kontekstis on põhiküsimus järgmine: kas meie valitsused on valmis selle väljakutsega toime tulema? Kas nad on nõus parema hariduse nimel töötama? Ja mõnikord on vastus kahjuks: ei. Mida me siis teeme? Kas me nõustume sellega, et meie lapsed ei käi määramata aja jooksul sobivates koolides? Ei, ma olen kindlalt veendunud, et meil kui vastutustundlikel kodanikel on kohustus pakkuda oma lastele tänapäeval võimalikult head juurdepääsu haridusele. “\nSild laieneb ka Nigeerias, Ugandas ja Libeerias\nJa nii pole üllatav, et „Sild” laieneb kogu vastuseisust hoolimata Aafrika mandril: Keenia 400 kooli hulgas juhib USA sotsiaalne ettevõte 63 kooli Ugandas, 50 pluss Nigeerias ja Lääne-Aafrika Libeerias. „Bridge International Academy“ on nüüdseks võtnud üle 70 riigikooli. Tasusid maksab isegi Libeeria valitsus.\nKeenia valitsus seda ei tee - nad loodavad endiselt oma riigikoolidele - nagu Riruta Heiliggeisti kool Nairobi Kawangare'i slummis. Samal ajal kurdab direktor Pauline Muna, et tema hooned on täiesti lagunenud. Ta osutab meetripikkuste haigutavate pragudega paviljonile.\n„Võimud tunnistasid selle administratiivhoone 2008. aastal kasutamiskõlbmatuks. Me ei saa sinna jääda, kuna tugev vihmasadu võib selle kokku variseda. Kuna meil pole alternatiivi, töötame selles hoones endiselt - vaatamata seinte väga-väga suurtele pragudele. “\nSee artikkel ilmus originaalina 19. veebruaril 2018 veebisaidil Deutschlandfunk Kultur. See on tõlgitud saksa keelest ja selle on kirjutanud Thomas Kruchem.\nSTEAM Education - minu IVLP kogemus.PDF DOWNLOAD Online PDF Uus majandus, tööstus, valitsus, haridus - 2. väljaanne: jaoks…42: Töötamine Cyber Superherose kooligaMatt Dalio - lõputu, haridusele keskendunud arvuti OS-i asutajaSisenemine Singapuri andeka haridusprogrammi


3-1-1-26-17 Riigikohus 14.06.2017\nKohtuotsuses peab varguse koosseisu tuvastamiseks ja tsiviilhagi rahuldamiseks nähtuma selgelt varastatud esemete koosseis ja nende väärtus, et lugeda täidetuks KrMS § 312 p-s 1 sätestatud kohtu kohustus kajastada otsuses tõendatuks tunnistatud asjaolud ja tõendid, millele tuginetakse (vt ka RKKKo 3-1-1-90-15, p-d 13-14). (p 7)\nAinuüksi kannatanu ütlused ei pruugi olla varastatud esemete rahalise väärtuse kindlakstegemiseks piisav tõend, kui vaidlus on varastatu maksumuse üle. Kohus peab sellises olukorras veenvalt põhjendama, miks ta leiab, et kannatanu ütlused kajastavad piisavalt täpselt ja usutavalt varastatud asjade tegelikku väärtust (vt RKKKo 3-1-1-69-12, p 11). (p 10)\nRiigikohtu järjekindla praktika kohaselt ei ole varguse koosseisu tuvastamiseks alati vaja kindlaks teha varastatud esemete täpset väärtust, piisab sellest, kui on tuvastatud, et varastatud esemete väärtus ületas teo toimepanemise ajal 20 miinimumpäevamäära. See omakorda eeldab, et varastatu maksumuse ulatumine üle 20 miinimumpäevamäära oleks tõendatud (KrMS § 60 lg 2) või üldtuntud (KrMS § 60 lg 3). Prokuratuuril lasub kohustus tõendada seda, et kuriteo objektiks olnud rahaliselt hinnatava asja väärtus ületas teo toimepanemise ajal 20 miinimumpäevamäära. (Vt nt RKKKo 3-1-1-69-12, p d 8-9 koos viidetega.) (p 12)\nTsiviilhagi ei ole KrMS § 63 lg 1 mõttes tõend (RKKKo 3-1-1-69-12, p 11), millele saab kohus kriminaalasja lahendamisel tugineda. (p 10)\n3-1-1-32-17 Riigikohus 12.06.2017\nKrMS § 339 lg 1 p 4\nKrMS § 259 lg 2\nEelmenetluses korraldab kohus istungeid menetluslike küsimuste lahendamiseks ja asja arutamise ettevalmistamiseks KrMS § 258 alusel. Muu hulgas korraldatakse eelistung KrMS § 258 lg 1 p 4 kohaselt üldkorras kohtusse saadetud kriminaalasja kohtuliku arutamise planeerimiseks ja kohtumenetluse poolte taotluste lahendamiseks ning sama lõike p 5 kohaselt ka muude küsimuste lahendamiseks, kui kohtunik peab eelistungi korraldamist vajalikuks. Juhul, kui eelistung korraldatakse, tuleb järgida KrMS § 259 lg-s 2 sätestatud prokuröri ja kaitsja kohustuslikku eelistungist osavõtmise nõuet. (p 9)\nKrMS § 339 lg 1 p-d 3 ja 4 kohalduvad ka kohtulikus eelmenetluses. Viidatud sätete tekst käsitleb kohtumenetluse poolte osavõttu kohtumenetlusest, mille lahutamatu osa on ka kohtulik eelmenetlus. Seejuures näeb menetlusseadus üheselt ette, et kaitsja ja prokuröri osavõtt eelistungist ja korraldavast istungist on kohustuslik. (p 8)\nSeadus ei reguleeri eraldi kohtumääruse kuulutamisega seonduvat ega näe ette, et määrus tuleb teha teatavaks tingimata kohtuistungil. KrMS § 145 lg 6 näeb ette, et põhistatud kohtumäärust tutvustatakse kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud juhtudel menetlusosalisele ning talle selgitatakse tema õigusi ja kohustusi, mille kohta võetakse allkiri. Kohtulikus eelmenetluses tuleb lähtuda sellest, et kohtumenetluse käigus tehtavaid menetlusotsustusi tehakse menetlusosalistele üldjuhul teatavaks kohtuistungil. Kohtu tehtavad otsustused kriminaalasja lahendamisel peavad olema kättesaadavad mitte ainult menetlusosalistele, vaid kooskõlas KrMS §-s 11 sisalduva kohtuistungi avalikkuse põhimõttega ka teistele isikutele (vt kohtuotsuse avaliku kuulutamise kohta ka RKKKo asjas nr 3-1-1-75-13, p 14). (p 11)\n3-1-1-62-16 Riigikohus 05.06.2017\nKrMS § 45 lg 2 p 2\nKrMS § 403 lg 4\nRÕS § 6 lg 2\nKrMS § 403 lg 5\nRÕS § 7 lg 2\nKuigi KrMS § 403 lg 4 ei nimeta sundravil viibivat isikut otsesõnu nende isikute hulgas, kelle taotluse alusel võib kohus lõpetada ravi kohaldamise, ei tähenda see siiski seda, et see säte välistab sundravil viibiva isiku õiguse pöörduda kohtusse ravi lõpetamise taotlusega. Kehtiv menetluskord võimaldab psühhiaatrilise sundravi lõpetamise menetluse käivitumist ja kulgemist ka üksnes ravile allutatud isiku taotluse alusel. Niisuguse taotluse korral tuleb kohtul määrata isikule alanud menetluses riigi õigusabi korras kaitsja tema õiguste tagamiseks. Määratud kaitsja võib täiendada ja täpsustada kaitsealuse ravi lõpetamise taotluse sisu, kuid see ei ole KrMS § 403 alusel ravi lõpetamise menetluse algatamiseks ja läbiviimiseks enam määrav. (p-d 34 ja 38)\nPsühhiaatrilisele sundravile allutatud isik kasutab KrMS §-st 395 tulenevalt kriminaalmenetluse seadustiku 16. peatükis (KrMS §-d 393–403) sätestatud psühhiaatrilise sundravi kohaldamise menetluses, sh ka psühhiaatrilise sundravi kohaldamise lõpetamise menetluses (KrMS § 403), kahtlustatava (KrMS § 34) ja süüdistatava (KrMS § 35) õiguseid, kui seda võimaldab tema vaimne seisund. Nii on ravile allutatud isikul muu hulgas KrMS § 34 lg 1 p 3 kohaselt õigus kaitsja abile. Enamgi veel, kaitsja osavõtt kogu sundravi lõpetamise menetlusest on KrMS § 403 lg 5 alusel kohustuslik. Ka KrMS § 45 lg 2 p st 2 tuleneb, et kaitsja osavõtt kogu kriminaalmenetlusest on kohustuslik, kui isik ei ole oma psüühilise puude tõttu suuteline ise end kaitsma või kui kaitsmine on selle tõttu raskendatud. (p 35)\nJuhul, kui ravil viibiv isik taotleb kohtult riigi õigusabi sundravi lõpetamise otsustamiseks, tuleb talle määrata riigi õigusabi. (P 36) Enamgi veel – kui kohtule on laekunud ravile allutatud isiku ravi lõpetamise taotlus, peab kohus käsitlema seda riigi õigusabi seadusest lähtudes. See tähendab, et kohtul tuleb sellise taotluse saamisel määrata ravile allutatud isikule riigi õigusabi tema esindamiseks ravi lõpetamise menetluses, vaatamata sellele, kas ta on riigi õigusabi määramist eraldi taotlenud. (p 37)\nKuigi psühhiaatrilise sundravi kohaldamise lõpetamise otsustamisel ei kontrolli kohus sundravi kohaldamise eelduseid, peab ta hindama seda, kas ravile allutatud isiku puhul esinevad jätkuvalt sundravi kohaldamise alused. Juhul, kui isiku ohtlikkus ja psühhiaatrilise sundravi vajadus on ära langenud, ei ole enam alust sundravi jätkamiseks ja see tuleb lõpetada. (p 39)\nKui kohtuasja materjalide põhjal ei saa usaldusväärselt otsustada ravile allutatud isiku jätkuva ohtlikkuse ja psühhiaatrilise sundravi vajaduse üle, tekib kahtlus tema ravi jätkamise vajaduses. Olukorras, kus kohtul tekib psühhiaatrilise sundravi lõpetamise menetluses põhjendatud kahtlus, kas ravialune on ravi mõjul tervenenud või on selle mõjutusvahendi kohaldamise vajadus ära langenud, peab kohus tekkinud kahtluse kõrvaldama. Sundravi kohaldamise lõpetamist otsustades võib kohus KrMS § 403 lg 5 kolmanda lause kohaselt kaasata vajaduse korral muid isikuid või määrata ekspertiisi. Muu hulgas võib kohus kaasata menetlusse ravile allutatud isiku arstlikku komisjoni kuulunud psühhiaatri(d) või määrata omal algatusel või kohtumenetluse poole taotluse alusel kohtupsühhiaatriaekspertiisi isiku jätkuva ohtlikkuse ja psühhiaatrilise sundravi vajaduse väljaselgitamiseks. (p 40)\nKehtiv menetluskord võimaldab psühhiaatrilise sundravi lõpetamise menetluse käivitumist ja kulgemist ka üksnes ravile allutatud isiku taotluse alusel. Niisuguse taotluse korral tuleb kohtul määrata isikule alanud menetluses riigi õigusabi korras kaitsja tema õiguste tagamiseks. Määratud kaitsja võib täiendada ja täpsustada kaitsealuse ravi lõpetamise taotluse sisu, kuid see ei ole KrMS § 403 alusel ravi lõpetamise menetluse algatamiseks ja läbiviimiseks enam määrav. (p-d 34 ja 38)\n3-1-1-29-17 Riigikohus 30.05.2017\nKrMS § 484 lg 7\nKrMS § 484 lg 2\nKrMS § 484 lg 1\nRiigikohus on seoses karistusseadustiku § 68 lg-ga 1 selgitanud, et eelvangistuses viibitud aja karistusaja hulka arvamine võib kohtuotsuses väljenduda kahel viisil. Juhul, kui isikult on kriminaalmenetluses võetud vabadus pausideta kuni vangistuse mõistmiseni ja teda vangistusest ei vabastata, tuleb karistuse kandmise algusajaks lugeda isiku vahistamise või kahtlustatavana kinnipidamise päev. Juhul, kui isik on viibinud vaheldumisi eelvangistuses ja vabaduses, tuleb eelvangistuses viibitud ajavahemikud summeerida ning nende arvelt ärakantavat vangistust vähendada (vt RKKKo asjas 3-1-1-80-14, p 15). Osutatud põhimõtted on kohaldatavad ka KrMS § 484 lg 7 alusel välisriigis kantud karistuse karistusaja hulka arvamisel. (p 14)\nKohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsioon näeb ette kahte võimalust välisriigis mõistetud karistuse tunnustamiseks ja täideviimiseks elukohariigis. Konventsiooni artikli 9 lg 1 sätestab, et elukohariigi pädevad asutused peavad: (a) jätkama karistuse täideviimist viivitamatult või kohtu või halduskorras tehtava otsuse alusel artiklis 10 kehtestatud tingimustel (karistuse täideviimise jätkamine); või (b) muutma karistuse kohtu- või haldusprotsessi kaudu selle riigi otsuseks, asendades karistava riigi määratud karistuse elukohariigis sama kuriteo eest ettenähtud karistusega vastavalt artiklis 11 kehtestatud tingimustele (karistuse muutmine). Kolleegium selgitab, et konventsiooni artiklites 10 ja 11 sätestatud võimalused isikule välisriigis mõistetud karistuse täideviimiseks elukohariigis on alternatiivsed, millele samaaegne tuginemine ei ole vajalik. (p 11)\nKrMS § 385 p 17 kohaselt ei saa määruskaebust esitada sellise määruse peale, millega tühistatakse KrMS § 263^1 lg-s 1 sätestatud korras tehtud tsiviilhagi läbi vaatamata jätmise määrus ja tsiviilhagi saadetakse madalama astme kohtule uueks menetlusse võtmise otsustamiseks. (p-d 28–34)\nKrMS § 385 p 17 kohaselt on KrMS § 263^1 lg 1 esimeses lauses nimetatud määrustest määruskaebe korras vaidlustatav ainult tsiviilhagi või avalik-õigusliku nõudeavalduse läbi vaatamata jätmise (menetlusse võtmata jätmise) määrus. (p 31)\nUurimisasutus, prokuratuur või kohus peab tsiviilkostjana menetlusse kaasama iga isiku, keda ei kahtlustata ega süüdistata kuriteos, millega seoses tsiviilhagi on esitatud, kuid kelle vastu on kannatanu esitanud kriminaalmenetluses lubatava nõude (eeskätt KrMS § 38^1 lg 1), kui see nõue vastab lisaks ka KrMS § 39 lg 1 p 1 või 2 tingimustele. Tavaliselt on menetlejal mõistlik kaasata isik tsiviilkostjana menetlusse pärast seda, kui selle isiku vastu on esitatud tsiviilhagi. (p 47)\nKrMS § 38^1 lg 1 sisustamisel on jätkuvalt arvestatav ka varasem kohtupraktika selle kohta, milliseid kannatanu varalisi nõudeid on võimalik esitada kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis. (p 40)\n3-1-1-25-17 Riigikohus 22.05.2017\nKrMS § 34^1 lg 2 kohaselt on kahtlustataval õigus taotleda juurdepääsu tõenditele, mis on olulised vahistamistaotluse põhjendatuse arutamiseks. Sama paragrahvi kolmanda lõike kohaselt võib prokuratuur määrusega keelduda tõenditele juurdepääsu võimaldamisest, kui see võib oluliselt kahjustada teise isiku õigusi või kriminaalmenetlust. Kohus peab kontrollima sellise keeldumise põhjendatust. Kui kohus leiab, et keeldumine ei olnud põhjendatud, peab ta jätma vaidlusalused tõendid vahistamise põhjendatuse hindamisel kõrvale. Vahistatavale tõenditele juurdepääsust keeldumist ei tule siiski alati käsitada ausa menetluse põhimõtte rikkumisena. Poolte ebavõrdsusest on ebaausa kohtumenetluse ilminguna põhjust rääkida alles juhul, kui tõenditele juurdepääsust keeldumisega kaasnevaid raskusi kaitseõiguse teostamisel pole tasakaalustatud ja vahistatavalt endalt ning tema kaitsjalt on võetud seetõttu tõhus ning reaalne võimalus vahistamistaotluse argumente kummutada. Kahtlustust ja vahistamist toetavate tõendite sisu võib eeluurimise tõhususe huvides teha kaitsjale ja vahistatavale teatavaks ka teisiti, kui tõendeid vahetult tutvustades. Üheks peamiseks võimaluseks on tõendite sisu küllaldane avamine vahistamistaotluses. Tõendite sisu avamine sellisel viisil peab toimuma piisava konkreetsusastmega, et kaitsepoolel oleks võimalik esitada neile sisulisi vastuväiteid, teisalt aga selliselt, et see ei kahjustaks nt toimetatavat kriminaalmenetlust või teiste isikute olulisi õigusi. (vt RKKKm asjas nr 3-1-1-110-15, p-d 16-17.) (p 10.1)\nKriminaalmenetluse seadustik võimaldab elektroonilise valve kohaldamise taotlemist maakohtu vahistamismääruse peale esitatud määruskaebuses ja selle läbivaatamist ringkonnakohtus. Erandjuhul võib elektroonilise valve taotluse lahendamine vajada lisatoimingute tegemist ja andmete kogumist, mis tingib menetlemise aja pikenemise ega võimalda taotluse lahendamist koos vahistamismääruse peale esitatud määruskaebusega. Selline olukord ei anna siiski alust taotluse läbi vaatamata jätmiseks. Kirjeldatud olukorras võib ringkonnakohus lahendada elektroonilise valve kohaldamise taotluse pärast vahistamise põhjendatuse üle otsustamist. (p 11 ja 11.2)\n3-1-1-114-16 Riigikohus 05.05.2017\nKrMS § 155 lg 3\nKrMS § 339 lg 1 p 10\nKriminaalkolleegiumi hinnangul on oluline, et kohtunik ja sekretär veenduksid protokolli õigsuses ja täidaksid KrMS § 155 lg-s 3 sätestatud nõuet kinnitada seda allkirjaga. Samas peab kolleegium vajalikuks muuta senist praktikat ja asub seisukohale, et allkirja puudumine kohtuistungi protokollil ei ole võrdsustatav protokolli puudumisega KrMS § 339 lg 1 p 10 tähenduses. Kohtuistungi protokollil allkirja puudumine on aga KrMS § 339 lg-s 2 sätestatud oluline kriminaalmenetlusõiguse rikkumine juhul, kui sellega kaasnes või võis kaasneda ebaseaduslik või põhjendamatu kohtuotsus. (p 9)\nKohtuistungi protokolli tähtsus seisneb selles, et see võimaldab hinnata menetlusosaliste ja kohtu toiminguid kohtuistungil ning aru saada, milliseid tõendeid on kohus uurinud. Seega ei ole alust pidada allkirjastamata kohtuistungi protokolli kohtuotsuse vältimatut tühistamist tingivaks rikkumiseks juhul, kui kohtuistungi protokolli sisu vastavus istungil toimunuga on usaldusväärselt kontrollitav. Kui kohtuistung on salvestatud, on kohtuistungi protokollil allkirjade puudumisel ja sisu osas vaidluse tekkimise korral võimalik selle tõele vastavust kontrollida protokolli lisaks oleva salvestise abil. (p 11)\n3-1-1-1-17 Riigikohus 17.04.2017\nKrMS § 126 16 lg 1\nKohtult ei saa eeldada, et ta analüüsiks jälitustoimingu loa andmist otsustades kuriteo aegumist, kui kuriteo aegumine ei ole kuriteokahtluse sisu arvestades ilmne. (p 79)\nJälitustoimingu loa andmise menetluse kiireloomulisus ja selle toimumise ajal tavaliselt olemasoleva tõendusteabe maht ning fragmentaarsus mõjutavad paratamatult kohtult nõutava argumentatsiooni määra (3-1-1-14-14, p 773).\nAegunud kuriteo uurimiseks ei ole jälitustoimingute tegemine vähemalt üldjuhul lubatav. (p 79)\nKrMS § 389 lg 2 ja § 390 lg 2 mõtte kohaselt tuleb ühe menetlusdokumendina esitatud määruskaebus vaadata läbi ühes menetluses, välja arvatud juhul, kui on olemas selge põhjus tõlgendada seda menetlusdokumenti mitme määruskaebusena ja nende kaebuste lahendamine samas menetluses pole võimalik või otstarbekas. Asjaolu, et ühe ja sama isiku huvides esitatud määruskaebuses vaidlustatakse korraga mitut selle isiku suhtes tehtud kohtumäärust, ei ole eraldivõetuna piisav, asumaks seisukohale, et ühes menetlusdokumendis on esitatud mitu määruskaebust. Ühes menetlusdokumendis esitatud määruskaebuste paljususest ehk olukorrast, kus mitu määruskaebust on ekslikult koondatud ühte menetlusdokumenti, võib olla alust rääkida näiteks siis, kui kaebuses vaidlustatakse kohtumäärusi, milles käsitletakse sisuliselt erinevaid küsimusi või kui vaidlustatud määruste peale esitatud kaebuste menetlemise kord on erinev. Samuti on tegemist sisuliselt mitme määruskaebusega siis, kui ühes menetlusdokumendis vaidlustatud määrused on tehtud erinevate kriminaalasjade raames või erinevate ringkonnakohtute tööpiirkonnas asuvate maakohtute poolt. (p 41)\nMääruskaebus, milles vaidlustatakse korraga kaht kohtumäärust, millest ühega on antud jälitustoimingu luba ja teisega seda sama luba pikendatud, tuleb läbi vaadata ühes menetluses. Selle nõude rikkumine ei pruugi aga olla käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena. (p 42-43)\nUurimistoimingu – sh jälitustoimingu – tegemise eelduseks oleva kuriteokahtluse puudumise äratuntavust tuleb hinnata ex ante, mitte aga ex post (3-1-1-93-15, p 60). (p 79)\nEhkki KrMS § 12614 lg 1 esimene lause räägib üksnes jälitustoiminguga kogutud andmetega tutvumisest, tuleneb sellest sättest analoogia korras isiku õigus tutvuda ka jälitustoimingu loa ja selle aluseks olnud prokuratuuri taotlusega. KrMS § 12614 lg 1 esimese lause peamine eesmärk on tagada isikule tõhus võimalus vaidlustada jälitustoimingu seaduslikkust, sh kasutada KrMS § 126^16 lg-ga 1 antud õigust esitada määruskaebus kohtu poolt jälitustoiminguks loa andmise määruse peale. (p 52)\nKrMS § 12614 lg 1 annab jälitusasutusele ja prokuratuurile ka kaalutlusõiguse, otsustamaks, kas andmete tutvustamisega kaasnev oht mõnele KrMS § 12614 lg 1 p-dega 1–7 kaitstavale hüvele kaalub konkreetsel juhul üles andmete tutvustamata jätmisega kaasneva jälitustoimingule allutatud isiku põhiõiguste riive. Erandina – eeskätt riigisaladuseks olevate andmete puhul – võib seadusest tulenev erikord menetleja kaalutlusõigust piirata või selle välistada. (p 53)\nMenetlusdokumendi, mida KrMS § 12614 lg 1 esimese lause kohaselt tuleks isikule tutvustada, võib jätta tutvustamata üksnes osas, milles see sisaldab KrMS § 12614 lg 1 p-des 1–7 nimetatud teavet, mille tutvustamine on seadusega üheselt keelatud või mille tutvustamata jätmise suhtes eksisteeriv huvi kaalub üles teabe tutvustamata jätmisega kaasneva õiguste riive. (p 54)\nKrMS § 12614 lg 1 teises lauses nimetatud andmete tutvustamata jätmise luba vormistada prokuratuuri kirjaliku põhistatud määrusena. (p 55) Seejuures pole välistatud, et osa prokuratuuri poolt andmete tutvustamata jätmiseks antud loa (määruse) põhjendustest sisaldab KrMS § 12614 lg 1 p-des 1–7 nimetatud teavet, mistõttu ei saa neid isikule ega kaitsjale tutvustada. (p 56)\nJälitustoimingu aluseks olevate dokumentide tutvustamine toimub üldiselt samas korras nagu jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamine. Jälitustoiminguga kogutud andmeid – ja seega ka jälitustoimingu tegemise aluseks olevaid dokumente – tutvustab jälitusasutus. (p 66)\nProkuratuuri eksimus KrMS § 12614 lg-s 1 nimetatud loa vormistamisel ei anna alust tutvustada isikule andmeid, kontrollimata KrMS § 12614 lg 1 p-des 1–7 sätestatud välistuste olemasolu. (p 67)\nJälitustoimingute tegemise aluseks olnud dokumentide (kohtu loa ja prokuratuuri taotluse) tutvustamata jätmine on üldjuhul vaidlustatav uurimiskaebemenetluse korras. Muu hulgas on uurimiskaebemenetluses vaidlustatav ka see, kui jälitusasutus jätab andmed tutvustamata ilma KrMS § 126^14 lg 1 teise lause kohaselt nõutava prokuratuuri loata. (p 57) Tuvastades, et jälitusandmete tutvustamata jätmiseks puudub prokuratuuri luba või et see luba pole viisipäraselt vormistatud või põhistatud, peab uurimiskaebuse lahendaja kohustama menetlust juhtivat prokuratuuri otsustama, kas anda jälitusasutusele korraldus andmete tutvustamiseks (KrMS § 213 lg 1 p 5) või luba andmete tutvustamata jätmiseks. Kui prokuratuur annab seepeale jälitusasutusele andmete tutvustamata jätmiseks vormikohase loa, on isikul võimalik ka see luba uurimiskaebemenetluse korras vaidlustada. (p 57)\nRingkonnakohus, kes lahendab määruskaebust kohtu poolt jälitustoiminguks loa andmise määruse peale, on pädev vaatama samas menetluses läbi ka isiku kaebuse määruskaebuses vaidlustatud jälitustoimingu loa ja selle aluseks olnud prokuratuuri taotluse teksti osalise tutvustamata jätmise peale. (p 60) Seejuures tuleb ringkonnakohtul eelkõige kontrollida, kas isikule tutvustamata jäetud osa jälitustoimingu loa ja taotluse tekstist vastab mõnele KrMS § 126^14 lg 1 p-des 1–7 sätestatud alustest. Olenevalt andmete tutvustamata jätmise alusest võib kohtul tekkida vajadus hinnata lisaks sedagi, kas andmete tutvustamata jätmise taga olev huvi kaalub üles andmete tutvustamata jätmisega kaasneva õiguste riive. (p 61) Jõudes järeldusele, et jälitustoimingu loa või selle aluseks olnud prokuratuuri taotluse teksti osaline varjamine on alusetu, saab ringkonnakohus rikkumise kõrvaldada, kohustades jälitusasutust ja prokuratuuri tutvustama isikule ka jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse teksti seda osa, mis jäeti isikule alusetult tutvustamata. (p 62) Küsimus, kas isikul on õigus tutvuda vaidlustatud jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse mõne sellise osaga, mille tutvustamisest jälitusasutus ja prokuratuur keeldusid, tuleb ringkonnakohtul otsustada eraldi määrusega enne jälitustoimingu loa peale esitatud määruskaebuse lahendamist. Isikule, kes saavutab määruskaebemenetluses võimaluse tutvuda jälitustoimingu loa ja prokuratuuri taotluse osa(de)ga, mida talle varem ei tutvustatud, peab olema tagatud ka võimalus esitada jälitustoimingu loa vaidlustamiseks nendel uutel andmetel põhinevaid lisaargumente. (p 63) Peaks ringkonnakohus leidma, et prokuratuuri loas kajastuvad põhjendused ei ole piisavad, hindamaks jälitustoimingu loa või prokuratuuri taotluse osalise tutvustamata jätmise õiguspärasust, saab kohus nõuda prokuratuurilt lisaselgitusi. (p 64) Teise astme kohtu hinnang andmete tutvustamata jätmise õiguspärasusele pole lõplik, vaid määruskaebe korras vaidlustatav. (p 68)\n3-1-1-101-16 Riigikohus 10.04.2017\nKarS § 237 3 lg 1\nKrMS § 63 lg 1 1\nKrMS § 63 lg 1^1 kohaselt sõltub julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe tõendina kasutamise lubatavus esmalt riigi peaprokuröri otsusest. Juhul, kui riigi peaprokurör ei pea julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe kriminaalmenetluses tõendina esitamist vajalikuks ega võimalikuks, pole selle teabe tõendina kasutamine lubatud. (p 23)\nTeiseks tuleb KrMS § 63 lg-st 11 nähtuvalt arvestada teabehanke korras saadud teabe tõendina kasutamise üle otsustamisel KrMS § 1261 lg-s 2 ja § 1267 lg-s 2 nimetatud piiranguid. KrMS § 1267 lg 2 kohaselt ei kasutata tõendina sama seadustiku §-s 72 nimetatud isiku poolt edastatavat teavet või sellisele isikule teise isiku poolt edastatavat teavet, mis on saadud salajasel pealtkuulamisel või -vaatamisel, kui teabe sisuks on isikule ameti- või kutsetegevuses teatavaks saanud asjaolud. KrMS § 1261 lg 2 reguleerib aga jälitustoiminguga teabe kogumisele eelnevat etappi ja sätestab, et jälitustoiming on kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud alustel lubatud, kui andmete kogumine muude toimingutega või tõendite kogumine muude menetlustoimingutega ei ole võimalik, ei ole õigel ajal võimalik või on oluliselt raskendatud või kui see võib kahjustada kriminaalmenetluse huve (nn ultima ratio-põhimõte). KrMS § 63 lg-s 11 nimetatud otsustuse tegemise ajaks on teave julgeolekuasutuste seaduses sätestatud alustel ja korras juba kogutud ning teabe tõendina kasutamise lubatavuse üle otsustamisel tuleb selle eripära arvestada. Teisisõnu on julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe kriminaalmenetlusse tõendina esitamine KrMS § 63 lg-st 11 ja § 1261 lg-st 2 lähtudes lubatud juhul, kui sama teabe kogumine kriminaalmenetluses ei ole võimalik, ei ole õigel ajal võimalik või on oluliselt raskendatud või kui see võib kahjustada kriminaalmenetluse huve (vt ka Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 23. veebruari 2017. a määrus kohtuasjas nr 3-1-1-112-16, p 30). Kui eelloetletud tingimused pole täidetud, ei ole julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe kriminaalmenetlusse esitamine ultima ratio-põhimõttega kooskõlas ja selle teabe tõendina kasutamine pole lubatud. (p 24)\nKriminaalasjas kogutud tõendite lubatavusele annab lõpliku hinnangu kohus. Sellest tulenevalt otsustab riigi peaprokurör KrMS § 63 lg 11 kohaselt kohtueelses menetluses küll julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe kriminaalmenetluses tõendina esitamise üle, kuid tõendi lubatavust puudutavat vaidlust lahendades on kriminaalasja arutav kohus pädev kontrollima riigi peaprokuröri kõnealuse otsustuse seaduslikkust ning hindama, kas julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe kriminaalmenetluses tõendina esitamisel arvestati KrMS § 1261 lg-s 2 ja § 126^7 lg-s 2 nimetatud piiranguid. Samuti on kriminaalasja arutaval kohtul õigus kontrollida, kas tõendina esitatud teabe kogumiseks oli halduskohtu luba ja kas teabe tõendina kasutamine on kooskõlas muude kriminaalmenetluse üldpõhimõtetega. (p 25)\nKrMS § 63 lg 1 kohaselt on tõend kahtlustatava, süüdistatava, kannatanu, tunnistaja või asjatundja ütlus, ekspertiisiakt, eksperdi antud ütlus ekspertiisiakti selgitamisel, asitõend, uurimistoimingu, kohtuistungi ja jälitustoimingu protokoll või videosalvestis, samuti muu dokument ning foto või film või muu teabetalletus. Julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe põhjal koostatud teabehanketoimingute kokkuvõtted on käsitatavad muu dokumendina KrMS § 63 lg 1 mõttes. (p 20)\nJulgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teavet pole vaja jälitustoimingu protokollis vormistada. Kriminaalmenetluse seadustik ei sätesta nõuet, mille kohaselt tuleb mõnes muus menetluses (nt järelevalvemenetluses) tehtud toimingutega saadud teave, mis on vormistatud selles menetluses kehtivate nõuete järgi, kriminaalmenetluses kasutamiseks vormistada ümber analoogilise toimingu protokollis. Teistes menetlustes kogutud teave esitatakse kriminaalmenetluses oma esialgsel kujul. (p 21)\nTõendamiseseme asjaolude tuvastamiseks võib kasutada üksnes KrMS § 63 lg-s 1 loetletud tõendiliike (nn rangeid tõendeid) (vt nt Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 1. märtsi 2006. a otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-142-05, p 10; 28. veebruari 2007. a otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-105-06, p 11 ja 7. märtsi 2007. a otsus kriminaalasjas nr 3-1-1-12-06, p 16). (p 19)\nKrMS § 63 lg 1 kohaselt on tõend kahtlustatava, süüdistatava, kannatanu, tunnistaja või asjatundja ütlus, ekspertiisiakt, eksperdi antud ütlus ekspertiisiakti selgitamisel, asitõend, uurimistoimingu, kohtuistungi ja jälitustoimingu protokoll või videosalvestis, samuti muu dokument ning foto või film või muu teabetalletus. Julgeolekuasutuste seaduse alusel kogutud teabe põhjal koostatud teabehanketoimingute kokkuvõtted käsitatavad muu dokumendina KrMS § 63 lg 1 mõttes. (p 20)\nsüüteod riigivõimu vastu\nterrorikuriteo ja selle toimepanemisele suunatud tegevuse rahastamine ning toetamine\nKarS § 2373 lg 1 kirjeldab alternatiivselt mitmeid koosseisupäraseid tegusid, alustades KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuriteo rahastamisest või muul viisil toetamisest, jätkates terroristliku ühenduse või terroristi (isiku, kelle tegevus on suunatud KarS §-s 237 sätestatud kuriteo toimepanemisele) rahastamise või muul viisil toetamisega ja lõpetades vahendite kättesaadavaks tegemise või kogumisega, teades, et neid vahendeid võidakse kasutada täielikult või osaliselt KarS §-s 237, 2371 või 237^2 sätestatud kuriteo toimepanemiseks. Isiku vastutusele võtmise eeldused loetletud koosseisualternatiivide puhul on erinevad. (p 12)\nKui isik tunnistatakse süüdi KarS § 2373 lg 1 esimese koosseisualternatiivi järgi (s.o KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuriteo rahastamises või muul viisil toetamises), tuleb lisaks rahastamisele või toetamisele tuvastada, millise KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuriteo soodustamisele oli rahastamine või toetamine suunatud. See, kas KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuritegu või selle katse pannakse toime või mitte, ei ole toetaja vastutusele võtmise seisukohalt oluline. Kui isik tunnistatakse süüdi aga KarS § 2373 lg 1 teise koosseisualternatiivi järgi (s.o terroristliku ühenduse või terroristi rahastamises või muul viisil toetamises), tuleb välja selgitada, millist terroristlikku ühendust või terroristi isik rahastas või muul viisil toetas. Võrreldes esimese koosseisualternatiiviga on seos terrorikuritegudega kaudsem ja pole tähtis, kas ja millise konkreetse kuriteo ettevalmistamisele oli toetus suunatud. Määrav on terroristi või terroristliku ühenduse ebaseadusliku tegevuse üldisem teadlik toetamine. Juhul, kui isik tunnistatakse süüdi kolmanda koosseisualternatiivi järgi (s.o vahendite kättesaadavaks tegemises või kogumises, teades, et neid vahendeid võidakse kasutada täielikult või osaliselt. KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuriteo toimepanemiseks), tuleb lisaks vahendite kättesaadavaks tegemisele või kogumisele tuvastada üksnes isiku teadmine, et neid kogutud või kättesaadavaks tehtud vahendeid võidakse põhimõtteliselt kasutada KarS §-s 237, 2371 või 2372 sätestatud kuriteo toimepanemiseks. (p 15)\n3-1-1-105-16 Riigikohus 31.03.2017\nKrMS § 394 lg 1 p 4\nEkspertiisiakt peab olema selge ja vastuoludeta. Selle järelduste kujunemine peab olema ekspertiisiakti põhjal jälgitav ning eksperdi väited peavad olema kohtule arusaadaval viisil põhjendatud. Kohtupsühhiaatriaeksperdi arvamuses ei või piirduda üldise konstateeringuga isiku seisundi kohta, vaid tuleb põhjendada, milles üks või teine isikut puudutav asjaolu täpsemalt väljendub. Pelk senise elu ja haiguskulu kirjeldus ekspertiisiaktis ei võimalda mõista tehtud järelduste põhjuseid. Selleks tuleb esitada ka juba kirjeldatud faktilistele asjaoludele rajanev selgitus, kuidas on ekspert olemasoleva teabe põhjal tehtud järeldustele jõudnud. Kohus ei saa enda arvamuse põhjendamisel refereerida üksnes ekspertiisiakti. Kohtupsühhiaatriaekspertiisi tegeva eksperdi ülesandeks on isiku diagnoosimine, temal esineva häire olemuse hindamine ning selle kirjeldamine, kuidas psüühikahäire konkreetse inimese käitumist mõjutab. Seejärel peab kohus otsustama, kas muu hulgas eksperdi kirjeldatu pinnalt on täidetud seaduses sätestatud õiguslikud alused ja eeldused sundravi kohaldamiseks. (p 35-38)\nSüüdimatusseisundisse puutuvalt tuleb ekspertiisiaktis kirjeldada, kuidas ja millises ulatuses isikul esinev (diagnoositud) häire tema käitumist ja toimetulekut mõjutab. Ohtlikkuse kohta peab ekspertiisiaktist nähtuma see, miks ekspert leiab, et ekspertiisialune võib kujutada ohtu endale ja/või teistele, samuti tuleb põhjendada, miks ei ole ekspertiisialune suuteline oma käitumist kontrollima ega osalema menetlustoimingutes. Eksperdil tuleb põhjendada ka ravi kui meditsiinilise sekkumise vajalikkust. (p 39-41)\nPiisavate põhjenduste esitamata jätmisel on üheks ekspertiisiakti puuduste kõrvaldamise võimaluseks eksperdi ülekuulamine. Kriminaalasja arutamisel lühimenetluse vormis puudub kohtul võimalus eksperti kohtuistungil küsitleda, mis võimaldaks kõrvaldada ekspertiisiaktis esinevaid puudusi, nt sellest puuduvaid põhjendusi. Kui kriminaaltoimiku materjal, sh ekspertiisiakt ei ole kriminaalasja lahendamiseks piisav ja kohtumenetluse pooled ei taotle asja lahendamist üldmenetluses, tuleb kohtul lühimenetlusest keelduda ja tagastada kriminaaltoimik prokuratuurile (vt nt RKKKo 3-1-1-67-16 p 16). (p 42-43)\nOlukorras, kus maakohtu määruses ei ole põhjendatud kohtu seisukohti süüdimatusseisundi ega sundravi osas, vaid on tuginetud valdavas osas ekspertiisiaktile, milles ei sisaldu eksperdiarvamuse põhjendusi, ei ole kohtulahendi põhjal kohtu siseveendumuse kujunemine jälgitav. (p 45) Kohtulahendist peavad nähtuma asjaolud, mis võimaldaksid järeldada, et isik ei saanud enda käitumisest aru ega suutnud seda juhtida. Seaduse tsiteerimisest ja eksperdi järelduste ülekordamisest ei piisa süüdimatusseisundi tuvastatuse põhjendamiseks. (p 46.2) Kohtunik peab võimalusel muu hulgas aga ka ise vahetult hindama enda poolt tajutuna isiku vaimset seisundit ning kohtulahendis tajutut kirjeldama ning isiku ohtlikkus tuleb tuvastada konkreetseid asjaolusid arvestades ja seostatuna konkreetsete faktidega. Toimepandud vägivallateod tuleb selgelt ja jälgitaval viisil isiku ohtlikkuse prognoosiga KrMS § 394 p 4 tähenduses siduda. (p 47.2)\nÕiguslikes põhjendustes üksnes ekspertiisiaktile tuginedes rikub kohus KrMS § 3051 lg-s 1 sisalduvat kohtulahendi põhjendamise kohustust, mis on käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 tähenduses. (p 48)\nPsühhiaatriline sundravi on mittekaristuslik mõjutusvahend, mida on KarS § 86 alusel võimalik kohaldada üksnes juhul, kui kohus on tuvastanud kõik KrMS §-s 394 nimetatud tõendamiseseme asjaolud. Sundravi ei saa käsitada karistusena toime pandud teo eest, sest kriminaalmenetlus isiku suhtes lõpetatakse ning teda ei tunnistata süüdi. Seega ei saa sundravi õigustada üldpreventiivsete eesmärkidega ega vajadusega reageerida aset leidnud teoga kaasnevale ebaõigusele. (p 12)\nSundravi hõlmab nii ravi, isiku ohtlikkuse vähendamist kui ka tema toimetuleku taastamist. Sundravi on mõjutusvahend, mis hõlmab muu hulgas kohtu volitust ravida patsienti vajadusel tema tahtest olenematult. Süüdimatusseisundis õigusvastase teo toime pannud isiku sundravile saatmine tuleb kõne alla ainult siis, kui ta on ohtlik. Kui süüdimatu ja ohtliku isiku seisundit saab meditsiiniliste vahenditega parandada, on sundravi õigustatud, kui aga ravivajadust meditsiinilises tähenduses ei esine, puudub ka sundravi kohaldamise õigustus. Sealjuures ei pruugi sundravi eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete rakendamine tähendada alati vabaduspõhiõiguse piiramist. (p 13)\nSundravi mõiste ei ole samastatav ravi mõistega. Ravi tuleb sundravi kontekstis käsitada meditsiinilise sekkumisena – seda eelkõige ravimitega, aga ka muude arstiteaduslike toimingutega, mida teeb tervishoiutöötaja. Ravivajadus tähendab seega psühhiaatrilise sundravi kontekstis seda, et isiku psüühilist seisundit on võimalik ja vajalik raviga mõjutada. (p 14)\nEristada tuleb psühhiaatrilise sundravi kohaldamise vajadust (KrMS § 394 p 5) ravivajaduse mõistest. KarS § 86 lg 1 kohaselt on meditsiiniline ravivajadus sundravi määramise üheks – kuid mitte ainsaks – obligatoorseks aluseks. Sundravi kohaldamise vajaduse üle otsustamine hõlmab lisaks sisulise (meditsiinilise) ravivajaduse tuvastamisele ka otsustuse tegemist selle kohta, kas inimene vajab statsionaarset või ambulatoorset sundravi. (p 15)\nSundravi üle otsustamisel tuleb esmalt tuvastada sundravi eeldused: õigusvastase teo toimepanemine ja süüdimatusseisund (KarS § 86 lg 1 alt 1, 2 või 3). Kui need eeldused on täidetud, tuleb hinnata, kas esinevad sundravi kohaldamise alused: isiku ohtlikkus ja psühhiaatrilise sundravi vajadus. Alles seejärel, kui kohus on jõudnud arusaamani, et konkreetsel juhul esinevad ka sundravi alused, saab otsustada mõjutusvahendi kasuks. (p 16)\nIsik on süüdimatu, kui esinevad nii juriidilised kui ka meditsiinilised süüdimatuse tunnused. Süüdimatuse meditsiinilised tunnused on loetletud KarS § 34 p-des 1–5 ja nende esinemine teo toimepanemise ajal tehakse kindlaks ekspertiisiga. Kui süüdimatuse meditsiinilised tunnused on nõuetekohaselt tuvastatud, peab kohus järgnevalt hindama õigusvastase teo toime pannud isiku arusaamisvõimet (kas ta oli võimeline oma käitumise ebaõigusest aru saama) ja käitumise juhtimise võimet (kas ta suutis teo ajal oma tegevust juhtida) ning seost tal tuvastatud häire ja tema arusaamis- ja/või juhtimisvõimetuse vahel. Olukorras, kus isikul esinevad süüdimatuse meditsiinilised tunnused, kuid tema süüdimatus KarS § 34 mõttes on välistatud tuleb kohtul kontrollida, kas isik võis olla piiratud süüdivusega KarS § 35 mõttes. (p 19-21)\nPsühhiaatrilise sundravi kohaldamise obligatoorseks aluse – isiku ohtlikkuse iseendale või ühiskonnale – sisustamine KarS § 86 lg 1 tähenduses erineb tsiviilkohtumenetluses isiku kinnisesse asutusse paigutamise menetlusest. Ohtlikkuse jaatamiseks ei piisa üksnes asjaolust, et isik ei nõustu raviga vabatahtlikult ja ainuüksi see, et inimene ei suuda iseseisvalt oma elu korraldada, ei tähenda veel tema ohtlikkust iseendale või teistele. Ohtlikkuse kui ühe sundravi kohaldamise aluse tuvastamisel peab kohus silmas pidama, et isiku ohtlikkus võib olla ära langenud või piisavalt vähenenud, kui ta on õigusvastase teo järel viibinud psühhiaatrilisel ravil või (eri)hooldusteenusel. Kohtul tuleb sundravi kohaldamisel iga kord isiku ohtlikkust hinnata ja seda konkreetsetele asjaoludele (mh ekspertiisiaktile) tuginedes põhjendada, kirjeldades, milles see väljendub. Ohtlikkuse hindamisel on tegu prognoosotsusega, mille kujundamisel tuleb muu hulgas arvestada isiku seniseid õigusvastaseid tegusid, tema käitumist ja diagnoositud psüühikahäire iseloomu. (p 22-24)\nKarS §-s 86 nimetatud psühhiaatrilise sundravi ühe aluse – ravivajaduse – olemasolu jaatamiseks tuleb hinnata seda, kas isikul esinevat häiret on võimalik meditsiiniliste vahenditega mõjutada. Samuti tuleb sundravi määramisel kaaluda, kas vajalik on ambulatoorne või statsionaarne sundravi. Kui inimene on ohtlik ja süüdimatu, kuid ravi ei vaja, tuleb kriminaalmenetlus lõpetada, jätta sundravi kohaldamata ning juhtida kohaliku omavalitsuse või eestkostja tähelepanu vajadusele algatada isiku erihooldekodusse paigutamise menetlus. (p 25 ja 27)\nAmbulatoorne sundravi on oma sisult mõjutusvahend, mis paneb isikule ravile allumise kohustuse, ja selle puhul ei saa rääkida vabatahtlikust ravist ning õigusest ravist igal ajal keelduda. (p 32)\nStatsionaarne sundravi on sarnaselt tahtest olenematu vältimatu psühhiaatrilise abi ja kohtumääruse alusel erihooldekodusse paigutamisega ultima ratio ehk viimne vahend. Nii tuleb sundravi kohaldamisel hinnata, kas piisab üksnes ambulatoorsest sundravist või on vajalik isiku vabaduse võtmine statsionaarse ravi näol. Teisisõnu tuleb kohtul kontrollida, kas konkreetsel juhul on statsionaarne ravi kinnises asutuses – kui võrreldes ambulatoorse sundraviga isiku õigusi enam piirav meede – põhjendatud ja vältimatult vajalik. Sõltumata sundravi määramisel antavast kohtu volitusest isikule vajaduse korral ravimeid tahtevastaselt manustada, tuleb tervishoiuteenuse osutajal ravi kohaldamisel lähtuda alati põhiõiguste minimaalse riive põhimõttest, pakkudes esmalt võimalust alluda ravile vabatahtlikult ja alles seejärel, kui ta sellest keeldub, kasutada sundi. (p 33)\n3-1-1-8-17 Riigikohus 31.03.2017\nKahtlustatavat on võimalik vahistada üksnes kohtuniku kirjalikult vormistatud ja allkirjastatud määruse alusel ning vahistamise määruse resolutsiooni kuulutamine enne nendele nõuetele vastava määruse tegemist ei ole korrektne (RKKKm nr 3-1-1-99-16, p 7). (p 7)\nVahistamise määrusest teatavakstegemiseks KrMS § 387 lg 2 mõttes ei saa lugeda üksnes määruse resolutsiooni kuulutamist kohtuistungil kahtlustatava ja kaitsja juuresolekul. Kahtlustataval ja kaitsjal peab kaebeõiguse realiseerimiseks olema võimalus tutvuda määruse terviksisuga, mistõttu tuleb määruskaebuse esitamise tähtaega arvestada alates päevast, mil kahtlustatav ja kaitsja said teada või pidid teada saama eeluurimiskohtuniku kirjalikult vormistatud ja põhistatud määrusest. See on oluline ka ausa ja õiglase menetluse põhimõtet silmas pidades, kuna tagab kahtlustatavale reaalse võimaluse vahistamist tõhusalt vaidlustada ja end kaitsta. (p 8)\nKrMS ei piira ega välista kaitsja õigust esitada kahtlustatava esindajana määruskaebus kuni kaebetähtaja lõpuni, mis on KrMS § 387 lg 2 alusel arvestatud alates päevast, mil kahtlustatav sai või pidi saama kohtumäärusest teada, seda sõltumata sellest, millal sai või pidi saama määrusest teada kaitsja. Erinevatel asjaoludel (nt määruse tõlkimise vajaduse tõttu) võivad kahtlustatava ja kaitsja kaebetähtajad hakata kulgema ja seega ka lõppeda erineval ajal. Kahtlustatav ja teda esindav kaitsja ei ole aga käsitatavad teineteisest täiesti lahutatud ja absoluutselt eraldiseisvate menetlusosalistena. Seetõttu ei saa kaitsja määruskaebust, mis on esitatud kahtlustatava puhul kulgenud kaebetähtaja jooksul, lugeda mittetähtaegseks põhjendusega, et kaitsja puhul kulgema hakanud kaebetähtaeg on juba möödas. (p 9)\nVabariigi Valitsuse 3. juuli 2008. a määruse nr 111 „E toimiku süsteemi asutamine ja e-toimiku süsteemi pidamise põhimäärus“ § 14 lg 1 kohaselt on e-toimiku süsteemi kantud andmetel informatiivne tähendus. Sama paragrahvi lõige 2 sätestab, et vaid seadusega ettenähtud juhtudel on e-toimiku süsteemi kantud andmetel õiguslik tähendus. KrMS ei sisalda sätet, mis näeks ette võimaluse lähtuda määruskaebuse esitamise tähtaja arvutamisel üksnes e-toimiku süsteemi kaudu edastatavast edasikaebamise tähtaja teatavakstegemise teatest. Järelikult on kõnealusel teatel informatiivne tähendus ning kaitsja ei saa sellele kaebetähtaja arvutamisel tugineda. Samas juhul, kui kaitsjale ei ole muul viisil kui e toimiku süsteemi kaudu kohtumäärust kättesaadavaks tehtud, võib seaduses sätestatud määruskaebuse esitamise tähtaeg kattuda e toimiku süsteemi saadetud teates märgitud tähtajaga. (p 12)\n3-1-1-7-17 Riigikohus 30.03.2017\nKrMS § 180 lg 3\nRingkonnakohtu otsuses tuleb välja tuua kokkuvõtlikult maakohtu ja apellatsioonimenetluse poolte asjasse puutuvad seisukohad, kuid maakohtu ning kõigi muude seisukohtade üks ühele kordamine ei ole vajalik, koormab kohtuotsust ja võib mõnel juhul tuua kaasa ka põhjendamatult suuri tõlkekulusid. Seisukohtade ülevaatlik refereerimine lihtsustab ka otsuse lugemist ja tagab paremini selle jälgitavuse, võimaldades seejuures kiiremini mõista apellatsioonimenetluse esemeks kujunenud probleeme. (p 14)\nMenetluskulude riigi kanda jätmise ja ositi tasumise taotlusi tuleb käsitleda eraldi. Kriminaalmenetluse kulude hüvitamist on võimalik ositi määrata ka siis, kui varem on osa menetluskuludest jäetud riigi kanda. Kuna üldjuhul mõistetakse kriminaalmenetluse kulud süüdistatavalt välja kogu ulatuses ühe korraga tasutava maksena, ei teki kohtul iga kord kohustust põhjendada menetluskulude ositi tasumise määramata jätmist. Samas juhul, kui kohtule on esitatud taotlus menetluskulude ositi tasumiseks, peab kohus selle taotluse lahendama. (p 8)\nKui menetluskulu hüvitamise kohustus lasub isikul, kellel endal seda kulu ei tekkinud, tuleb kulu temalt õigustatud isiku kasuks välja mõista (3-1-1-112-16, p 56). Kohtuotsuse jõustumise korral täidetakse kohtuotsust selle resolutsiooni järgi ja seega peab kohtuotsuse resolutiivosa olema sõnastatud arusaadavalt ja konkreetselt. Seega tagamaks kohtuotsuse täidetavust, peab resolutsioonist expressis verbis nähtuma, millise suurusega hüvitis õigustatud isiku kasuks riigilt välja mõistetakse. (p 13)\nKokku: 405| Näitan: 1 - 20


november 2013 – Olivia blogi\n“Tähekese” detsembrikuu kaanepilt\nDetsember on talvekuudest mu lemmik, sest selle kuu alguses on minu sünnipäev ja lõpus jõulud. Sel aastal on detsember veel ühe toreda asja võrra rikkam. Nimelt sain võimaluse joonistada kaanepildi “Tähekese” jõulukuu numbrile. Ilona Martsonile jäid silma meie Lucky Laika loomapildid ning magav karu sobis hästi jõulukuud iseloomustama. Joonistasin juurde kingipaki, silusin karu karva ja lisasin lumehelbed ning veidi muinasjutulist sära.\nTaavi Liivo tegi “Tähekese” digiversiooni jaoks ka laheda animatsiooni sellest, kuidas karu magab : )\n“Tähekese” app on saadaval ITunes.\nJanne pakkus, et selles raamatus võiks olla tunda esimese Eesti aja hõngu. Nii saidki tegelased endale tollaegsed rõivad ja soengud. Ka tegelaste nimed toetavad seda ideed. Saage tuttavaks lepatriinude preili Eva, …\n… onu Endeli (üks minu lemmiktegelasi), …\n… proua Virve, …\n… ja koolibri Jakoga (Tarieli lemmik). Tegelasi on muidugi veel : )\nKasutasime nii üle kahe lehe jooksvaid …\n… kui ka valge ümbrusega raamitud pilte.\nRaamatu kaantel lööb kohtlakk soolikarohu õied särama …\n… nagu need ka looduses säravad.\nEestlased muutuvad novembrikuu hämaruses ja jaheduses ikka natuke rohkem või vähem karude sarnaseks. Riided on paksemad, samm veidi töntsakam ja rohkem tahetakse olla soojas. Nii ka mina – järjest enam on isu juua teed mee, sidruni ja ingveriga ning õhtuti pugeda koos Tarieliga sooja pessa ning vaadata häid filme. Nagu näha järgnevatelt piltidelt, poevad karud ka Lucky Laika vanasõna-piltidele ; ) ning mul ei jää muud üle kui nad sinna jäädvustada ja lasta teistel loomadel veidi oodata.\nSelle karutüdruku joonistasin juba ammu valminud karupoisile (vt allpool) sõbraks. Vanasõnaks on “Uni on magusam kui mesi”.\n“Hommik on õhtust targem”.\nMõtte joonistada panda-karu sain karunäituselt. Tegin temast merekaru ning vanasõnaks on tal “Tasa sõuad, kaugele jõuad”.


Tõhusad retseptid inhaleerimiseks koos trahheiidi korral - Larüngiit 2019\nKuidas ravida trahheiti sissehingamise teel?\nHingetoru on kujutatud kõhrega, mis ühendab kõri ja bronhide puu. Kui ärritavate elementide (allergeenid, infektsioonid) tungimise tagajärjel tekivad limaskestade põletik ja paistetus koos pankrease sekretsiooniga või ilma, tekib selline haigus nagu trahheiit.\nAkuutse trahheiidi peamine sümptom on köha. Korduv, väga valus, ta satub mõnikord oksendama. Sellel haigusel on köha tavaliselt hõõguv varjund ja see ilmub kõige sagedamini hommikul. Sageli kaasneb sellega rinnakuvalu valulik tunne, palavik, üldine jõu kaotus.\nKui haigus kulgeb ilma tüsistusteta, juba 10.-12. Päeval toimub lõplik taastumine. Hingetoru infektsiooni vältimiseks, mis põhjustab tüsistusi bronhiidi kujul, peate korrektselt lähenema raviprotsessile ja mitte tuginema oma vanaema meetoditele üksinda.\nÜks kõige tõhusamaid viise hingamisteede haiguste likvideerimiseks on tänapäevaste inhalaatorite, nimelt nebulisaatorite kasutamine. See füsioterapeutiline seade muundab raviaine vedelad lahused aerosoolvormis ja tagab otsese ravimi manustamise otse kahjustusele.\nRavireeglid on väga lihtsad, arusaadavad ja ligipääsetavad kõigile patsientide kategooriatele. Seadet saab kasutada igas vanuses patsientide raviks alates sünnist. Selle kasutamine on vanas eas väga mugav, rikkudes patsiendi teadlikkust või muud tõsist seisundit.\nSissehingamine on võimalikult lähedane füsioloogilistele protsessidele ja ei häiri nende normaalset käiku. Protseduuri ajal on patsient istuvas asendis, pingevaba rahulikus olekus ja loomulikult hingab aerosooliaine, mis sisaldab ravimite osakesi.\nKui nebuliseeriv ravi kasutab ainult sissehingamisel spetsiaalseid lahuseid, mida saab osta apteekide võrgus. Ärge kasutage omatehtud taimeteed, alkoholiekstraktid ja õliekstraktid.\nSellised ravimid võivad ennast kahjustada ainult siis, kui neid rakendate nebulisaatoril, näiteks õli pneumoonia tekitamiseks.\nEsmalt ei ole arst diagnoosi veel välja selgitanud, võib trahheiidi sissehingamine läbi viia ühe soolalahusega. Limaskestad niisutatakse ja desinfitseeritakse, köha pehmendab ja ei ole nii tüütu. Te peate võtma 3-5 ml protseduuris kuni 4 korda päevas.\nSama eduga võite kasutada Borjomi, vabastades selle gaasi lisanditest. Mineraalvesi niisutab, leevendab osaliselt hingetoru limaskesta põletikku ja turset. Seda rakendatakse samal viisil kui soolalahust. Ei ole vastunäidustusi. See toonib keha, neutraliseerib viiruseid.\nMilliseid inhalatsioone saab kasutada trahheiidi korral?\nHingetoru põletikulised protsessid on enamikul juhtudel esimestel päevadel seotud valuliku ja mitteproduktiivse köhaga. Seetõttu on vajalik viskoosne röga vedeldamiseks ja selle eemaldamiseks hingamisteede siseseinast hingamine trahhea nebulisaatoriga. Sel eesmärgil kasutatakse lahtisidemete efekte.\nAmbroksool. Selle toimeaine baasil toodab farmakoloogiline tööstus mitmeid ravimeid: Lasolvan, Mukolwan, Ambrobene jt. Ühel inhalatsioonil tarbiti 2-3 ml ravimit ja sama lahustit, so soolalahust. Igapäevaste sissehingamiste arv - mitte rohkem kui kaks. Sobimatus ei ole soovitatav kombineerida.\nAtsetüültsüsteiin. Põhikomponent ACC, Fluimucili ja teiste preparaatide valmistamisel. Sissehingamine nõuab 2-3 ml ravimi lahjendamist sama koguse soolalahusega. Päeval - kaks protseduuri. Ärge lubage samaaegset kasutamist antibiootikumidega. Lapsed saavad ainult siis, kui nad jõuavad 2 aastani.\nProspan. Seda saab kasutada igat tüüpi hingamisteede haiguste, sealhulgas trahheiidi puhul. Sellel on kõrge efektiivsus ja ohutus. Rakendatav igas vanuses. Pöördub välja retseptoreid.\nLühikese aja jooksul vabastab see kuiva köha, muutes selle niiskeks. Ühele inhaleerimisega võta patsiendi vanusest hoolimata 20-25 tilka ravimit sama koguse lahustiga (soolalahusega). Kolm kuni viis protseduuri viiakse läbi päevas.\nLidokaiin. Mõjutab köha retseptorite seisundit, pärssides nende aktiivsust. Kõigepealt on soovitatav viirusliku päritolu trahheiit. 2-protsendilist lahust saab manustada 2 ml kaks korda päevas. Laste lubatud maht - 1 ml. Lahusti võetakse samast kogusest kui põhiaine.\nRotokan. Proportsioonid lahuse valmistamiseks: 1:40. Sissehingamisel on 4 ml - 3 korda päevas.\nMalavit Inhalatsioonilahused valmistatakse arvutamisel 1:30. Üks protseduur - 3-4 ml valmistatud lahust kolm korda päevas.\nPropolisis (1:20), eukalüpti (1:20), tselluloosi (1:40) farmatseutilised tinktuurid. Ühel ajal kasutage 3-4 ml valmistatud lahust 3 korda päevas.\nTrahheiidi eripära on kuiv, kahjulik köha. Seetõttu võivad arstid välja kirjutada oma patsientidele ravimeid, et leevendada ja vähendada köha värisemise intensiivsust. Mõnikord toimub nende vastuvõtt ainult öösel ja päevas antakse retuumaterjale.\nHoolimata asjaolust, et nebulisaatorid muutuvad üha populaarsemaks, ärge kaotage oma tähtsust ja aurude sissehingamist trahheiidi korral. Neid saab teha vanamoodsel viisil, kasutades vett ja rätikut keedetud kastrul, või võite osta tänapäevase aururaha inhalaatori mudeli, mis on turvalisem ja mugavam kasutada. Traditsiooniliste trahheiidiga inhalatsioonide puhul kasutatakse peamiselt ravimtaimesid ja eeterlikke õlisid.\nPõletikuvastase, pehmendava toimega hüved sobivad hingetõmbeks ja kõhuõõneks koos trahheiidi korral:\nEukalüpti lehed - 20 g; tsellulaarviljad - 15 g; salve lehed - 15 g; kummel - 10 g; lind värv - 10 g.\nKummeli, lindi, oregano lilled - võrdsetes osades.\nAltea juur - 20 g; ristik - 20 g; Kalamuste juur - 10 g\nKõik need ravimtaimed on ette valmistatud ja võrdselt kohaldatavad. Keetke pool liitrit vett ja valage see 2 spl. mis tahes kogumise lusikad. Lülitage kuumus välja ja pange tihedalt kinni. Aurutatud 10-15 minutit.\nSeejärel, aurude sissehingamisel apteegiseadme puudumisel, koonuse lehtrit voldige papist välja. Katke anumat laiale alusele keeva veega ja hingata auru vähemalt 10 minuti jooksul läbi kitsa ülemise ava. Seejärel filtritakse lahus ja seda kasutatakse loputamiseks.\nTaimsed ravimid on ohutud, neid saavad kasutada ka lapsed ja rasedad naised. Vastuvõtmine võib olla vastunäidustatud ainult individuaalse talumatuse korral allergiliste reaktsioonide kujul.\nSamuti on hea kasutada inhaleerimiseks piparmünt või aniisiõli: 3-5 tilka kuuma vee tassi kohta.\nKasutatakse ka järgmist ravirežiimi. Lahustada veega: jood - 3 tilka, eeterlikud õlid - 5 tilka, lusikatäis sooda ja lõõgastavad hingamise tervendav aurud.\nAromaatsete inhalatsioonide peamiseks aktiivseks koostisosaks on tavaliselt järgmiste taimede eeterlikud õlid: okaspuu, eukalüpt, ingver jt.\nTrahheiidi ravi hõlmab teatud eeskirjade ja piirangute ranget järgimist. Rangelt on keelatud suitsetada, alkohoolseid jooke juua, süüa toiduid, mis võivad ärritada hingetoru limaskesta, nagu näiteks maitseained, vürtsid ja muud.\nNende keelude rikkumine toob kohe kaasa juba niigi virgutava, valuliku köha, mis jõuab maksa enda juurde, tugevdamisele.\nTõhus inhalatsioon trahheidil\nTrahheiit tekib limaskestade põletiku tõttu. See võib juhtuda erinevatel põhjustel, näiteks pärast grippi või külma õhu sissehingamist, pärast hüpotermiat või tolmuses ruumis töötades. Seda haigust iseloomustab hoorus, hüsteeriline kuiv köha, mida on väga raske peatada.\nTolm, heitgaasid ja pekk on allergilised;\nPikaajaline nohu ja muud ninaverejooksu kroonilised haigused.\nEksamikoha arst määrab alati määramise sõltuvalt infektsiooni tüübist, nii et trahheiti saab ravida nii antibiootikumide kui ka viirusevastaste või antihistamiinivastaste ravimitega. Kõik sõltub sellest, kas bakteriaalne infektsioon on oma olemuselt viiruslik või allergiline. Peaaegu kõik sissehingamise viisid aitavad kaasa krambihooge soodustava tracheiitiga, et leevendada patsiendi seisundit.\nHaigust ei ole raske haiguse sümptomitega eristada, kuid siiski on diagnoosi ja ravi retsepti kinnitamiseks siiski parem konsulteerida arstiga.\nKõigile avatud köha hommikul ja hilja pärastlõunal;\nKõhulahtisus, röga raske röhitsemine;\nTsehhheit iseenesest ei ole suur oht, kuid see võib põhjustada lapsele eriti ebasoodsaid tüsistusi. Trahheiit läheb ägeda kuni kroonilise faasi ja läheb kopsupõletikku. Selle vältimiseks on väga oluline parandada röga lahjendamist, mis tegelikult aitab sisse hingata.\nSeda tehakse tavaliselt 3-4 päeva jooksul ravina lisaks ravimi võtmisele. Kontrollige kindlasti oma arstiga, millise ravimiga saate sooritada menetlust, et ravimite üleannustamine, eriti lastel, ei tekiks. Näiteks ei ole vajalik sissehingamist ACC-ga, kui ravimit on juba ravimina välja kirjutatud. Sellel meetodil on põletikuvastane ja antibakteriaalne toime, see aitab võidelda nasofarüngeaalsete viiruste vastu ja hõlbustab ravimi ligipääsu bronhide vastu.\nMilliseid inhalatsioone võib arst soovitada\nOn olemas kolme liiki inhalatsioonid, mida saab kodus isegi teha:\nPanga abiga. Vana ja tõestatud meetod, kui hingata üle keeva veega. Saate lisada sellele erinevaid taimseid infusioone. Puljongid ja isegi ravimid. Kasutamise eelised: odav, protseduuri lihtne korraldada koos sissehingamisega saab soojeneda nagu vannis. Puudused: see on ohtlik väikesele lapsele, kuna seda on võimalik koputama ja põletada, see on pimeduse all, nii et kaldepaneeli kaldenurk tuleb reguleerida taskulambiga. Patsiendi temperatuuril seda meetodit ei kasutata.\nSeda saab teha tavapärase inhalaatori abil, mida müüakse apteekides ja millel on erinevad pihustid. See on tsiviliseeritud viis kui kastrul, kuid toimimispõhimõte on sama. Plussid: düüsid sobivad nina või kõri jaoks, vähem põlevad. Miinused: teil on vaja osta, tegevus on nagu pannil, ei ole peent hajutatust.\nKõige enam lastele meeldib inhaleerima nebulisaatoriga, kuna nad ei põle auruga, mis on valmistatud mänguasja kujul ja mis aitavad lisaks trahheiidile, aga ka bronhiidile, seetõttu köha möödub kiiresti. Nebulisaatori põhimõte on ninasofarneksi ja trahhea mikroosakeste pihustamine. Sellel on palju eeliseid: pihustamine surve all ja katkestusi ei toimu. Vedelik ei põle, mis on lapsele väga meeldiv. Seadmega ei ole vaja sügavat sisse hingata, mis sobib lastele ja eakatele. Nebulisaatorit saab kasutada igas kehapositsioonis, kuna sellel on sobiv suurus, mis sobib hästi. Kuid ikkagi kalduvus positsioonis seda ei kasutata. Miinused: Nebulizer on üsna kallis seade.\nMis ravimit kasutatakse nebulisaatoriga\nKuna inhalatsiooniseade on väga keerukas, ei ole iga tööriist sobiv kasutamiseks. Näiteks ei saa õli kasutada. Kuid on võimalik läbi viia protseduure Ambrobene ja Lasolvaniga. Annustamine on parem arstiga kontrollida, kuna see sõltub patsiendi vanusest.\nKlorofülliptit ja soolalahust 1:10, millest võetakse 3 ml segu. Sissehingamine kulub 10 minutit;\nACC ja soolalahusega 1: 1, võta ka 3 ml segu;\nAmbrobeni või Lasolvani võib kasutada ka ravina. Berodual'i ei soovitata lastele.\nEukalüpti tinkktur 15 tilka 200 ml füsioloogilises lahuses. Kuna standardkogus 3 ml, on võimalik arvutada väiksem osa segu. Sissehingamine võib olla kuni 4 korda päevas.\nNad teostavad ka inhaleerimist koos pulmikortiga, nagu arst on määranud.\nBorjomi mineraalvesi või mis tahes muu leeliseline aine.\nIga sissehingamine võib kesta 7-10 minutit ja nebulisaatoriga saab seda isegi teha temperatuuril. Mineraal tuleks valada ilma gaasita. Ja lahendused peaksid olema toatemperatuuril.\nHOIATUS: õlilahuseid ei saa kasutada, kuna nad ummistavad bronhide, mis takistab õhu liikumist.\nSellel protseduuril on ka märke ja vastunäidustusi, nii et peate seda teadma:\nSissehingamine peab toimuma söögikordade vahel, muidu võib esineda tugev köha, mis põhjustab tagasilöögikombinatsiooni;\nKõrgendatud temperatuuridel võib protseduuri teha ainult nebulisaatoriga ja isegi mitte sageli;\nProtseduuri rõivad kuluvad lahti, kael peaks olema tühi;\nKindlasti puhke ja valuge pärast tund või pool sissehingamist, kui te kliinikus tegite, ärge otse tänavalt välja.\nKasutades tavalist inhalaatorit või paanikat, saate hingata ravimtaimede lahustest, mis võib samuti tõhusat abi pakkuda. Milliseid inhaleeritavaid aineid on eriti populaarne:\nKlaasist vett supilusikatäis sooda. Inhaleerige kuum aur, kuni see jahutab;\nRähni keedetud kartul on üks kõige ilmekamaid ja tõhusamaid viise köha peatamiseks;\nEukalüpti sissehingamine. 1 liitri vett võtame 2 tükki eukalüpti supilusikatäit, paar tilka joodi, aniisi ja salveiõlisid. See segu inhaleeritakse vähemalt 10 minutit;\nMesi sisaldab 10 grammi mesi ja 5 grammi kaltsiumkloriidi, mis tuleb sooja veevanni ja hingata vähemalt 7 minutit;\nMändipungad, tüümian, piparmünt, kummel. Sega, tõmmake 1 lusikatäit ühe liitri kohta vett.\nKuna seda ravi saab korrata iga 3 tunni järel, kui kõrgemat temperatuuri ei esine, muutub köha märjaks ja seejärel kaob täielikult. Ärge unustage, et isegi kõige lihtsamate viiside abil saate oma seisundit leevendada. Loomulikult on inhaleerimisega võimatu asendada trahheiidi ravimraviga, kuid arstid peavad sellist abimeetodit väga efektiivseks ja võivad seda füsioteraapiast välja kirjutada.\nOn olemas looduslik ja kunstlik sissehingamine. Mere- ja mägise õhu, soolase koobaste, männimetsa sissehingamine peetakse looduslikuks. Neid näidatakse sageli neile, kes sageli kannatavad allergia tõttu trahheiidi all. Kuid puhkaja valimisel peate oma arstiga nõu pidama, sest pärast soola inhaleerimist on mõnel neist haigus süvenenud.


KATLAD. Puidu- ja pelletikatlad. Katlad küttesüsteemile. Katelde müük (8) - OÜ Cerbos Küttesüsteemid\npuit+süsi katlad VIADRUS, UNI (kütteaine kivisüsi, halupuu ja põleti lisamisel pellet).\nKatlad Siin on 93 toodet.\nKatlad Atmos puiduga kütmiseks (halupuu). Katlale on võimalik lisada ka pelletipõleti.\nKuvatud 85 - 93 kokku 93 tootest\n2 480,00 €\tOtsas\nKatel Centrometal EKO-CK P 110 kW\nTahkeküttekatel Centrometal EKO-CK P 110 kW puiduga kütmiseks (halupuu ja puitbrikett). Katlale on võimalik lisada ka pelletipõleti.\nPelletikatel PELLE 165 l, Pelltech PV...\nPelletikatel PELLE 20 kW sobib Pelltech PV põletitele. Juhtseade on võimeline juhtima kahte kütteringi ja boileriringi. Komplektis katlaandur. Katel Pelle on kõrge kasuteguriga 90 – 93% pelletikatel. Pelle katlal on suur veemaht 165 l - eelis teiste katelde ees. Katlal on väljatõmbeventilaator.\n2 579,00 €\tOtsas\nPelletikatel Everclean Plus 30 Pelltech\nPelletikatel Everclean Plus 30 kW. Pelletikatlal on puutetundlik ekraan ja automaatpuhastusega soojusvaheti.\n3 179,00 €\tOtsas\nPelletikatel Everclean Plus 50 Pelltech\nPelletikatel Everclean Plus 50 kW. Pelletikatlal on puutetundlik ekraan ja automaatpuhastusega soojusvaheti.\n182,00 €\tLaos\nWIFI moodul Centrometal katlale\n474,00 €\tOtsas\nLambda anduri komplekt Pel-Tec Centrometal


Sanitaartehnika 🔨 Korter - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Korter Sanitaartehnika\nTervis on kolme tüüpi: igaüks esitab oma tugevad ja nõrgad küljed, nii et see sobib teatud tüüpi vannitubadele või kasutaja vajadustele.\nSeinale paigaldatud sanitaartehnikatooted\nKui te vannituba varustate, on palju aega pühendatud valamu valikule, tänapäeval on sanitaarravim saadaval kompositsioonides, sh mööbel või riiulid mitmesugustes materjalides, mis on väga kasulikud kõigi hügieenitoodete või söögivalikute ja duššide hoidmiseks. vannidväga oluline mitte ainult oma puhtuse, vaid ka lõõgastumise jaoks.\nKiiremini keskendume aeg-ajalt valikule bidee ja vaas, millest hinnatakse ainult koormust ja esteetikat. Selle asemel on väga oluline pühendada neile aega, arvestades, et on olemas erinevaid tüüpe, mis eeldavad ka erinevaid paigaldamisviise ja veesüsteemiga ühendamist.\nEnne valiku hindamist tuleb hinnata ka keskkonna ja keskkonna puhastamise vajadusi vannitoa struktuurilised omadused.\nSeetõttu on uue konstruktsiooni või teatud järjepidevuse renoveerimise korral võimalik teha vannitoas vajalikke muudatusi eelistatud sanitaartüübi paigaldamiseks. Kui aga sekkumine seisneb ainult olemasolevate seadmete asendamises, siis on vaja osta sama tüüpi kinnitus- või paigaldustüüp.\nMe leiame turul kolme tüüpi sanitaarstandardid:\n- põranda sanitaartehnika;\n- seinale paigaldatavad sanitaartehnikatooted;\n- peatatud tualetid.\nIgal tüübil on oma eelised ja puudused, nii et igaüks neist võib sobida teatud tüüpi vannitubadele või kasutajate vajadustele.\nVaatame seega iga tüübi põhiomadusi, nii et saate ise valida.\nKõige tavapärasemalt levinud on põrandaküttega põrandataseme sanitaartehnikatooted.\nEelkõige on vaasil veekast seina või asetatud ülemisele küljele. Mõnes mudelis on see siiski paigutatud seljakott vahetult laeva kohal, mis võimaldab hõlpsasti juurdepääsu kontrollidele.\nNende sanitaartehnika paigaldamine on üsna lihtne ja näeb ette kinnitamine tüüblidega. Põrandale asetamisel on nende kaal koos kasutaja omaga kergesti levitatav.\nSellist tüüpi sanitaartehnikatel on siiski märkimisväärne mass (eriti need, kus on seljakoti karp, mille kasutamine on lisaks ka mürarikkam). Lisaks on nende ümber puhastamine üsna keeruline.\nNäide nende sanitaartehnikatest, seljakott, on Hellas, müügiks Keraamika Civita Castellana 885 eurot.\nMääratletakse seinale paigaldatavad sanitaarseadmed seina külge, sest neil ei ole ruumi nende ja seina vahel ning neil võib olla nii põrandale kui ka seinale tühjendamine.\nEsteetilisest vaatepunktist on hoopis paigaldamine kahtlemata meeldivam, kuid see hõlbustab ka puhastusoperatsioone sanitaarruumi ümber, mille käigus see ei ohusta torude, voolikute ja erinevate liitmike puudutamist.\nVeelgi enam, sa saad kindlasti mõned väärtuslikud sentimeetrid ruumi.\nSiiski on oluline, et tualettosade paigaldamine toimuks täiuslikult täiuslikkuselevastasel juhul on oht, et selle ja seina vahel tekivad inetu ruumid.\nNäide sanitaartehnikatest, mis paigaldatakse seinale ühtlaselt jäämägi. Te saate osta IPERCERAMICA 192,80 eurot paarile.\nPeatatud sanitaartehnikatooted on need, mis on turul hiljuti ilmunud ja tänapäeval on need eriti edukad.\nPärast seda, kui nad on peatatud, teeb nad need visuaalselt kergem ja suudab anda keskkonnale rohkem ruumi.\nDrenaaž on ilmselgelt seinale kinnitatud ja see võimaldab struktuuri vähem helitugevust edastada.\nNeed sanitaarsõlmed tagavad suurema hügieeni, sest nad võimaldavad ka põrandat nende all puhastada. Siiski on oluline, et see puhastamine oleks lihtne, et nad asetataks maapinnast teatud kõrgusele. Samuti ei pea neid põrandale pitseerima, kui neid ei ole silikoonliited mis aja jooksul kalduvad lagunema.\nPeatatud paigaldus nõuab siiski a sein on vähemalt 12 cm paks, ilma krohvita ja plaatideta, nii sanitaar- kui ka kasutajakaalu toetamiseks ning äravoolu hoidmiseks.\nVajaliku paksuse saavutamiseks on võimalik luua ka vastasein, kuid see vähendab ilmselgelt vähem ruumi.\nKa sel juhul on vajalik täiuslik paigaldus, vastasel juhul võib sanitaartehnikatooted liikuda aja möödudes.\nMa olen pärit Azzurra Ceramica peatatud sanitaartehnikatooted pilv ja te saate selle osta Bagnoshop 472 eurot.\nVideo: DR Sanitaartehnika kauplus Lembitu 6 Tartu


Eesti Ujumisliidus alustab tööd sponsorsuhete juht | Eesti Ujumisliit\nMeil on hea meel teatada, et 18. juunil alustab Eesti Ujumisliidus tööd sponsorsuhete juht Ramo Kask, kelle põhiliseks eesmärgiks on EUL-i sponsor-ja toetajate süsteemi loomine ja elluviimine, sponsorite ja toetajate leidmine ning sponsorkommunikatsiooni elluviimine.\nRamo on küll kergejõustikutaustaga, kuid erialase haridusega hakkaja, kelle üheks sooviks on suurendada ujumise populaarsust, et tagada ka ala järelkasv.\n“Toetades ujumist toetatakse tervet ühiskonda, kuna tänu ujumise populariseerimisele tõuseb inimeste teadlikkus ujumisoskuse vajalikkusest,” räägib Ramo Kask, lisades: “Olen tõesti varasemalt läbinisti kergejõustikuga seotud olnud, kuid leian, et see võibki minu tugevuseks olla EUL-i arendamisel. Vaatan kõike ujumisega seonduvat hoopis teise pilguga, kui ujumisega seotud inimesed ise. Nii minu kui kõigi inimeste jaoks on ujumine siiski eluks vajalik oskus ning kui me suudame ujumise kui spordiala arendamise ja populariseerimisega inimeste elusid päästa, siis oleme me juba oma tööd hästi teinud.”\nLisaks sponsorsuhetele hakkab Ramo tegelema ka EUL-i turundusprojektide koostamise ja elluviimisega.\nUurisime Ramolt tema lemmikujumisstiili kohta. “Väga võimsa ja atraktiivse ujumisstiili mulje on jätnud mulle libilika tehnika,” räägib EUL-i uus töötaja, lisades: “Põhiline ujumisstiil, milles ennast kindlalt ja mugavalt tunnen, on siiski rinnuliujumine.”\nUjumispere saab Ramoga kohtuda juba Eesti meistrivõistlustel, mis toimuvad 25.-27. juunini Aura veekeskuses Tartus.\n14. juuni 2018 in Uudised\t2 kommentaari\nTore, et Ujumisliiduga on liitunud tippsortlane (arvatavasti alustab Ramo Kask tööd alates 18. juunist,mitte 18.mai). Ujumisoskus ja elude päästmine on kahtlemata väga olulised asjad, aga väga sooviks, et ka Eesti tippujumine areneks.\nVäga-väga meeldiks, kui Eesti rekordid sünniks Eestis, mitte ainult USA-s, Türgis, Kanadas jm. Loodetavasti ikka saame millagi 50m ujula Tallinnasse ja piisavalt resursse meie koondislastele, et nad saaksid treenida kodus, võrdväärsetel tingimustel maailma tippudega. Edu, pealehakkamist ja kordaminekuid Ramo Kasele!\nTore, et Ujumisliiduga on liitunud tippsortlane. (arvatavasti alustab Ramo Kask tööd alates 18. juunist,mitte 18.mai). Ujumisoskus ja elude päästmine on kahtlemata väga olulised asjad, aga väga sooviks, et ka Eesti tippujumine areneks.\nVäga-väga meeldiks, kui Eesti rekordid sünniks Eestis, mitte ainult USA-s, Türgis, Kanadas jm. Loodetavasti ikka saame millagi 50m ujula Tallinnasse ja piisavalt resursse meie koondislastele, et nad saaaksid treenida kodus, võrdväärsetel tingimustel maailma tippudega. Edu, pealehakkamist ja kordaminekuid Ramo Kasele!


Radiolinja Eesti suhtekorraldusassistendi Tea Põldoja sõnul teatas Radiolinja kõnehinna alandamisest 11 päeva enne EMTd, seega võib EMT hinnalangetamist käsitleda, kui vastust Radiolinja tegevusele.\nRadiolinja teatas 19. oktoobri pressiteates: ?Radiolinja alandab 40 lauatelefonile helistamise minutihinda kõnepaketis Point. Uus hind, 4,50 kr/minutis hakkab kehtima alates 19.novembrist 2001.? EMT avaldas hinnamuutuse 1.novembri 2001 pressiteates.\nTelekommunikatsiooniseaduses on sätestatud, et operaatorid peavad hinnamuutustest avalikust teavitama 1 kuu enne uue hinna kehtima hakkamist.


Palun Aidake! Seoses käekarvadega - EEVA naistekas\nTEEMA: Palun Aidake! Seoses käekarvadega\nPalun Aidake! Seoses käekarvadega\t13/02/2012 22:59\t#1\nMul on selline mure , et mõni aeg tagasi ajasin lollipeaga oma käekarvu ja ma polnud ennem kuulnud,et neid ei tohi ajada. Ja nüüd on need kasvama hakanud ja tumedad karvad. Päris koledad on. Mis ma tegema peaksin? Mingeid vahatamisi ja muid asju ei tule kõneallagi! Aga kas ma peaks ootama , et lähevad heledamaks või mida?\nPalun Aidake! Seoses käekarvadega\t13/02/2012 23:47\t#2\nEga nad ei ole tumedamad, kui sul enne olid, lihtsalt tüükad paistavad tumedamad. Kui karvad pikemaks kasvavad, paistavad nad heledamad, nagu enne. Oota veidike ja probleem laheneb ise.\nMiks vahatamine ja muud asjad ei tule kõne allagi?\nMina epileerin käekarvu, kuigi reaalselt poleks vaja, aga mulle meeldivad siledad käed.\nPalun Aidake! Seoses käekarvadega\t14/02/2012 00:57\t#3\nMina arvan, et tumedamad võivad nad välja näha ka seetõttu, et kuna käekarvad loomulikult nii kiiresti-kergesti ei vahetu, siis olid äkki ka suvest pleekinumad, kuid nüüd on tumedamad. Samas on kindlasti tõsi ka see, et äralõigatud karv ongi teravam ja tugevam juba seetõttu, et keskkond pole teda jõudnud pehmeks "lihvida". Usun ka, et mõne aja pärast laheneb probleem ise, raseerimist jätkata kindlasti ei soovita. Kui siis epilleerimine või vahatamine, kuna siis kasvavad asemele üldjuhul pehmemad ja heledamad karvad.\nPalun Aidake! Seoses käekarvadega\t14/02/2012 07:21\t#4\nMina kunagi ajasin neid Veet kreemiga maha, ning siis tagasi kasvades ei jäänud sellised tüükad, kuna karv polnud ära lõigatud, vaid "kõrvetatud" või miskit. Nii et tagasi kasvades nägid käed ikkagi normaalsed välja\nPalun Aidake! Seoses käekarvadega\t14/02/2012 22:19\t#5\nSiin on põhimõtteliselt sama teema, võid oma mure sinna postitada või ehk saad sealt vastuse.


Oluline on õpilase hakkamasaamine edaspidi : Õpetajate Leht\nOluline on õpilase hakkamasaamine edaspidi\n13. veebr. 2015 Karin Järv Pühajärve põhikooli matemaatikaõpetaja - Kommenteeri artiklit\nEelmise nädala Õpetajate Lehes ilmus artikkel „Kuidas läbikukkujatest lahti saada”, mis pani kaasa mõtlema.\nMulle meeldiks hindeid üldse mitte panna. Õppimine võiks olla õigus, mitte kohustus. Kes tahab õppida, see õpib nagunii, ja neil, kellega on vastupidi, on vaja aidata jõuda arusaamiseni, et õppida on vaja. Hindamisest siin kasu pole.\nPraeguse hindesüsteemi (koondhinded 1–5) kohta arvan, et need on kõik positiivsed hinded (mitte nii, et 1 ja 2 ei sobi ning sunnime). Kui õpilane ise tahab paremat hinnet, siis võimaluse selleks ta saab.\nRääkides nädalatundide arvust matemaatika õppimisel, siis tunnen, et neli tundi nädalas on vähe (nii on 8. ja 9. kl), et põhjalikult süveneda, korralikult harjutada, individuaalselt läheneda, aktiivõppe meetodeid kasutada vm. Kui palju elumugavused õppimisse mõtlemismugavust toovad, on iseasi, kuid mida edasi, seda raskem on vajalikke oskusi omandada.\nOleme harjunud, et matemaatika on suurema pildi peal – kõigile õpilastele toimuvad tasemetööd, eksamid, testid vm. Oma õpilaste tasemest on minul kui õpetajal ka nendeta täielik ülevaade, võrdlemise järele ma vajadust ei tunne. Aastahinne on piisavalt sisukas näitaja (pealegi pannakse see välja enne eksamit ja viimane seda ei mõjuta). Eksam annab kogemuse, aga oluliseks ma seda ei pea. Oluline näitaja on õpilase hakkamasaamine edaspidi.\nKa meil kukutakse eksamil läbi, mitte küll massiliselt. Tavaliselt oskame seda oodata, aga on ka üllatusi (tõenäoliselt oli kellelgi väga kehv päev). Järeleksami võimalus on kõigil ja seal arvestan õpilasega. Küll aga tundub absurdne olukord, kus õpilase aastahinne on kaks (kahjuks vahel nii on) ja ta peab eksami tegema vähemalt kolmele, et lõputunnistus saada. Õpilaste tase on väga erinev, nõrgemad õpilased tunnevad ennast eksamil ebakindlalt ega pruugi pinge all hakkama saada.\nTundub, et matemaatika lõpueksami töö on mahukam, kui oli varem, ka tugevamatel õpilastel ei jää enam eksamil aega suurt üle (või on õpilaste võimekus ja töötempo vähenenud).\nEksamitööd peaksid olema ühes variandis (võrdsed tingimused). Meeldis, et viimasel korral sai ka matemaatikas lahendada ülesanded nn eksamivihikusse (mitte eraldi A4 lehele), nagu teisteski ainetes. Ülesannete sisu on nii, nagu nende koostajad on mõelnud, mis siin ikka viriseda, kui ise pole tegija olnud.


Isikuandmete töötlemine Kuressaare Hambapolikliinik SA-s | Kuressaare Hambapolikliinik\nIsikuandmete töötlemine on ükskõik milline isikuandmetega tehtav toiming. Kuressaare Hambapolikliinik SA töötleb isikuandmeid, sealhulgas terviseandmeid eriarstiabi ehk hambaraviteenuse osutamiseks. Samuti täidab hambaravi muid erinevate õigusaktidega pandud ülesandeid, mis kaasnevad teenuse osutamisega.\ntulete hambaarsti vastuvõtule – töötleme Teie isikuandmeid, sealhulgas terviseseisundit puudutavaid andmeid (hamba)haiguse või vigastuse diagnoosimiseks ja ravimiseks;\nTeie laps või eestkoste all olev lähedane on tulnud hambaarsti vastuvõtule – töötleme Teie isikuandmeid, et kontrollida Teie seotust patsiendiga. Edastame Teile kui patsiendi vanemale või eestkoste all oleva lähedasele patsiendi terviseseisundit kajastavaid andmeid. Seda ainult juhul, kui patsient või uurimist teostav organ (nt politsei) ei ole andmete edastamist keelanud;\npatsient on märkinud Teid oma kontaktisikuks – töötleme Teie isikuandmeid patsiendiga seotud teabe edastamiseks;\nsoovite enda ravidokumentide väljastamist – kasutame Teie või Teie nõusolekul dokumentide saamiseks taotluse esitanud inimese isikuandmeid soovitud dokumentide väljastamiseks;\nsaadate meile selgitustaotluse, märgukirja, teabenõude või kaebuse – kasutame Teie isikuandmeid kaebuses toodud asjaolude väljaselgitamiseks ja kirjale vastamiseks. Kui olete saatnud meile kirja, millele saab vastata ainult teine asutus, siis edastame kirja sinna ning teavitame sellest Teid;\nviibite asutuses paiknevate videokaamerate jälgimisalas;\nolete jäänud kliiniku ees maksevõlgnevusse;\ntöötate meie kliinikus, olete kliinikule teenuseid osutav füüsiline isik või teenuseid osutava/ kaupu tarniva juriidilise isiku või koostööpartneri esindaja/kontaktisik.\nHambaravikliinikusse on vara säilimist ohustavate olukordade ärahoidmiseks, ohuolukorrale reageerimiseks või vara kahjustamisel kahju tekitaja väljaselgitamiseks paigaldatud turvakaamerad.\nTegemist on siseruumidesse paigaldatud kaameratega, mis edastavad reaalajas pilti, salvestavad selle ning võimaldavad seda hiljem töödelda ja taasesitada. Kaameratega ei ole lubatud salvestada heli ega jälgida konkreetset inimest, vaid ainult kindlat ala (nt ruumi või koridori) ja seal toimuvat.\nHambaravikliinikus teavitavad kaamerate kasutamisest kaamera kujutisega sildid.\nSalvestisi tohib edastada väljapoole hambaravikliinikut või võimaldada neile juurdepääsu ainult juhul, kui selleks on seadusest tulenev alus (nt politseile).\nKaamerate salvestisi säilitatakse 30 kalendripäeva. Pärast tähtaja möödumist salvestised kustutatakse kas andmete kustutamise funktsiooni või andmete üle salvestamisega.\nKolmandatel isikutel, sh patsientidel endal ja nende lähedastel on kliinikus videosalvestamine ja/või teiste patsientide pildistamine keelatud ning see võib toimuda üksnes kooskõlastatult kliinikuga.\nKuressaare Hambapolikliinik SA väljastab Teiega seotud dokumente asutustele või isikutele, kellel on seadusest tulenev õigus neid dokumente küsida (nt politsei, haigekassa, Terviseamet, kindlustusandja kindlustusjuhtumi esinemisel jms).\nEriliiki isikuandmeid sisaldavaid dokumente saadame adressaatidele tähitud postiga või krüpteeritult e-posti teel.\nTulenevalt seadusest või teenuse osutamise lepingutest edastame Teie isikuandmeid järgnevatele asutustele: – Tervise infosüsteem ehk e-tervis; – Eesti Haigekassa; – Hambaravikindlustus; – Hambaraviprogrammi teenuse pakkuja HAMMAS.\nPatsiendiportaali kaudu saab patsient enda terviseandmetega tutvuda.\nJuhul, kui olete jäänud kliiniku ees võlgnevusse, kuulub kliinikule õigus edastada Teie isikuandmeid, sh Teie nime, telefoni numbrit, aadressi, e-posti aadressi ja Teie nimele väljastatud, võlgnevuse aluseks olevaid arveid kliiniku võlanõuetega tegelevale lepingulisele inkassoteenuse osutajale aga ka kohtule, kohtutäiturile jt. õigusaktide kohaselt võlanõuete menetlemisel isikuandmete töötlemiseks õigustatud isikutele/asutustele.\nTeil on õigus tutvuda andmetega, mida oleme Teie kohta kogunud. Selleks esitage meile omakäeliselt või digitaalselt allkirjastatud taotlus e-postile: info@hamba.ee.\nTeil on õigus nõuda ebaõigete isikuandmete parandamist. Kui meil ei ole Teie isikuandmete kasutamiseks enam seaduslikku alust, võite nõuda nende andmete kasutamise lõpetamist või kustutamist. Täidame Teie esitatud nõude andmete parandamiseks, kasutamise lõpetamiseks või kustutamiseks, kui see on põhjendatud. Kustutada ei saa hambaraviteenuse osutamisega seotud andmeid.\nIsikuandmete töötlemisega seonduvate küsimustega võite pöörduda meie hambaravikliiniku andmekaitse spetsialisti poole telefonil +372 4538810 või e-posti aadressil info@hamba.ee.\nKuressaare Hambapolikliinik SA teeb kõik endast oleneva selleks, et kaitsta kõiki Teie isikuandmeid ning järgida andmekaitset ja privaatsust reguleerivaid õigusakte.